Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9722, del 10-11-2023 (2023/10820)

RESOLUCIÓ de 13 de setembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte d'autorització ambiental integrada d'un centre de gestió de residus biosanitaris i transferència de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Guadassuar (València). Expedient: (1863676) 052/2017/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9722

Data del DOGV
:   10-11-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10820

CVE


Data del document
:   13-09-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de setembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte d'autorització ambiental integrada d'un centre de gestió de residus biosanitaris i transferència de residus perillosos i no perillosos al terme municipal de Guadassuar (València). Expedient: (1863676) 052/2017/AIA. [2023/10820]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863676) 052/2017/AIA  
Títol: projecte d'autorització ambiental integrada d'un centre de gestió de residus biosanitaris i transferència de residus perillosos i no perillosos a Guadassuar (València).  
Promotor: Tecnología Medio Ambiente, Grupo F. Sánchez, SL  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació  
Ref. òrgan substantiu: 113/14 IPPC  
Localització: Guadassuar (València)  
Descripció del projecte  
Tecnología Medio Ambiente, Grupo F. Sánchez, SL (TMA), promou un centre de gestió de residus biosanitaris i transferència de residus perillosos i no perillosos. L'activitat se situarà al terme municipal de Guadassuar (València), en un sòl amb la referència cadastral 3687644YJ1338N, localitzada al polígon industrial La Garrofera. L'activitat disposa de certificat municipal de compatibilitat urbanística  
  
Aquesta parcel·la té una superfície de 3.988 m² (segons informació cadastral) i disposa d'una superfície total ja construïda de 987,77 m² distribuïda en dos mòduls, la nau de procés (524,97 m²) i la de serveis (274,22 m² en dues plantes, que allotgen despatxos, vestuaris i lavabos), separades per una zona coberta destinada a emmagatzematge temporal de residus perillosos i no perillosos (188,58 m²). La nau de procés té molls de descàrrega de camions. L'accés es realitza des del camí de la Garrofera, el qual disposa de connexió directa amb l'autovia A-7.  
  
Les activitats que es desenvoluparan en aquest centre seran les següents:  
- Gestió de residus sanitaris del grup III mitjançant tractament per esterilització (autoclau) i trituració per a la seua disposició final com a residu assimilable a municipal.  
- Esterilització de RAEE procedents de centres mèdics contaminats biològicament que suposen un risc biològic per a les persones i el medi ambient, mitjançant autoclau i lliurament a gestor autoritzat per a RAEE.  
- Emmagatzematge en cambra frigorífica i transferència de residus sanitaris del grup IV citotòxics i citostàtics, d'acord amb les prescripcions establides en el Decret 240/1994, de 22 de novembre, amb l'objectiu d'optimitzar-ne el transport a una altra planta de gestió.  
- Estabilització o inertització de medicaments farmacèutics i residus cosmètics mitjançant trituració i mescla amb additius (aigua, ciment i calç) i la seua disposició final com a residu assimilable a municipal.  
  
- Centre de transferència de residus perillosos i no perillosos generats en poques quantitats per a optimitzar-ne el transport a plantes de gestió externes.  
Si inclou un annex específic en el projecte en què es detallen, amb el seu codi LER, els residus admesos en la instal·lació. Els residus sanitaris que es pretenen gestionar són bàsicament els corresponents als codis LER 15 02 02\*, 18 01 08\*, 18 02 07\* i 20 01 31\*, tots de caràcter perillós. Amb relació als RAEE, correspondran als codis LER 16 02 13\* i 20 01 35\*. Els residus de medicaments i cosmètics responen als codis LER 07 05 13, 07 05 99, 18 01 09, 18 02 08 i 20 01 32. En relació amb l'extensa llista de residus perillosos i no perillosos amb els quals realitzar operacions de transferència, s'esmenten residus perillosos procedents d'activitats industrials.  
Per a emmagatzemar-los en el centre productor, TMA proporciona els contenidors o envasos adequats i les etiquetes d'identificació. En cas de ser adquirits pel productor, se'n comprova l'homologació.  
  
L'esterilització de residus consisteix en l'eliminació de tots els organismes vius i de les espores capaces de reproduir-los mitjançant un tractament d'autoclau, en el qual, gràcies al vapor d'aigua, se sotmeten durant un temps determinat a condicions de temperatura (fins a 137 °C) i pressió (fins a 2,22 atm - 2.250 mbar) suficients per a aquesta eliminació.  
La capacitat de l'autoclau és de 521 kg residu/cicle i la seua pressió de disseny és de 4 kg/cm². Està connectada amb una bomba de buit, la funció de la qual és eliminar l'aire de l'interior de l'autoclau, perquè el vapor saturat ocupe tot l'espai. Una caldera de 8 kg/cm² de pressió de disseny genera el vapor necessari per a l'operació de la planta. Disposa d'un cremador de gasoil, que s'emmagatzema en dos depòsits de 5.000 l cadascun (situats sobre cubeta de seguretat). S'alimenta amb aigua prèviament tractada en un descalcificador. Un equip compressor alimenta el circuit d'aire comprimit per a eliminar el vapor d'aigua de l'autoclau, que passa per un sistema de condensació quan el procés d'esterilització ha conclòs (234 l/cicle).  
L'autoclau s'alimenta mitjançant carretons d'acer, directament des de la zona de descàrrega de camions o des de la cambra frigorífica amb residus biosanitaris del grup III. En el cas de RAEE, es transporten en safates d'acer inoxidable amb rodes i baranes de seguretat. En l'autoclau caben fins a 7 carretons o safates. La duració de cada cicle d'esterilització de residus és de 60 minuts per als del grup III i 65 minuts per als RAEE amb càrrega biològica. Es destinaran 65 minuts diaris per al manteniment, neteja i realització de cicles de buit de l'autoclau.  
  
Una vegada tractats en l'autoclau, els residus del grup III es trituren amb un triturador amb capacitat de 10.000 kg/h i s'emmagatzemen en contenidors normalitzats de 1.000 l. Una vegada esterilitzats i triturats, poden ser tractats com a residus assimilables a urbans. Per a optimitzar-ne el transport al gestor final, es compacten amb un equip autocompactador de 20 m³ de capacitat.  
Els residus sanitaris del grup IV citotòxics i citostàtics es recullen en envasos de plàstic hermètics i homologats i es transporten en vehicles autoritzats de capacitat reduïda. S'emmagatzemen en la instal·lació en una cambra frigorífica per a absorbir la producció diària i realitzar-ne la transferència en un camió de més capacitat.  
La cambra frigorífica emmagatzema a una temperatura estable de 5 °C tant els residus sanitaris del grup IV citotòxics i citostàtics a l'espera de transport com els del grup III abans de l'esterilització. La temperatura es controla i es registra 3 vegades al dia. Té una capacitat de 270 m³, organitzats mitjançant prestatges metàl·lics situats en les seues parets longitudinals. La capacitat màxima d'emmagatzematge és de 111 palets o gàbies, amb les seues respectives cubetes de seguretat (30.124 kg d'envasos de residus sanitaris del grup III i 10.500 kg d'envasos de residus del grup IV citostàtics i citotòxics). El temps màxim de permanència dels residus en la cambra és d'un mes.  
Només es tractaran residus farmacèutics de baix risc, d'acord amb la Decisió de la Comissió de 16 de gener de 2001, per la qual es modifica la Decisió 2000/532/CE. Els residus de medicaments i productes cosmètics se separen manualment del residu del seu envàs exterior (es deixa l'immediat), es trituren i es mesclen amb aigua, ciment i calç per a formar una pasta homogènia que es transporta en estat semisòlid a un depòsit controlat de residus no perillosos, on acaba de solidificar-se formant una massa sòlida dispersa entre la resta de materials depositats. Per al tractament d'aquests residus es disposa d'un triturador específic, que s'alimenta amb una cinta tapada. Té capacitat per a triturar fins a 600 kg/h de medicaments amb l'envàs immediat. A continuació, passen per la mescladora, amb cambra de mescla de 1.020 litres útils de volum. En l'eixida de l'aire de la cambra es disposa d'una mànega filtrant de Ø 200 mm i 1.000 mm de longitud. La mescla s'emmagatzema en contenidors metàl·lics amb tapa i capacitat de 2 m³.  
  
Entre els residus perillosos i no perillosos que s'emmagatzemaran temporalment hi ha botelles de gasos comprimits, liquats i dissolts a pressió (regulats en el Reial decret 379/2001, de 6 d'abril, la MIE APQ-5), líquids corrosius (MIE APQ-6) i líquids tòxics (MIE APQ-7).  
La neteja de l'autoclau i de l'exterior dels equips instal·lats en l'àrea de tractament es fa mitjançant un equip de neteja portàtil d'alta pressió amb aigua/vapor. Es disposa d'un sistema de tractament de les aigües residuals generades en l'activitat, per a permetre'n la descàrrega posterior en una planta de tractament d'aigües residuals urbanes.  
  
El sistema de desodoració instal·lat consisteix en un equip que conté plaques de gel de matriu polimèrica formades per substàncies naturals o de síntesi, que allibera lentament compostos actius inhibidors d'olors. Aquest equip està instal·lat dins del sistema de ventilació i reparteix els actius inhibidors d'olors per tota la instal·lació.  
Per a la detecció de fonts emissores de radiació gamma (radiació ionitzant) en bidons, contenidors, etc., es disposa d'un detector portàtil de iodur de sodi de gran sensibilitat (280 pcs/µS/h).  
Es porta un control documental de tots els residus rebuts, tractats i que ixen de la planta. Cada envàs que s'admet en la planta s'identifica amb codi de barres, que porta associada tota la informació necessària: procedència, codi, data d'envasament, naturalesa del risc, etc.  
  
Les capacitats estimades d'emmagatzematge, així com de tractament i/o transferència dels diferents tipus de residus són les següents:  
  
- Residus del grup III: 30,124 t de capacitat màxima d'emmagatzematge en cambra frigorífica i 3.800 t/any de capacitat de tractament.  
  
- Residus del grup IV citostàtics i citotòxics: 10,5 t de capacitat màxima d'emmagatzematge i 2.835 t/any de transferència, amb un temps de permanència màxima en la instal·lació de 2 setmanes fins a l'enviament a un gestor autoritzat.  
- RAEE amb càrrega biològica: 0,7 t/dia de capacitat màxima d'emmagatzematge i 250 t/any de capacitat de tractament anual en autoclau.  
  
- Medicaments i cosmètics caducats o fora d'ús: 6,12 t de capacitat màxima d'emmagatzematge i 1.000 t/any de capacitat de tractament per estabilització i/o inertització.  
- Transferència i valorització de residus perillosos i altres no perillosos: 100 t de capacitat màxima d'emmagatzematge i 35.000 t/any de capacitat de transferència. A aquest efecte es disposarà de 188,5 m² de superfície coberta, convenientment senyalitzada i amb prestatgeries metàl·liques.  
Tramitació administrativa  
En relació amb l'assumpte de referència, amb data 4 de novembre de 2014 es va rebre del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (d'ara en avant, SPCIC), com a òrgan substantiu en l'autorització del projecte, una sol·licitud d'informe sobre la suficiència i la idoneïtat de la documentació presentada per a l'autorització ambiental integrada (AAI) del projecte de gestió de residus sanitaris promogut per Tecnología Medio Ambiente Grupo F. Sánchez, SL, a Guadassuar (València), tramitat davant seu amb la referència 113/14 IPPC. La consulta adjuntava un CD amb la documentació de l'expedient:  
- Memòria del projecte d'AAI, de setembre de 2014.  
- L'estudi d'impacte ambiental, de setembre de 2014.  
Iniciat l'expedient de consulta en matèria d'avaluació ambiental (referència 233/2014-CON), aquest òrgan ambiental va remetre un informe de data 3 de febrer de 2015 a l'SPCIC, en què s'assenyalaven les qüestions a completar. Amb data 20 de maig de 2015, es va rebre nova documentació de l'SPCIC, entre la qual s'inclou:  
- Documentació complementària datada el novembre de 2014. Respon a un requeriment formulat per l'SPCIC.  
- Documentació complementària datada l'abril de 2015. Respon al requeriment formulat per aquest òrgan ambiental en l'esmentat informe de febrer de 2015.  
Amb data 21 de maig de 2015, aquest òrgan ambiental va emetre un informe en què assenyalava la suficiència de la documentació presentada a l'efecte de l'avaluació ambiental de l'activitat.  
Amb data 4 d'abril de 2017, l'SPCIC va comunicar la realització del tràmit d'informació pública (anunci en el DOGV de 22.09.2015) i consultes de l'expedient d'AAI, així com el resultat d'aquest, assenyalant la recepció d'al·legacions al projecte i adjuntant una còpia del seu contingut i de la resposta del promotor a aquestes.  
Les al·legacions presentades al projecte són nombroses, tant de particulars com d'entitats locals:  
- Acord de 22 de setembre de 2015, de l'Ajuntament d'Alberic, en què es formula una al·legació contrària a l'autorització de la instal·lació.  
- Acord de 28 d'octubre de 2015, de l'Ajuntament de Massalavés, en què es formula una al·legació contrària a l'autorització de la instal·lació.  
- Escrit de 23 de novembre de 2015, del regidor d'urbanisme de l'Alcúdia, en què s'assenyala que l'Ajuntament ha presentat al·legacions al projecte i s'adjunta un informe de 28 d'octubre de 2015, del tècnic de medi ambient de la Mancomunitat de la Ribera Alta, emés a sol·licitud de l'Ajuntament de l'Alcúdia. Indica qüestions reglamentàries a complir per l'activitat.  
- Moció de l'Ajuntament de Sueca, de 5 de novembre de 2015, en què es formula una al·legació contrària a l'autorització de la instal·lació.  
- Acord municipal de l'Ajuntament de Carlet, de 26 de novembre de 2015, en què es formula una al·legació contrària a l'autorització de la instal·lació.  
- Moció dels grups municipals de l'Ajuntament de Guadassuar, de 26 de novembre de 2015, en què es formulen al·legacions contràries a la instal·lació i se sol·licita que s'emeta un informe desfavorable sobre l'AAI.  
- Les al·legacions particulars es refereixen a qüestions formals de contingut de la documentació presentada, proximitat a Montortal i pas de camions pel seu interior, compatibilitat urbanística, aplicació d'MTD, generació d'olors, risc de vessament, etc.  
- Consta una resposta a les al·legacions formulada pel promotor.  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular una consulta a les administracions públiques afectades. S'ha rebut una còpia dels informes següents:  
- Informe municipal de compatibilitat urbanística, de 10 de febrer de 2014, així com informe municipal de suficiència de la documentació de 18 de desembre de 2014 i certificació del contingut d'aquests per la secretària municipal.  
- Informe de l'EPSAR, de 7 de gener de 2015. Tenint en compte que es tracta d'una instal·lació nova i que es preveu la gestió d'aigua a través d'EDARU, després del seu tractament en les pròpies instal·lacions, s'assenyala la documentació que s'ha de presentar davant d'aquesta.  
- Informe de la Séquia Reial del Xúquer, de 26 d'octubre de 2015. Considera que les aigües residuals generades no generen perjudici a l'ARX, ja que es tracten mitjançant EDAR pròpia, s'emmagatzemen en fossa impermeable i es traslladen a EDARU. Assenyala que resulta possible proveir d'aigua la instal·lació amb aigua de la xarxa en alta o la xarxa de transport. Considera necessària la xarxa de recollida d'aigües pluvials de l'interior de la parcel·la per a conéixer el cabal i qualitat de l'abocament associat.  
- La Direcció General de Salut Pública, en data 9 de maig de 2017, remet un informe sanitari de caràcter favorable, en què incorpora una sèrie d'obligacions legals que s'han de reflectir en l'AAI.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 29 de maig de 2017, de caràcter favorable condicionat a una sèrie de prescripcions. A partir de la informació de l'expedient d'AAI, incloent-hi les al·legacions rebudes i les respostes a aquestes, s'assenyala que, excepte males pràctiques, errors de funcionament o vicis ocults, no es produeixen abocaments a DPH.  
En data 25 de juny de 2018, l'SPCIC remet una resolució de data 21 de juny de 2018 de la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, per la qual es denega l'AAI a causa de la falta de compatibilitat urbanística del projecte.  
En data 28 de juliol de 2018, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental emet una resolució per la qual es declara conclòs el procediment administratiu relatiu a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, i s'arxiven les actuacions.  
Després de la interposició d'un recurs d'alçada i el posterior recurs contenciós administratiu per part de la mercantil, davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, contra la Resolució de 21 de juny de 2018 per la qual es denega l'AAI ambiental, el TSJCV dicta en data 29 de maig de 2023 la sentència estimatòria núm. 140/2023.  
En conseqüència, en data 19 de juny de 2023 l'SPCIC remet la Resolució de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental per la qual es resol continuar el procediment d'AAI sol·licitada per la mercantil. Així mateix, se sol·licita a aquest òrgan ambiental l'emissió de la declaració d'impacte ambiental del projecte.  
En data 3 de setembre de 2023, aquest òrgan ambiental emet revocació de la Resolució de 28 de juliol de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, i queden retrotretes les actuacions al moment immediatament anterior al dictat d'aquesta.  
  
Consideracions ambientals  
L'activitat se situarà al municipi de Guadassuar, al polígon industrial La Garrofera, situat al costat de la carretera A-7, la qual connecta amb un camí que permet l'accés directe a l'actuació. Es tracta d'una nau ja construïda en una parcel·la pavimentada i en un àmbit industrial sense urbanitzar d'acord amb el planejament urbanístic, on es troben, de manera adjacent a la instal·lació, altres activitats de gestió de residus i una vaqueria.  
Es localitza en un entorn antropitzat, a una distància de 1.300 m del nucli poblacional més pròxim, denominat el Montortal, i a una distància d'aproximadament 3.000 m de les localitats de l'Alcúdia, Guadassuar i Massalavés. L'entorn immediat és agrícola, principalment dedicat al cultiu de cítrics, i està travessat per multitud de camins i séquies de reg.  
  
Conforme a la documentació aportada, la instal·lació disposa de subministrament elèctric, però no d'aigua potable per part de la companyia ni de clavegueram per a evacuar les aigües residuals tractades en l'activitat. Per això, la mercantil disposarà d'un depòsit de fibra de vidre-polièster enterrat en la part davantera de la nau per al subministrament d'aigua i d'una estació depuradora d'aigües residuals, que, després de tractar les aigües generades durant el procés productiu, evacuarà en una fossa sèptica de 20 m³, aigües que finalment seran gestionades en l'estació depuradora municipal més pròxima. Fins que es trobe disponible, es detalla en el projecte la gestió dels efluents, així com el proveïment d'aigua a la planta.  
Consultat el visor cartogràfic, s'hi observa que la instal·lació es troba a 2.000 metres de la zona humida del naixement del riu Verd, i a 1.200 metres de sòl forestal ordinari d'acord amb la cartografia del PATFOR. No se situa en l'àmbit territorial d'un espai natural protegit dels recollits en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, ni en un espai de la Xarxa Natura 2000, ni es preveu afecció indirecta sobre algun dels seus elements i a la seua connectivitat amb la resta dels espais.  
  
L'àmbit no es troba afectat per riscos naturals rellevants; no obstant això, se situa limítrof d'una zona amb perillositat geomorfològica d'inundació a causa de la presència d'un ventall al·luvial, d'acord amb la cartografia del PATRICOVA.  
La flora i fauna de la zona té un marcat caràcter antròpic i, després de consultar les bases de dades del banc de dades de biodiversitat, tan sols consta la presència d'una espècie prioritària, el barb caní (Salaria fluviatilis), la qual s'associa a ambients humits, per la qual cosa no es preveu una afecció significativa.  
Cal destacar que la zona es troba inclosa en l'àmbit del PORN de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, i modificat per l'article 140.3 de la Llei 5/2010, de 23 de desembre. No obstant això, atés que es tracta d'una nau ja construïda en sòl urbà de conformitat amb la normativa urbanística, no es preveu incompatibilitat si s'apliquen les mesures preventives i correctores previstes.  
En la cara nord de la instal·lació es troba la via pecuària Vereda de Guadassuar, per la qual cosa s'haurà de prioritzar l'ús de pas de bestiar durant l'explotació. Així mateix, consultant les bases de dades sobre elements patrimonials, no es preveu afecció de jaciments arqueològics, etnològics i paleontològics inventariats.  
L'activitat projectada preveu la possibilitat que es produïsquen vessaments, fugues o abocaments que puguen afectar el sòl i l'aigua subterrània. Per a evitar aquest impacte, es proposen mesures correctores de retenció i contenció, entre altres:  
- Pavimentació de la superfície de la parcel·la mitjançant una capa asfàltica en les zones exteriors i amb formigó en l'interior de la nau de gestió. En la zona de tractament, el paviment disposa d'un recobriment amb pintura epoxi per a impermeabilitzar-lo.  
- Els residus perillosos es classifiquen per famílies i no es mesclen grups incompatibles entre si. L'emmagatzematge es realitza en palets situats sobre cubetes de seguretat de fugues per a evitar vessaments. Es plastifiquen els palets amb els envasos per a facilitar-ne la manipulació i evitar caigudes, vessaments o accidents.  
- Per a reduir el risc de vessament associat als residus del grup IV citotòxics i citostàtics emmagatzemats en la cambra frigorífica per a transferir-los a tercers, es retractilen amb film els palets amb els contenidors i es col·loquen sobre cubetes de seguretat de fugues.  
- Revisions periòdiques de l'estanquitat del sistema de recollida d'aigües residuals, així com possibles lixiviacions o vessaments.  
- Disposició de cubetes de seguretat estanques en les zones d'emmagatzematge de materials susceptibles de produir vessaments.  
- Plans d'emergència amb mesures d'actuació en cas d'abocaments accidentals.  
Els residus generats per la mateixa activitat desenvolupada s'entregaran a gestors autoritzats.  
Per al subministrament d'aigua als diferents equips i serveis, es disposarà en la part davantera de la nau d'un depòsit enterrat de fibra de vidre-polièster i 20 m³ de capacitat per a aigua potable, que s'omplirà amb camions cisterna. Alternativament, es preveu la possibilitat de proveïment a través de la Séquia Reial del Xúquer, però no s'aporta cap certificació de disponibilitat de recursos hídrics sobre aquest tema.  
Conforme a la documentació aportada, les aigües residuals generades seran les procedents de les aigües de neteja, vapor de l'autoclau, aigües sanitàries i lixiviats del procés de trituració de residus biosanitaris, i s'emmagatzemaran en una fossa sèptica fins al tractament en la mateixa instal·lació. El sistema de tractament propi, amb una capacitat de tractament de 27 m³/d, comptarà amb sistemes de desbast, homogeneïtzació, neutralització prèvia i tractament biològic secundari.  
Una vegada tractades, s'emmagatzemaran en una fossa sèptica de 20 m³ per a ser transportades, quan arriben al nivell màxim d'emmagatzematge, a l'estació depuradora municipal més pròxima. Els fangs generats durant la depuració de les aigües seran retirats per un gestor autoritzat.  
Les emissions atmosfèriques seran fonamentalment durant el funcionament de l'activitat productiva, la qual tindrà dos focus canalitzats conforme a la normativa corresponent en matèria d'atmosfera: el procedent de la caldera de vapor i el de l'extracció de l'aire de buit de l'autoclau.  
El focus relatiu a la caldera es tracta d'una combustió completa en què no es preveu que se sobrepassen els límits màxims autoritzats, per la qual cosa no es detallen mesures de tractament. Quant al focus relatiu a l'extracció de l'aire de l'autoclau, es disposarà d'un filtre HEPA (biològics-bacteriològic) amb una eficàcia del 99,997 % per a partícules de 0,2 micres, per on es faran passar els gasos mitjançant una bomba de buit, que permetrà un filtratge higiènic complet. Es comptarà amb un pla de manteniment dels filtres HEPA on conste el registre d'operacions d'acord amb les especificacions dels subministradors.  
  
Les trituradores disposaran d'una tapa de tancament que estarà tancada mentre es trobe en funcionament i confinarà l'aire interior, per la qual cosa no es generarà emissions de partícules a l'atmosfera.  
Es preveu la generació d'olors procedents del sistema productiu i dels residus en estat líquid i semilíquid; per a aquest motiu, la mercantil assegurarà la completa estanquitat dels envasos (bidons de plàstic amb tancament de tipus ballesta i GRG). Addicionalment, la planta disposarà de sistemes de desodoració en l'interior de la zona de treball amb l'objectiu de reduir les emissions difuses d'olors.  
S'inclou un estudi acústic que conclou el compliment dels nivells establits en la normativa vigent. Així mateix, s'indica que els elements susceptibles de produir soroll i vibracions s'instal·laran sobre elements antivibratoris, i les connexions amb canalitzacions a pressió es realitzaran amb acoblaments elàstics.  
L'activitat no ha de transmetre nivells sonors superiors als indicats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. En particular, per a les zones d'ús industrial, els nivells de recepció externs són 70 dB(A) durant el dia i 60 dB(A) durant la nit.  
D'acord amb aquesta normativa, els titulars de les activitats subjectes a AAI han de dur a terme un control de les emissions acústiques i dels nivells de recepció en l'entorn mitjançant la realització d'auditories acústiques a l'inici de l'exercici de l'activitat i, almenys, cada cinc anys o en un termini inferior si així s'estableix en la seua autorització. Les auditories acústiques les durà a terme una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental de la Comunitat Valenciana (ECMCA), i el titular haurà de mantindre un llibre de control que estarà a la disposició de les administracions competents.  
Segons el risc associat, les operacions de manipulació dels RAEE (piles, bateries i altres components perillosos) les hauran de realitzar personal qualificat, i una vegada esterilitzats s'entregaran a un gestor autoritzat extern per a ser tractats d'acord amb la normativa vigent en matèria de residus. En la zona reservada per a l'emmagatzematge de medicaments, s'assegurarà la segregació de tal forma que no es mesclen i que s'eviten els vessaments. Així mateix, en cas d'envasos en mal estat, fugues i defectes de tancament, no seran carregats en el vehicle de recollida. No s'admetrà l'entrada de residus radioactius en la planta, per la qual cosa es disposarà d'un detector de radiacions ionitzants per a descartar-los abans de ser lliurats en la planta.  
El transport dels residus fins a la instal·lació es realitza amb vehicles autoritzats o homologats, tenint en compte el que es disposa en el Decret 240/1994, de 22 de novembre. En particular, el transport de residus sanitaris ha de fer-se en vehicles isoterms i no podran ser emprats per al transport d'una altra classe de residus.  
Es tenen en consideració el Reial decret 1890/2008, de 14 de novembre, que aprova el Reglament d'eficiència energètica en instal·lacions d'enllumenat exterior i les seues instruccions tècniques complementàries, així com les previsions contingudes en el PG de Guadassuar en el disseny de la il·luminació externa.  
A més del correcte registre dels residus que es gestionen en planta, s'aplicarà un programa de vigilància ambiental que verificarà la coincidència dels impactes previstos amb els realment ocasionats i la validesa de les mesures correctores. En el procés d'esterilització amb autoclau, es realitzaran nombrosos controls físics, químics i biològics per a assegurar el bon funcionament, entre els quals destaquen:  
  
- Controls mecànics diaris d'equips mitjançant inspeccions visuals i un programari de control.  
- Controls químics colorimètrics (control de classe 5, d'acord amb la norma ISO 11140-1); test de Bowie & Dick, consistent en un control biològic de classe 2 o B (ISO 11140-1 i ISO 11140-4).  
- Controls biològics dues vegades per setmana, consistents en la incubació d'agents bacterians en càpsules o tubs per a confirmar-ne la correcta esterilització.  
Es realitzaran controls addicionals després de cada avaria o reparació, i quedaran reflectits en un llibre de control a la disposició de l'òrgan inspector. Quant als restants processos productius, es portarà un control relacionat amb el correcte emmagatzematge, etiquetatge i transport dels residus emmagatzemats fins a ser lliurats davant del gestor autoritzat.  
  
Una ECMCA inspeccionarà el compliment dels límits d'emissió atmosfèrica dels focus donats d'alta amb la periodicitat i sota les condicions de mostreig establides per la normativa vigent. Així mateix, seran sotmesos a mesures d'autocontrol mitjançant l'execució d'un pla de manteniment que garantisca el correcte funcionament dels equips (control de la velocitat d'aspiració, consum del motor, etc.), els resultats del qual seran registrats en llibres de control que quedaran a la disposició de l'autoritat competent.  
La mercantil portarà un pla d'autocontrol de l'abocament i seguiment de la depuradora a fi de justificar el compliment de les ordenances d'abocament, i haurà de complir els límits paramètrics establits (matèria orgànica, pH, conductivitat, metalls pesants, etc.) i aportar aquests resultats davant de l'organisme competent en matèria d'aigües residuals.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 6.d.1) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambiente, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 119 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Por tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar com a acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de centre de gestió de residus biosanitaris i transferència de residus perillosos i no perillosos promogut per Tecnología Medio Ambiente, Grupo F. Sánchez al terme municipal de Guadassuar (València), sempre que es duga a terme d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que figure en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. Els residus admesos en la instal·lació seran els que s'indiquen en el projecte, o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en què s'exigisca expressament en la legislació sectorial vigent la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental.  
  
2. L'abocament d'aigua residual que es realitze a l'estació depuradora municipal corresponent complirà les ordenances municipals d'abocament i el que s'estableix en l'AAI, i no estarà permés abocar-la a un domini públic hidràulic sense la preceptiva autorització per l'organisme competent. Així mateix, es realitzaran les analítiques necessàries per a la comprovació del compliment dels límits d'abocament que s'establisquen, els quals es reflectiran en un llibre de control, i es prendran mesures preventives de manera que no es produïsca contaminació de les aigües pluvials que altere les característiques qualitatives i la innocuïtat de l'abocament.  
3. S'hauran d'aportar davant de l'autoritat competent els certificats d'estanquitat de les fosses sèptiques destinades a l'emmagatzematge de les aigües residuals (aigües de procés i sanitàries) i de les aigües residuals tractades en l'EDAR. Així mateix, abans del funcionament de l'activitat, s'identificarà l'EDAR municipal de destinació de les aigües generades, i haurà de constar la documentació d'acceptació del buidatge de les fosses.  
4. Pel que fa a la possible afecció de la via pecuària Vereda de Guadassuar, es prioritzarà el pas de bestiar, respectant-se la seua amplària legal, o bé s'obtindrà la pertinent autorització d'ocupació de conformitat amb la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries.  
  
5. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, l'execució del projecte no comença en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atenent els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 13 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9722, del 10-11-2023 (2023/10820)

RESOLUCIÓN de 13 de septiembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de autorización ambiental integrada de un centro de gestión de residuos biosanitarios y transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos en el término municipal de Guadassuar (Valencia). Expediente: (1863676) 052/2017/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9722

Fecha DOGV
:   10-11-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/10820

CVE


Fecha del documento
:   13-09-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de septiembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de autorización ambiental integrada de un centro de gestión de residuos biosanitarios y transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos en el término municipal de Guadassuar (Valencia). Expediente: (1863676) 052/2017/AIA. [2023/10820]  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1863676) 052/2017/AIA.  
Título: proyecto de autorización ambiental integrada de un centro de gestión de residuos biosanitarios y transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos en Guadassuar (Valencia).  
Promotor: Tecnología Medio Ambiente, Grupo F. Sánchez, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Ref. órgano sustantivo: 113/14 IPPC.  
Localización: Guadassuar (Valencia).  
Descripción del proyecto  
Tecnología Medio Ambiente, Grupo F. Sánchez, SL (TMA) promueve un centro de gestión de residuos biosanitarios y transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos. La actividad se ubicará en el término municipal de Guadassuar (Valencia), en un suelo cuya referencia catastral es 3687644YJ1338N, localizada en el polígono industrial La Garrofera. La actividad cuenta con certificado municipal de compatibilidad urbanística.  
Esta parcela tiene una superficie de 3.988 m² (según información catastral) y cuenta con una superficie total ya construida de 987,77 m² distribuida en dos módulos, la nave de proceso (524,97 m²) y la de servicios (274,22 m² en dos plantas, que alojan despachos, vestuarios y aseos), separadas por una zona cubierta destinada a almacenamiento temporal de residuos peligrosos y no peligrosos (188,58 m²). La nave de proceso cuenta con muelles de descarga de camiones. El acceso se realiza desde el camino de la Garrofera, el cual dispone de conexión directa con la autovía A-7.  
Las actividades que se desarrollarán en este centro serán las siguientes:  
- Gestión de residuos sanitarios del grupo III mediante tratamiento por esterilización (autoclave) y trituración para su disposición final como residuo asimilable a municipal.  
- Esterilización de RAEE procedentes de centros médicos contaminados biológicamente que supongan un riesgo biológico para las personas y el medio ambiente, mediante autoclave y entrega a gestor autorizado para RAEE.  
- Almacenamiento en cámara frigorífica y transferencia de residuos sanitarios del grupo IV citotóxicos y citostáticos, de acuerdo con las prescripciones establecidas en el Decreto 240/1994, de 22 de noviembre, con el objetivo de optimizar su transporte a otra planta de gestión.  
- Estabilización o inertización de medicamentos farmacéuticos y residuos cosméticos mediante trituración y mezcla con aditivos (agua, cemento y cal) y su disposición final como residuo asimilable a municipal.  
- Centro de transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos generados en pequeñas cantidades para optimizar su transporte a plantas de gestión externas.  
Se incluye un anexo específico en el proyecto en el que se detallan, con su código LER correspondiente, los residuos admitidos en la instalación. Los residuos sanitarios que se pretende gestionar son básicamente los correspondientes con los códigos LER 15 02 02\*, 18 01 08\*, 18 02 07\* y 20 01 31\*, todos ellos de carácter peligroso. Con relación a los RAEE, corresponderán con los códigos LER 16 02 13\* y 20 01 35\*. Los residuos de medicamentos y cosméticos responden a los códigos LER 07 05 13\*, 07 05 99, 18 01 09, 18 02 08 y 20 01 32. En relación con el extenso listado de residuos peligrosos y no peligrosos con los que realizar operaciones de transferencia, se citan residuos peligrosos procedentes de actividades industriales.  
Para su almacenamiento en el centro productor, TMA proporciona los contenedores o envases adecuados y las etiquetas de identificación. En caso de ser adquiridos por el productor, se comprueba su homologación.  
La esterilización de residuos consiste en la eliminación de todos los organismos vivos y de las esporas capaces de reproducirlos, mediante un tratamiento de autoclave, en el cual, gracias al vapor de agua, se someten durante un tiempo determinado a condiciones de temperatura (hasta 137 ºC) y presión (hasta 2,22 atm - 2.250 mbar) suficientes para dicha eliminación.  
La capacidad de la autoclave es de 521 kg residuo/ciclo y su presión de diseño es de 4 kg/cm². Está conectado con una bomba de vacío, cuya función es eliminar el aire del interior de la autoclave, para que el vapor saturado ocupe todo el espacio. Una caldera de 8 kg/cm² de presión de diseño genera el vapor necesario para la operación de la planta. Dispone de un quemador de gasóleo, que se almacena en dos depósitos de 5.000 l cada uno (situados sobre cubeta de retención). Se alimenta con agua previamente tratada en un descalcificador. Un equipo compresor alimenta el circuito de aire comprimido para eliminar el vapor de agua de la autoclave, que pasa por un sistema de condensación cuando el proceso de esterilización ha concluido (234 l/ciclo).  
La autoclave se alimenta mediante carretillas de acero, directamente desde la zona de descarga de camiones o desde la cámara frigorífica con residuos biosanitarios del grupo III. En el caso de RAEE, se transportan en bandejas de acero inoxidable con ruedas y barandillas de seguridad. En la autoclave caben hasta 7 carretillas o bandejas. La duración de cada ciclo de esterilización de residuos es de 60 minutos para los del grupo III y 65 minutos para los RAEE con carga biológica. Se destinarán 65 minutos diarios para el mantenimiento, limpieza y realización de ciclos de vacío de la autoclave.  
Una vez tratados en la autoclave, los residuos del grupo III se trituran mediante un triturador con capacidad de 10.000 kg/h y se almacenan en contenedores normalizados de 1.000 l. Una vez esterilizados y triturados, pueden ser tratados como residuos asimilables a urbanos. Para optimizar su transporte a gestor final, se compactan mediante equipo auto compactador de 20 m³ de capacidad.  
Los residuos sanitarios del grupo IV citotóxicos y citostáticos se recogen en envases de plástico herméticos y homologados y se transportan en vehículos autorizados de capacidad reducida. Se almacenan en la instalación en una cámara frigorífica para absorber la producción diaria y realizar la transferencia de estos en un camión de mayor capacidad.  
La cámara frigorífica almacena tanto los residuos sanitarios del grupo IV citotóxicos y citostáticos a la espera de su transporte como los del grupo III previo a su esterilización, a una temperatura estable de 5 ºC. La temperatura se controla y registra 3 veces al día. Tiene una capacidad de 270 m³, organizados mediante estantes metálicos situados en sus paredes longitudinales. La capacidad máxima de almacenamiento es de 111 palets o jaulas, con sus respectivas cubetas de retención (30.124 kg de envases de residuos sanitarios del grupo III y 10.500 kg de envases de residuos del grupo IV citostáticos y citotóxicos). El tiempo máximo de permanencia de los residuos en la misma es de un mes.  
Sólo se tratarán residuos farmacéuticos de bajo riesgo, de acuerdo con la Decisión de la Comisión de 16 de enero de 2001, por la que se modifica la Decisión 2000/532/CE. Los residuos de medicamentos y productos cosméticos se separan manualmente del residuo de su envase exterior (se deja el inmediato), se trituran y se mezclan con agua, cemento y cal para formar una pasta homogénea que se transporta en estado semisólido a un depósito controlado de residuos no peligrosos, donde acaba de fraguar formando una masa sólida dispersa entre el resto de los materiales depositados. Para el tratamiento de estos residuos se dispone de un triturador específico, que se alimenta con una cinta tapada. Tiene capacidad para triturar hasta 600 kg/h de medicamentos con el envase inmediato. A continuación, pasan por la mezcladora, con cámara de mezclado de 1.020 litros útiles de volumen. En la salida del aire de la cámara se dispone de manga filtrante de Ø 200 mm y 1.000 mm de longitud. La mezcla se almacena en contenedores metálicos con tapa y capacidad de 2 m³.  
Entre los residuos peligrosos y no peligrosos que se almacenarán temporalmente se citan botellas de gases comprimidos, licuados y disueltos a presión (regulados el RD 379/2001, de 6 de abril, la MIE APQ-5), líquidos corrosivos (MIE APQ-6) y líquidos tóxicos (MIE APQ-7).  
La limpieza de la autoclave y del exterior de los equipos instalados en el área de tratamiento se realiza mediante un equipo de limpieza portátil de alta presión con agua/vapor. Se dispone de un sistema de tratamiento de las aguas residuales generadas en la actividad, para permitir su descarga posterior en una planta de tratamiento de aguas residuales urbanas.  
El sistema de desodorización instalado consiste en un equipo que alberga placas de gel de matriz polimérica formadas por sustancias naturales o de síntesis, que libera lentamente compuestos activos inhibidores de olores. Este equipo está instalado dentro del sistema de ventilación, repartiendo los activos inhibidores de olores por toda la instalación.  
Para la detección de fuentes emisoras de radiación gamma (radiación ionizante) en bidones, contenedores, etc., se dispone de un detector portátil de yoduro de sodio de gran sensibilidad (280 pcs/µS/h).  
Se lleva control documental de todos los residuos recibidos, tratados y que salen de la planta. Cada envase que se admita en la planta se identificará con código de barras, que llevará asociada toda la información necesaria: procedencia, código, fecha de envasado, naturaleza del riesgo, etc.  
Las capacidades estimadas de almacenamiento, así como de tratamiento y/o transferencia de los diferentes tipos de residuos son las siguientes:  
- Residuos del grupo III: 30,124 t de capacidad máxima de almacenamiento en cámara frigorífica y 3.800 t/año de capacidad de tratamiento.  
- Residuos del grupo IV citostáticos y citotóxicos: 10,5 t de capacidad máxima de almacenamiento y 2.835 t/año de transferencia con un tiempo de permanencia máxima en la instalación de 2 semanas hasta el envío a un gestor autorizado.  
- RAEE con carga biológica: 0,7 t/día de capacidad máxima de almacenamiento y 250 t/año de capacidad de tratamiento anual en autoclave.  
- Medicamentos y cosméticos caducados o fuera de uso: 6,12 t de capacidad máxima de almacenamiento y 1.000 t/año de capacidad de tratamiento por estabilización y/o inertización.  
- Transferencia y valorización de residuos peligrosos y otros no peligrosos: 100 tn de capacidad máxima de almacenamiento y 35.000 t/año de capacidad de transferencia. Para ello se dispondrá de 188,5 m² de superficie cubierta, convenientemente señalizada y con estanterías metálicas.  
Tramitación Administrativa  
En relación con el asunto de referencia, con fecha 4 de noviembre de 2014 se recibió del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación (en adelante, SPCIC), como órgano sustantivo en la autorización del proyecto, solicitud de informe sobre la suficiencia e idoneidad de la documentación presentada para la autorización ambiental integrada (AAI) del proyecto de gestión de residuos sanitarios promovido por Tecnología Medio Ambiente Grupo F. Sánchez, SL, en Guadassuar (Valencia), tramitado ante la misma con referencia 113/14 IPPC. La consulta acompañaba CD con la documentación del expediente:  
- Memoria del proyecto de AAI, de septiembre de 2014.  
- El estudio de impacto ambiental, de septiembre de 2014.  
Iniciado expediente de consulta en materia de evaluación ambiental (referencia 233/2014-CON), este órgano ambiental remitió informe de fecha 3 de febrero de 2015 a SPCIC, señalando las cuestiones a completar. Con fecha 20 de mayo de 2015, se recibió nueva documentación del SPCIC, entre la que se incluye:  
- Documentación complementaria fechada en noviembre de 2014. Responde a requerimiento formulado por el SPCIC.  
- Documentación complementaria fechada en abril de 2015. Responde al requerimiento formulado por este órgano ambiental en el citado informe de febrero de 2015.  
Con fecha 21 de mayo de 2015, este órgano ambiental emitió informe señalando la suficiencia de la documentación presentada a efectos de la evaluación ambiental de la actividad.  
Con fecha 4 de abril de 2017, el SPCIC comunicó la realización del trámite de información pública (anuncio en el DOGV de 22.09.2015) y consultas del expediente de AAI, así como el resultado de la misma, señalando la recepción de alegaciones al proyecto y adjuntando copia de su contenido y respuesta del promotor a las mismas.  
Las alegaciones presentadas al proyecto son numerosas, tanto de particulares como de entidades locales:  
- Acuerdo de 22 de septiembre de 2015, del Ayuntamiento de Alberic, formulando alegación contraria a la autorización de la instalación.  
- Acuerdo de 28 de octubre de 2015, del Ayuntamiento de Masssalavés, formulando alegación contraria a la autorización de la instalación.  
  
- Escrito de 23 de noviembre de 2015, del concejal de urbanismo de l'Alcudia, señalando que el ayuntamiento ha presentado alegaciones al proyecto y adjuntando un informe de 28 de octubre de 205 del técnico de medio ambiente de la Mancomunitat de la Ribera Alta, emitido a solicitud del Ayuntamiento de l'Alcudia. Señala cuestiones reglamentarias a cumplir por la actividad.  
- Moción del ayuntamiento de Sueca, de 5 de noviembre de 2015, formulando alegación contraria a la autorización de la instalación.  
- Acuerdo municipal del Ayuntamiento de Carlet, de 26 de noviembre de 2015, formulando alegación contraria a la autorización de la instalación.  
- Moción de los grupos municipales del ayuntamiento de Guadassuar, de 26 de noviembre de 2015, formulando alegaciones contrarias a la instalación y solicitando se informe desfavorablemente la AAI.  
  
- Las alegaciones particulares se refieren a cuestiones formales de contenido de la documentación presentada, proximidad a Montortal y paso de camiones por su interior, compatibilidad urbanística, aplicación de MTD, generación de olores, riesgo de derrame, etc.  
- Consta contestación a las alegaciones formulada por el promotor.  
Simultáneamente, se formuló consulta por parte del órgano sustantivo a las Administraciones Públicas afectadas. Se ha recibido copia de los siguientes informes:  
- Informe municipal de compatibilidad urbanística, de 10 de febrero de 2014, así como informe municipal de suficiencia de la documentación de 18 de diciembre de 2014 y certificación del contenido de los mismos por la secretaria municipal.  
- Informe de la EPSAR, de 7 de enero de 2015. Teniendo en cuenta que se trata de una instalación nueva y que se prevé la gestión de agua a través de EDARU, tras su tratamiento en las propias instalaciones, se señala la documentación a presentar ante la misma.  
- Informe de la Acequia Real del Júcar, de 26 de octubre de 2015. Considera que las aguas residuales generadas no generan perjuicio a la ARJ, puesto que se tratan mediante EDAR propia, se almacenan en fosa impermeable y se trasladan a EDARU. Señala que resulta posible abastecer agua a la instalación con agua de la red en alta o la red de transporte. Considera necesaria la red de recogida de aguas pluviales del interior de la parcela, para conocer del caudal y calidad del vertido asociado.  
- La DG de Salud Pública, en fecha 9 de mayo de 2017, remite informe sanitario de carácter favorable, incorporando una serie de obligaciones legales a reflejar en la AAI.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 29 de mayo de 2017, de carácter favorable condicionado a una serie de prescripciones. A partir de la información del expediente de AAI, incluyendo las alegaciones recibidas y respuestas a las mismas, se señala que, salvo malas prácticas, errores de funcionamiento o vicios ocultos, no se producen vertidos a DPH.  
En fecha 25 de junio de 2018, el SPCIC remite resolución de fecha 21 de junio de 2018 de la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental, por la cual se deniega la AAI debido a la falta de compatibilidad urbanística del proyecto.  
En fecha 28 de julio de 2018, la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental emite resolución por la que se declara concluso el procedimiento administrativo relativo al expediente de evaluación de impacto ambiental del proyecto, archivándose las actuaciones.  
Tras la interposición de recurso de alzada y posterior recurso contencioso administrativo por parte de la mercantil, ante el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, contra la resolución de 21 de junio de 2018 por la cual se deniega la AAI Ambiental, el TSJCV dicta en fecha 29 de mayo de 2023 sentencia estimatoria nº140/2023.  
  
En consecuencia, en fecha 19 de junio de 2023 el SPCIC remite Resolución de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental por la que se resuelve continuar con el procedimiento de AAI solicitada por la mercantil. Asimismo, se solicita a este órgano ambiental la emisión de la declaración de impacto ambiental del proyecto.  
En fecha 3 de septiembre de 2023 este órgano ambiental emite revocación de la Resolución de 28 de julio de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, quedando retrotraídas las actuaciones al momento inmediatamente anterior al dictado de la misma.  
Consideraciones ambientales  
La actividad se situará en el municipio de Guadassuar, en el polígono industrial La Garrofera, ubicado junto a la carretera A-7, la cual conecta con un camino existente que permite el acceso directo a la actuación. Se trata de una nave ya construida en una parcela pavimentada y en un ámbito industrial sin urbanizar de acuerdo con el planeamiento urbanístico, donde se encuentran, de forma colindante con la instalación, otras actividades de gestión de residuos y una vaquería.  
Se localiza en un entorno antropizado, a una distancia de 1.300 m del núcleo poblacional más cercano denominado El Montortal y a una distancia de aproximadamente 3.000 m de las localidades de L'Alcudia, Guadassuar y Massalavés. El entorno inmediato es agrícola principalmente dedicado al cultivo de cítricos y está atravesado por multitud de caminos y acequias de riego.  
Conforme la documentación aportada, la instalación dispone de suministro eléctrico, pero no de agua potable por parte de la compañía ni de alcantarillado para evacuar las aguas residuales tratadas en la actividad. Por ello, la mercantil dispondrá un depósito de fibra de vidrio-poliéster enterrado en la parte delantera de la nave para el suministro de agua y una estación depuradora de aguas residuales que, tras tratar las aguas generadas durante el proceso productivo, evacuará sobre una fosa séptica de 20 m³, para finalmente ser gestionadas en la estación depuradora municipal más cercana. Hasta que se encuentre disponible, se detalla en el proyecto la gestión de los efluentes, así como el abastecimiento de agua a la planta.  
Consultado el visor cartográfico, se observa que la instalación se encuentra a 2.000 metros de la zona húmeda del nacimiento del Río Verde y a 1.200 metros de suelo forestal ordinario de acuerdo con la cartografía del PATFOR. No se sitúa en el ámbito territorial de espacio natural protegido de los recogidos en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, ni espacio de la Red Natura 2000, ni se prevé afección indirecta sobre alguno de sus elementos y a su conectividad con el resto de los espacios.  
El ámbito no se encuentra afectado por riesgos naturales relevantes, no obstante, se sitúa colindante con una zona con peligrosidad geomorfológica de inundación debido a la presencia de un abanico aluvial, de acuerdo con la cartografía del PATRICOVA.  
La flora y fauna de la zona tiene marcado carácter antrópico y tras consultar las bases de datos del banco de datos de biodiversidad, tan solo consta la presencia de una especie prioritaria, el Blenio de rio (Salaria fluviatilis) la cual se asocia a ambientes húmedos, por lo que no se prevé una afección significativa.  
Destacar que la zona se encuentra incluida en el ámbito del PORN de la Albufera, aprobado por Decreto 96/1995, de 16 de mayo y modificado por el artículo 140.3 de la Ley 5/2010, de 23 de diciembre. No obstante, siendo que se trata de una nave ya construida en suelo urbano de conformidad con la normativa urbanística, no se prevé incompatibilidad de aplicarse las medidas preventivas y correctoras previstas.  
En la cara norte de la instalación se encuentra la vía pecuaria Vereda de Guadassuar, debiéndose priorizar el uso de paso de ganado durante la explotación. Asimismo, consultando las bases de datos sobre elementos patrimoniales, no se prevé afección a yacimientos arqueológicos, etnológicos y paleontológicos inventariados.  
La actividad proyectada prevé la posibilidad de que se produzcan derrames, fugas o vertidos que puedan afectar al suelo y agua subterránea. Para evitar este impacto, se proponen medidas correctoras de retención y contención, entre otras:  
- Pavimentación de la superficie de la parcela mediante capa asfáltica en las zonas exteriores y con hormigón en el interior de la nave de gestión. En la zona de tratamiento, el pavimento dispone de un recubrimiento con pintura epoxi para su impermeabilización.  
- Los residuos peligrosos se clasifican por familias y no se mezclan grupos incompatibles entre sí. El almacenamiento se realiza en palets ubicados sobre cubetas de retención de fugas para evitar derrames. Se plastifican los palets con los envases para facilitar su manipulación y evitar caídas, derrames o accidentes.  
- Para reducir el riesgo de derrame asociado a los residuos del grupo IV citotóxicos y citostáticos almacenados en la cámara frigorífica para su transferencia a terceros, se retractilan con film los palets con los contenedores y se colocan sobre cubetas de retención de fugas.  
- Revisiones periódicas de la estanqueidad del sistema de recogida de aguas residuales, así como posibles lixiviados o derrames.  
- Disposición de cubetas de retención estancas en las zonas de almacenamiento de materiales susceptibles de producir derrames.  
- Planes de emergencia con medidas de actuación en caso de vertidos accidentales.  
Los residuos generados por la propia actividad desarrollada se entregarán a gestores autorizados.  
Para el suministro de agua a los distintos equipos y servicios, se dispondrá en la parte delantera de la nave de un depósito enterrado de fibra de vidrio-poliéster y 20 m³ de capacidad para agua potable que se llenará mediante camiones cisterna. Alternativamente, se prevé la posibilidad de abastecimiento mediante la Acequia Real del Júcar, no aportándose ninguna certificación de disponibilidad de recursos hídricos al respecto.  
Conforme la documentación aportada, las aguas residuales generadas serán las procedentes de las aguas de limpieza, vapor del autoclave, aguas sanitarias y lixiviados del proceso de trituración de residuos biosanitarios y se almacenarán en una fosa séptica hasta el tratamiento en la propia instalación. El sistema de tratamiento propio con una capacidad de tratamiento de 27 m³/d, contará con sistemas de desbaste, homogeneización, neutralización previa y tratamiento biológico secundario.  
Una vez tratadas, se almacenarán en una fosa séptica de 20 m³ para ser transportadas, una vez alcanzado el nivel máximo de almacenamiento, a la estación depuradora municipal más cercana. Los fangos generadores durante la depuración de las aguas serán retirados por un gestor autorizado.  
Las emisiones atmosféricas serán fundamentalmente durante el funcionamiento de la actividad productiva, la cual tendrá dos focos canalizados conforme la normativa correspondiente en materia de atmósfera: el procedente de la caldera de vapor y el de la extracción del aire de vacío de la autoclave.  
El foco relativo a la caldera se trata de una combustión completa donde no se prevé que se sobrepasen los límites máximos autorizados, por lo que no se detallan medidas de tratamiento. En cuanto al foco relativo a la extracción del aire de la autoclave, se dispondrá de un filtro HEPA (biológicos-bacteriológico) con una eficacia del 99,997 % para partículas de 0,2 micras, por donde se harán pasar los gases mediante una bomba de vacío, permitiendo así un filtrado higiénico completo. Se contará con un plan de mantenimiento de los filtros HEPA donde conste el registro de operaciones de acuerdo con las especificaciones de los suministradores.  
Las trituradoras dispondrán de una tapa de cierre que permanece cerrada mientras se encuentra en funcionamiento y confina el aire interior, por lo que no se generará emisiones de partículas a la atmósfera.  
Se prevé la generación de olores procedentes del sistema productivo y de los residuos en estado líquido y semilíquido, para lo cual la mercantil asegurará la completa estanqueidad de los envases (bidones de plástico con cierre tipo ballesta y GRG). Adicionalmente, la planta dispondrá de sistemas de desodorización en el interior de la zona de trabajo, con el objetivo de reducir las emisiones difusas de olores.  
Se incluye un estudio acústico que concluye el cumplimiento de los niveles establecidos en la normativa vigente. Asimismo, se indica que los elementos susceptibles de producir ruido y vibraciones se instalarán sobre elementos anti vibratorios y las conexiones con canalizaciones a presión se realizarán con acoplamientos elásticos.  
La actividad no debe transmitir niveles sonoros superiores a los indicados en el anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica. En particular, para las zonas de uso industrial, los niveles de recepción externos son: 70 dB(A) durante el día y 60 dB(A) durante la noche.  
De acuerdo con dicha normativa, los titulares de las actividades sujetas a AAI deben llevar a cabo un control de las emisiones acústicas y de los niveles de recepción en el entorno, mediante la realización de auditorías acústicas, al inicio del ejercicio de la actividad y, al menos, cada cinco años o en un plazo inferior si así se estableciera en su autorización. Las auditorías acústicas se llevarán a cabo por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental de la Comunitat Valenciana (ECMCA), debiendo el titular mantener un libro de control que estará a disposición de las administraciones competentes.  
Conforme al riesgo asociado, las operaciones de manipulación de los RAEE (pilas, baterías y otros componentes peligrosos) deberá realizarse por personal cualificado y, una vez esterilizados, se entregarán a un gestor autorizado externo para su tratamiento de acuerdo con la normativa vigente en materia de residuos. En la zona reservada para el almacenamiento de medicamentos se asegurará la segregación de tal forma que no se mezclen y se eviten los derrames. Asimismo, en caso de envases en mal estado, fugas y defectos de cierre, no serán cargados en el vehículo de recogida. No se admitirá la entrada de residuos radiactivos en la planta, por lo cual se dispondrá de un detector de radiaciones ionizantes para descartarlos previo a su entrega en la planta.  
El transporte de los residuos hasta la instalación se realiza mediante vehículos autorizados u homologados, teniendo en cuenta lo dispuesto en el Decreto 240/1994, de 22 de noviembre. En particular, el transporte de residuos sanitarios debe hacerse en vehículos isotermos y no podrán ser empleados para el transporte de otra clase de residuos.  
Se tiene en consideración el RD 1890/2008, de 14 de noviembre, que aprueba el Reglamento de eficiencia energética en instalaciones de alumbrado exterior y sus instrucciones técnicas complementarias, así como las previsiones contenidas en el PG de Guadassuar en el diseño de la iluminación externa.  
Además del correcto registro de los residuos que se gestionan en planta, se aplicará un programa de vigilancia ambiental que verificará la coincidencia de los impactos previstos con los realmente ocasionados y la validez de las medidas correctoras. En el proceso de esterilización mediante autoclave se realizarán numerosos controles físicos, químicos y biológicos para asegurar el buen funcionamiento entre los que destacan:  
- Controles mecánicos diarios de equipos mediante inspecciones visuales y un software de control.  
- Controles químicos colorimétricos (control de clase 5, de acuerdo con la norma ISO 11140-1); test de Bowie & Dick, consistente en un control biológico de clase 2 o B (ISO 11140-1 e ISO 11140-4).  
- Controles biológicos dos veces por semana, consistentes en la incubación de agentes bacterianos en cápsulas o tubos para confirmar la correcta esterilización.  
Se realizarán controles adicionales tras cada avería o reparación, quedando reflejados en un libro de control a disposición del órgano inspector. En cuanto a los restantes procesos productivos, se llevará un control relacionado con el correcto almacenamiento, etiquetado y transporte de los residuos almacenados hasta su entrega ante gestor autorizado.  
Una ECMCA inspeccionará el cumplimiento de los límites de emisión atmosférica de los focos dados de alta con la periodicidad y bajo las condiciones de muestreo establecidas por la normativa vigente. Asimismo, serán sometidos a medidas de autocontrol mediante la ejecución de un plan de mantenimiento que garantice el correcto funcionamiento de los equipos (control de la velocidad de aspiración, consumo del motor, etc) cuyos resultados serán registrados en libros de control quedando a disposición de la autoridad competente.  
La mercantil llevará un plan de autocontrol del vertido y seguimiento de la depuradora con el objeto de justificar el cumplimiento de las ordenanzas de vertido, debiendo cumplir los límites paramétricos establecidos (materia orgánica, pH, conductividad, metales pesados, etc) y aportando dichos resultados ante el organismo competente en materia de aguas residuales.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1.a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I (grupo 6.d.1) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
De conformidad con el artículo 10 del Decreto 10/2023, de 19 de julio, del president de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, se asignan a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio las competencias en materia de medio ambiente, caza, recursos hídricos, bienestar animal, urbanismo y vertebración del territorio, obras públicas, y transportes, puertos y aeropuertos.  
El artículo 119 del Decreto 112/2023, de 25 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia de evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de centro de gestión de residuos biosanitarios y transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos, promovido por Tecnología Medio Ambiente, Grupo F. Sánchez en el término municipal de Guadassuar (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Los residuos admitidos en la instalación serán los relacionados en el proyecto, o cualquier otro código LER que el órgano competente en materia de residuos considere susceptible de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija expresamente en la legislación sectorial vigente la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental.  
2. El vertido de agua residual que se realice a la estación depuradora municipal que corresponda, cumplirá con las ordenanzas municipales de vertido y con lo establecido en la AAI, no estando permitido su vertido a dominio público hidráulico sin la preceptiva autorización por el organismo competente. Asimismo, se realizarán analíticas necesarias para la comprobación del cumplimiento de los límites de vertido que se establezcan, los cuales se reflejarán en un libro de control, tomándose medidas preventivas de forma que no se produzca contaminación de las aguas pluviales que alteren las características cualitativas e inocuidad de su vertido.  
3. Se deberán aportar los certificados de estanqueidad de las fosas sépticas destinadas al almacenamiento de las aguas residuales (aguas de proceso y sanitarias) y de las aguas residuales tratadas en la EDAR ante la autoridad competente. Asimismo, previo al funcionamiento de la actividad, se identificará la EDAR municipal de destino de las aguas generadas, debiendo constar la documentación de aceptación del vaciado de las fosas.  
4. Relativo a la posible afección a la vía pecuaria de Vereda de Guadassuar, se priorizará el paso de ganado, respetándose su anchura legal o bien, se obtendrá la pertinente autorización de ocupación de conformidad con la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias.  
5. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 13 de septiembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML