Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6835, del 07-08-2012 (2012/7872)

DECRET 129/2012, de 3 d'agost, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Barrancs Carrasca-Gatillo, en el terme municipal d'Enguera.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2012/08/03/129/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6835

Data del DOGV
:   07-08-2012

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2012/7872

CVE


Data del document
:   03-08-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Enguera](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 129/2012, de 3 d'agost, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Barrancs Carrasca-Gatillo, en el terme municipal d'Enguera. [2012/7872]
PREÀMBUL
L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo s'ubica en el sector septentrional del terme municipal d'Enguera, en la comarca de la Canal de Navarrés.
Este enclavament, que compta amb una superfície pròxima a les 374,17 hectàrees, s'enquadraria en l'àmbit geogràfic de la Serra d'Enguera, en la qual cosa constituïxen els últims contraforts del domini ibèric, en el flanc sud del massís del Caroig, ja contigu als primers relleus del domini bètic representats pels anticlinals prebètics de la Serra de la Plana. Des del punt de vista geomorfològic, el relleu està conformat majoritàriament per formacions tabulars (moles) amb estrats subhoritzontals formats per materials calcaris mesozoics profundament excavats per la xarxa fluvial.
Pel que fa a la coberta vegetal, es troba la vegetació característica del bosc mediterrani valencià. Una densa massa de pi blanc (Pinus halepensis) domina el seu àmbit, i apareix algun rodal de pinastre (Pinus pinaster) i peus aïllats de carrasca (Quercus rotundifolia). En zones d'ombria apareixen exemplars de fleixos de flor (Fraxinus ornus) i de roure valencià valencià (Quercus faginea) que a la primavera i tardor conferixen a l'enclavament una atractiva riquesa cromàtica.
L'estrat arbustiu està compost per espècies com el coscoll (Quercus coccifera) el llentiscle (Pistacia lentiscus), el ginebre (Juniperus oxicedrus), el margalló (Chamaerops humilis), l'arç blanc (Crataegus monogyna), la savina (Juniperus phonicea), la noguerola (Pistacia terebinthus), el marfull (Viburnum tinus), el garzeran (Ruscus aculeatus) o l'alborç (Arbutus unedo). També és d'interés la vegetació existent en les zones de penyals, on apareixen espècies com ara Rhamnus lycioides subsp. Rhamnus lycioides subsp. borgiae, l'orella de ratolí (Sarcocapnos saetabensis), els barretets (Umbiliculus rupestris) o el poliol blanc (Micromenia fruticosa). En les parets i farallons rocosos de solana es pot trobar el te de roca (Jasonia glutinosa), d'interés etnobotànic.
En este espai estan representats diversos hàbitats d'interés comunitari inclosos en la Directiva 92/43/CEE, com són els matolls termomediterranis i preestèpics i les zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, este últim catalogat com a prioritari.
Quant a la fauna, podem trobar espècies de gran interés incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada, entre les quals estan representades diverses espècies d'amfibis i rèptils, sobreeixint l'ofegabous (Pleurodeles waltl). En el grup dels mamífers, és cada vegada més notable la presència en el paratge d'exemplars de cabra salvatge (Capra hispanica). Entre els mamífers protegits, figuren el teixó (Meles meles), l'eriçó europeu (Erinaceus europaeus) i rosegadors com la musaranya comuna (Crocidura russula) i la musaranya nana (Suncus etruscus). En la categoria d'espècie vulnerable es troba la rata penada gran de ferradura (Rhinolopus ferrumequinum). Quant a l'avifauna, l'àmbit del paratge és utilitzat com a territori de camp i caça per nombrosos rapaços, entre els quals destaquen l'àguila cuabarrada (Hieraaetus fasciatus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila serpera (Circaetus gallicus) o el falcó pelegrí (Falco peregrinus). En este sentit cal mencionar que gran part del paratge natural municipal es troba inclòs en la zona d'especial protecció per a les aus de la Serra de Martés-Muela de Cortes, i forma part, per tant, de la Xarxa Natura 2000.
Des del punt de vista paisatgístic, Barrancs Carrasca-Gatillo és un dels enclavaments de major valor de la Serra d'Enguera i que en millor estat de conservació es troba. Les aigües han anat llaurant profunds canons de parets vertiginoses que tallen els estrats horitzontals de les moles. Les zones més elevades oferixen espectaculars vistes de l'emblemàtic massís del Caroig i dels relleus bètics del sud de València i nord d'Alacant. En dies clars la vista arriba fins a la confluència de les planes costaneres de les dos riberes del Xúquer amb la mar. En les zones més planes limítrofs amb el paratge s'observa una major implantació del paisatge agrari que contribuïx a diversificar i enriquir l'entorn.
El Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo alberga també elements patrimonials de gran valor, entre els quals destaquen els abrics de la Carrasca i el del Gatillo, la Cueva de Dos Bocas, la Cueva de la Teresa i jaciments arqueològics com l'Atochar, Los Castillets o el poblat iber d'El Gatillo (datat en el segle IV abans de Crist). Cal mencionar com a components definitoris del paisatge agrari la presència de cucos de agua i de la Venta Corrales, una construcció, actualment en ruïnes, alçada als voltants de la Cañada Real de Almansa. Tots estos elements testimonien l'existència d'una intensa activitat humana en la zona al llarg de la història i posa de manifest la riquesa històrica i cultural que atresora.
El paratge oferix també distintes alternatives per al seu ús i gaudi per la població, i disposa d'una àmplia xarxa de sendes homologades (el GR-7, el SL-CV-5 barranc d'El Gatillo i SL-CV-7 barranc de la Carrasca) que el recorren i permeten conéixe'l.
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament d'Enguera, la Generalitat, en virtut del que establix l'article 49.1.10a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establix, entre altres matèries, la competència exclusiva de la Generalitat sobre espais naturals protegits, d'acord amb el que disposa l'article 149.1.23a de la Constitució Espanyola, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció dels valors naturals d'este espai.
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, establix la figura de protecció denominada paratge natural municipal, que es regula posteriorment pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals que s'adapta a les característiques d'este enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.
Per això, en virtut dels valors naturals i importància d'este, de l'interés de l'Ajuntament d'Enguera, i com que s'han complit en el procediment de declaració els tràmits necessaris per a la declaració del paratge natural municipal previstos específicament en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 3 d'agost de 2012,
DECRETE
Article 1. Objecte
1. És objecte d'este decret declarar, de conformitat amb allò que disposa l'article 24 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, paratge natural municipal, l'espai denominat Barrancs Carrasca-Gatillo, en el terme municipal d'Enguera, i s'establix per a este un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes contingudes en l'esmentada llei.
2. En raó de l'interés ecològic, geomorfològic, paisatgístic i cultural del paratge natural municipal, i d'acord amb el que disposen l'esmentada Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, el dit règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'admet ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la seua declaració.
Article 2. Àmbit territorial
1. El Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo, amb una superfície de 374,17 hectàrees, es localitza al terme municipal d'Enguera, a la província de València, i figura la seua delimitació descriptiva i gràfica en els annexos I i II del present decret, respectivament.
2. En cas d'eventual discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'estes.
Article 3. Administració, gestió i assessorament
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament d'Enguera.
2. La direcció general competent en la matèria d'espais naturals protegits designarà un tècnic de la mateixa conselleria que exercisca les competències en matèria mediambiental, el qual prestarà assistència tècnica i assessorament a l'Ajuntament d'Enguera en la gestió del paratge natural municipal.
Article 4. Règim de protecció
1. Amb caràcter general, en l'àmbit del paratge natural municipal podran continuar desenrotllant-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven esta declaració que no impliquen deteriorament o regressió dels hàbitats naturals i els sòls, i s'exclou la utilització urbanística dels seus terrenys, tal com disposa l'article 9.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les seues regulacions específiques i allò que ha establit este decret i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo, el document normatiu del qual consta en l'annex III de l'esmentat decret.
2. En l'àmbit del paratge natural municipal, les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i culturals que presenta, i s'avaluarà amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts com a repercussió d'activitats realitzades en les proximitats de l'àmbit protegit.
Article 5. Pla Especial de Protecció
1. En virtut del que disposa l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo al terme municipal d'Enguera.
2. En l'annex III d'este decret s'inclou la part dispositiva del mencionat Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo.
Article 6. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, per tal de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.
2. El Consell de Participació estarà compost per:
a) Quatre representants elegits/des, mitjançant un acord del ple, per l'Ajuntament d'Enguera, un/a dels/de les quals actuarà com a secretari/ària del Consell de Participació.
b) Un/a representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
c) Un/a representant dels servicis territorials de València, de la conselleria competent en la matèria d'espais naturals protegits.
d) Un/a representant dels/de les propietaris/àries de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal, distints de l'ajuntament i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb caràcter rotatori bianual, elegit per ells mateixos per règim de majoria. En cas de no haver-ne o renunciar a participar en el dit òrgan, este lloc se sumarà a la representació del grup e).
e) Un/a representant dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o que els seus objectius coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit, amb caràcter rotatori bianual, elegit per les entitats, associacions o col·lectius entre ells per règim de majoria.
f) Un/a representant dels servicis territorials de València, de la conselleria competent en matèria forestal.
La duració del mandat dels representants dels grups a), b), c) i f) coincidirà amb la del corresponent període de govern municipal i es procedirà a la seua designació a l'inici de cada un d'estos.
3. L'Ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per decret del Consell.
4. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo es constituirà en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'este decret. Esta constitució haurà de ser comunicada per l'Ajuntament d'Enguera a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits en el termini de dos mesos.
5. Seran funcions del dit òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat.
6. El/la president/a del Consell de Participació serà nomenat/ada per l'Ajuntament d'Enguera, mitjançant un acord del ple, d'entre els membres del Consell.
7. Per tal d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, este podrà aprovar unes normes internes de funcionament, sense perjuí del que disposa la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
Article 7. Mitjans econòmics
1. El finançament del paratge natural municipal correrà per compte de l'Ajuntament d'Enguera.
2. L'Ajuntament d'Enguera habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
Article 8. Règim d'infraccions i sancions
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què poguera incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i a restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.
DISPOSICIONS FINALS
Primera. Revisió
Qualsevol modificació del que establix el present decret haurà de ser aprovada per decret del Consell, amb audiència prèvia de l'Ajuntament d'Enguera, que, en el seu moment va ser el que va presentar la iniciativa per a la declaració de Barrancs Carrasca-Gatillo com a paratge natural municipal, i en este cas s'haurà de seguir el mateix procediment de tramitació amb la participació corresponent de la conselleria competent en la matèria d'espais naturals protegits.
Segona. Execució i desenrotllament
S'autoritza el conseller competent en la matèria d'espais naturals protegits perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que calga a l'execució i desenrotllament del present decret.
Tercera Entrada en vigor
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, 3 d'agost de 2012.
El president de la Generalitat,
ALBERTO FABRA PART
La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,
ISABEL BONIG TRIGUEROS
ANNEX I
DELIMITACIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
BARRANCS CARRASCA-GATILLO
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal d'Enguera, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Economia i Hisenda) de data abril de 2010:
a) Parcel·les de propietat municipal:
- Polígon 1: part de les parcel·les 9004 i 9005.
- Polígon 16: parcel·les 8, 9, 10, 11, 9003 i part de les parcel·les 12, 9001, 9002 i 9004.
- Polígon 19: parcel·les 2, 9001, 9002, 9005 i part de la parcel·la 9003.
- Polígon 38: parcel·la 9013 i part de les parcel·les 25, 9003 i 9006.
- Polígon 66: parcel·les 9010 i 9011.
- Polígon 67: parcel·la 9003.
b) Parcel·les de propietat privada:
- Polígon 16: parcel·la 7
- Disseminat (Casa de la Venta de Corrales): referència 001000100XJ81H0001XS
- Polígon 19: parcel·la 1
2. La delimitació literal del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo és la que es descriu a continuació:
Prenent com a inici el punt quilomètric 16 de la carretera CV-584 d'Enguera Benalí just, en la confluència amb la Cañada Real de Almansa, el límit de l'espai continua per la dita canal en direcció nord-est (seguint el sentit de les agulles del rellotge) i posteriorment pel camí de Benalí fins a arribar a la parcel·la cadastral 8 del polígon 16, i definix així el límit nord del paratge. Posteriorment, descendint de nord a sud, el límit continua vorejant les parcel·les de cultiu de la partida del Cobarcho Negro (parcel·les cadastrals 4, 5 i 6 del polígon 16). Des del perímetre de la parcel·la 6 enllaça amb el camí del Cobarcho i el tallafocs, que al seu torn actua com a límit fins que arriba al barranc de la cova de la Teresa, i queda així definit el límit este del paratge.
A continuació, seguint en direcció est-oest, el límit seguix inicialment pel sinuós llit del barranc de la Cueva de la Teresa fins a tallar amb la carretera de Benalí, just a l'altura de l'última revolta abans d'arribar a la Cuesta del Atochar. En este punt el límit del paratge coincidix amb un tram de la zona de domini públic de la carretera CV-584 (en sentit Enguera) fins a arribar al límit sud de la parcel·la cadastral 2, del polígon 19, que actua com a límit. Posteriorment,el límit recorre el perímetre de la parcel·la cadastral 25, del polígon 38, fins a arribar a la senda GR-7, i queda així definit el límit sud del paratge.
Finalment, el límit seguix per un tram de la senda GR-7 per a enllaçar novament amb el perímetre de la parcel·la cadastral 25 del polígon 38 que finalitza en el barranc de la Carrasca. A partir d'este barranc, el límit prosseguix per la senda GR-7 fins a intersectar amb la carretera de Benalí (CV-584) i continua per la zona de domini públic finalitzant en el punt quilomètric 16 d'esta mateixa carretera.
3. El Paratge Natural Municipal barrancs Carrasca-Gatillo té una superfície de 374,17 hectàrees.ANNEX III
PART DISPOSITIVA DEL PLA ESPECIAL DE PROTECCIÓDEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL BARRANCS CARRASCA-GATILLO, EN EL TERME MUNICIPAL D'ENGUERA
TÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
Article 1. Naturalesa del pla
El present pla especial, d'ara en avant PE, es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constituïx, per tant, un dels plans especials previstos en els articles 177 i següents del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà del Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell.
Article 2. Finalitat
L'objectiu genèric pel qual es redacta este PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo quant a la conservació i millora de la flora i la seua fauna, així com de les singularitats geològiques i paisatgístiques i culturals que presenta. El PE constituïx, per tant, el marc que regularà el règim d'ordenació de l'espai, els usos i activitats permesos i prohibits i l'ús públic d'este.
Article 3. Àmbit
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal barrancs Carrasca-Gatillo queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal d'Enguera, segons la cartografia oficial de la Direcció General del Cadastre (Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques) de data abril de 2010:
Parcel·les de propietat municipal:
- Polígon 1: part de les parcel·les 9004 i 9005.
- Polígon 16: parcel·les 8, 9, 10, 11 i 9003 i part de les parcel·les 12, 9001, 9002 i 9004.
- Polígon 19: parcel·les 2, 9001, 9002 i 9005 i part de la parcel·la 9003.
- Polígon 38: parcel·la 9013 i part de les parcel·les 25, 9003 i 9006.
- Polígon 66: parcel·les 9010 i 9011.
- Polígon 67: parcel·la 9003.
Parcel·les de propietat privada:
- Polígon 16: parcel·la 7.
- Disseminat (casa de la Venta): 001000100XJ81H0001XS
- Polígon 19: parcel·la 1.
2. La delimitació del Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo s'ajusta a diversos elements naturals i artificials. El punt d'inici del límit és el punt quilomètric 16 (segons cartografia ICV) de la carretera d'Enguera a Benalí (CV-584) on confluïx amb la Cañada Real de Almansa.
A partir d'ací el límit de l'espai seguix la recorregut que marca la canal en direcció nord-est (seguint el sentit de les agulles del rellotge) i posteriorment pel camí de Benalí fins a arribar a la parcel·la cadastral 8 del polígon 16, i definix així el límit nord del paratge. Posteriorment, descendint en direcció nord a sud, el límit continua vorejant les parcel·les de cultiu de la partida del Cobarcho Negre (parcel·les cadastrals 4, 5 i 6 del polígon 16). Des del perímetre de la parcel·la 6 enllaça amb el camí del Cobarcho i el tallafocs, que al seu torn actua com a límit fins que aconseguix el barranc de la cova de la Teresa, i queda així definit el límit este del paratge.
A continuació, seguint en direcció d'est a oest, el límit seguix inicialment pel sinuós llit del barranc de la Cova de la Teresa fins a tallar amb la carretera de Benalí, just a l'altura de l'última corba abans d'arribar a la la Cuesta del Atochar. En este punt el límit del paratge coincidix amb un tram de la zona de domini públic de la carretera CV-584 (en direcció cap al municipi d'Enguera) fins a arribar al límit sud de la parcel·la cadastral 2 del polígon 19, que actua com a límit. Posteriorment, el límit recorre el perímetre de la parcel·la cadastral 25 del polígon 38, de propietat municipal fins a arribar a la senda GR-7, i queda així definit el límit sud del paratge.
Finalment, el límit seguix per un tram de la senda per a enllaçar novament amb el perímetre de la parcel·la 25 que finalitza al Barranc de la Carrasca. A partir d'este barranc, el límit prosseguix per la senda GR-7 fins a intersectar amb la carretera de Benalí (CV-584) i continua per la zona de domini públic i finalitza en el punt quilomètric 16 d'esta mateixa carretera.
3. El Paratge Natural Municipal barrancs Carrasca-Gatillo té una superfície de 374,17 hectàrees.
Article 4. Efectes
1. De conformitat amb allò que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, el PE s'ajustarà al que preveu la legislació urbanística.
2. Les determinacions d'este PE seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal.
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'este PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores hi contingudes, i s'assignen les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris ací establits, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.
4. Les determinacions d'este PE s'entendran sense perjuí de les contingudes en les legislacions sectorials, i, en particular, de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora d'este pla, així com les d'aquells destinats la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible.
En el cas que la normativa continguda en este pla resulte més protectora, s'aplicarà esta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la seua finalitat. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'este PE.
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir del dia següent que es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents fins que no es revise el pla, per haver canviat prou les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació.
3. La revisió o modificació de les determinacions del PE podrà realitzar-se en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a la seua aprovació i, per tant, estarà sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
Article 6. Contingut
El contingut de la documentació del Pla Especial es correspon amb el que disposa l'article 183 i següents, del Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, aprovat per mitjà de Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell. En concret, inclou els apartats següents:
1. Memòria informativa i justificativa
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, així com els estudis complementaris necessaris per al desenrotllament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que justifiquen la seua elaboració.
2. Normativa
La normativa del present pla es dividix en dos grans apartats. El primer, es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incidixen en el medi natural. El segon, es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que contenen.
3. Plànols
El Pla Especial inclou els següents plànols:
a) Plànols d'informació
b) Plànols d'ordenació
Els plànols d'ordenació tenen caràcter normativament i, conjuntament amb les disposicions del text, formen part indivisible de la normativa del PE.
4. Normes per a la gestió.
5. Mecanismes de finançament.
6. Règim sancionador.
Article 7. Interpretació
1. En la interpretació d'este PE haurà d'atendre's al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, i s'utilitzarà sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols estiga recolzada també per la memòria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
3. En l'aplicació d'este PE prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals i culturals de l'àmbit del pla.
4. En qualsevol supòsit no previst en el present PE, serà preceptiu l'informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com de l'Ajuntament d'Enguera, sense perjuí de les competències sectorials que pogueren haver.
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge natural municipal, se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en eixe moment.
2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit d'este PE se sotmetran a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, així com a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.
Article 9. Autoritzacions i informes previs
1. La present normativa especifica les actuacions, plans i projectes l'execució dels quals requerix l'autorització especial de l'Ajuntament d'Enguera, i aquells que requerixen l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, així com en concordança amb el que establix la present normativa.
3. Segons la legislació vigent en matèria d'aigües, per a la realització de qualsevol obra o treball en el domini públic hidràulic, hauran d'obtindre's les autoritzacions administratives necessàries per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències, a excepció dels casos especials regulats legalment.
4. Segons la legislació vigent en matèria forestal, per a la realització de qualsevol obra o treball en els terrenys catalogats com a muntanya d'utilitat pública dins del paratge natural municipal, hauran d'obtindre's les autoritzacions administratives necessàries per l'administració forestal en l'àmbit de les seues competències.
TÍTOL II
NORMES GENERALS DE REGULACIÓ D'USOS
I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
NORMES SOBRE PROTECCIÓ DE RECURSOS
DE DOMINI PÚBLIC
SECCIÓ PRIMERA
PROTECCIÓ DE RECURSOS HIDROLÒGICS
Article 10. Marc general per a la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial marc en matèria d'aigües, i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i disposicions que el despleguen.
2. En l'aplicació del present PE es tindrà en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, als efectes que este regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes, l'Estat, a través de l'organisme de conca, exercirà les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.
Article 11. Qualitat de l'aigua
Amb caràcter general queden prohibits aquells usos i activitats susceptibles de provocar la contaminació o degradació de la qualitat de les aigües. Per tal de protegir la qualitat de les aigües s'haurà de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració.
Article 12. Llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits de riu, i quedaran prohibides les obres i construccions, amb caràcter provisional o permanent, que puguen alterar o dificultar el curs de les aigües, que no es podran canalitzar o dragar, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits de riu.
2. Es consideren compatibles amb la protecció del paratge les actuacions de manteniment de llits de riu i gestió de recursos hídrics a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.
3. En la zona de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera característica d'este espai. Es permetran labors de neteja i desbrossament selectius, quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda, o quan hi haja risc d'incendis.
4. La realització excepcional d'obres transversals de correcció hidrològica motivades pel risc o per la seguretat de persones o béns en cas d'avinguda, en els supòsits en què es consideren autoritzables en aplicació de la normativa específica d'este PE, requeriran l'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.
Article 13. Protecció d'aigües subterrànies
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
2. Totes les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del PE en què s'originen aigües residuals hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat, i seran prioritaris els denominats sistemes de tractament natural(depuració verda).
3. La instal·lació del sistema de depuració d'oxidació total per al sanejament d'edificacions presents en l'àmbit del PE només podrà ser autoritzada quan es donen suficients garanties que no suposen cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.
Article 14. Abocaments
1. En aplicació de l'article 100 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, es prohibix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització prèvia administrativa de l'organisme de conca, que haurà d'anar acompanyat d'el informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.
2. Es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, així com l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen, o puguen constituir, un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn.
3. Per a la concessió d'una llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, s'exigirà la justificació del tractament que haja de donar-se a estos abocaments per tal d'evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser d'una manera que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què serà destinada; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i validesa posterior de l'autorització d'abocament.
Article 15. Captacions d'aigua
Queden prohibides les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infraestructures d'ús públic, sempre que estes es justifiquen com a l'única via d'abastiment possible. En tot cas, hauran d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
Article 16. Fonts i surgències
1. Les obres de qualsevol tipus que es puguen dur a terme en l'àmbit immediat de les fonts i brolladors en l'àmbit del PE, hauran de garantir-ne la permanència i respectar-ne la tipologia tradicional. Els possibles aprofitaments de les seues aigües hauran de garantir igualment el manteniment d'un cabal d'eixida mínim per a l'ús de les persones i de la fauna salvatge.
2. Es podran autoritzar les obres, plantacions i altres actuacions destinades a millorar i adequar les àrees contigües per a potenciar l'ús públic.
SECCIÓ SEGONA
PROTECCIÓ DE SÒLS
Article 17. Moviment de terres i extracció de recursos minerals
1. Els moviments de terra que es realitzen com a conseqüència de l'execució d'actuacions o obres permeses en esta normativa estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística, i caldrà l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits. Queden exceptuades de l'obtenció de llicència:
a) Les tasques de preparació i condicionament dels sòls relacionats amb l'activitat agrícola, com ara anivellació de terrenys i llaurada.
b) Les obres de construcció, reparació o conservació de carreteres de titularitat pública, pel fet de constituir obres públiques d'interés comunitari, no estant sotmeses a l'obtenció de la llicència municipal, ni als altres actes de control preventiu que establix la legislació de règim local.
2. Quan es tracte de moviments de terres per a la correcció de talussos amb perill d'erosió, es permetran sempre que es limite a la mínima àrea d'actuació possible, es complisquen les condicions establides en l'autorització administrativa corresponent i la llicència urbanística necessària, i no suposen la destrucció o el deteriorament d'espècies vegetals protegides o de gran valor ecològic.
3. Es prohibix l'extracció de recursos minerals en tot l'àmbit del PE, ja que es considera una activitat incompatible amb la conservació dels valors naturals i culturals que atresoren este espai.
Article 18. Conservació de la coberta vegetal
1. Es consideren prioritàries en l'àmbit del PE totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.
S'establix com a prioritari determinar i escometre les actuacions necessàries per a frenar els processos erosius a curt i mitjà termini, permetent que la vegetació que s'ha d'implantar (espessors i espècies) complisca la funció de recàrrega de l'aqüífer d'una forma sostinguda.
2. Aquelles actuacions que puguen modificar de manera significativa les condicions de la coberta vegetal requeriran la redacció d'una memòria o projecte que serà aprovat per l'Ajuntament d'Enguera amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones que en són característiques.
Article 19. Pràctiques de conservació de sòls
1. Es prohibix la destrucció de bancals i dels seus marges, així com les transformacions agrícoles i les tasques que en posen en perill l'estabilitat o en suposen l'eliminació.
2. En les zones amb sòls amb un major grau de degradació per l'erosió, s'afavoriran totes aquelles actuacions que tendisquen a la seua conservació: recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals i murs de pedra, i manteniment d'antics cultius llenyosos.
3. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració vetlarà, actuant si cal amb caràcter subsidiari, per l'estabilització i conservació dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.
4. Es prohibix la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a l'establiment d'àrees de cultiu.
5. En cas de dur-se a terme treballs de repoblació forestal, els mètodes de preparació del terreny seran puntuals, com ara l'excavació de clots, de forma manual o mecanitzada, o l'obertura de caselles. No està permesa la realització d'aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de desnivells.
6. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplè serà obligatori fixar-los per mitjà de revegetacions amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades per mitjà de tècniques d'integració paisatgística o utilitzant murs de pedra.
SECCIÓ TERCERA
PROTECCIÓ D'ELEMENTS D'INTERÉS
GEOLÒGIC, GEOMORFOLÒGIC I COVES
Article 20. Protecció d'elements d'interés geològic, geomorfològic i coves
1. Es consideren d'especial protecció tots aquells elements de singular interés geològic i geomorfològic, així com les coves i avencs presents dins de l'àmbit del paratge natural municipal.
2. En general, este PE està subjecte al que dispose la legislació sectorial que s'aplique a cada un dels elements considerats dins d'este article.
3. Els elements d'interés geològic i geomorfològic, així com els penyals, es mantindran sense modificacions en la seua estructura, i per això queda prohibida qualsevol activitat que puga representar una degradació, deteriorament o limitació visual respecte a este patrimoni.
4. Per a les coves i avencs presents en l'àmbit del PE, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i es va aprovar el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana. En especial, hauran de respectar-se els perímetres de protecció definits en l'article 9 del decret mencionat.
SECCIÓ QUARTA
PROTECCIÓ DE LA VEGETACIÓ SILVESTRE
Article 21. Formacions vegetals i hàbitats
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'este PE totes aquelles que existixen en l'àmbit d'estudi, descrites en la memòria informativa del document, incloent-hi les arvenses i ruderals.
2. Es consideren hàbitats naturals d'interés en l'àmbit territorial del paratge natural municipal els assenyalats a continuació, identificats pel codi establit en l'annex I de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat:
a) 5330: matolls termomediterranis i preestètics.
b) 6220\*: zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea.
El símbol \* fa referència als tipus d'hàbitats prioritaris.
Article 22. Tala i recol·lecció
1. En l'àmbit del PE es prohibix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials.
2. Segons el que disposa el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació per a tàxons protegits, catalogats i no catalogats i vigilats, es prohibix arreplegar-los, tallar-los, mutilar-los, arrancar-los o destruir-los de la naturalesa. També es prohibix posseir, naturalitzar, transportar, vendre, comerciar o intercanviar, oferir amb fins de venda o intercanvi, importar o exportar exemplars vius o morts així com els seus propàguls o restes, excepte els casos que reglamentàriament es determinen. Estes prohibicions s'aplicaran a totes les fases del cicle biològic d'estos tàxons.
3. Per a qualsevol de les categories de protecció del Decret 70/2009, de 22 maig, del Consell, queda prohibida qualsevol afecció al seu hàbitat que tinga repercussions negatives sobre els tàxons.
4. Sense perjuí del que disposen els punts anteriors d'este article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, móres, etc., sempre que existisca un consentiment tàcit del propietari i sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibit arrancar-los, havent-se de recol·lectar per mitjà de la tallada, i no es permetrà la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.
L'arreplega de fongs en els terrenys forestals queda regulada per l'Orde de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs en el territori de la Comunitat Valenciana.
5. Sense perjuí de la necessitat d'obtenció de la corresponent autorització de l'administració forestal i del que disposa el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit del PE es podrà realitzar la tala i extracció de fusta o llenya, si respon a algun dels criteris següents:
a) Com a resultat de tractaments de millora de les formacions arborades.
b) Com a resultat de tasques de prevenció d'incendis.
c) Com a resultat de mesures fitosanitàries.
d) Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
e) Amb motiu de la realització d'estudis científics.
6. L'extracció de fusta o llenya es realitzarà acollint-se al que disposa la normativa sectorial vigent.
Article 23. Gestió general de la vegetació
1. Els treballs de gestió, conservació i regeneració de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les distintes comunitats naturals característiques de l'àmbit del PE, en les seues diferents fases de desenrotllament.
Les espècies herbàcies, arbustives i arbòries que pertanyen a les formacions naturals seran utilitzades per tal d'accelerar el dinamisme de la vegetació, la protecció del sòl i l'aprovisionament de recursos genètics de la vegetació.
2. Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, i per estes s'entén qualsevol espècie, subespècie o varietat que no pertanga, o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.
3. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment en la zona, i la manera de realitzar-la, requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), a més de l'autorització de la conselleria competent en medi ambient.
4. Queda prohibida, en l'àmbit del paratge natural municipal, la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
5. La gestió dels recursos forestals dirigirà les actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals, segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, i el seu reglament executiu, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.
6. D'acord amb l'article 72 i següents del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, és obligatòria l'autorització de l'administració forestal per a realitzar qualsevol modificació de l'estructura vegetal d'una finca forestal (aclarides, talls de millora i sanejament, podes de formació, neteges, tales, etc.), a excepció de l'aprofitament de coníferes per a llenya, en què serà suficient la comunicació prèvia del titular dels terrenys. La sol·licitud d'autorització s'acompanyarà d'un document on s'especifiquen les accions previstes, i al qual s'hauran d'ajustar els treballs que es realitzen.
7. La gestió forestal i agrària que es desenrotlle en el paratge vetlarà pel manteniment d'un mosaic heterogeni de boscos, matolls, cultius, prats i terrenys incultes.
No s'admetrà la reducció de l'extensió de les masses forestals actualment existents, ni la destrucció permanent dels marges herbacis i arbustius dels cultius utilitzats per la fauna per al trànsit, com a hàbitat o per a la seua alimentació.
Article 24. Control d'espècies exòtiques invasores
1. Es considera una mesura prioritària d'actuació el desenrotllament de tasques de control i eradicació de les espècies exòtiques invasores existents en l'àmbit del PE que estan incloses en els annexos del Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual se van aprovar mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana, o que en el futur siguen determinades per la conselleria competent en matèria de medi ambient. En particular, es prestarà especial atenció a les espècies del gènere Opuntia i Agave per la seua especial incidència en el paratge, en concret en la vessant sud de l'àmbit del PE.
2. Els mètodes de control que s'utilitzen hauran de ser conformes amb els arreplegats en l'esmentat Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, i serà necessari per a executar-los, l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. La destinació de les restes procedents d'estos treballs haurà de ser un centre gestor autoritzat de residus d'esta naturalesa. Amb caràcter excepcional i únicament en el marc de campanyes d'eradicació, les restes podran ser depositades en el medi, sempre que es prenguen les mesures oportunes per evitar-ne la dispersió.
3. Respecte a les espècies exòtiques invasores, serà de compliment obligatori el règim de limitacions establit en l'article 4 del Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell.
SECCIÓ QUINTA
PROTECCIÓ DE LA FAUNA
Article 25. Protecció de la fauna silvestre
1. En relació amb la protecció de la fauna silvestre, s'haurà d'atendre en tot cas la normativa sectorial que s'aplique, així com les diferents regulacions sobre l'estat legal de les distintes espècies de l'àmbit d'estudi segons els catàlegs d'espècies amenaçades (tant a nivell regional com nacional), directives comunitàries o convenis internacionals.
2. Sense perjuí de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge, amb les excepcions següents:
a) Espècies cinegètiques, regulades específicament per les seues normatives sectorials.
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PE les incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell), sense perjuí d'altres que es pogueren afegir en el futur:
a) Espècies catalogades (vulnerables): àguila de panxa blanca, rata penada gran de ferradura i ofegabous.
b) Espècies protegides: renoc comú, granota comuna, serp verda, escurçó ibèric, fardatxo ocel·lat, cruixidell, gaig, teixó, eriçó europeu, musaranya comuna i musaranya nana.
4. Les intervencions que es realitzen en el paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades. Per a evitar molèsties a la fauna durant la seua època de reproducció, els tractaments silvícoles i altres activitats potencialment pertorbadores es realitzaran fora de les èpoques més sensibles.
5. Amb caràcter general, i sense perjuí del que establix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna, com ara nius, caus i dormidors, així com a les èpoques de major sensibilitat.
En particular, es prohibix:
a) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o exposició d'animals vius, o les seus restes, que estiguen protegits per la legislació sectorial vigent i per estes normes.
b) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.
6. Les autoritzacions excepcionals per al control de les poblacions d'espècies potencialment perjudicials per a l'agricultura, ramaderia, boscos, caça, fauna silvestre o salut pública, per mitjà de qualsevol procediment de captura o mort de caràcter selectiu permés per la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable previ de la conselleria competent en medi ambient.
Article 26. Repoblació o solta d'animals
1. Es prohibix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se com a tal qualsevol espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze l'administració o esta autoritze.
2. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, de conformitat amb el que es disposa en les normes legals d'aplicació, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforç de poblacions, i la manera de realitzar-les requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional de Conservació de la Naturalesa (UICN), i haurà d'estar autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
Article 27. Closes i tanques
1. En l'àmbit del PE només es permet la instal·lació de closes i tanques que es justifiquen de forma motivada amb les finalitats de protegir els cultius agrícoles dels danys originats per la fauna cinegètica i en els casos de protecció d'infraestructures, com ara vies de comunicació o basses.
2. Si és el cas, l'alçament d'estes closes i tanques complirà el que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual s'establixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, i requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjuí de l'obtenció de la llicència urbanística corresponent en els termes previstos per la llei.
SECCIÓ SEXTA
XARXA NATURA 2000
Article 28. Aplicació del règim de conservació de la Xarxa Natura 2000
1. En la mesura que és un espai inclòs en la Xarxa Natura 2000 per haver sigut declarat com a Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA), Sierra de Martes-Muela de Cortés, serà aplicable a l'àmbit d'este paratge natural municipal que coincidisca amb la mencionada figura de protecció el règim de conservació previst en els apartats següents.
2. Seran aplicables plenament les mesures de conservació previstes en les normes de gestió de l'espai protegit de la Xarxa Natura 2000 que s'aproven en virtut del que establix l'article 45.1 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, les quals constituiran l'instrument de gestió i contindran les mesures reglamentàries, administratives i contractuals previstes en l'article esmentat. Les normes de gestió prevaldran en cas de contradicció amb este pla especial.
3. Seran aplicables plenament les mesures que es dicten per a previndre el deteriorament dels hàbitats i les alteracions a les espècies que van motivar la selecció o declaració de l'espai Xarxa Natura 2000, de conformitat amb el que establix l'article 45.2 de la mencionada Llei 42/2007, de 13 de desembre.
4. Serà aplicable plenament el règim especial d'avaluació i autorització de plans, programes i projectes previst en l'article 45, apartat 4 i següents de la mencionada Llei 42/2007, de 13 de desembre, i les normes reglamentàries estatals i autonòmiques que el despleguen.
SECCIÓ SÈPTIMA
PROTECCIÓ DE LES VIES PECUÀRIES
Article 29. Conservació i defensa de les vies pecuàries
1. Segons el Projecte de Classificació de les Vies Pecuàries del terme municipal d'Enguera, per l'àmbit del PE discorre la següent via pecuària:
Cañada Real d'Almansa a València.
2. Esta via pecuària és un bé de domini públic de la Comunitat Valenciana i, en conseqüència, inalienable, imprescriptible i inembargable, i s'han de complir respecte a estes el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
3. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar la via pecuària que discorre per l'àmbit del paratge natural municipal haurà de complir el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
4. Es fomentarà la designació d'interés natural de la via pecuària present en l'àmbit d'este pla, d'acord amb el que establix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Protegits de la Comunitat Valenciana.
SECCIÓ OCTAVA
PROTECCIÓ DEL PAISATGE
Article 30. Impacte paisatgístic
1. Es consideraran els valors paisatgístics com un criteri determinant en la gestió del paratge natural municipal. En conseqüència, la implantació d'usos, activitats o actuacions que per les seues característiques puguen generar un impacte paisatgístic haurà de realitzar-se de manera que se'n minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge.
2. En tot cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de mimetització necessàries per a la seua integració en el paisatge.
3. L'Ajuntament d'Enguera tindrà en compte, a l'hora d'efectuar, autoritzar o emetre un informe sobre els projectes referents al paratge natural municipal, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'este.
4. Les actuacions de qualsevol tipus que siguen autoritzades es realitzaran atenent la seua màxima integració en el paisatge i el seu mínim impacte ambiental.
5. Es protegirà el paisatge al voltant d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural, com penyals, murs, arbres exemplars, etc., o de patrimoni cultural, i per a això s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.
Article 31. Publicitat estàtica
1. Es prohibix, amb caràcter general, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori, com sobre edificacions.
2. En el paratge natural municipal s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, així com tots els de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE.
Article 32. Integració paisatgística
1. L'equipament públic de baixa intensitat, la restauració d'edificacions preexistent, o altres elements introduïts per l'home en el medi natural, empraran materials o acabats amb unes característiques de color, brillantor i textura que presenten un aspecte neutre des del punt de vista paisatgístic i no resulten especialment cridaners, visibles o inusuals.
2. En general, es procurarà l'ús de materials naturals, com ara la fusta i la pedra. No obstant això, si es requerix un altre tipus de materials, es procurarà la integració cromàtica dels mateixos amb el seu entorn, evitant l'ús d'acabats amb tonalitats saturades o molt lluminoses, que causen brillantors o reflectàncies, pròpies dels acabats metàl·lics.
3. Els tancaments seran senzillament i visualment permeables. Especialment en els punts des dels quals és possible contemplar vistes panoràmiques.
SECCIÓ NOVENA
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL
Article 33. Definició del patrimoni cultural
1. La Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, establix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, com béns immaterials del patrimoni etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part d'este patrimoni com a béns immaterials les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els béns immaterials de naturalesa tecnològica que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.
2. En l'àmbit del PE els elements inclosos en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, com a espais de protecció arqueològica (article 46.2 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat) es troben els jaciments arqueològics: el Gatillo, l'abric del barranc del Gatillo, l'Atochar i Los Castillets.
3. En l'àmbit del PE, la resta d'elements de patrimoni cultural d'interés presents, inclosos en el Fons Documental del Museu Arqueològic Municipal d'Enguera, són: Abrics de la Carrasca, cova del barranc del Gatillo, Cueva de las Dos Bocas i la Cueva de la Teresa.
Article 34. Règim de protecció del patrimoni cultural
1. Amb caràcter general, la protecció del patrimoni històric i cultural, inclòs el patrimoni arqueològic i paleontològic, en l'àmbit del PE es regirà pel que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i en la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de l'anterior.
2. Tota actuació arqueològica o paleontològica en l'àmbit del PE haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura. La sol·licitud d'autorització haurà de contindre un plànol en què es determinen amb precisió els límits de la zona objecte de l'actuació, la identificació del propietari o propietaris dels terrenys i un programa detallat dels treballs que justifique la seua conveniència i interés científic i la qualificació professional, determinada reglamentàriament, de la direcció i equip tècnic encarregats d'estos. Les autoritzacions concedides hauran de ser comunicades a l'Ajuntament d'Enguera de forma immediata. La conselleria competent en matèria de cultura establirà reglamentàriament els procediments d'inspecció oportuns per a comprovar que els treballs es realitzen segons el programa autoritzat, i ordenarà la seua suspensió immediata quan no s'ajusten a l'autorització concedida o es considere que les actuacions professionals no arriben el nivell adequat. Una vegada conclosa l'actuació arqueològica o paleontològica, i dins del termini que en l'autorització, o després d'ella, fixe l'administració, o si no n'hi ha en el de dos anys, el promotor, a càrrec seu, sense perjuí del que disposa l'article 64.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, haurà de presentar a la conselleria competent en matèria de cultura una memòria científica dels treballs duts a terme, subscrita per l'arqueòleg o paleontòleg director d'estos. No s'atorgaran llicències municipals per a excavacions o remocions de terra amb fins arqueològics o paleontològics, quan esta llicència fóra preceptiva d'acord amb la legislació urbanística, sense haver-se acreditat prèviament l'autorització a què es referix este apartat, L'atorgament de la llicència es comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura simultàniament a la seua notificació a l'interessat. Serà il·lícita tota actuació arqueològica o paleontològica que es realitze sense la corresponent autorització, o sense subjecció als termes d'esta, així com les obres de remoció de terra, de demolició o qualssevol altres realitzades amb posterioritat en el lloc on s'haja produït una troballa casual de béns arqueològics o paleontològics que no haguera sigut comunicat immediatament a l'administració competent. La conselleria competent en matèria de cultura ordenarà la paralització immediata de l'actuació o de l'obra i es confiscarà de tots els objectes i béns trobats, sense perjuí de les sancions que procedisquen d'acord amb allò que s'ha disposat en esta llei.
3. Per a la realització d'obres, públiques o privades, en immobles compresos en zones arqueològiques o paleontològiques, o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, així com, en general, en tots aquells en què es conega o presumisca fundadament l'existència de restes arqueològiques o paleontològics d'interés rellevant, el promotor de les obres haurà d'aportar al corresponent expedient un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades pogueren causar en les restes d'esta naturalesa, subscrit per tècnic competent. Les actuacions necessàries per a l'elaboració d'este estudi seran autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, que establirà els criteris a què s'ha d'ajustar l'actuació, i se supervisaran per un arqueòleg o paleontòleg designat per la mateixa conselleria.
4. En els espais de protecció arqueològica s'establix una àrea de protecció de 200 metres des del perímetre exterior del jaciment delimitat. En tot cas, en el futur, podrà concretar-se este àmbit de protecció si es realitza una prospecció arqueològica i es delimita el jaciment.
5. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'Inventari General de Patrimoni Cultural Valencià presents en l'àmbit del paratge natural municipal haurà d'obtindre l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura. En la resta dels casos (elements inclosos en el fons documental municipal) serà necessari l'informe favorable previ del servici arqueològic municipal de l'Ajuntament d'Enguera.
En especial, es prohibixen tots aquells usos i actuacions que comporten la degradació dels béns historicoculturals.
Queda totalment prohibida la destrucció, l'espoliació o l'alteració voluntària de qualsevol dels elements inclosos en l'esmentat inventari.
6. En consonància amb allò que s'ha arreplegat en el preàmbul de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, es fomentarà la posada en valor dels elements de patrimoni cultural existents en l'àmbit del paratge natural municipal, sempre que açò no impliquen la pèrdua dels seus valors o pose en perill la seua conservació, i prèvia obtenció de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
7. Els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir ús públic, sempre que este no implique la pèrdua dels seus valors científics i culturals i prèvia obtenció de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.
8. Si amb motiu de la realització de reformes, demolicions, transformacions o excavacions en immobles no compresos en zones arqueològiques o paleontològiques, o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, aparegueren restes d'esta naturalesa o indicis de la seua existència, el promotor, el constructor i el tècnic director de les obres estaran obligats a suspendre immediatament els treballs i comunicar la troballa en els termes preceptuats en l'article 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, el règim dels quals s'aplicarà íntegrament. Tractant-se de béns mobles, la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, en el termini de deu dies des que tinga coneixement de la troballa, podrà acordar la continuació de les obres, amb la intervenció i vigilància dels servicis competents, establint el pla de treball. O bé, quan ho considere necessari per a la protecció del patrimoni arqueològic o paleontològic i, en tot cas, quan la troballa es referisca a restes arqueològiques de construccions històriques o artístiques o a restes i vestigis fòssils de vertebrats, prorrogarà la suspensió de les obres i determinarà les actuacions arqueològiques o paleontològiques que hagueren de realitzar-se. En tot cas donarà compte de la seua resolució a l'Ajuntament d'Enguera. La suspensió no podrà durar més del temps imprescindible per a la realització de les mencionades actuacions. Seran aplicables les normes generals sobre responsabilitat de les administracions públiques per a la indemnització, si és el cas, dels perjuís que la pròrroga de la suspensió poguera ocasionar.
CAPÍTOL II
NORMES SOBRE REGULACIÓ D'ACTIVITATS
I INFRAESTRUCTURES
SECCIÓ PRIMERA
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES
Article 35. Activitats extractives i mineres
Es prohibix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.
SECCIÓ SEGONA
ACTIVITATS AGRÍCOLES
Article 36. Normes generals
1. Es considera compatible en l'àmbit del PE el manteniment de les activitats agrícoles que es registren en el moment de l'aprovació d'este, sempre que siguen compatibles amb el planejament urbanístic en vigor i hagen obtingut en el seu moment totes les autoritzacions sectorials corresponents, així com l'avaluació ambiental, si fóra el cas.
2. Es prohibix l'ampliació de la superfície de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola.
El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament podrà efectuar-se sobre estes àrees.
3. Als efectes previstos en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat agrícola els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a deu anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.
4. Es prohibix, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel.
5. L'Ajuntament d'Enguera fomentarà que la gestió agrícola de l'àmbit del PE tendisca al manteniment d'un mosaic heterogeni de vegetació forestal i cultius agrícoles tradicionals de secà que afavorisquen la diversitat ecològica i paisatgística de l'espai.
6. Respecte a l'activitat agrària, s'hauran d'aplicar mètodes agronòmics o de maneig de sòl per a minimitzar els efectes de l'erosió i degradació d'este en les zones de cultiu.
Article 37. Conservació dels antics terrenys cultivats
1. Els terrenys forestals existents en l'àmbit del PE, definits genèricament per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, modificada en l'article 2 per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat, i cartografiats en l'Inventari de Sòl Forestal de la Comunitat Valenciana que apareix com a annex de l'Acord de 15 de juny de 2007, del Consell, pel qual s'aprova l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.
2. Els marges de pedra, funcionals o en ruïnes, associats a antics bancals o per a la correcció de processos erosius en terrenys agrícoles, són d'especial interés en l'àmbit del PE, per ho establix com a mesura prioritària la seua restauració. Les pedres que s'usen per a la seua restauració hauran de procedir dels antics murs i si no n'hi ha de pedreres legalitzades el més pròximes possible. Els marges es construiran sense rejuntar la cara exterior, i fent ixents regulars pels quals puga escalar la fauna. Es procurarà que l'estructura del mur tinga galeries naturals per a xicotets mamífers, per mitjà de la col·locació de tubs a diferents alçàries que es retiraran una vegada consolidat el mur.
Article 38. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agrícoles
1. Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrícola existents en el moment de l'aprovació d'estes normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per estes.
2. Es prohibix amb caràcter general, tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadros, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).
Article 39. Productes fitosanitaris
L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que s'hi apliquen, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions establits pels organismes competents. En tot cas, es prohibix la utilització d'herbicides volàtils de qualsevol tipus.
SECCIÓ TERCERA
ACTIVITATS RAMADERES
Article 40. Concepte i règim general d'ordenació
1. Amb caràcter general, es considera autoritzable el pasturatge extensiu dins de l'àmbit del PE. En el cas que s'autoritze l'exercici d'esta activitat, se sotmetrà a les normes i plans sectorials que se li apliquen.
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals haurà de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:
a) Delimitació d'àrees fitades.
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
d) En tot cas, les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del paratge.
3. L'aprofitament de pastos podrà limitar-se quan es puga derivar un risc per afecció d'espècies d'interés, per a la conservació dels sòls o la coberta vegetal o existisquen arbres jóvens, especialment en zones en procés de regeneració.
4. Segons s'establix en l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a este.
Article 41. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes
1. Queden prohibides les construccions i instal·lacions ramaderes de nova planta en l'àmbit del paratge. Esta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara pletes, corrals i dormidors.
2. Les construccions i instal·lacions ramaderes existents en el moment de l'aprovació de les presents normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per les mateixes.
SECCIÓ QUARTA
APICULTURA
Article 42. Apicultura
1. L'activitat apícola pol·linitzadora i mel·lífera es considera autoritzable en tot l'àmbit del paratge natural municipal, sempre que es complisca amb les disposicions del Reial Decret 209/2002, de 22 de febrer, pel qual s'establixen normes d'ordenació de les explotacions apícoles.
2. En el cas que els ruscos provocaren molèsties significatives o riscos per a l'ús públic, la conselleria competent en matèria de medi ambient i l'Ajuntament d'Enguera podran disposar el seu trasllat a un altre emplaçament que no present els mencionats inconvenients, o bé la seua retirada definitiva del paratge natural municipal.
SECCIÓ QUINTA
ACTIVITAT FORESTAL
Article 43. Gestió del terreny forestal
1. Als efectes d'este PE, es consideren muntanyes o terrenys forestals els així definits en l'article segon de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, modificat per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat.
2. En l'àmbit del PE el règim de gestió dels terrenys forestals és l'establit amb caràcter general per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, i el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual e va aprovar el seu reglament, així com allò que s'ha disposat per la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, i la Llei 10/2006, de 28 d'abril, per la qual es va modificar la Llei 43/2003 de 21 de novembre, de Forests.
3. En consonància amb allò que s'ha arreplegat en el preàmbul de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, es fomentarà la intervenció de l'Ajuntament d'Enguera en l'administració i gestió del terreny forestal existent en l'àmbit del paratge natural municipal, cooperant amb l'administració forestal per a l'èxit els objectius previstos en l'esmentada llei.
4. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació entre la conselleria competent en matèria forestal i l'Ajuntament d'Enguera o el propietari particular de terrenys forestals per a la realització de labors de conservació i regeneració de la coberta vegetal, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties, i de prevenció d'incendis.
Article 44. Repoblació forestal
1. La repoblació de terrenys forestals, a iniciativa de l'Ajuntament d'Enguera, haurà de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria forestal, prèvia presentació d'un projecte tècnic.
2. Els projectes de repoblació es redactaran seguint les directrius establides en l'Orde de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aprovaren les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal en la Comunitat Valenciana.
3. El material vegetal utilitzat en les repoblacions haurà de complir els requisits exigits en l'annex II de l'Orde de 16 de maig de 1996, així com en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció i el Reial Decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció.
4. Els mètodes de preparació del terreny per a la repoblació seran puntuals, com ara l'excavació de clots, de forma manual o mecanitzada, o a l'obertura de caselles. No està permesa la realització d'aterraments de sòls, excepte en projectes de correcció de desnivells.
Article 45. Aprofitaments forestals
1. Es considera, als efectes d'este PE, com aprofitaments forestals, la fusta, productes de tria, llenyes, corfes, pastos, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentaries, bolets i la resta de productes que es generen en els terrenys forestals. Estos aprofitaments requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient sense perjuí del que disposa l'article 22 d'estes normes.
2. Així mateix, els aprofitaments forestals en l'àmbit del paratge hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i els plans sectorials que se li apliquen.
3. Es prohibix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.
4. D'acord amb el que disposa l'article 82 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per la conselleria competent en matèria forestal.
Article 46. Selvicultura
1. En l'àmbit del paratge natural municipal s'hauran d'aplicar tècniques selvícoles com a mínim agressives possibles per a millorar la biodiversitat i multifuncionalitat de l'ecosistema forestal, evitant, amb caràcter general, les acumulacions innecessàries de combustible en la muntanya.
2. En la planificació dels tractaments selvícoles es tendirà a la formació de masses que protegisquen el sòl adequadament, i al mateix temps, tinguen una estructura amb discontinuïtat horitzontal i vertical de combustible per a reduir el risc d'incendis.
3. La fusta i llenya d'interés comercial procedent de treballs selvícoles o aprofitaments forestals hauràn de ser retirades en un termini màxim de dos mesos des de la finalització dels treballs. En cas de risc elevat d'incendi o plagues que puguen afectar la vegetació podrà exigir-se la retirada o eliminació immediata de les acumulacions de fusta i llenya en la forest.
Així mateix, haurà de procedir-se a l'eliminació total dels residus procedents dels tractaments selvícoles per mitjà de trituració o estellat i incorporació immediata al terreny.
Article 47. Productes fitosanitaris forestals
1. En relació amb la utilització de productes fitosanitaris caldrà ajustar-se al que disposa la normativa vigent en la matèria. Serà necessària l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient per a la utilització de mitjans aeris en l'aplicació dels productes esmentats.
2. En tot cas, es prohibix la utilització de productes d'ampli espectre i alta persistència, i d'aquells de toxicitat manifesta contra els valors ecològics de la zona.
Article 48. Incendis forestals
1. En general, i en matèria d'incendis forestals, este PE està subjecte a allò que s'ha determinat per la legislació sectorial específica en la matèria.
2. En particular, s'establiran les mesures necessàries per a la prevenció i extinció d'incendis en l'àmbit del PE.
3. Amb caràcter general, es prohibix l'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit del PE.
4. Tant en el Pla Local de Prevenció d'Incendis Forestals, preceptiu segons l'article 138 del Reglament de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, com en el Pla d'Actuació Municipal Enfront del Risc d'Incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, que es redacten en l'àmbit municipal, haurà de considerar-se al paratge natural municipal com una àrea d'especial protecció i prioritat de defensa, figura a què es fa referència en l'article 140 del Decret 98/1995, de 16 de maig, anteriorment mencionat.
Per a l'aprovació d'estos plans hi haurà d'obtindre's, en tot cas, l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'incendis forestals.
SECCIÓ SEXTA
ACTIVITAT CINEGÈTICA
Article 49. Normes generals
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PE, quedant subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica i articles següents.
2. En particular, l'activitat cinegètica es permet en aquells terrenys que actualment complixen les condicions legals establides per a l'activitat esmentada.
3. Amb la finalitat de garantir la supervivència de determinades espècies faunístiques amenaçades, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà establir limitacions a l'activitat cinegètica en un determinat territori i durant un determinat període de temps.
Article 50. Ordenació cinegètica
1. En general, i en matèria d'ordenació cinegètica, este PE està subjecte al que disposa la legislació sectorial que se li aplique.
2. En concret, l'activitat cinegètica del vedat de caça de què forma part l'àmbit del paratge natural municipal s'ordenarà i gestionarà d'acord amb el seu corresponent Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic, aprovat per l'administració competent. Este pla tècnic, atenent als criteris establits per la legislació vigent sobre caça, haurà de garantir l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics presents en el paratge natural municipal.
3. Sense perjuí del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar, en l'àmbit del pla, si així ho requerix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
4. L'ús cinegètic del paratge haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius d'este.
SECCIÓ SÈPTIMA
ACTIVITAT INDUSTRIAL
Article 51. Activitat industrial
Per considerar-se incompatible amb els objectius de protecció d'este PE, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus en l'àmbit del paratge natural municipal, incloent-hi les instal·lacions de magatzematge o primera transformació de productes primaris.
SECCIÓ OCTAVA
ÚS PÚBLIC DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
SUBSECCIÓ PRIMERA
ORDENACIÓ DE L'ÚS PÚBLIC
PLA D'ÚS PÚBLIC DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL
Article 52. Règim general de l'ús públic del paratge natural municipal
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'ús públic extensiu de caràcter naturalístic que no supose eventuals riscos de degradació ambiental i afecció negativa sobre els recursos naturals i/o culturals, i que implique una utilització passiva de l'espai natural protegit, del tipus senderisme controlat. En tot cas, el senderisme i excursionisme haurà de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a este efecte.
2. Es permet la instal·lació d'equipaments d'ús públic de caràcter bla com a complement i suport a les activitats previstes en l'apartat anterior, com ara senyals indicadors d'itineraris o panells interpretatius del paratge i els seus valors, indicadors de caràcter institucional, barreres o palissades de fusta per a evitar la dispersió de visitants i el risc d'accidents i xicotets miradors en punts amb vista panoràmiques.
Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrades en l'entorn.
3. En l'àmbit del PE, es prohibixen les actuacions i instal·lacions de caràcter recreatiu, excepte les adequacions didacticonaturalístiques de caràcter bla previstes en els apartats anteriors d'este article.
4. La visita i el desplaçament pel paratge natural municipal seran d'accés lliure, sense altres limitacions que les que puga imposar, espacial o temporalment, l'Ajuntament d'Enguera a fi de preservar els valors de l'espai natural protegit o per motius relacionats amb la gestió d'este.
5. Els visitants del paratge natural municipal observaran estrictament durant la seua estada totes les directrius i recomanacions que els facen saber per part de l'Ajuntament d'Enguera i el personal al seu servici.
Totes les activitats d'ús públic que es realitzen en el paratge natural municipal es realitzaran amb l'exclusiva responsabilitat dels usuaris.
6. En qualsevol cas, els visitants hauran de tindre una conducta respectuosa amb els recursos de l'espai natural protegit, l'equipament i mobiliari d'ús públic i amb la resta de persones presents en este.
7. L'Ajuntament d'Enguera podrà, quan així ho estime convenient, delimitar aquells sectors del paratge d'accés al públic on es controlarà la permanència i el trànsit de persones per motius de gestió, protecció del medi o els recursos culturals, regeneració de la coberta vegetal, control d'espècies exòtiques invasores, o altres raons que de forma justificada es pogueren presentar.
Article 53. Pla d'ús públic del paratge natural municipal
1. L'Ajuntament d'Enguera elaborarà un pla d'ús públic del paratge natural municipal que, contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyança dels valors ambientals i culturals del paratge efectuades tant per iniciativa pública com a privada o mixta.
2. L'ús públic del paratge natural municipal haurà de ser d'acord amb els usos permesos en sòl no urbanitzable protegit, segons la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, en especial, en relació amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del pla especial.
3. L'elaboració del pla d'ús públic comportarà la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que el desenrotllament d'este tipus d'activitats puga tindre sobre els valors naturals i culturals que van motivar la declaració del paratge natural municipal, a fi d'evitar impactes negatius sobre estos.
4. L'homologació de les sendes existents en l'àmbit del paratge s'ajustarà al que establix el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.
5. El pla d'ús públic haurà de contindre necessàriament la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara el senderisme i altres esports de muntanya, en l'àmbit del paratge natural municipal. A este efecte, establirà els llocs i períodes en què es podran realitzar estes activitats sense perjuí per als valors naturals del paratge. S'ajustarà en tot cas al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, o a la legislació vigent en esta matèria.
6. En el pla d'ús públic es determinaran, per a la seua posterior senyalització, les vies d'accés al paratge, les zones d'aparcament, els camins no transitables amb vehicles i les sendes.
7. El pla d'ús públic del paratge es complementarà amb actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'este.
8. El pla d'ús públic l'aprovarà l'Ajuntament d'Enguera, amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Prèviament a la seua aprovació, es demanaran els informes que es consideren oportuns per a garantir una adequada regulació de l'ús públic i evitar riscos per al medi i els usuaris.
Així mateix, es realitzaran els estudis necessaris per a la determinació i concreció dels riscos existents, i es plantejaran les mesures preventives i de protecció oportunes.
SUBSECCIÓ SEGONA
ALLOTJAMENT TURÍSTIC I ALTRES ACTIVITATS D'ÚS PÚBLIC VINCULADES A CONSTRUCCIONS
Article 54. Campaments de turisme o càmpings
Es prohibixen els càmpings i els campaments de turisme públics i privats en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 55. Activitats educatives, recreatives i d'esplai vinculades a construccions
Es prohibix la construcció d'edificacions turístiques, recreatives, esportives i destinades a l'educació ambiental en l'àmbit del PE.
SUBSECCIÓ TERCERA
ACTIVITATS D'ÚS PÚBLIC NO VINCULADES
A CONSTRUCCIONS
Article 56. Recreació concentrada
En l'àmbit del PE es prohibix la instal·lació d'àrees recreatives i de picnic.
Article 57. Menjar campestre
1. El menjar campestre amb productes ja elaborats que no necessiten cuinat podrà realitzar-se en qualsevol lloc en què es permeta el lliure accés, sense més condicionant que l'obligatorietat d'arreplegar els residus generats.
2. Es prohibix cuinar o calfar aliments per mitjà de l'ús de foguerets o fogonets en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 58. Acampada
1. Es prohibix l'acampada controlada en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
2. Es prohibix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 59. Senderisme
1. El senderisme i l'excursionisme, entenent per tal es l'activitat esportiva i recreativa que consistix a recórrer a peu camins i sendes, preferentment tradicionals, està permés amb caràcter general en tot l'àmbit del paratge natural municipal. Esta activitat haurà de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a este efecte.
2. L'Ajuntament d'Enguera podrà establir limitacions o restriccions al senderisme en determinades èpoques de l'any o en determinats rutes o sendes per motius de conservació de recursos naturals protegits o de conservació prioritària. Es procurarà que estes restriccions estiguen degudament exposades en els camins o sendes afectades.
3. En funció de l'evolució de la demanda tant quantitativa com qualitativa, o inclús a petició d'entitats i institucions vinculades d'alguna forma amb l'espai, es podran establir altres rutes o recorreguts guiats pel seu interés botànic, faunístic, geomorfològic o etnogràfic.
Preferentment estes rutes, en cas de considerar-se necessàries, hauran de discórrer per l'Àrea de Protecció Especial (APE), evitant l'Àrea d'Usos Tradicionals (AUT).
Article 60. Ciclisme de muntanya
1. En l'àmbit del paratge natural municipal es permet l'activitat de bicicleta de muntanya sempre que es realitze pels itineraris senyalitzats a este efecte i que es determinen en el pla d'ús públic.
L'Ajuntament d'Enguera podrà limitar esta activitat en determinades rutes quan resulte incompatible amb el pas de persones a peu i amb les activitats educatives, o a fi d'evitar impactes sobre l'espai per increment de l'erosió.
2. Els esdeveniments que comporten concentracions de ciclistes en terrenys del paratge natural municipal, hauran de ser autoritzats per l'Ajuntament d'Enguera amb un informe previ favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient, podent establir els condicionants i limitacions que considere oportuns amb relació a trajectes, èpoques i nombre de participants.
Article 61. Altres activitats esportives en el medi natural
1. Amb caràcter general, estes activitats s'exerciran sempre que no es produïsquen minva en els valors naturals, paisatgístics i culturals existents en l'àmbit del PE.
2. Es permet la realització d'esports pels particulars sempre que no empren per a això elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en l'espai.
3. Qualsevol activitat esportiva organitzada en l'àmbit del paratge per entitats públiques o privades requerirà autorització prèvia de l'Ajuntament d'Enguera, el qual podrà establir les limitacions que considere oportunes a fi d'evitar possibles impactes sobre l'espai natural protegit. Estes limitacions podrien ser relatives al nombre màxim de participants, data i duració de l'activitat, i ubicació, recorregut o sector afectat.
4. Es prohibix la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quad i semblants.
SECCIÓ NOVENA
XARXA VIÀRIA I CIRCULACIÓ
Article 62. Xarxa viària del PE
1. Es classifica la xarxa viària del paratge natural municipal en carreteres, pistes i sendes que discorren per este territori, i que es definixen i regulen com seguix:
a) Xarxa de carreteres: inclou la carretera CV-584 d'Enguera a Benalí, la qual es troba asfaltada en la seua totalitat i és de lliure utilització per a qualsevol classe de vehicles.
b) Xarxa de pistes forestals i rurals: els camins principals que donen accés al paratge són la Cañada Real de Almansa, el camí de Benalí, el del Cobarcho o el de la Burrera. Estos camins no es troben asfaltats.
c) Sendes i itineraris naturals: inclou un tram de la senda de Gran Recorregut (GR-7), la senda local SL-CV 5, denominat Barranco del Gatillo i la senda local SL-CV 7, denominat Barranco de la Carrasca.
2. En les sendes i itineraris només està permés el trànsit a peu, excepte quan discórreguen recolzats per pistes rurals. Les determinacions específiques per a les sendes i itineraris del paratge natural municipal seran regulades pel pla d'ús públic. No obstant això, és recomanable la senyalització i promoció per mitjà de materials informatius, la difusió de recomanacions per a un comportament adequat a l'entorn natural, i la senyalització informativa referent al paratge al llarg d'estes sendes.
3. L'Ajuntament d'Enguera procedirà a tancar al trànsit les sendes secundàries o desviacions existents de les sendes principals i procurarà un adequat manteniment de les sendes perquè estes romanguen netes.
4. L'Ajuntament d'Enguera podrà procedir a la limitació de l'accés al públic a determinades àrees quant a la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna, o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.
Article 63. Ampliacions o modificacions de traçat de la xarxa viària del PE
1. En l'àmbit del PE, amb caràcter general, no es podran construir vials de nova planta, ni permetre la modificació del traçat o l'ampliació dels existents, a excepció del cas de la carretera CV-584 on caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, per a les seues respectives zones de domini públic i de protecció.
2. De manera excepcional i sempre que estiguen previstos en el pla local de prevenció d'incendis forestals i foren fonamentals per a la lluita i defensa contra incendis, podran autoritzar-se, amb l'autorització prèvia de l'òrgan competent en espais protegits, la realització de noves vies d'accés, la modificació del traçat o l'ampliació de les existents.
Estes actuacions requeriran, en tot cas, la corresponent estimació, o si és necessari, declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que disposa l'article 8 de la present normativa. A més, sense perjuí de les condicions establides en l'avaluació d'impacte ambiental, per a l'ampliació o modificació del traçat, així com la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, haurà d'obtindre's l'informe previ de l'Ajuntament d'Enguera que estudiarà cas a cas el projecte corresponent, establint, si és procedent, mesures protectores o correctores addicionals.
Article 64. Circulació motoritzada en el paratge natural municipal
1. Amb caràcter general, a este respecte, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana.
2. En particular, es prohibix la circulació motoritzada fora de les pistes forestals i rurals del paratge,excepte en els casos següents:
a) Vehicles autoritzats per l'Ajuntament d'Enguera o per la conselleria competent en matèria d'espais protegits.
b) Vehicles amb fins d'aprofitament agrari i aquells destinats a la realització de treballs de conservació i regeneració de la vegetació, i manteniment de llits i gestió dels recursos hídrics.
c) Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servici o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, servicis públics, etc.
d) Vehicles que realitzen servicis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.
e) Vehicles de les forces i cossos de seguretat de l'Estat.
3. L'Ajuntament d'Enguera podrà delimitar puntualment aquells sectors del territori d'accés públic on es controlarà, amb caràcter transitori, la permanència i el trànsit de vehicles per raons ecològiques, com per exemple àrees de cria, ecosistemes en regeneració i àrees de major concentració faunística.
SECCIÓ DEU
URBANISME I EDIFICACIÓ
Article 65. Urbanisme
1. El present PE, a efectes urbanístics, qualifica la totalitat del paratge natural municipal com a sòl no urbanitzable protegit-paratge natural municipal.
2. Per a la correcta aplicació de la present normativa, el futur Pla General d'Ordenació Urbana d'Enguera haurà de remetre a la present normativa per a la regulació o autorització de qualsevol projecte o actuació que estiga dins de l'àmbit del paratge natural municipal.
Article 66. Edificació en el medi rural
1. Es prohibix la construcció d'edificacions de nova planta en tot l'àmbit del PE.
2. Amb caràcter general, es permet la rehabilitació, restauració o reconstrucció de l'única edificació preexistent en l'àmbit del paratge (conjunt de la Casa de la Venta, integrada per casa i corrals i magatzems), per a la qual cosa s'haurà de respectar en el seu disseny i composició l'entorn en què s'enclava i les característiques arquitectòniques tradicionals d'este tipus d'edificacions.
Per a qualsevol intervenció en este conjunt haurà d'obtindre's l'autorització prèvia i la llicència municipal de l'Ajuntament d'Enguera, que l'atorgarà basant-se en les condicions establides en el planejament urbanístic vigent per a este tipus de construccions en sòl no urbanitzable.
A fi de garantir la deguda adaptació paisatgística d'este conjunt al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitza, incloent-hi la utilització de documents gràfics.
En el cas que com a conseqüència de la reforma s'originaren aigües residuals, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 13 d'esta normativa.
SECCIÓ ONZE
INFRAESTRUCTURES
Article 67. Normes generals sobre les obres d'infraestructures
1. En l'àmbit del PE es prohibix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus, com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària, o abocadors, a excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general propostes per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en este últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment.
2. En les zones de domini públic i de protecció de la carretera CV-584 incloses dins de l'àmbit del PE, es podran realitzar, per part de l'organisme competent, totes les actuacions de manteniment, conservació i protecció de la seguretat viària arreplegades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.
En el cas que el desenrotllament del pla especial suposara una actuació sobre esta carretera, i la seua titularitat continuara sent de la Diputació Provincial de València, serà necessari l'informe previ de l'área de carreteres de la Diputació de València i la coordinació entre esta Diputació i l'Ajuntament d'Enguera. En el dit informe s'ha d'aclarir que per a garantir les condicions funcionals i de seguretat de la via, els usos i activitats permeses en les àrees de domini públic i de protecció definits per esta carretera seran els establits en la legislació de carreteres.
3. En el cas que fóra totalment necessari i s'haguera motivat prou, segons el règim d'excepcions de l'apartat 1, en la realització de noves infraestructures que afecten el paratge natural municipal, s'optarà per aquelles solucions que, des del punt de vista ambiental, causen menor impacte sobre l'espai, sent necessari l'obtenció de l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial.
4. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus, haurà d'atindre's, a més de a les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als següents requisits genèrics:
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o el seu ompliment, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
b) Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i han de procedir, quan acaben, a la restauració del terreny i de la coberta vegetal. Així mateix, s'evitarà la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtindre's, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.
d) Queda estrictament prohibit el depòsit i abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de qualsevol infraestructura, siga quin siga la seua naturalesa i origen.
SECCIÓ DOTZE
PLANS D'ACCIÓ TERRITORIAL
Article 68. Pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana
A este respecte caldrà ajustar-se al que establix el pla d'acció territorial de caràcter sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica com a zona exterior residual a la totalitat de l'àmbit del PE.
SECCIÓ TRETZE
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ
Article 69. Promoció de les activitats d'investigació
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge natural municipal com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament d'Enguera, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient i la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, per a una millor gestió i administració de l'espai natural protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals.
2. Les mencionades activitats podran realitzar-se, atenent a les seues característiques i als seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o per mitjà de les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. A este respecte, se subscriuran amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o acords de col·laboració necessaris.
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge natural municipal són les següents, en relació oberta que podrà adaptar-se a les necessitats de la gestió de l'espai protegit:
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.
b) Desenrotllament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de fauna i flora (incloses les espècies i varietats agrícoles tradicionals de la zona) considerades d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, així com sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.
c) Estudis sobre el patrimoni històric i arqueològic de l'àmbit del paratge.
d) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional del paratge.
e) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa, econòmica.
f) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge, des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.
4. L'Ajuntament d'Enguera facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.
Article 70. Autoritzacions
Sense perjuí del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'esta normativa, s'establix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament d'Enguera o a la conselleria competent en matèria de medi ambient i de patrimoni cultural d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge natural municipal:
1. Les actuacions que afecten directament o indirectament a la flora, fauna o els hàbitats protegits, requeriran l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient i comunicació a l'Ajuntament d'Enguera. Amb esta finalitat, la persona o entitat que vaja a realitzar l'activitat investigadora acompanyarà a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que es vaja a desenrotllar.
2. Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Cap la seua revocació si les investigacions s'aparten del que establix la memòria del projecte presentat o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.
3. Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada haurà de presentar un informe a l'Ajuntament d'Enguera sobre els resultats, així com sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En supòsit que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.
4. Les autoritzacions atorgades per a la receptació científica d'aus no exclouen la necessitat d'obtindre per l'anellador els permisos particulars corresponents si és el cas.
5. Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requerixen autorització prèvia, deuran no obstant això comunicar a l'Ajuntament d'Enguera l'existència del projecte i facilitar-li l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.
TÍTOL III
NORMES PARTICULARS DE REGULACIÓ
D'USOS I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
CONCEPTE I ASPECTES GENERALS
Article 71. Concepte
1. Als efectes de particularitzar les normes protectores establides per mitjà d'este PE, s'ha distingit l'àmbit del paratge natural municipal les següents zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:
a) Àrea d'Usos Tradicionals (AUT).
b) Àrea de Protecció Especial (APE).
2. Les determinacions inherents a estes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permeses i prohibides per este PE.
Article 72. Interpretació
1. En tot allò no regulat en estes normes particulars seran aplicables les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.
CAPÍTOL II
ÀREA D'USOS TRADICIONALS
Article 73. Caracterització i objectius específics
1. Esta àrea comprén els bancals de cultiu de secà localitzats en la partida del Bancal del Lobo, les infraestructures associades a l'activitat agrícola de la finca (cucos de agua, un llavador, basses, cremadors, etc) i el caseriu de la Venta Corrales, que és una construcció (actualment en ruïnes) alçada als voltants o contigües a la via de comunicació que era la Cañada Real de Almansa, important via de trànsit que justifica l'existència d'una venda o posada.
2. Els objectius específics plantejats per a esta categoria de protecció es poden sintetitzar en:
a) Manteniment de les activitats tradicionals de la finca compatibles amb les finalitats que motiven la declaració del paratge natural municipal i que han realitzat en l'espai natural protegit històricament.
b) Efectuar una gestió agrícola, en què es mantinga un mosaic heterogeni de vegetació forestal i cultius agrícoles tradicionals de secà, que afavorisquen la diversitat ecològica i paisatgística de l'espai natural protegit i a més realitzen una important labor en la lluita contra incendis a l'actuar com a àrees de discontinuïtat vegetal.
c) Desenrotllament de models de cultiu d'agricultura compatibles amb la conservació ambiental que en el futur podrien orientar-se a una agricultura de tipus ecològic.
d) Recuperació dels elements etnològics presents en esta àrea (caseriu de la Venta Corrales, cuco de agua, basses, etc.)
Article 74. Localització
1. L'Àrea d'Usos Tradicionals (AUT) té una superfície total de 16,33 hectàrees. Està ubicada en el polígon 16, parcel·la cadastral 7, junt amb la Cañada Real de Almansa. S'hi accedix a esta zona per la carretera CV-584 d'Enguera a Benalí fins a arribar el punt quilomètric 16 d'esta mateixa carretera.
2. Esta àrea queda delimitada gràficament en els corresponents plànols d'ordenació del present PE.
Article 75. Usos permesos
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir el manteniment dels usos tradicionals de la zona que tinguen la consideració d'usos compatibles amb la conservació global de l'espai.
2. Queden específicament permesos els usos següents:
a) L'activitat agrícola on s'exercisca actualment, tal com es contempla en les disposicions de les normes generals de regulació d'usos i activitats del present PE.
b) Tractaments propis de la pràctica agrícola tradicional en els bancals de cultiu, inclosos els treballs de millora i conservació de les espècies presents.
De forma específica, es permet la poda i realç d'exemplars arboris, la realització de treballs i altres treballs tradicionals d'aladre, mantenint la vegetació de les límits de cada parcel·la, sembra i abonat, fomentant la implantació de tècniques pròpies de l'agricultura integrada.
c) La circulació i accés a les parcel·les dels tractors i maquinària agrícola necessaris per a la realització dels treballs permesos en els paràgrafs anteriors.
d) Els usos i actuacions destinats a millorar les condicions agrícoles i paisatgístiques d'este espai.
e) Plantació d'espècies agrícoles llenyoses, sempre que es tracte d'espècies o varietats cultivades tradicionalment en la zona.
f) Plantació d'espècies forestals cultivades amb finalitat econòmica, com ara espècies aromàtiques i/o espècies arbòries per a fusta, entre altres.
g) Es permet l'ús del foc per a l'eliminació de restes agrícoles llenyosos produïts per l'activitat agrícola, sempre que es complisca el que disposa el pla local de cremes i en el pla de prevenció d'incendis forestals i, a més, s'obtinguen els permisos corresponents.
No obstant això, i de manera prioritària, l'Ajuntament d'Enguera disposarà d'un servici municipal a disposició dels agricultors de l'àmbit del PE consistent en un tractor amb trituradora, en les èpoques en què es necessite, per a l'eliminació de les restes que es generen com a conseqüència de l'activitat agrícola i minimitzar així el risc d'incendis forestals.
h) La rehabilitació, restauració o reconstrucció de la Casa de la Venta de Corrales sota les condicions establides en l'article 66 de la normativa general.
i) Treballs de recuperació i conservació dels elements etnològics presents en esta àrea.
Article 76. Limitacions d'ús
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En especial, es prohibixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora i conservació de la zona.
2. Queden específicament prohibits en estos espais:
a) Actuacions de transformació d'estos bancals per a qualsevol altre ús diferent del cultiu agrícola tradicional.
b) Abandó de restes agrícoles als voltants de les parcel·les de cultiu, ja que esta pràctica incrementa el risc d'incendis per acumulació de combustible sec.
c) Destrucció dels marges herbacis i arbustius en les parcel·les de cultiu.
d) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o paisatge.
e) Magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, incloent-hi hivernacles i infraestructures de servici. Així com instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals.
CAPÍTOL III
ÀREA DE PROTECCIÓ ESPECIAL
Article 77. Caracterització i objectius específics
1. L'Àrea de Protecció Especial constituïx el màxim exponent del paratge natural municipal barrancs Carrasca-Gatillo des del punt de vista de la protecció. Comprén aquelles zones del paratge que contenen elevat interés natural i/o cultural. Presenta una variada representació d'ecosistemes naturals, com són les vessants forestals de pi blanc (Pinus halepensis) i pinastre (Pinus pinaster), les zones d'ombries com els barrancs de la Carrasca i El Gatillo, on apareixen exemplars de roure valencià (Quercus faginea) o els grans tallats amb presència de vegetació rupícola.
A més, en l'Àrea de Protecció Especial es localitzen elements culturals de gran interés, com els abrics de la Carrasca, la Cueva del Barranco del Gatillo, la Cueva de las Dos Bocas, la Cueva de la Teresa, l'abric del Barranco del Gatillo, el poblat iber del Gatillo i els jaciments de l'Atochar i Los Castillets, localitzats en el Plànol d'Informació número 4 del PE.
2. Els objectius específics plantejats per a esta categoria de protecció es poden sintetitzar en:
a) Preservar la qualitat ambiental.
b) Assegurar el manteniment i conservació dels seus importants valors naturals i culturals.
c) Fomentar aquelles actuacions que vagen dirigides a potenciar els hàbitats naturals protegits existents.
d) Conservació de la vegetació existent, potenciació i regeneració natural.
e) Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
f) Combatre els processos erosius, principalment en els sòls més degradats.
g) Preservar les fites paisatgístiques existents.
h) Posada en valor dels elements de patrimoni cultural.
3. Plantejar estos objectius suposa necessàriament una limitació de les possibilitats d'ús, i es permeten únicament aquells compatibles amb els objectius proposats.
Article 78. Localització
L'Àrea de Protecció Especial es correspon amb la pràctica totalitat del paratge, a excepció de l'Àrea d'Usos Tradicionals (AUT).
Esta àrea ocupa una superfície total de 357,84 hectárees.
Esta àrea queda delimitada gràficament en els corresponents plans d'ordenació del present PE.
Article 79. Usos permesos
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals i culturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.
2. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Treballs de conservació i regeneració d'ecosistemes, i en especial mesures per a aconseguir la regeneració natural i potenciació de les comunitats naturals d'interés característiques de l'àmbit del PE.
b) Accions encaminades a possibilitar les activitats naturalístiques, científiques i didacticoecològiques que contribuïsquen a difondre el coneixement d'estos importants ecosistemes.
c) Estudis científics dels diversos elements patrimonials identificats en l'àmbit del PE, així com la busca de nous jaciments.
d) Tractaments de millora i conservació de l'estat dels elements patrimonials presents. Difusió i posada en valor d'estos elements patrimonials.
e) Els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran ser posats en valor per l'Ajuntament d'Enguera i acollir usos turístics, sempre que estos no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals, i prèvia obtenció de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.
f) Es permet l'ús públic extensiu de caràcter naturalístic que no supose eventuals riscos de degradació ambiental i que impliquen una utilització passiva de l'espai, com el senderisme controlat. En tot cas, el senderisme i excursionisme hauràn de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a este efecte.
g) Es permeten les labors de manteniment de sendes i la instal·lació d'infraestructures d'ús públic de caràcter bla (barreres, defenses anticirculació, dispositius de seguretat, etc.), sempre que es prenguen les precaucions oportunes per a evitar danys a la vegetació d'especial rellevància. Els miradors i les instal·lacions de seguretat seran les úniques infraestructures majors permeses.
h) Es permet l'obertura de noves sendes sempre que estiga justificada la seua necessitat i sempre que la seua implantació no cause danys als valors d'interés del paratge. A més de complir amb la regulació existent per a este tipus d'actuació, es requerirà informe dels servicis de la conselleria amb competències en matèria d'espais naturals protegits.
En tot cas, en el preceptiu projecte es tindran en compte els següents condicionants per al disseny del traçat:
1r. La senda es recolzarà sobre antics camins o sendes.
2n. La senda tindrà l'amplària mínima possible compatible amb la seua funcionalitat.
3r Es considerarà el tipus de sòl i el pendent de manera que es minimitze el risc d'erosió.
4t. S'establirà un disseny que minimitze la necessitat d'obres com a excavacions, ompliments, murs i fonamentacions.
5é. Es procurarà la creació de sendes circulars.
6é. La forma del traçat haurà d'integrar-se en la naturalesa i es tractarà d'evitar els traçats rectes durant longituds prolongades, A més, es procurarà l'adaptació del traçat a elements existents com ara penyals, espècies vegetals de port considerable, etc., la qual cosa permetrà, a més de conservar els dits elements, crear traçats més irregulars.
7é. Obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, tant per a ús públic com per a la fauna.
8é. Les actuacions de manteniment de llits i gestió dels recursos hídrics promoguts per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències.
9é. Es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, móres, etc., sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o fauna. En qualsevol cas queda prohibida l'arrancada de la planta, i s'ha de recol·lectar per mitjà de tala.
10é. Repoblació forestal, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
11é. Instal·lacions provisionals per a l'execució d'obres públiques. Prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística, requeriran l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
12e. Infraestructures de defensa contra incendis forestals i, si és el cas, les obres de captació d'aigües destinades a la mateixa. Prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística hauràn de comptar amb l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
13é. L'activitat cinegètica tal com es contempla en les disposicions de les normes generals de regulació d'usos i activitats del present PE.
Article 80. Limitacions d'ús
1. Es consideren usos prohibits, a tots els efectes, tots els que comporten alteració i degradació del medi i dels valors naturals o culturals que tanca o dificulten el desenrotllament dels usos permesos. En especial, es prohibixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora i conservació d'estos enclavaments.
2. Queden específicament prohibits els següents usos o activitats:
a) Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres per a l'explotació dels recursos miners.
b) Actuacions i instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les infraestructures d'ús públic de caràcter bla permeses en l'article anterior.
c) Edificacions o construccions de qualsevol tipus i per a qualsevol finalitat.
d) La instal·lació de suports de publicitat de qualsevol tipus o d'altres elements anàlegs, així com qualsevol forma de publicitat que no siga de caràcter institucional, destinada a proporcionar informació sobre l'espai i els seus valors objecte de protecció, sense que suposen deteriorament del paisatge.
e) Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, així com activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural.
f) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o paisatge.
g) Obres o magatzems i instal·lacions de nova planta relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera. Inclouen hivernacles, i infraestructures de servici, així com instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals.
h) Es prohibix l'ús del foc amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit de l'àrea de protecció especial.
i) El trànsit a peu o amb bicicleta fora dels itineraris senyalitzats per a cada activitat i que es determinen a este efecte en el pla d'ús públic.
j) El trànsit de vehicles motoritzats fora dels camins en què s'autoritza expressament, excepte per als servicis de vigilància i manteniment de la zona, prevenció i extinció d'incendis.
k) L'espoliació de qualsevol element que puga suposar la pèrdua de material historicocultural de l'àrea.
TÍTOL IV
NORMES PER A LA GESTIÓ DEL PARATGE
NATURAL MUNICIPAL
Article 81. Règim general
1. L'Administració i la gestió del Paratge Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo correspon a l'Ajuntament d'Enguera.
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament d'Enguera l'assistència tècnica necessària i assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.
3. El règim de gestió del paratge atendrà al marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, així com a les determinacions específiques que establix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i servicis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
5. L'Ajuntament d'Enguera podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge natural municipal dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local, l'administració general de l'Estat, a través del Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí, o de l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer), les universitats i centres d'investigació i del sector privat, tal com una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
Article 82. Consell de participació del Paratge Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, es crearà el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo, segons s'establirà en el decret de declaració del paratge, i s'aten d'esta manera a allò que s'ha previst en l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
TÍTOL V
MECANISME DE FINANÇAMENT
Article 83. Règim general
1. El finançament del paratge natural municipal correrà per compte de l'Ajuntament d'Enguera.
2. L'Ajuntament d'Enguera habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació de Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
TÍTOL VI
RÈGIM SANCIONADOR
Article 84. Règim sancionador
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es poguera incórrer.
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6835, del 07-08-2012 (2012/7872)

DECRETO 129/2012, de 3 de agosto, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Barrancos Carrasca-Gatillo, en el término municipal de Enguera.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2012/08/03/129/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   6835

Fecha DOGV
:   07-08-2012

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2012/7872

CVE


Fecha del documento
:   03-08-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Enguera](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 129/2012, de 3 de agosto, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Barrancos Carrasca-Gatillo, en el término municipal de Enguera. [2012/7872]
PREÁMBULO
El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo se ubica en el sector septentrional del término municipal de Enguera, en la comarca de la Canal de Navarrés.
Este enclave, que cuenta con una superficie próxima de 374,17 hectáreas, se encuadraría en el ámbito geográfico de la Sierra de Enguera, en lo que constituyen las ultimas estribaciones del dominio Ibérico, en el flanco sur del macizo del Caroig, ya contiguo a los primeros relieves del dominio bético representados por los anticlinales prebéticos de la Sierra de la Plana. Desde el punto de vista geomorfológico, el relieve está conformado mayoritariamente por formaciones tabulares (muelas) con estratos subhorizontales formados por materiales calcáreos mesozoicos profundamente excavados por la red fluvial.
Por lo que respecta a la cubierta vegetal, se encuentra la vegetación característica del bosque mediterráneo valenciano. Una densa masa de pino carrasco (Pinus halepensis) domina su ámbito, apareciendo algún rodal de pino rodeno (Pinus pinaster) y pies aislados de carrasca (Quercus rotundifolia). En zonas de umbría aparecen ejemplares de fresnos de flor (Fraxinus ornus) y de quejigo o roble valenciano (Quercus faginea), que en primavera y otoño confieren al enclave una atractiva riqueza cromática.
El estrato arbustivo está compuesto por especies como la coscoja (Quercus coccifera), el lentisco (Pistacia lentiscus), el enebro (Juniperus oxicedrus), el palmito (Chamaerops humilis), el majuelo (Crataegus monogyna), la sabina (Juniperus phonicea), la cornicabra (Pistacia terebinthus), el durillo (Viburnum tinus), el rusco (Ruscus aculeatus) o el madroño (Arbutus unedo). También es de interés la vegetación existente en las zonas de roquedos, donde aparecen especies como Rhamnus lycioides subsp. borgiae, los zapatitos de la virgen (Sarcocapnos saetabensis), el ombligo de Venus (Umbiliculus rupestris) o el poleo blanco (Micromenia fruticosa). En las paredes y farallones rocosos de solana se puede encontrar el té de roca (Jasonia glutinosa), de interés etnobotánico.
En este espacio están representados diversos hábitats de interés comunitario incluidos en la Directiva 92/43/CEE, como son los matorrales termomediterráneos y pre-estépicos y las zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea, este último catalogado como prioritario.
En cuanto a la fauna, se pueden encontrar encontrar especies de gran interés incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada, entre las que están representadas varias especies de anfibios y reptiles, sobresaliendo el gallipato (Pleurodeles waltl). En el grupo de los mamíferos, es cada vez más notable la presencia en el paraje de ejemplares de cabra montés (Capra hispanica). Entre los mamíferos protegidos, figuran el tejón (Meles meles), el erizo europeo (Erinaceus europaeus) y roedores como la musaraña común (Crocidura russula) y la enana (Suncus etruscus). En la categoría de especie vulnerable se encuentra el murciélago grande de herradura (Rhinolopus ferrumequinum). En cuanto a la avifauna, el ámbito del paraje es utilizado como territorio de campeo y caza por numerosas rapaces, entre las que destacan el águila perdicera (Hieraaetus fasciatus), el águila real (Aquila chrysaetos), el águila culebrera (Circaetus gallicus) o el halcón peregrino (Falco peregrinus). En este sentido cabe mencionar que gran parte del paraje natural municipal se encuentra incluido en la Zona de Especial Protección para las Aves de la Sierra de Martés-Muela de Cortes, formando parte, por tanto, de la Red Natura 2000.
Desde el punto de vista paisajístico, Barrancos Carrasca-Gatillo es uno de los enclaves de mayor valor de la Sierra de Enguera y que en mejor estado de conservación se encuentra. Las aguas han ido labrando profundos cañones de paredes vertiginosas que cortan los estratos horizontales de las muelas. Las zonas más elevadas ofrecen espectaculares vistas del emblemático macizo del Caroche y de los relieves béticos del sur de Valencia y norte de Alicante. En días claros la vista alcanza hasta la confluencia de las llanuras costeras de las dos riberas del Júcar con el mar. En las zonas más llanas colindantes con el paraje se observa una mayor implantación del paisaje agrario que contribuye a diversificar y enriquecer el entorno.
El Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo alberga también elementos patrimoniales de gran valor, entre los que sobresalen los abrigos de la Carrasca y el del Gatillo, la Cueva de Dos Bocas, la Cueva de la Teresa y yacimientos arqueológicos como el Atochar, los Castillets o el poblado íbero del Gatillo (datado en el siglo IV antes de Cristo). Cabe mencionar como componentes definitorios del paisaje agrario la presencia de cucos de agua y de la Venta Corrales, una construcción, actualmente en ruinas, levantada en las inmediaciones de la Cañada Real de Almansa. Todos estos elementos testimonian la existencia de una intensa actividad humana en la zona a lo largo de la historia y pone de manifiesto la riqueza histórica-cultural que atesora.
El paraje ofrece también distintas alternativas para su uso y disfrute por la población, disponiendo de una amplia red de senderos homologados (el GR-7, el SL-CV-5 Barranco del Gatillo y SL-CV-7 Barranco de la Carrasca) que lo recorren y permiten conocerlo.
Por todo ello y a iniciativa del Ayuntamiento de Enguera, la Generalitat, en virtud de lo establecido en el artículo 49.1.10ª del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establece, entre otras materias, la competencia exclusiva de la Generalitat sobre espacios naturales protegidos, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 149.1.23ª de la Constitución Española, considera necesaria la declaración de un régimen especial de protección de los valores naturales de este espacio.
Así, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, establece la figura de protección denominada paraje natural municipal, que se regula posteriormente por el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, que se adapta a las características de este enclave y permite la vía jurídica idónea para la consecución de los objetivos previstos.
Por ello, en virtud de los valores naturales e importancia del mismo, del interés del Ayuntamiento de Enguera, y habiéndose cumplido en el procedimiento de declaración de los trámites necesarios para la declaración del paraje natural municipal previstos específicamente en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, y previa deliberación del Consell, y a propuesta de la consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, en la reunión del día 3 de agosto de 2012,
DECRETO
Artículo 1. Objeto
1. Es objeto de este decreto declarar, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 24 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, paraje natural municipal el espacio denominado Barrancos Carrasca-Gatillo, en el término municipal de Enguera, estableciéndose para éste un régimen jurídico de protección de acuerdo con las normas contenidas en la citada Ley.
2. En razón del interés ecológico, geomorfológico, paisajístico y cultural del paraje natural municipal, y de acuerdo con lo dispuesto en la citada Ley 11/1994, de 27 de diciembre, y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.
Artículo 2. Ámbito territorial
1. El Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo, con una superficie de 374,17 hectáreas, se localiza en el término municipal de Enguera, en la provincia de Valencia, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente Decreto, respectivamente.
2. En caso de eventual discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica, prevalecerá la primera de ellas.
Artículo 3. Administración, gestión y asesoramiento
1. La administración y gestión del paraje natural municipal corresponde al Ayuntamiento de Enguera.
2. La Dirección General competente en la materia de espacios naturales protegidos designará un/a técnico/a de la propia conselleria que ostente las competencias en materia medioambiental, el/la cual prestará asistencia técnica y asesoramiento al Ayuntamiento de Enguera en la gestión del paraje natural municipal.
Artículo 4. Régimen de protección
1. Con carácter general, en el ámbito del paraje natural municipal podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración que no impliquen deterioro o regresión de los hábitats naturales y los suelos, excluyéndose la utilización urbanística de sus terrenos, tal y como dispone el artículo 9.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con sus regulaciones específicas y lo establecido por el presente Decreto y el correspondiente Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo, cuyo documento normativo consta en el anexo III del presente Decreto.
2. En el ámbito del paraje natural municipal las competencias de las administraciones públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores geomorfológicos, botánicos, ecológicos, paisajísticos y culturales que presenta, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos como repercusión de actividades realizadas en las proximidades del ámbito protegido.
Artículo 5. Plan Especial de Protección
1. En virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de regulación de los parejes naturales municipales, se aprueba el Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo, en el término municipal de Enguera.
2. En el anexo III de este decreto se incluye la parte dispositiva del citado Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo.
Artículo 6. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo, como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:
a) Cuatro representantes elegidos/as, mediante Acuerdo del Pleno, por el Ayuntamiento de Enguera, uno/a de los cuales actuará como Secretario/a del Consejo de Participación.
b) Un/a representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
c) Un/a representante de los servicios territoriales de Valencia, de la conselleria competente en la materia de espacios naturales protegidos.
d) Un/a representante de los/las propietarios/as de terrenos incluidos en el ámbito del paraje natural municipal, distintos del ayuntamiento y de la Confederación Hidrográfica del Júcar, con carácter rotatorio bianual, elegido por ellos/as mismos/as por régimen de mayoría. En caso de no existir o renunciar a participar en dicho órgano, se sumará este puesto a la representación del grupo e).
e) Un/a representante de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido, con carácter rotatorio bianual, elegido/a por las entidades, asociaciones o colectivos entre ellos por régimen de mayoría.
f) Un/a representante de los servicios territoriales de Valencia, de la conselleria competente en materia forestal.
La duración del mandato de los representantes de los grupos a), b), c) y f) coincidirá con la del correspondiente período de gobierno municipal y se procederá a su designación al inicio de cada uno de estos.
3. El Ayuntamiento podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros representantes de colectivos con intereses en el paraje natural municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por Decreto del Consell.
4. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo se constituirá en el plazo de seis meses desde la entrada en vigor del presente decreto. Esta constitución deberá ser comunicada por el Ayuntamiento de Enguera al órgano competente en materia de espacios naturales protegidos en el plazo de dos meses.
5. Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat.
6. El/la presidente/a del Consejo de Participación será nombrado/a por el Ayuntamiento de Enguera, mediante Acuerdo del Pleno, de entre los/las miembros del Consejo.
7. Con objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, éste podrá aprobar unas normas internas de funcionamiento, sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
Artículo 7. Medios económicos
1. La financiación del paraje natural municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Enguera.
2. El Ayuntamiento de Enguera habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del paraje natural municipal.
3. La conselleria competente en materia de medio ambiente podrá participar en la financiación del paraje natural municipal de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del paraje natural municipal.
Artículo 8. Régimen de infracciones y sanciones
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al paraje natural municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, y con la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.
DISPOSICIONES FINALES
Primera. Revisión
Cualquier modificación de lo establecido en el presente decreto deberá ser aprobada, a su vez, por decreto del Consell, previa audiencia del Ayuntamiento de Enguera, que, en su momento, fue el que presentó la iniciativa para la declaración de Barrancos Carrasca-Gatillo como paraje natural municipal, debiendo seguirse, en tal caso, el mismo procedimiento de tramitación con la correspondiente participación de la conselleria competente en la materia de espacios naturales protegidos.
Segunda. Ejecución y desarrollo
Se autoriza a la persona titular de la conselleria competente en la materia de espacios naturales protegidos, para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente decreto.
Tercera Entrada en vigor
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, 3 de agosto de 2012.
El president de la Generalitat,
ALBERTO FABRA PART
La consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente,
ISABEL BONIG TRIGUEROS
ANEXO I
DELIMITACIÓN DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL
BARRANCOS CARRASCA-GATILLO
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Enguera, según la cartografía oficial de la Dirección General del Catastro (Ministerio de Hacienda y Administraciones Públicas) de abril de 2010:
a) Parcelas de propiedad municipal:
- Polígono 1: parte de las parcelas 9004 y 9005.
- Polígono 16: parcelas 8, 9, 10, 11 y 9003 y parte de las parcelas 12, 9001, 9002 y 9004.
- Polígono 19: parcelas 2, 9001, 9002 y 9005 y parte de la parcela 9003.
- Polígono 38: parcela 9013 y parte de las parcelas 25, 9003 y 9006.
- Polígono 66: parcelas 9010 y 9011.
- Polígono 67: parcela 9003.
b) Parcelas de propiedad privada:
- Polígono 16: parcela 7
- Diseminado (Casa de la Venta de Corrales): referencia 001000100XJ81H0001XS
- Polígono 19: parcela 1
2. La delimitación literal del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo es la que se describe a continuación:
Tomando como inicio el punto kilométrico 16 de la carretera CV-584 (de Enguera a Benalí), justo en la confluencia con la Cañada Real de Almansa, el límite del espacio continúa por dicha Cañada en dirección noreste (siguiendo el sentido de las agujas del reloj) y posteriormente por el camino de Benalí hasta llegar a la parcela catastral 8 del polígono 16, definiendo así el límite norte del paraje. Posteriormente, descendiendo de norte a sur, el límite continúa bordeando las parcelas de cultivo de la partida del Cobarcho Negro (parcelas catastrales 4, 5 y 6 del polígono 16). Desde el perímetro de la parcela 6 enlaza con el camino del Cobarcho y el cortafuegos, que a su vez actúa como linde hasta que alcanza el barranco de la Cueva de la Teresa, quedando así definido el límite este del paraje.
A continuación, siguiendo en dirección este-oeste, el límite sigue inicialmente por el sinuoso cauce del barranco de la Cueva de la Teresa hasta cortar con la carretera de Benalí, justo a la altura de la última curva antes de llegar a la Cuesta del Atochar. En este punto el límite del paraje coincide con un tramo de la zona de dominio público de la carretera CV-584 (en sentido Enguera) hasta alcanzar el límite sur de la parcela catastral 2 del polígono 19 que actúa como linde. Posteriormente el límite recorre el perímetro de la parcela catastral 25 del polígono 38, hasta llegar al sendero GR-7, quedando así definido el límite sur del paraje.
Finalmente el límite sigue por un tramo del sendero GR-7 para enlazar de nuevo con el perímetro de la parcela catastral 25 del polígono 38 que finaliza en el barranco de la Carrasca. A partir de este barranco, el límite prosigue por el sendero GR-7 hasta intersectar con la carretera de Benalí (CV-584) y continúa por la zona de dominio público finalizando en el punto kilométrico 16 de esta misma carretera.
3. El Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo tiene una superficie de 374,17 hectáreas.ANEXO III
PARTE DISPOSITIVA DEL PLAN ESPECIAL DE PROTECCIÓN DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL BARRANCOS CARRASCA-GATILLO, EN EL TÉRMINO MUNICIPAL DE ENGUERA
TÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 1. Naturaleza del plan
El presente Plan Especial (PE) se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Constituye, por tanto, uno de los planes especiales previstos en los artículos 177 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell.
Artículo 2. Finalidad
El objetivo genérico por el cual se redacta este PE es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo en razón de la conservación y mejora de su flora y fauna, así como de las singularidades geológicas y paisajísticas y culturales que presenta. El PE constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen de ordenación del espacio, natural y protegido, los usos y actividades permitidos y prohibidos y el uso público del mismo.
Artículo 3. Ámbito
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Enguera, según la cartografía oficial de la Dirección General del Catastro (Ministerio de Hacienda y Administraciones Públicas) de abril de 2010:
Parcelas de propiedad municipal:
- Polígono 1: parte de las parcelas 9004 y 9005.
- Polígono 16: parcelas 8, 9, 10, 11 y 9003 y parte de las parcelas 12, 9001, 9002 y 9004.
- Polígono 19: parcelas 2, 9001, 9002 y 9005 y parte de la parcela 9003.
- Polígono 38: parcela 9013 y parte de las parcelas 25, 9003 y 9006.
- Polígono 66: parcelas 9010 y 9011.
- Polígono 67: parcela 9003.
Parcelas de propiedad privada:
- Polígono 16: parcela 7.
- Diseminado (Casa de la Venta): 001000100XJ81H0001XS.
- Polígono 19: parcela 1.
2. La delimitación del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo se ajusta a diferentes elementos naturales y artificiales. El punto de inicio del límite es el punto kilométrico 16 (según cartografía ICV) de la carretera de Enguera a Benalí (CV-584) donde confluye con la Cañada Real de Almansa.
A partir de aquí el límite del espacio sigue el recorrido que marca la cañada en dirección noreste (siguiendo el sentido de las agujas del reloj) y posteriormente por el camino de Benalí hasta llegar a la parcela catastral 8 del polígono 16, definiendo así el límite norte del paraje. Posteriormente, descendiendo en dirección norte a sur, el límite continúa bordeando las parcelas de cultivo de la partida del Cobarcho Negro (parcelas catastrales 4, 5 y 6 del polígono 16). Desde el perímetro de la parcela 6 enlaza con el camino del Cobarcho y el cortafuegos, que a su vez actúa como linde hasta que alcanza el barranco de la Cueva de la Teresa, quedando así definido el límite este del paraje.
A continuación, siguiendo en dirección de este a oeste, el límite sigue inicialmente por el sinuoso cauce del barranco de la Cueva de la Teresa hasta cortar con la carretera de Benalí, justo a la altura de la última curva antes de llegar a la Cuesta del Atochar. En este punto el límite del paraje coincide con un tramo de la zona de dominio público de la carretera CV-584 (en dirección hacia el municipio de Enguera) hasta alcanzar el límite sur de la parcela catastral 2 del polígono 19, que actúa como linde. Posteriormente el límite recorre el perímetro de la parcela catastral 25 del polígono 38, de propiedad municipal hasta llegar al sendero GR-7, quedando así definido el límite sur del paraje.
Finalmente, el límite sigue por un tramo del sendero para enlazar de nuevo con el perímetro de la parcela 25 que finaliza en el barranco de la Carrasca. A partir de este barranco, el límite prosigue por el sendero GR-7 hasta intersectar con la carretera de Benalí (CV-584) y continúa por la zona de dominio público finalizando en el punto kilométrico 16 de esta misma carretera.
3. El Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo tiene una superficie de 374,17 hectáreas.
Artículo 4. Efectos
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 42 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, el PE se ajustará a lo previsto en la legislación urbanística.
2. Las determinaciones de este PE serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal.
3. El planeamiento urbanístico municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este PE deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios aquí establecidos, y de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por el PE.
4. Las determinaciones de este PE se entenderán sin perjuicio de las contenidas en las legislaciones sectoriales, y en particular de las normas, reglamentos o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora de este plan, así como las de aquellos destinados la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y el desarrollo sostenible.
En el caso de que la normativa contenida en este plan resultara más protectora, se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso, el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este PE.
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión
1. El PE se tramitará según la legislación vigente.
2. Las determinaciones del PE entrarán en vigor a partir del día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el plan, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.
3. La revisión o modificación de las determinaciones del PE podrá realizarse en cualquier momento siguiendo los mismos trámites que se hayan seguido para su aprobación, y por lo tanto estará sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
Artículo 6. Contenido
El contenido de la documentación del Plan Especial se corresponde con lo dispuesto en el artículo 183 y siguientes del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado mediante el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell. En concreto, incluye los siguientes apartados:
1. Memoria informativa y justificativa.
Incluye los aspectos descriptivos y justificativos, así como los estudios complementarios necesarios para el desarrollo de la ordenación, de acuerdo con los objetivos que justifican su elaboración.
2. Normativa.
La normativa del presente plan se divide en dos grandes apartados. El primero se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos naturales y para la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural. El segundo se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.
3. Planos.
El Plan Especial incluye los siguientes planos:
a) Planos de información.
b) Planos de ordenación.
Los planos de ordenación tienen carácter normativo y, conjuntamente con las disposiciones del texto, forman parte indivisible de la normativa del PE.
4. Normas para la gestión.
5. Mecanismos de financiación.
6. Régimen sancionador.
Artículo 7. Interpretación
1. En la interpretación de este PE deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria informativa y justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del plan.
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
3. En la aplicación de este PE prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales y culturales del ámbito del plan.
4. En cualquier supuesto no contemplado en el presente PE será preceptivo el informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos así como del Ayuntamiento de Enguera, sin perjuicio de las competencias sectoriales que pudieran existir.
Artículo 8. Régimen de evaluación de impactos ambientales
1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje natural municipal se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.
2. Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito de este PE se someterán a consulta del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos, así como al órgano gestor del paraje natural municipal.
Artículo 9. Autorizaciones e informes previos
1. La presente normativa especifica las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere la autorización especial del Ayuntamiento de Enguera, y aquellos que requieren el informe vinculante de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
2. Las autorizaciones anteriores se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la presente normativa.
3. Según la legislación vigente en materia de aguas, para la realización de cualquier obra o trabajo en el dominio público hidráulico deberán obtenerse las autorizaciones administrativas necesarias por el organismo de cuenca en el ámbito de sus competencias, con excepción de los casos especiales regulados legalmente.
4. Según la legislación vigente en materia forestal, para la realización de cualquier obra o trabajo en los terrenos catalogados como monte de utilidad pública dentro del paraje natural municipal, deberán obtenerse las autorizaciones administrativas necesarias por la administración forestal en el ámbito de sus competencias.
TÍTULO II
NORMAS GENERALES DE REGULACIÓN DE USOS
Y ACTIVIDADES
CAPÍTULO I
NORMAS SOBRE PROTECCIÓN DE RECURSOS
DE DOMINIO PÚBLICO
SECCIÓN PRIMERA
PROTECCIÓN DE RECURSOS HIDROLÓGICOS
Artículo 10. Marco general para la protección de los recursos hídricos y del dominio público hidráulico
1. La protección de los recursos hídricos en el ámbito del PE se regirá, con carácter general, por la normativa sectorial marco en materia de aguas, y, de manera especial, por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y disposiciones que lo desarrollan.
2. En la aplicación del presente PE se tendrá en cuenta el principio rector del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, de forma que sea compatible con la gestión pública del agua, la ordenación del territorio, la conservación y protección del medio ambiente y la restauración de la naturaleza, a los efectos que el mismo regula, y fundamentalmente en lo relativo al dominio público hidráulico.
3. En relación con el dominio público hidráulico y en el marco de las competencias que le son atribuidas, el Estado, a través del organismo de cuenca, ejercerá las funciones que le son atribuidas por la legislación sectorial vigente.
Artículo 11. Calidad del agua
Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades susceptibles de provocar la contaminación o degradación de la calidad de las aguas. Con el fin de proteger la calidad de las aguas, se habrá de velar por el estricto cumplimiento de la legislación vigente en materia de extracción de aguas, vertidos y depuración.
Artículo 12. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, quedando prohibidas las obras y construcciones, con carácter provisional o permanente, que puedan alterar o dificultar el curso de las aguas, no pudiendo realizarse su canalización o dragado, excepto en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de cauces.
2. Se consideran compatibles con la protección del paraje las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos, a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias.
3. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera característica de este espacio. Se permitirán labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida, o cuando exista riesgo de incendios.
4. La realización excepcional de obras transversales de corrección hidrológica motivadas por el riesgo o por la seguridad de personas o bienes en caso de avenida, en los supuestos en que se consideren autorizables en aplicación de la normativa específica de este PE, requerirán el informe favorable previo del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.
Artículo 13. Protección de aguas subterráneas
1. Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.
2. Todas las edificaciones e instalaciones en el ámbito del PE en que se originen aguas residuales deberán disponer de un sistema de depuración adecuado, siendo prioritarios los denominados sistemas de tratamiento natural (depuración verde).
3. La instalación del sistema de depuración de oxidación total para el saneamiento de edificaciones presentes en el ámbito del PE sólo podrá ser autorizada cuando se den suficientes garantías de que no supone riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.
Artículo 14. Vertidos
1. En aplicación del artículo 100 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, se prohíbe, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa del organismo de cuenca, que deberá ir acompañado del informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.
2. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales, así como el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan, o puedan constituir, un peligro de contaminación de las aguas o degradación de su entorno.
3. Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, se exigirá la justificación del tratamiento que hayan de darse a estos vertidos para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que se ajuste a las condiciones de calidad exigidas para los usos a que vaya a ser destinada; en cualquier caso, las aguas resultantes no podrán superar los límites establecidos en la legislación sectorial. La efectividad de la licencia quedará condicionada, en todo caso, a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.
Artículo 15. Captaciones de agua
Quedan prohibidas las aperturas de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PE, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de las infraestructuras de uso público, siempre que se justifique ésta como la única vía de abastecimiento posible. En todo caso, deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.
Artículo 16. Fuentes y surgencias
1. Las obras de cualquier tipo que se pudieran llevar a cabo en el ámbito inmediato de las fuentes y manantiales en el ámbito del PE deberán garantizar la permanencia de las mismas y respetarán su tipología tradicional. Los posibles aprovechamientos de sus aguas deberán garantizar igualmente el mantenimiento de un caudal de salida mínimo para el uso de las personas y de la fauna salvaje.
2. Se podrán autorizar las obras, plantaciones y otras actuaciones destinadas a mejorar y adecuar las áreas contiguas para potenciar el uso público.
SECCIÓN SEGUNDA
PROTECCIÓN DE SUELOS
Artículo 17. Movimiento de tierras y extracción de recursos minerales
1. Los movimientos de tierra que se realicen como consecuencia de la ejecución de actuaciones u obras permitidas en la presente normativa estarán sujetos a la obtención previa de la licencia urbanística, siendo necesario el informe favorable de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos. Quedan exceptuadas de la obtención de licencia:
a) Las labores de preparación y acondicionamiento de los suelos relacionados con la actividad agrícola, tales como nivelación de terrenos y arado
b) Las obras de construcción, reparación o conservación de carreteras de titularidad pública, por constituir obras públicas de interés comunitario, no estando sometidas a la obtención de la licencia municipal, ni a los demás actos de control preventivo que establece la legislación de régimen local.
2. Cuando se trate de movimientos de tierras para la corrección de taludes con peligro de erosión, se permitirán, siempre que se limite a la mínima área de actuación posible, cumplan las condiciones establecidas en la autorización administrativa correspondiente y la licencia urbanística necesaria, y no supongan la destrucción o el deterioro de especies vegetales protegidas o de gran valor ecológico.
3. Se prohíbe la extracción de recursos minerales en todo el ámbito del PE, ya que se considera una actividad incompatible con la conservación de los valores naturales y culturales que atesoran este espacio.
Artículo 18. Conservación de la cubierta vegetal
1. Se consideran prioritarias en el ámbito del PE todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar o recuperar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.
Se establece como prioritario determinar y acometer las actuaciones necesarias para frenar los procesos erosivos en el corto y medio plazo, permitiendo que la vegetación a implantar (espesuras y especies) cumpla la función de recarga del acuífero de una forma sostenida.
2. Aquellas actuaciones que puedan modificar de modo significativo las condiciones de la cubierta vegetal requerirán la redacción de una memoria o proyecto, que será aprobado por el Ayuntamiento de Enguera con la autorización previa de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
3. Los trabajos de restauración de la cubierta vegetal irán dirigidos a la conservación y recuperación de las formaciones vegetales autóctonas característicos del mismo.
Artículo 19. Prácticas de conservación de suelos
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de éstos, así como las transformaciones agrícolas y las labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.
2. En las zonas con suelos con un mayor grado de degradación por la erosión, se favorecerán todas aquellas actuaciones que tiendan a su conservación: recuperación de la cubierta vegetal, restauración y mantenimiento de márgenes, bancales y muros de piedra, y mantenimiento de antiguos cultivos leñosos.
3. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, la administración velará, actuando si es necesario con carácter subsidiario, por la estabilización y conservación de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.
4. Se prohíbe la roturación de terrenos con vegetación silvestre para el establecimiento de áreas de cultivo.
5. En caso de llevarse a cabo trabajos de repoblación forestal, los métodos de preparación del terreno serán puntuales, tales como la excavación de hoyos, de forma manual o mecanizada, o la apertura de casillas. No está permitida la realización de aterrazamientos de suelos, excepto en proyectos de corrección de desniveles.
6. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de éstos mediante revegetaciones con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística o utilizando muros de piedra.
SECCIÓN TERCERA
PROTECCIÓN DE ELEMENTOS DE INTERÉS
GEOLÓGICO, GEOMORFOLÓGICO Y CUEVAS
Artículo 20. Protección de elementos de interés geológico, geomorfológico y cuevas
1. Se consideran de especial protección todos aquellos elementos de singular interés geológico y geomorfológico, así como las cuevas y simas presentes dentro del ámbito del paraje natural municipal.
2. En general, este PE está sujeto a lo que disponga la legislación sectorial que sea de aplicación a cada uno de los elementos considerados dentro de este artículo.
3. Los elementos de interés geológico y geomorfológico, así como los roquedos, se mantendrán sin modificaciones en su estructura, por lo que queda prohibida cualquier actividad que pudiera representar una degradación, deterioro o limitación visual respecto a este patrimonio.
4. Para las cuevas y simas presentes en el ámbito del PE, se atenderá a lo dispuesto en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprobó el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana. En especial, deberán respetarse los perímetros de protección definidos en el artículo 9 del mencionado decreto.
SECCIÓN CUARTA
PROTECCIÓN DE LA VEGETACIÓN SILVESTRE
Artículo 21. Formaciones vegetales y hábitats
1. Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones de este PE todas aquellas que existen en el ámbito de estudio, descritas en la memoria informativa del documento, incluidas las arvenses y ruderales.
2. Se consideran hábitats naturales de interés en el ámbito territorial del paraje natural municipal los relacionados a continuación, identificados por el código establecido en el anexo I de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad:
a) 5330: matorrales termomediterráneos y preestéticos.
b) 6220\*: zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea.
El símbolo \* hace referencia a los tipos de hábitats prioritarios.
Artículo 22. Tala y recolección
1. En el ámbito del PE se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales.
2. Según lo dispuesto en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se creó y reguló el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación, para taxones protegidos, catalogados y no catalogados, y vigilados se prohíbe recogerlos, cortarlos, mutilarlos, arrancarlos o destruirlos de la naturaleza. También se prohíbe poseer, naturalizar, transportar, vender, comerciar o intercambiar, ofertar con fines de venta o intercambio, importar o exportar ejemplares vivos o muertos, así como sus propágulos o restos, salvo los casos que reglamentariamente se determine. Estas prohibiciones se aplicarán a todas las fases del ciclo biológico de estos taxones.
3. Para cualquiera de las categorías de protección del Decreto 70/2009, de 22 mayo, del Consell, queda prohibida cualquier afección a su hábitat que tenga repercusiones negativas sobre los taxones.
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en los puntos anteriores de éste artículo se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, espárragos, moras, etc., siempre que exista consentimiento tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas, para la flora o la fauna. En el caso de recolección de plantas silvestres o setas, queda prohibido el arranque de las mismas, debiendo recolectarse mediante corta, no permitiéndose la utilización de instrumentos tales como azadas o rastrillos.
La recogida de hongos en los terrenos forestales queda regulada por la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se regula la recolección de setas y otros hongos en el territorio de la Comunitat Valenciana.
5. Sin perjuicio de la necesidad de obtención de la correspondiente autorización de la administración forestal y de lo dispuesto en el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en el ámbito del PE se podrá realizar la tala y extracción de madera o leña si responde a alguno de los siguientes criterios:
a) Como resultado de tratamientos de mejora de las formaciones arboladas.
b) Como resultado de labores de prevención de incendios.
c) Como resultado de medidas fitosanitarias.
d) Por erradicación de especies alóctonas invasoras.
e) Con motivo de la realización deestudios científicos.
6. La extracción de madera o leña se realizará acogiéndose a lo dispuesto en la normativa sectorial vigente.
Artículo 23. Gestión general de la vegetación
1. Los trabajos de gestión, conservación y regeneración de la cubierta vegetal tendrán por objeto la formación y potenciación de las distintas comunidades naturales características del ámbito del PE, en sus diferentes fases de desarrollo.
Las especies herbáceas, arbustivas y arbóreas que pertenecen a las formaciones naturales serán utilizadas para acelerar el dinamismo de la vegetación, la protección del suelo y el aprovisionamiento de recursos genéticos de la vegetación.
2. Queda prohibida la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la vegetación silvestre del ámbito del plan.
3. La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona, y la manera de realizarla, requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional de Conservación de la Naturaleza (UICN), además de la autorización de la conselleria competente en medio ambiente.
4. Queda prohibida, en el ámbito del paraje natural municipal, la introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades.
5. La gestión de los recursos forestales dirigirá sus actuaciones a la conservación, mejora y protección de los terrenos forestales según las determinaciones de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, y a su Reglamento ejecutivo aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell.
6. De acuerdo con el artículo 72 y siguientes del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, es obligatoria la autorización de la administración forestal para realizar cualquier modificación de la estructura vegetal de una finca forestal (aclareos, cortes de mejora y saneamiento, podas de formación, limpiezas, talas, etc.), con excepción del aprovechamiento de coníferas para leña, en el que será suficiente la comunicación previa del titular de los terrenos. La solicitud de autorización se acompañará de un documento donde se especifiquen las acciones previstas, y al cual se deberán ajustar los trabajos a realizar.
7. La gestión forestal y agraria que se desarrolle en el paraje velará por el mantenimiento de un mosaico heterogéneo de bosques, matorrales, cultivos, prados y terrenos incultos.
No se admitirá la reducción de la extensión de las masas forestales actualmente existentes, ni la destrucción permanente de los márgenes herbáceos y arbustivos de los cultivos utilizados por la fauna para el tránsito, como hábitat o para su alimentación.
Artículo 24. Control de especies exóticas invasoras
1. Se considera medida prioritaria de actuación el desarrollo de tareas de control y erradicación de las especies exóticas invasoras existentes en el ámbito del PE, que se encuentren incluidas en los anexos del Decreto 213/2009, de 20 de noviembre, del Consell, por el que se aprobaron medidas para el control de especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana, o que en el futuro se determinen por parte de la conselleria competente en materia de medio ambiente. En particular, se prestará especial atención a las especies del género Opuntia y Agave, por su especial incidencia en el paraje, en concreto en la ladera sur del ámbito del PE.
2. Los métodos de control a utilizar deberán ser acordes con los recogidos en el citado Decreto 213/2009, de 20 de noviembre, del Consell, siendo necesaria para su ejecución, la autorización previa de la conselleria competente en materia de medio ambiente. El destino de los restos procedentes de estos trabajos deberá ser un centro gestor autorizado de residuos de esta naturaleza. Con carácter excepcional y únicamente en el marco de campañas de erradicación, los restos podrán ser depositados en el medio, siempre que se tomen las medidas oportunas para evitar su dispersión.
3. Respecto a las especies exóticas invasoras, será de obligado cumplimiento el régimen de limitaciones establecido en el artículo 4 del Decreto 213/2009, de 20 de noviembre, del Consell.
SECCIÓN QUINTA
PROTECCIÓN DE LA FAUNA
Artículo 25. Protección de la fauna silvestre
1. En relación con la protección de la fauna silvestre, se deberá atender, en todo caso, la normativa sectorial que sea de aplicación, así como las diferentes regulaciones sobre el estado legal de las distintas especies del ámbito de estudio según los Catálogos de Especies Amenazadas (tanto a nivel regional como nacional), directivas comunitarias o convenios internacionales.
2. Sin perjuicio de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, se consideran protegidas todas las poblaciones de especies animales silvestres del paraje, con las siguientes excepciones:
a) Especies cinegéticas, reguladas específicamente por sus normativas sectoriales.
b) Especies cuyo control de poblaciones pueda ser autorizado o promovido por la conselleria competente en materia de medio ambiente de conformidad con las determinaciones de la normativa sectorial sobre fauna.
3. Se consideran especies animales de especial interés en el ámbito del PE las incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell), sin perjuicio de otras que se pudieran añadir en el futuro:
a) Especies catalogadas (vulnerables): águila perdicera, murciélago grande de herradura y gallipato.
b) Especies protegidas: sapo común, rana común, culebra bastarda, víbora hocicuda, lagarto ocelado, triguero, arrendajo, tejón, erizo europeo, musaraña común y musaraña enana.
4. Las intervenciones que se realicen en el paraje sobre la cubierta vegetal, los suelos, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia y, en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas. Para evitar molestias a la fauna durante su época de reproducción, los tratamientos silvícolas y otras actividades potencialmente perturbadoras se realizarán fuera de las épocas más sensibles.
5. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial sobre fauna, no se permiten en el ámbito del paraje las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones de especies animales silvestres o de sus hábitats. La prohibición se extiende especialmente a los hábitats y enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna, tales como nidos, madrigueras y dormideros, así como a las épocas de mayor sensibilidad.
En particular, se prohíbe:
a) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos que se hallen protegidos por la legislación sectorial vigente y por las presentes normas.
b) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.
c) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.
d) La emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.
6. Las autorizaciones excepcionales para el control de las poblaciones de especies potencialmente perjudiciales para la agricultura, ganadería, bosques, caza, fauna silvestre o salud pública, mediante cualquier procedimiento de captura o muerte de carácter selectivo permitido por la legislación sectorial, requerirán el informe favorable previo de la conselleria competente en medio ambiente.
Artículo 26. Repoblación o suelta de animales
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose como tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca, o haya pertenecido históricamente, a la fauna del ámbito del plan, salvo la utilización de especies para control biológico de plagas que realice la administración o autorice ésta.
2. En relación con las especies autóctonas catalogadas y protegidas, de conformidad con lo que se dispone en las normas legales de aplicación, la introducción y reintroducción de especies o el refuerzo de poblaciones, y la manera de realizarlas, requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional de Conservación de la Naturaleza (UICN), debiendo estar autorizada o promovida por la conselleria competente en materia de medio ambiente.
Artículo 27. Cercas y vallados
1. En el ámbito del PE sólo se permite la instalación de cercas y vallados que se justifiquen de forma motivada con las finalidades de proteger los cultivos agrícolas de los daños originados por la fauna cinegética, y en los casos de protección de infraestructuras, tales como vías de comunicación o balsas.
2. En su caso, el levantamiento de estas cercas y vallados cumplirá con lo dispuesto en el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos, requiriendo la previa autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente. Todo ello sin perjuicio de la obtención de la correspondiente licencia urbanística en los términos previstos por la Ley.
SECCIÓN SEXTA
RED NATURA 2000
Artículo 28. Aplicación del régimen de conservación de la Red Natura 2000
1. En tanto que es un espacio incluido en la Red Natura 2000, por haber sido declarado como Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA), la Sierra de Martes-Muela de Cortés, será de aplicación al ámbito del presente paraje natural municipal que coincida con la mencionada figura de protección, el régimen de conservación previsto en los apartados siguientes.
2. Serán de aplicación plena las medidas de conservación previstas en las normas de gestión del espacio protegido de la Red Natura 2000 que se aprueben en virtud de lo establecido en el artículo 45.1 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, las cuales constituirán el instrumento de gestión y contendrán las medidas reglamentarias, administrativas y contractuales previstas en dicho artículo. Las normas de gestión prevalecerán en caso de contradicción con el presente plan especial.
3. Serán de aplicación plena las medidas que se dicten para prevenir el deterioro de los hábitats y las alteraciones a las especies que motivaron la selección o declaración del espacio Red Natura 2000, de conformidad con lo establecido en el artículo 45.2 de la mencionada Ley 42/2007, de 13 de diciembre.
4. Será de aplicación plena el régimen especial de evaluación y autorización de planes, programas y proyectos previsto en el artículo 45, apartado 4 y siguientes, de la mencionada Ley 42/2007, de 13 de diciembre, y normas reglamentarias estatales y autonómicas que lo desarrollen.
SECCIÓN SÉPTIMA
PROTECCIÓN DE LAS VÍAS PECUARIAS
Artículo 29. Conservación y defensa de las vías pecuarias
1. Según el proyecto de clasificación de las vías pecuarias del término municipal de Enguera, por el ámbito del PE discurre la siguiente vía pecuaria:
Cañada Real de Almansa a Valencia.
2. Esta vía pecuaria es un bien de dominio público de la Comunitat Valenciana y, en consecuencia, inalienable, imprescriptible e inembargable, debiendo cumplirse respecto a ellas, lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
3. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a la vía pecuaria que discurre por el ámbito del paraje natural municipal deberán cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
4. Se fomentará la designación de interés natural de la vía pecuaria presente en el ámbito del presente plan, de acuerdo con lo establecido en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat.
SECCIÓN OCTAVA
PROTECCIÓN DEL PAISAJE
Artículo 30. Impacto paisajístico
1. Se considerarán los valores paisajísticos como un criterio determinante en la gestión del paraje natural municipal. En consecuencia, la implantación de usos, actividades o actuaciones que por sus características puedan generar impacto paisajístico deberá realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje.
2. En cualquier caso, las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar las medidas de mimetización necesarias para su integración en el paisaje.
3. El Ayuntamiento de Enguera tendrá en cuenta, a la hora de efectuar, autorizar o informar los proyectos referentes al paraje natural municipal, los efectos de su realización sobre los valores paisajísticos del mismo.
4. Las actuaciones de cualquier tipo que sean autorizadas se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.
5. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural, como roquedos, paredones, árboles ejemplares, etc, o de patrimonio cultural para lo que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.
Artículo 31. Publicidad estática
1. Se prohíbe con carácter general, la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio, como sobre edificaciones.
2. En el paraje natural municipal se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación estén adecuados a la estructura ambiental donde se instalen, así como todos los de carácter institucional relacionados con el uso público y la gestión del ámbito territorial objeto del PE.
Artículo 32. Integración paisajística
1. El equipamiento público de baja intensidad, la restauración de edificaciones preexistente, u otros elementos introducidos por el hombre en el medio natural, emplearán materiales o acabados cuyas características de color, brillo y textura presenten un aspecto neutro desde el punto de vista paisajístico y no resulten especialmente llamativos, visibles o inusuales.
2. En general, se procurará el empleo de materiales naturales, tales como la madera y la piedra. No obstante, si se requiere otro tipo de materiales, se procurará la integración cromática de los mismos con su entorno, evitando el empleo de acabados con tonalidades saturadas o muy luminosas, que causen brillos o reflectancias, propias de los acabados metálicos.
3. Los cerramientos serán sencillos y visualmente permeables, especialmente en los puntos desde los que es posible contemplar vistas panorámicas.
SECCIÓN NOVENA
PROTECCIÓN DEL PATRIMONIO CULTURAL
Artículo 33. Definición del patrimonio cultural
1. La Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece que el patrimonio cultural valenciano está constituido por los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico o de cualquier otra naturaleza cultural. También forman parte del patrimonio cultural valenciano, como bienes inmateriales del patrimonio etnológico, las creaciones, conocimientos, técnicas, prácticas y usos más representativos y valiosos de las formas de vida y de la cultura tradicional valenciana. Asimismo, forman parte de dicho patrimonio como bienes inmateriales las expresiones de las tradiciones del pueblo valenciano en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio, y en especial aquellas que han sido objeto de transmisión oral y las que mantienen y potencian el uso del valenciano. Los bienes inmateriales de naturaleza tecnológica que constituyan manifestaciones relevantes o hitos de evolución tecnológica de la Comunitat Valenciana son, así mismo, elementos integrantes del patrimonio cultural valenciano.
2. En el ámbito del PE, los elementos incluidos en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, como espacios de protección arqueológica (artículo 46.2 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat) se encuentran los yacimientos arqueológicos: el Gatillo, el Abrigo del Barranco del Gatillo, el Atochar y los Castillets.
3. En el ámbito del PE, el resto de elementos de patrimonio cultural de interés presentes, incluidos en el Fondo Documental del Museo Arqueológico Municipal de Enguera, son: Abrigos de la Carrasca, Cueva del Barranco del Gatillo, Cueva Dos Bocas y la Cueva de la Teresa.
Artículo 34. Régimen de protección del patrimonio cultural
1. Con carácter general, la protección del patrimonio histórico y cultural, incluido el patrimonio arqueológico y paleontológico, en el ámbito del PE se regirá por lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, y en la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la anterior.
2. Toda actuación arqueológica o paleontológica en el ámbito del PE deberá ser autorizada expresamente por la conselleria competente en materia de cultura. La solicitud de autorización deberá contener un plano en el que se determinen con precisión los límites de la zona objeto de la actuación, la identificación del propietario o propietarios de los terrenos y un programa detallado de los trabajos que justifique su conveniencia e interés científico y la cualificación profesional, determinada reglamentariamente, de la dirección y equipo técnico encargados de los mismos. Las autorizaciones concedidas deberán ser comunicadas al Ayuntamiento de Enguera de forma inmediata. La conselleria competente en materia de cultura establecerá reglamentariamente los procedimientos de inspección oportunos para comprobar que los trabajos se desarrollen según el programa autorizado, y ordenará su suspensión inmediata cuando no se ajusten a la autorización concedida o se considere que las actuaciones profesionales no alcancen el nivel adecuado. Una vez concluida la actuación arqueológica o paleontológica, y dentro del plazo que en la autorización, o con posterioridad a ella, fije la administración, o en su defecto en el de dos años, el promotor, a su cargo, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 64.2 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat y del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá presentar a la conselleria competente en materia de cultura una memoria científica de los trabajos desarrollados, suscrita por el arqueólogo o paleontólogo director de los mismos. No se otorgarán licencias municipales para excavaciones o remociones de tierra con fines arqueológicos o paleontológicos, cuando dicha licencia fuere preceptiva conforme a la legislación urbanística, sin haberse acreditado previamente la autorización a que se refiere este apartado. El otorgamiento de la licencia se comunicará a la conselleria competente en materia de cultura simultáneamente a su notificación al interesado. Será ilícita toda actuación arqueológica o paleontológica que se realice sin la correspondiente autorización, o sin sujeción a los términos de ésta, así como las obras de remoción de tierra, de demolición o cualesquiera otras realizadas con posterioridad en el lugar donde se haya producido un hallazgo casual de bienes arqueológicos o paleontológicos que no hubiera sido comunicado inmediatamente a la administración competente. La conselleria competente en materia de cultura ordenará la paralización inmediata de la actuación o de la obra y se incautará de todos los objetos y bienes hallados, sin perjuicio de las sanciones que procedan con arreglo a lo dispuesto en dicha Ley.
3. Para la realización de obras, públicas o privadas, en inmuebles comprendidos en zonas arqueológicas o paleontológicas, o en espacios de protección o áreas de vigilancia arqueológica o paleontológica, así como, en general, en todos aquellos en los que se conozca o presuma fundadamente la existencia de restos arqueológicos o paleontológicos de interés relevante, el promotor de las obras deberá aportar al correspondiente expediente un estudio previo sobre los efectos que las obras proyectadas pudieran causar en los restos de esta naturaleza, suscrito por técnico competente. Las actuaciones precisas para la elaboración de dicho estudio serán autorizadas por la conselleria competente en materia de cultura, que establecerá los criterios a los que se ha de ajustar la actuación, y se supervisarán por un arqueólogo o paleontólogo designado por la propia Conselleria.
4. En los espacios de protección arqueológica se establece un área de protección de 200 metros desde el perímetro exterior del yacimiento delimitado. En cualquier caso, en el futuro, podrá concretarse este ámbito de protección si se realiza una prospección arqueológica y se acota y delimita el yacimiento.
5. Cualquier actuación que pueda afectar a los bienes incluidos en el Inventario General de Patrimonio Cultural Valenciano presentes en el ámbito del paraje natural municipal deberá obtener el informe favorable previo de la conselleria competente en materia de cultura. En el resto de los casos (elementos incluidos en el Fondo Documental Municipal) será necesario el informe favorable previo del Servicio Arqueológico Municipal del Ayuntamiento de Enguera.
En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que comporten la degradación de los bienes histórico-culturales.
Queda totalmente prohibida la destrucción, expoliación o alteración voluntaria de cualquiera de los elementos incluidos en el citado Inventario.
6. En consonancia con lo recogido en el preámbulo de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, se fomentará la puesta en valor de los elementos de patrimonio cultural existentes en el ámbito del paraje natural municipal, siempre que esto no impliquen la pérdida de sus valores o ponga en peligro su conservación, y previa obtención del informe favorable de la conselleria competente en materia de cultura.
7. Los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger uso público, siempre que éste no implique la pérdida de sus valores científicos y culturales y previa obtención del informe favorable de la conselleria competente en materia de cultura.
8. Si con motivo de la realización de reformas, demoliciones, transformaciones o excavaciones en inmuebles no comprendidos en zonas arqueológicas o paleontológicas, o en espacios de protección o áreas de vigilancia arqueológica o paleontológica, aparecieran restos de esta naturaleza o indicios de su existencia, el promotor, el constructor y el técnico director de las obras estarán obligados a suspender de inmediato los trabajos y comunicar el hallazgo en los términos preceptuados en el artículo 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, cuyo régimen se aplicará íntegramente. Tratándose de bienes muebles, la conselleria competente en materia de patrimonio cultural, en el plazo de diez días desde que tuviera conocimiento del hallazgo, podrá acordar la continuación de las obras, con la intervención y vigilancia de los servicios competentes, estableciendo el plan de trabajo. O bien, cuando lo considere necesario para la protección del patrimonio arqueológico o paleontológico y, en todo caso, cuando el hallazgo se refiera a restos arqueológicos de construcciones históricas, o artísticas, o a restos y vestigios fósiles de vertebrados, prorrogará la suspensión de las obras y determinará las actuaciones arqueológicas o paleontológicas que hubieran de realizarse. En cualquier caso dará cuenta de su resolución al Ayuntamiento de Enguera. La suspensión no podrá durar más del tiempo imprescindible para la realización de las mencionadas actuaciones. Serán de aplicación las normas generales sobre responsabilidad de las Administraciones Públicas para la indemnización, en su caso, de los perjuicios que la prórroga de la suspensión pudiera ocasionar.
CAPÍTULO II
NORMAS SOBRE REGULACIÓN DE ACTIVIDADES
E INFRAESTRUCTURAS
SECCIÓN PRIMERA
ACTIVIDADES EXTRACTIVAS Y MINERAS
Artículo 35. Actividades extractivas y mineras
Se prohíbe la realización de actividades extractivas y mineras en el ámbito del PE.
SECCIÓN SEGUNDA
ACTIVIDADES AGRÍCOLAS
Artículo 36. Normas generales
1. Se considera compatible, en el ámbito del PE, el mantenimiento de las actividades agrícolas que se registren en el momento de la aprobación de éste, siempre y cuando fueran compatibles con el planeamiento urbanístico en vigor y hubieran obtenido en su momento todas las autorizaciones sectoriales correspondientes, así como la evaluación ambiental, si fuera el caso.
2. Se prohíbe la ampliación de la superficie de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agrícola.
El cultivo de especies forestales de carácter intensivo únicamente podrá efectuarse sobre dichas áreas.
3. A los efectos previstos en el apartado anterior, no se consideran sometidos a la actividad agrícola los terrenos cuyo cultivo haya sido abandonado por un plazo superior a diez años, o que hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal.
4. Se prohíbe, con carácter general, las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel.
5. El Ayuntamiento de Enguera fomentará que la gestión agrícola del ámbito del PE tienda al mantenimiento de un mosaico heterogéneo de vegetación forestal y cultivos agrícolas tradicionales de secano que favorezcan la diversidad ecológica y paisajística del espacio.
6. Respecto a la actividad agraria, se deberán aplicar métodos agronómicos o de manejo de suelo para minimizar los efectos de la erosión y degradación del mismo en las zonas de cultivo.
Artículo 37. Conservación de los antiguos terrenos cultivados
1. Los terrenos forestales existentes en el ámbito del PE, definidos genéricamente por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, modificada en su artículo 2 por el artículo 32 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat, y cartografiados en el Inventario de Suelo Forestal que figura como anexo del Acuerdo de 15 de junio de 2007, del Consell, por el que se aprobó el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, no se podrán transformar en agrícolas ni ser considerados como tales.
2. Los márgenes de piedra, funcionales o en ruinas, asociados a antiguos bancales o para la corrección de procesos erosivos en terrenos agrícolas, son de especial interés en el ámbito del PE, por lo que se establece como medida prioritaria su restauración. Las piedras que se usen para su restauración deberán proceder de los antiguos muros, y en su defecto de canteras legalizadas lo más próximas posible. Los márgenes se construirán sin rejuntar la cara exterior, y haciendo salientes regulares por los cuales pueda escalar la fauna. Se procurará que la estructura del muro tenga galerías naturales para pequeños mamíferos, mediante la colocación de tubos a diferentes alturas que se retirarán una vez consolidado el muro.
Artículo 38. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agrícolas
1. Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agrícola existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.
2. Se prohíbe, con carácter general, todo tipo de edificación de nueva planta, así como nuevas construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.), o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).
Artículo 39. Productos fitosanitarios
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condiciones establecidos por los organismos competentes. En todo caso, se prohíbe la utilización de herbicidas volátiles, de cualquier tipo.
SECCIÓN TERCERA
ACTIVIDADES GANADERAS
Artículo 40. Concepto y régimen general de ordenación
1. Con carácter general, se considera autorizable el pastoreo extensivo dentro del ámbito del PE. En el caso de que se autorice el ejercicio de esta actividad, se someterá a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse, al menos, teniendo en cuenta las siguientes condiciones:
a) Delimitación de áreas acotadas.
b) Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
c) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
d) En todo caso, las actividades ganaderas deberán ser compatibles con los usos didácticos y recreativos del paraje.
3. El aprovechamiento de pastos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo por afección de especies de interés, para la conservación de los suelos o la cubierta vegetal, o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas en proceso de regeneración.
4. Según se establece en el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser destinados al pastoreo, al menos, durante los cinco años posteriores a éste.
Artículo 41. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades ganaderas
1. Quedan prohibidas las construcciones e instalaciones ganaderas de nueva planta en el ámbito del paraje. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva estabulada como a las construcciones ligadas a las explotaciones extensivas o semiextensivas, tales como apriscos, corrales y dormideros.
2. Las construcciones e instalaciones ganaderas existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.
SECCIÓN CUARTA
APICULTURA
Artículo 42. Apicultura
1. La actividad apícola polinizadora y melífera se consideran autorizables en todo el ámbito del paraje natural municipal, siempre que se cumpla con las disposiciones del Real Decreto 209/2002, de 22 de febrero, por el que se establecen normas de ordenación de las explotaciones apícolas.
2. En caso de que las colmenas provocasen molestias significativas o riesgos para el uso público, la conselleria competente en materia de medio ambiente y el Ayuntamiento de Enguera podrán disponer su traslado a otro emplazamiento que no presente dichos inconvenientes, o bien su retirada definitiva del paraje natural municipal.
SECCIÓN QUINTA
ACTIVIDAD FORESTAL
Artículo 43. Terreno forestal. Gestión
1. A los efectos del presente PE, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, modificado por el artículo 32 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat.
2. En el ámbito del PE el régimen de gestión de los terrenos forestales es el establecido, con carácter general. por la citada Ley 3/1993, de 9 de diciembre, y el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó su Reglamento, así como lo dispuesto por la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, y la Ley 10/2006, de 28 de abril, por la que se modificó la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes.
3. En consonancia con lo recogido en el preámbulo de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, se fomentará la intervención del Ayuntamiento de Enguera en la administración y gestión del terreno forestal existente en el ámbito del paraje natural municipal, cooperando con la administración forestal para el logro los objetivos previstos en la citada Ley.
4. Se promoverá la firma de convenios, consorcios o cualquier otra figura prevista por la legislación, entre la conselleria competente en materia forestal y el Ayuntamiento de Enguera o el propietario particular de terrenos forestales, para la realización de labores de conservación y regeneración de la cubierta vegetal, trabajos y tratamientos de prevención y extinción de plagas y enfermedades, y de prevención de incendios.
Artículo 44. Repoblación forestal
1. La repoblación de terrenos forestales, a iniciativa del Ayuntamiento de Enguera, deberá contar con la autorización del órgano competente en materia forestal, previa presentación de un proyecto técnico.
2. Los proyectos de repoblación se redactarán siguiendo las directrices establecidas en la Orden de 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la cual se aprobaron las directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunitat Valenciana.
3. El material vegetal utilizado en las repoblaciones deberá cumplir los requisitos exigidos en el anexo II de la citada Orden de 16 de mayo de 1996, así como en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción, y el Real Decreto 289/2003, de 7 de marzo, sobre comercialización de los materiales forestales de reproducción.
4. Los métodos de preparación del terreno para la repoblación serán puntuales, tales como la excavación de hoyos, de forma manual o mecanizada, o la apertura de casillas. No está permitida la realización de aterrazamientos de suelos, excepto en proyectos de corrección de desniveles.
Artículo 45. Aprovechamientos forestales
1. Se considera, a los efectos de este PE, como aprovechamientos forestales la madera, productos de entresaca, leñas, cortezas, pastos, frutos, semillas, plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, setas y demás productos que se generen en los terrenos forestales. Dichos aprovechamientos requerirán la autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 22 de estas normas.
2. Asimismo, los aprovechamientos forestales en el ámbito del paraje deberán ajustarse a lo dispuesto en las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
3. Se prohíbe, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.
4. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 82 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, la extracción de productos forestales se realizará exclusivamente a través de vías previamente autorizadas por la conselleria competente en materia forestal.
Artículo 46. Selvicultura
1. En el ámbito del paraje natural municipal se deberán aplicar técnicas selvícolas lo menos agresivas posibles para mejorar la biodiversidad y multifuncionalidad del ecosistema forestal, evitando, con carácter general, las acumulaciones innecesarias de combustible en el monte.
2. En la planificación de los tratamientos selvícolas se tenderá a la formación de masas que protejan el suelo adecuadamente y a la vez tengan una estructura con discontinuidad horizontal y vertical de combustible para reducir el riesgo de incendios.
3. La madera y leña de interés comercial procedente de trabajos selvícolas o aprovechamientos forestales tendrán que ser retiradas en un plazo máximo de dos meses desde la finalización de los trabajos. En caso de riesgo elevado de incendio o plagas que puedan afectar a la vegetación podrá exigirse la retirada o eliminación inmediata de las acumulaciones de madera y leña en el monte.
Asimismo, deberá procederse a la eliminación total de los residuos procedentes de los tratamientos selvícolas mediante trituración o astillado e incorporación inmediata al terreno.
Artículo 47. Productos fitosanitarios forestales
1. En relación con la utilización de productos fitosanitarios, se estará a lo dispuesto por la normativa vigente en la materia. Será necesaria la autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente para la utilización de medios aéreos en la aplicación de dichos productos.
2. En cualquier caso, se prohíbe la utilización de productos de amplio espectro y alta persistencia, y de aquellos de toxicidad manifiesta contra los valores ecológicos de la zona.
Artículo 48. Incendios forestales
1. En general y en materia de incendios forestales, este PE está sujeto a lo determinado por la legislación sectorial específica en la materia.
2. En particular, se establecerán las medidas necesarias para la prevención y extinción de incendios en el ámbito del PE.
3. Con carácter general, se prohíbe el uso del fuego con cualquier finalidad en todo el ámbito del PE.
4. Tanto en el Plan Local de Prevención de Incendios Forestales, preceptivo según el artículo 138 del Reglamento de la Ley Forestal de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 98/1995, de 16 de mayo, como en el Plan de Actuación Municipal Frente al Riesgo de Incendios, regulado en el Decreto 163/1998, de 6 de octubre, del Consell, que se redacten a nivel municipal, deberá considerarse al paraje natural municipal como un área de especial protección y prioridad de defensa, figura a la que se hace referencia en el artículo 140 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, anteriormente mencionado.
Para la aprobación de estos planes deberá obtenerse, en todo caso, el informe favorable de la conselleria competente en materia de incendios forestales.
SECCIÓN SEXTA
ACTIVIDAD CINEGÉTICA
Artículo 49. Normas generales
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del PE, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y artículos siguientes.
2. En particular, la actividad cinegética se permite en aquellos terrenos que actualmente cumplen las condiciones legales establecidas para dicha actividad.
3. Con la finalidad de garantizar la supervivencia de determinadas especies faunísticas amenazadas, la conselleria competente en materia de medio ambiente podrá establecer limitaciones a la actividad cinegética en un determinado territorio y durante un determinado período de tiempo.
Artículo 50. Ordenación cinegética
1. En general, y en materia de ordenación cinegética, este PE está sujeto a lo dispuesto en la legislación sectorial que le sea de aplicación.
2. En concreto, la actividad cinegética del coto de caza del que forma parte el ámbito del paraje natural municipal se ordenará y gestionará conforme a su correspondiente Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético, aprobado por la administración competente. Este plan técnico, atendiendo a los criterios establecidos por la legislación vigente sobre caza, deberá garantizar el aprovechamiento sostenible de los recursos cinegéticos presentes en el paraje natural municipal.
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunitat Valenciana, la conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar, en el ámbito del plan, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.
4. El uso cinegético del paraje deberá ser compatible con los usos didácticos y recreativos del mismo.
SECCIÓN SÉPTIMA
ACTIVIDAD INDUSTRIAL
Artículo 51. Actividad industrial
Por considerarse incompatible con los objetivos de protección de este PE, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo en el ámbito del paraje natural municipal, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.
SECCIÓN OCTAVA
USO PÚBLICO DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL
SUBSECCIÓN PRIMERA
ORDENACIÓN DEL USO PÚBLICO
PLAN DE USO PÚBLICO DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL
Artículo 52. Régimen general del uso público del paraje natural municipal
1. En el ámbito del paraje natural municipal se permite el uso público extensivo de carácter naturalístico que no suponga eventuales riesgos de degradación ambiental y afección negativa sobre los recursos naturales y/o culturales, y que implique una utilización pasiva del espacio natural protegido, del tipo senderismo controlado. En todo caso, el senderismo y excursionismo deberán realizarse exclusivamente por los itinerarios señalizados al efecto.
2. Se permite la instalación de equipamientos de uso público de carácter blando como complemento y apoyo a las actividades contempladas en el apartado anterior, tales como señales indicadoras de itinerarios o paneles interpretativos del paraje y sus valores, indicadores de carácter institucional, barreras o talanqueras de madera para evitar la dispersión de visitantes y el riesgo de accidentes, y pequeños miradores en puntos con vistas panorámicas.
Estos elementos deberán utilizar tipologías de diseño rústico, de forma que no causen impactos visuales negativos y queden integradas en el entorno.
3. En el ámbito del PE se prohíben las actuaciones e instalaciones de carácter recreativo, excepto las adecuaciones didáctico-naturalísticas de carácter blando previstas en los apartados anteriores de este artículo.
4. La visita y el desplazamiento por el paraje natural municipal serán de acceso libres, sin otras limitaciones que las que pueda imponer, espacial o temporalmente, el Ayuntamiento de Enguera a fin de preservar los valores del espacio natural protegido o por motivos relacionados con la gestión del mismo.
5. Los visitantes del paraje natural municipal observarán estrictamente durante su estancia cuantas directrices y recomendaciones les sean hechas saber por parte del Ayuntamiento de Enguera y el personal a su servicio.
Todas las actividades de uso público que se desarrollen en el paraje natural municipal se realizarán bajo la exclusiva responsabilidad de los usuarios.
6. En cualquier caso los visitantes deberán tener una conducta respetuosa con los recursos del espacio natural protegido, el equipamiento y mobiliario de uso público y con el resto de personas presentes en el mismo.
7. El Ayuntamiento de Enguera podrá, cuando así lo estime conveniente, delimitar aquellos sectores del paraje de acceso al público donde se controlará la permanencia y el tránsito de personas por motivos de gestión, protección del medio o los recursos culturales, regeneración de la cubierta vegetal, control de especies exóticas invasoras, u otras razones que de forma justificada se pudiesen presentar.
Artículo 53. Plan de uso público del paraje natural municipal
1. El Ayuntamiento de Enguera elaborará un plan de uso público del paraje natural municipal, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y gestión de las actividades ligadas al disfrute ordenado y a la enseñanza de los valores ambientales y culturales del paraje efectuadas tanto por iniciativa pública como privada o mixta.
2. El uso público del paraje natural municipal deberá ser acorde con los usos permitidos en suelo no urbanizable protegido según la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, en especial en relación con las actividades recreativas y deportivas que puedan llevarse a cabo en el ámbito del plan especial.
3. La elaboración del plan de uso público conllevará la realización de los correspondientes estudios en los que se evalúe la incidencia que el desarrollo de este tipo de actividades pueda tener sobre los valores naturales y culturales que motivaron la declaración del paraje natural municipal, con objeto de evitar impactos negativos sobre los mismos.
4. La homologación de los senderos existentes en el ámbito del paraje se ajustará a lo establecido en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural.
5. El plan de uso público deberá contener necesariamente la regulación de la práctica de actividades de montaña tales como el senderismo y otros deportes de montaña, en el ámbito del paraje natural municipal. A tal efecto, establecerá los lugares y periodos en los que se podrán desarrollar estas actividades sin perjuicio para los valores naturales del paraje. Se ajustará, en todo caso, a lo dispuesto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, o a la legislación vigente en esta materia.
6. En el plan de uso público se determinarán, para su posterior señalización, las vías de acceso al paraje, las zonas de aparcamiento, los caminos no transitables con vehículos y los senderos.
7. El plan de uso público del paraje se complementará con actuaciones de promoción y concienciación social sobre los aspectos ambientales del mismo.
8. El plan de uso público lo aprobará el Ayuntamiento de Enguera, con el informe vinculante de la conselleria competente en materia de medio ambiente. Previamente a su aprobación, se recabarán los informes que se consideren oportunos para garantizar una adecuada regulación del uso público y evitar riesgos para el medio y los usuarios.
Asimismo, se realizarán los estudios necesarios para la determinación y concreción de los riesgos existentes, y se plantearán las medidas preventivas y de protección oportunas.
SUBSECCIÓN SEGUNDA
ALOJAMIENTO TURÍSTICO Y OTRAS ACTIVIDADES DE USO PÚBLICO VINCULADAS A CONSTRUCCIONES
Artículo 54. Campamentos de turismo o campings
Se prohíben los campings y los campamentos de turismo públicos y privados en todo el ámbito del paraje natural municipal.
Artículo 55. Actividades educativas, recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones
Se prohíbe la construcción de edificaciones turísticas, recreativas, deportivas y destinadas a la educación ambiental en el ámbito del PE.
SUBSECCIÓN TERCERA
ACTIVIDADES DE USO PÚBLICO NO VINCULADAS
A CONSTRUCCIONES
Artículo 56. Recreo concentrado
En el ámbito del PE se prohíbe la instalación de áreas recreativas y de picnic.
Artículo 57. Comida campestre
1. La comida campestre con productos ya elaborados que no necesitan cocinado podrá realizarse en cualquier lugar en el que se permita el libre acceso, sin más condicionante que la obligatoriedad de recoger los residuos generados.
2. Se prohíbe cocinar o calentar alimentos mediante el uso de hornillos o infernillos en todo el ámbito del paraje natural municipal.
Artículo 58. Acampada
1. Se prohíbe la acampada controlada en todo el ámbito del paraje natural municipal.
2. Se prohíbe la acampada libre en todo el ámbito del paraje natural municipal.
Artículo 59. Senderismo
1. El senderismo y el excursionismo, entendiendo por tal es la actividad deportiva y recreativa que consiste en recorrer a pie caminos y sendas, preferentemente tradicionales, está permitido con carácter general en todo el ámbito del paraje natural municipal. Esta actividad deberá realizarse exclusivamente por los itinerarios señalizados al efecto.
2. El Ayuntamiento de Enguera podrá establecer limitaciones o restricciones al senderismo en determinadas épocas del año o en determinados rutas o sendas por motivos de conservación de recursos naturales protegidos o de conservación prioritaria. Se procurará que estas restricciones estén debidamente expuestas en los caminos o sendas afectadas.
3. En función de la evolución de la demanda tanto cuantitativa como cualitativa, o incluso a petición de entidades e instituciones vinculadas de alguna forma con el espacio, se podrán establecer otras rutas o recorridos guiados por su interés botánico, faunístico, geomorfológico o etnográfico.
Preferentemente estas rutas, en caso de considerarse necesarias, deberán discurrir por el Área de Protección Especial (APE), evitando el Área de Usos Tradicionales (AUT).
Artículo 60. Ciclismo de montaña
1. En el ámbito del paraje natural municipal se permite la actividad de bicicleta de montaña, siempre y cuando se realice por los itinerarios señalizados al efecto y que se determinen en el plan de uso público.
El Ayuntamiento de Enguera podrá limitar esta actividad en determinadas rutas cuando resulte incompatible con el paso de personas a pie y con las actividades educativas, o con objeto de evitar impactos sobre el espacio por incremento de la erosión.
2. Los eventos que conlleven concentraciones de ciclistas en terrenos del paraje natural municipal deberán ser autorizados por el Ayuntamiento de Enguera, previo informe favorable de la conselleria competente en materia de medio ambiente, pudiendo establecer los condicionantes y limitaciones que considere oportunos con relación a trayectos, épocas y número de participantes.
Artículo 61. Otras actividades deportivas en el medio natural
1. Con carácter general, estas actividades se desarrollarán siempre que no se produzcan merma en los valores naturales, paisajísticos y culturales existentes en el ámbito del PE.
2. Se permite la realización de deportes por los particulares siempre que no empleen para ello elementos ruidosos o puedan causar daños a la fauna y flora presente en el espacio.
3. Cualquier actividad deportiva organizada en el ámbito del paraje por entidades públicas o privadas requerirá la autorización previa del Ayuntamiento de Enguera, el cual podrá establecer las limitaciones que considere oportunas con el fin de evitar posibles impactos sobre el espacio natural protegido. Estas limitaciones podrían ser relativas al número máximo de participantes, fecha y duración de la actividad, y ubicación, recorrido o sector afectado.
4. Se prohíbe la práctica de actividades motorizadas con fines deportivos o lúdicos, tales como motocross, trial, quad y similares.
SECCIÓN NOVENA
RED VIARIA Y CIRCULACIÓN
Artículo 62. Red viaria del PE
1. Se clasifica la red viaria del paraje natural municipal en carreteras, pistas y senderos que discurren por este territorio, y que se definen y regulan como sigue:
a) Red de carreteras: incluye la carretera CV-584 de Enguera a Benalí, la cual se encuentra asfaltada en su totalidad y es de libre utilización para toda clase de vehículos.
b) Red de pistas forestales y rurales: los caminos principales que dan acceso al paraje son la Cañada Real de Almansa, el camino de Benalí, el del Cobarcho o el de la Burrera. Estos caminos no se encuentran asfaltados.
c) Senderos e itinerarios naturales: incluye un tramo del sendero de Gran Recorrido (GR-7), el sendero local SL-CV 5 denominado Barranco del Gatillo, y el sendero local SL-CV 7 denominado Barranco de la Carrasca.
2. En los senderos e itinerarios sólo está permitido el tránsito a pie, excepto cuando discurran apoyados por pistas rurales. Las determinaciones específicas para los senderos e itinerarios del paraje natural municipal serán reguladas por el plan de uso público. No obstante, es recomendable la señalización y promoción por medio de materiales informativos, la difusión de recomendaciones para un comportamiento adecuado al entorno natural, y la señalización informativa referente al paraje a lo largo de estos senderos.
3. El Ayuntamiento de Enguera procederá a cerrar al tránsito los senderos secundarios o desvíos existentes de los senderos principales, y procurará un adecuado mantenimiento de las sendas para que éstas permanezcan limpias.
4. El Ayuntamiento de Enguera podrá proceder a la limitación del acceso al público a determinadas áreas en razón de su fragilidad, para evitar molestias a la fauna, o por razones referidas a la conservación de valores y recursos naturales o culturales que se motiven justificadamente.
Artículo 63. Ampliaciones o modificaciones de trazado de la red viaria del PE
1. En el ámbito del PE, con carácter general, no se podrán construir viales de nueva planta, ni permitir la modificación del trazado o la ampliación de los existentes, con excepción del caso de la carretera CV-584, en la que se estará a lo dispuesto en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, para sus respectivas zonas de dominio público y de protección.
2. De forma excepcional y siempre que estén contemplados en el plan local de prevención de incendios forestales y fueran fundamentales para la lucha y defensa contra incendios, podrán autorizarse, previa autorización del órgano competente en espacios protegidos, la realización de nuevas vías de acceso, la modificación del trazado o la ampliación de las existentes.
Estas actuaciones requerirán, en todo caso, la correspondiente estimación, o si es necesario, declaración de impacto ambiental, de acuerdo con lo que dispone el artículo 8 de la presente normativa. Además, sin perjuicio de las condiciones establecidas en la evaluación de impacto ambiental, para la ampliación o modificación del trazado, así como la construcción de vías de acceso de cualquier naturaleza, deberá obtenerse el informe previo del Ayuntamiento de Enguera, que estudiará caso a caso el proyecto correspondiente, estableciendo, si procede, medidas protectoras o correctoras adicionales.
Artículo 64. Circulación motorizada en el paraje natural municipal
1. Con carácter general, a este respecto, se estará a lo dispuesto en el Decreto 8/2008, de 25 de enero, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por los terrenos forestales de la Comunitat Valenciana.
2. En particular, se prohíbe la circulación motorizada fuera de las pistas forestales y rurales del paraje, salvo en los siguientes casos:
a) Vehículos autorizados por el Ayuntamiento de Enguera o por la conselleria competente en materia de espacios protegidos.
b) Vehículos con fines de aprovechamiento agrario y aquellos destinados a la realización de trabajos de conservación y regeneración de la vegetación, y mantenimiento de cauces y gestión de los recursos hídricos.
c) Vehículos de las administraciones públicas que circulen como consecuencia de necesidades del servicio o de la realización de actividades de mantenimiento de las infraestructuras, servicios públicos, etc.
d) Vehículos que realicen servicios de rescate, emergencia o cualquier otro de naturaleza pública.
e) Vehículos de las fuerzas y cuerpos de seguridad del Estado.
3. El Ayuntamiento de Enguera podrá delimitar puntualmente aquellos sectores del territorio de acceso público donde se controlará, con carácter transitorio, la permanencia y el tránsito de vehículos por razones ecológicas, como por ejemplo áreas de cría, ecosistemas en regeneración y áreas de mayor concentración faunística.
SECCIÓN DÉCIMA
URBANISMO Y EDIFICACIÓN
Artículo 65. Urbanismo
1. El presente PE, a los efectos urbanísticos, califica la totalidad del paraje natural municipal como suelo no urbanizable protegido-paraje natural municipal.
2. Para la correcta aplicación de la presente normativa, el futuro Plan General de Ordenación Urbana de Enguera deberá remitir a la presente normativa para la regulación o autorización de cualquier proyecto o actuación que esté dentro del ámbito del paraje natural municipal.
Artículo 66. Edificación en el medio rural
1. Se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta en todo el ámbito del PE.
2. Con carácter general, se permite la rehabilitación, restauración o reconstrucción de la única edificación preexistente en el ámbito del paraje (conjunto de la Casa de la Venta, integrada por casa y corrales y almacenes), para lo cual se deberá respetar en su diseño y composición el entorno en el que se enclava y las características arquitectónicas tradicionales de este tipo de edificaciones.
Para cualquier intervención en este conjunto deberá obtenerse la autorización previa y la licencia municipal del Ayuntamiento de Enguera, que la otorgará en base a las condiciones establecidas en el planeamiento urbanístico vigente para este tipo de construcciones en suelo no urbanizable.
Con el fin de garantizar la debida adaptación paisajística de este conjunto a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis de impacto sobre el medio en que se localiza, incluyendo la utilización de documentos gráficos.
En el caso de que como consecuencia de la reforma se originaran aguas residuales, se estará a lo dispuesto en el artículo 13 de esta normativa.
SECCIÓN UNDÉCIMA
INFRAESTRUCTURAS
Artículo 67. Normas generales sobre las obras de infraestructuras
1. En el ámbito del PE se prohíbe, con carácter general, la realización de infraestructuras de cualquier tipo, tales como tendidos eléctricos, de comunicaciones, red viaria, o vertederos, con excepción de las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.
2. En las zona de dominio público y de protección de la carretera CV-584 incluidas dentro del ámbito del PE, se podrán realizar, por parte del organismo competente, todas las actuaciones de mantenimiento, conservación y protección de la seguridad vial recogidas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat, de Carreteras de la Comunitat Valenciana.
En caso de que el desarrollo del plan especial supusiese una actuación sobre esta carretera, y su titularidad continuara siendo de la Diputación Provincial de Valencia, será necesario el informe previo del Área de Carreteras de la Diputación y la coordinación entre esta Diputación y el Ayuntamiento de Enguera. En dicho informe se debe aclarar que para garantizar las condiciones funcionales y de seguridad de la vía, los usos y actividades permitidas en las áreas de dominio público y de protección definidos por esta carretera serán los establecidos en la legislación de carreteras.
3. En el caso de que fuera totalmente necesario y se hubiera motivado suficientemente, según el régimen de excepciones del apartado 1, en la realización de nuevas infraestructuras que afecten al paraje natural municipal se optará por aquellas soluciones que, desde el punto de vista ambiental, causen menor impacto sobre el espacio, siendo necesaria la obtención del informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial.
4. La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas o rellenos de las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las mismas, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística.
d) Queda estrictamente prohibido el depósito y vertido de residuos, tanto líquidos como sólidos, durante la realización de cualquier infraestructura, sea cual fuere su naturaleza y origen.
SECCIÓN DUODÉCIMA
PLANES DE ACCIÓN TERRITORIAL
Artículo 68. Plan de acción territorial de carácter sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana
A este respecto se atenderá a lo establecido en el plan de acción territorial de carácter sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Consell, que califica como Zona Exterior Residual a la totalidad del ámbito del PE.
SECCIÓN DECIMOTERCERA
ACTIVIDADES DE INVESTIGACIÓN
Artículo 69. Promoción de las actividades de investigación
1. Con independencia del potencial uso público del paraje natural municipal como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico y cultural, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, el Ayuntamiento de Enguera, en colaboración con la conselleria competente en materia de medio ambiente y la conselleria competente en materia de patrimonio cultural, para una mejor gestión y administración del espacio natural protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales.
2. Dichas actividades podrán realizarse, atendiendo a las características de las mismas y a sus requerimientos en medios humanos y materiales, con medios propios de las administraciones públicas competentes o mediante las oportunas colaboraciones con entidades y organismos científicos, técnicos o académicos. A este respecto, se suscribirán, con los oportunos organismos y entidades científicas y académicas, los convenios o acuerdos de colaboración necesarios.
3. Las materias prioritarias de investigación aplicada en el ámbito del paraje natural municipal son las siguientes, en relación abierta que podrá adaptarse a las necesidades de la gestión del espacio protegido:
a) Investigación básica sobre las especies de flora y fauna autóctona.
b) Desarrollo de programas de conservación, recuperación y gestión de especies de fauna y flora (incluidas las especies y variedades agrícolas tradicionales de la zona) consideradas de interés especial por su carácter endémico, raro o amenazado, así como sobre las condiciones para la recuperación o mejora de sus hábitats.
c) Estudios sobre el patrimonio histórico y arqueológico del ámbito del paraje.
d) Investigación etnográfica y etnológica sobre el medio humano tradicional del paraje.
e) Investigación sobre métodos de administración y gestión de los recursos naturales desde distintas perspectivas: jurídica, administrativa y económica.
f) Métodos de gestión del uso público del paraje, desde los puntos de vista técnico, sociológico, económico y empresarial.
4. El Ayuntamiento de Enguera facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del paraje.
Artículo 70. Autorizaciones
Sin perjuicio del régimen general de autorizaciones que figura en las disposiciones generales de esta normativa, se establece el siguiente régimen específico para la realización, por personas o entidades ajenas al Ayuntamiento de Enguera o a la conselleria competente en materia de medio ambiente y de patrimonio cultural, de actividades o proyectos de investigación que tengan por objeto los recursos ambientales y culturales del paraje natural municipal:
1. Las actuaciones que afecten directa o indirectamente a la flora, fauna o los hábitats protegidos, requerirán la autorización previa de la conselleria competente en materia de medio ambiente y comunicación al Ayuntamiento de Enguera. Con esta finalidad, la persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora acompañará a la solicitud una memoria del proyecto de investigación que se vaya a desarrollar.
2. Las autorizaciones podrán contener condiciones o restricciones para la ejecución del proyecto. Cabe su revocación si las investigaciones se apartan de lo establecido en la memoria del proyecto presentado, o si las labores de investigación se han llevado a cabo vulnerando las directrices establecidas por la autorización.
3. Una vez realizado el estudio científico autorizado, la persona o entidad autorizada deberá presentar informe al Ayuntamiento de Enguera sobre los resultados, así como sobre cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural. En el supuesto de que los trabajos de investigación autorizados sean publicados, el director del proyecto deberá aportar un ejemplar de la publicación.
4. Las autorizaciones otorgadas para el anillamiento científico de aves no excluyen la necesidad de que el anillador obtenga los permisos particulares correspondientes, en su caso.
5. Los promotores de proyectos de investigación sobre los valores naturales y culturales del paraje que, por no afectar directamente a la flora, la fauna o los hábitats protegidos, no requieren autorización previa, deberán, no obstante, comunicar al Ayuntamiento de Enguera la existencia del proyecto, debiéndole facilitar al mismo el acceso a los resultados de las investigaciones con destino al fondo documental del paraje.
TÍTULO III
NORMAS PARTICULARES DE REGULACIÓN
DE USOS Y ACTIVIDADES
CAPÍTULO I
CONCEPTO Y ASPECTOS GENERALES
Artículo 71. Concepto
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este PE, se ha distinguido en el ámbito del paraje natural municipal las siguientes zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:
a) Área de Usos Tradicionales (AUT).
b) Área de Protección Especial (APE).
2. Las determinaciones inherentes a estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por este PE.
Artículo 72. Interpretación
1. En todo lo no regulado en estas normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las normas generales de regulación de usos y actividades.
2. En la interpretación de la normativa prevalecerán las normas particulares sobre las generales.
CAPÍTULO II
ÁREA DE USOS TRADICIONALES
Artículo 73. Caracterización y objetivos específicos
1. Esta área comprende los bancales de cultivo de secano localizados en la partida del Bancal del Lobo, las infraestructuras asociadas a la actividad agrícola de la finca (cuco de agua, un lavadero, balsas, quemadores, etc) y el caserío de la Venta Corrales, que es una construcción (actualmente en ruinas) levantada en las inmediaciones o contiguas a la vía de comunicación, que era la Cañada Real de Almansa, importante vía de tránsito que justifica la existencia de una venta o posada.
2. Los objetivos específicos planteados para esta categoría de protección se pueden sintetizar en:
a) Mantenimiento de las actividades tradicionales de la finca compatibles con las finalidades que motivan la declaración del paraje natural municipal, y que han venido realizándose en el espacio natural protegido históricamente.
b) Efectuar una gestión agrícola en la que se mantenga un mosaico heterogéneo de vegetación forestal y cultivos agrícolas tradicionales de secano que favorezcan la diversidad ecológica y paisajística del espacio natural protegido, y además realicen una importante labor en la lucha contra incendios al actuar como áreas de discontinuidad vegetal.
c) Desarrollo de modelos de cultivo de agricultura compatibles con la conservación ambiental que en el futuro podrían orientarse a una agricultura de tipo ecológico.
d) Recuperación de los elementos etnológicos presentes en esta área (caserío de la Venta Corrales, cuco de agua, balsas, etc.)
Artículo 74. Localización
1. El Área de Usos Tradicionales (AUT) tiene una superficie total de 16,33 hectáreas. Está ubicada en el polígono 16, parcela catastral 7, junto a la Cañada Real de Almansa. Se accede a esta zona por la carretera CV-584 de Enguera a Benalí hasta alcanzar el punto kilométrico 16 de esta misma carretera.
2. Esta área queda delimitada gráficamente en los correspondientes planos de ordenación del presente PE.
Artículo 75. Usos permitidos
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer el mantenimiento de los usos tradicionales de la zona que tengan la consideración de usos compatibles con la conservación global del espacio.
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) La actividad agrícola donde se ejerza actualmente, tal y como se contempla en las disposiciones de las normas generales de regulación de usos y actividades del presente PE.
b) Tratamientos propios de la práctica agrícola tradicional en los bancales de cultivo, incluidos los trabajos de mejora y conservación de las especies presentes.
De forma específica, se permite la poda y realce de ejemplares arbóreos, la realización de laboreos y otros trabajos tradicionales de arado, manteniendo la vegetación de los linderos de cada parcela, siembra y abonado, fomentando la implantación de técnicas propias de la agricultura integrada.
c) La circulación y acceso a las parcelas de los tractores y maquinaria agrícola necesarios para la realización de los trabajos permitidos en los párrafos anteriores.
d) Los usos y actuaciones destinados a mejorar las condiciones agrícolas y paisajísticas de este espacio.
e) Plantación de especies agrícolas leñosas, siempre y cuando se trate de especies o variedades cultivadas tradicionalmente en la zona.
f) Plantación de especies forestales cultivadas con finalidad económica, tales como especies aromáticas y/o especies arbóreas maderables, entre otras.
g) Se permite el uso del fuego para la eliminación de restos agrícolas leñosos producidos por la actividad agrícola, siempre y cuando se cumpla lo dispuesto en el plan local de quemas y en el plan de prevención de incendios forestales y, además, se obtengan los permisos correspondientes.
No obstante, y de manera prioritaria, el Ayuntamiento de Enguera dispondrá de un servicio municipal a disposición de los agricultores del ámbito del PE consistente en un tractor con trituradora, en las épocas en que se precise, para la eliminación de los restos que se generen como consecuencia de la actividad agrícola, minimizando así el riesgo de incendios forestales.
h) La rehabilitación, restauración o reconstrucción de la Casa de la Venta Corrales bajo las condiciones establecidas en el artículo 66 de la normativa general.
i) Trabajos de recuperación y conservación de los elementos etnológicos presentes en esta área.
Artículo 76. Limitaciones de uso
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten la degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la mejora y conservación de la zona.
2. Quedan específicamente prohibidos en estos espacios:
a) Actuaciones de transformación de estos bancales para cualquier otro uso diferente al cultivo agrícola tradicional.
b) Abandono de restos agrícolas en las inmediaciones de las parcelas de cultivo, ya que esta práctica incrementa el riesgo de incendios por acumulación de combustible seco.
c) Destrucción de los márgenes herbáceos y arbustivos en las parcelas de cultivo.
d) El vertido de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo que puedan contribuir a deteriorar la calidad de las aguas, el suelo o paisaje.
e) Almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola o ganadera, incluyendo invernaderos e infraestructuras de servicio a las mismas. Así como instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales.
CAPÍTULO III
ÁREA DE PROTECCIÓN ESPECIAL
Artículo 77. Caracterización y objetivos específicos
1. El Área de Especial Protección constituye el máximo exponente del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo desde el punto de vista de la protección. Comprende aquellas zonas del paraje que contienen elevado interés natural y/o cultural. Presenta una variada representación de ecosistemas naturales, como son las laderas forestales de pino carrasco (Pinus halepensis) y pino rodeno (Pinus pinaster), las zonas de umbrías como los barrancos de la Carrasca y el Gatillo, donde aparecen ejemplares de roble valenciano (Quercus faginea) o los grandes cortados con presencia de vegetación rupícola.
Además, en el Área de Protección Especial se localizan elementos culturales de gran interés, como los Abrigos de la Carrasca, la Cueva del Barranco del Gatillo, Cueva Dos Bocas, la Cueva de la Teresa, el Abrigo del Barranco del Gatillo, el poblado íbero del Gatillo y los yacimientos del Atochar y los Castillets, localizados en el Plano de Información nº 4 del PE.
2. Los objetivos específicos planteados para esta categoría de protección se pueden sintetizar en:
a) Preservar la calidad ambiental.
b) Asegurar el mantenimiento y conservación de sus importantes valores naturales y culturales.
c) Fomentar aquellas actuaciones que vayan dirigidas a potenciar los hábitats naturales protegidos existentes.
d) Conservación de la vegetación existente, potenciación de la misma y de su regeneración natural.
e) Mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.
f) Combatir los procesos erosivos, principalmente en los suelos más degradados.
f) Preservar los hitos paisajísticos existentes.
h) Puesta en valor de los elementos de patrimonio cultural.
3. Plantear estos objetivos supone necesariamente una limitación de las posibilidades de uso, permitiéndose únicamente aquellos compatibles con los objetivos propuestos.
Artículo 78. Localización
El Área de Protección Especial se corresponde con la práctica totalidad del paraje, a excepción del Área de Usos Tradicionales (AUT).
Esta Área ocupa una superficie total de 357,84 hectáreas.
Esta Área queda delimitada gráficamente en los correspondientes planos de ordenación del presente PE.
Artículo 79. Usos permitidos
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales y culturales y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) Trabajos de conservación y regeneración de ecosistemas, y en especial medidas para conseguir la regeneración natural y potenciación de las comunidades naturales de interés características del ámbito del PE.
b) Acciones encaminadas a posibilitar las actividades naturalísticas, científicas y didáctico-ecológicas que contribuyan a difundir el conocimiento de estos importantes ecosistemas.
c) Estudios científicos de los diferentes elementos patrimoniales identificados en el ámbito del PE, así como la búsqueda de nuevos yacimientos.
d) Tratamientos de mejora y conservación del estado de los elementos patrimoniales presentes. Difusión y puesta en valor de estos elementos patrimoniales.
e) Los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán ser puestos en valor por el Ayuntamiento de Enguera y acoger usos turísticos siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales y previa obtención del informe favorable de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural.
f) Se permite el uso público extensivo de carácter naturalístico que no suponga eventuales riesgos de degradación ambiental y que impliquen una utilización pasiva del espacio, como el senderismo controlado. En todo caso, el senderismo y excursionismo deberán realizarse exclusivamente por los itinerarios señalizados al efecto.
g) Se permiten las labores de mantenimiento de senderos y la instalación de infraestructuras de uso público de carácter blando ligadas a los mismos (barreras, defensas anticirculación, dispositivos de seguridad, etc.), siempre que se tomen las precauciones oportunas para evitar daños a la vegetación de especial relevancia. Los miradores y las instalaciones de seguridad serán las únicas infraestructuras mayores permitidas.
h) Se permite la apertura de nuevos senderos, siempre y cuando esté justificada su necesidad, y siempre y cuando su implantación no cause daños a los valores de interés del paraje. Además de cumplir con la regulación existente para este tipo de actuación, se requerirá el informe de los servicios de la Conselleria con competencias en materia de espacios naturales protegidos.
En cualquier caso, en el preceptivo proyecto se tendrán en cuenta los siguientes condicionantes para el diseño del trazado:
1º El sendero se apoyará sobre antiguos caminos o sendas.
2º El sendero tendrá la anchura mínima posible compatible con su funcionalidad.
3º Se considerará el tipo de suelo y la pendiente de modo que se minimice el riesgo de erosión.
4º Se establecerá un diseño que minimice la necesidad de obras como excavaciones, rellenos, muros y cimentaciones.
5º Se procurará la creación de senderos circulares.
6º La forma del trazado deberá integrarse en la naturaleza, tratando de evitar los trazados rectos durante longitudes prolongadas, Además, se procurará la adaptación del trazado a elementos existentes tales como roquedos, especies vegetales de porte considerable, etc., lo que permitirá, además de conservar dichos elementos, crear trazados más irregulares.
7º Obras y actuaciones de mejora de fuentes y puntos de agua, tanto para uso público como para la fauna.
8º Las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de los recursos hídricos promovidos por el organismo de cuenca en el ámbito de sus competencias.
9º Se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc., sin perjuicio de las limitaciones específicas que la conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas, para la flora o fauna. En cualquier caso, queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta.
10º Repoblación forestal, previa autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
11º Instalaciones provisionales para la ejecución de obras públicas. Previamente a la obtención de la licencia urbanística, requerirán el informe favorable de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
12º Infraestructuras de defensa contra incendios forestales y, en su caso, las obras de captación de aguas destinadas a la misma. Previamente a la obtención de la licencia urbanística deberán contar con la autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
13º La actividad cinegética tal y como se contempla en las disposiciones de las normas generales de regulación de usos y actividades del presente PE.
Artículo 80. Limitaciones de uso
1. Se consideran usos prohibidos, a todos los efectos, todos los que comporten alteración y degradación del medio y de los valores naturales o culturales que encierra o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la mejora y conservación de estos enclaves.
2. Quedan específicamente prohibidos los siguientes usos o actividades:
a) Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras para la explotación de los recursos mineros.
b) Actuaciones e instalaciones de carácter turístico-recreativo, excepto las infraestructuras de uso público de carácter blando permitidas en el artículo anterior.
c) Edificaciones o construcciones de cualquier tipo y para cualquier finalidad.
d) La instalación de soportes de publicidad de cualquier tipo o de otros elementos análogos, así como cualquier forma de publicidad que no sea de carácter institucional, destinada a proporcionar información sobre el espacio y sus valores objeto de protección, sin que supongan deterioro del paisaje.
e) Instalaciones deportivas de cualquier tipo, así como actividades deportivas que puedan comportar degradación del medio natural.
f) El vertido de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo que puedan contribuir a deteriorar la calidad de las aguas, el suelo o paisaje.
g) Obras o almacenes e instalaciones de nueva planta relacionadas con la explotación agrícola o ganadera. Incluyen invernaderos, e infraestructuras de servicio a los mismos, así como instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales.
h) Se prohíbe el uso del fuego con cualquier finalidad en todo el ámbito del Área de Protección Especial.
i) El tránsito a pie o en bicicleta fuera de los itinerarios señalizados para cada actividad y que se determinen al efecto en el plan de uso público.
j) El tránsito de vehículos motorizados fuera de los caminos en que se autoriza expresamente, salvo para los servicios de vigilancia y mantenimiento de la zona, prevención y extinción de incendios.
k) La expoliación de cualquier elemento que pueda suponer la pérdida de material histórico-cultural del área.
TÍTULO IV
NORMAS PARA LA GESTIÓN DEL PARAJE
NATURAL MUNICIPAL
Artículo 81. Régimen general
1. La administración y la gestión del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo corresponde al Ayuntamiento de Enguera.
2. La conselleria competente en materia de medio ambiente podrá prestar al Ayuntamiento de Enguera la asistencia técnica necesaria y asesoramiento para la gestión del paraje natural municipal.
3. El régimen de gestión del paraje atenderá al marco establecido con carácter genérico para los parajes naturales municipales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, así como a las determinaciones específicas que establece en la materia el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
4. La gestión del paraje, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.
5. El Ayuntamiento podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del paraje natural municipal de los agentes sociales y económicos implicados y de otras administraciones públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las administraciones autonómica y local, la administración general del Estado, a través del Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino, o del organismo de cuenca (Confederación Hidrográfica del Júcar), las Universidades y centros de investigación y del sector privado, tal como una fundación, un consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.
Artículo 82. Consejo de Participación
Como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados, se creará el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Barrancos Carrasca-Gatillo, según se establece en el decreto de declaración del paraje, ateniéndose de esta manera a lo contemplado en el artículo 7.3 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
TÍTULO V
MECANISMO DE FINANCIACIÓN
Artículo 83. Régimen general
1. La financiación del paraje natural municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Enguera.
2. El Ayuntamiento de Enguera habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del paraje natural municipal.
3. La conselleria competente en materia de medio ambiente podrá participar en la financiación del paraje natural municipal de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del paraje natural municipal.
TÍTULO VI
RÉGIMEN SANCIONADOR
Artículo 84. Régimen sancionador
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al paraje natural municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que se pudiera incurrir.
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y a restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI