Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5767, del 21-05-2008 (2008/6292)

RESOLUCIÓ de 24 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de les Useres, Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel, la Pobla Llarga, Tírig, Aldaia, la Vall d'Uixó, Algímia d'Alfara y l'Alcora.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5767

Data del DOGV
:   21-05-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/6292

CVE


Data del document
:   24-04-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Aldaia](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Pobla Llarga, la](javascript:void(0))
    * [Rafelguaraf](javascript:void(0))
    * [Useres, les](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [Manuel](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de les Useres, Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel, la Pobla Llarga, Tírig, Aldaia, la Vall d'Uixó, Algímia d'Alfara y l'Alcora. [2008/6292]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 234/05-AIA les Useres, 179/06-AIA Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel, la Pobla Llarga, 208/05-AIA Tírig, 050/06-AIA Aldaia, 037/05-AIA la Vall d'Uixó, 208/01-AIA Algímia d'Alfara, i 088/06-AIA l'Alcora.  
València, 24 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 234/05-AIA  
Títol: Legalització explotació porcina  
Promotor: Juan Rubio Igual  
Autoritat substantiva: Ajuntament de les Useres  
Objecte del projecte: Legalització granja porcina  
Localització: Polígon 5, parcel·la 61 del terme municipal de les Useres (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'activitat consisteix en l'engreixament de porcs des dels dos mesos fins que arriben als 105 kg de pes. La granja disposa de 2.000 places i es realitzen dos cicles a l'any amb una duració aproximada de l'activitat d'uns deu mesos a l'any.  
Amb aquest fi, l'explotació disposa de dues naus construïdes amb bloc de formigó i magatzem. Les naus disposen d'aïllament acústic suficient i a més disposen de generadors d'ozó. Els purins passen pels slats i s'acumulen en séquies la capacitat total d'emmagatzemament de les quals és de 985,80 m³ .   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'Ajuntament de les Useres va remetre una còpia de l'expedient municipal, projecte de legalització i estudi d'impacte ambiental tenint entrada en la conselleria de Territori i Habitatge el dia 29 de novembre de 2005.  
Segons consta en l'expedient municipal, el projecte es va sotmetre a informació pública per mitjà d'un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló publicat el dia 6 d'agost de 2005.  
Es va presentar una al·legació referida a la possible futura ubicació d'una altra granja, qüestió que, si és el cas, haurà de ser resolta per l'òrgan amb competència en la matèria.  
Petició de documentació i informes sectorials  
En l'expedient municipal es recull:  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal en què consta que l'emplaçament de l'esmentada activitat, es troba en sòl no urbanitzable sense especial protecció, i l'ús està permés.  
Per mitjà d'un escrit dirigit a l'Ajuntament de les Useres amb data 29 de març de 2006, es requereix al promotor documentació addicional.  
El dia 8 de juny de 2006 va tenir entrada en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, documentació addicional referent al projecte.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'expedient municipal, l'explotació es troba en sòl no urbanitzable sense especial protecció, i l'ús està permés.  
Les instal·lacions no afecten cap figura de protecció prevista en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ni cap zona LIC (lloc d'interés comunitari) o ZEPA (zona d'especial protecció per a aus) que hagen sigut proposades davant de la Comissió Europea per a formar part de la xarxa Natura 2000.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'activitat s'exerceix en una zona de paisatge típicament agrícola que està envoltada de cultius abancalats d'ametlers, oliveres, cereal de secà i vinya alternant amb zones de bosc de rebrot, sent l'activitat porcina habitual en la localitat. En les voltants es troben dues conques drenants per on circula l'aigua de vessament dels bancals dels cultius. El sector s'assenta sobre aqüífer.  
L'estudi d'impacte ambiental incideix sobre la incidència del projecte sobre l'aire, sòl, i aigua.  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica com a accions que repercutiran negativament en el medi ambient les que impliquen l'emissió de contaminants: males olors, excés de nitrogen en les aigües, contaminació del subsòl.  
Identifica com a impacte positiu el previsible increment de la riquesa de la zona generada per l'activitat econòmica.  
L'estudi d'impacte fa referència als problemes que pot causar sobre el medi ambient la inadequada gestió dels purins però, encara que les repercussions negatives d'aquesta inadequada gestió pot provocar seriosos problemes ambientals, és necessari valorar una altra sèrie d'impactes que poden alterar de manera significativa la qualitat de vida de la població i les repercussions de l'activitat sobre el paisatge.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores proposades incideixen en aspectes sanitaris de l'explotació i en altres aspectes ambientals. Part de les mesures correctores proposades han de ser complides obligatòriament segons el Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
A més proposa la utilització de productes biològics per a eliminar les males olors en les zones d'emmagatzemament dels purins. El promotor aporta anàlisi dels purins en què es demostra que els productes biològics provats redueixen la DQO en un 87% i la DBO5 en un 88%. Aquestes anàlisis mostren l'efectivitat del producte aplicat. No obstant això, no s'aporten dades sobre altres paràmetres que s'han de controlar com ara N total i amoniacal, P, K, coliformes totals i fecals i estreptococs fecals. En el programa de vigilància ambiental es preveuen anàlisis periòdiques dels purins per la qual cosa haurà d'augmentar-se el nombre de paràmetres que s'han d'analitzar.   
El promotor presenta un informe d'acceptació provisional de purins, amb el compromís d'acceptació de 1700 m³ anuals en la planta de gestió de purins de la Vall d'Alba la concessió de la qual pertany a Tetma SA.   
Es considera que, d'acord amb el Reial decret 324/2000, l'explotació generarà a l'any una quantitat superior de purins a què serà admesa en la planta de tractament per la qual cosa haurà d'ampliar el compromís d'acceptació de purins a 1.880 m³ o aportar 27,5 ha per a la gestió d'aquests com a adob agrícola.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Amb anterioritat a la concessió de la llicència d'activitat, el promotor presentarà davant de l'òrgan substantiu i davant d'aquesta Direcció General la documentació següent: a) Còpia de l'informe favorable de l'organisme de conca en relació amb la utilització de l'aigua dels pous o documentació que acredite la disponibilitat del recurs i la legalitat d'aquest, b) Ampliació d'acceptació de purins per part de Tetma, SA o compromís escrit d'acceptació del purí per part dels propietaris de parcel·les agrícoles en 27,5 ha c) Ampliació del contracte d'assegurança de cadàvers al total del cens de l'explotació. d) Còpia de l'informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.   
- L'explotació disposarà obligatòriament de totes les mesures d'higiene previstes en el Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic, es plantarà tanca perimetral o pantalla arbòria.  
- Totes les construccions de l'explotació que no estiguen actualment actives, hauran de romandre en estat òptim d'higiene i seguretat o ser derruïdes.  
- Es realitzarà una correcta gestió de residus disposant l'explotació de contenidors separats segons les característiques de cada residu.  
- Es vigilarà la correcta evacuació de pluvials evitant entollades.  
- En la mesura que siga possible les càrregues de pinsos, animals i el transport d'aquests, es realitzaran en hores que no causen molèstia a la població.  
La valoració agrícola dels purins en camp portarà implícites les obligacions següents :  
- Es realitzaran anàlisis periòdiques dels purins en què s'haurà d'analitzar els paràmetres següents: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals. Les comparacions de les mostres hauran de demostrar una reducció efectiva de la càrrega contaminant i microbiològica. La periodicitat d'aquests es determinarà en funció dels cicles realitzats en l'explotació, davant de qualsevol canvi de maneig d'aquesta i davant de la detecció de problemes. No obstant això, abans del primer any de concessió de la llicència d'activitat, haurà de remetre's a aquesta Direcció General, el resultat de la primera anàlisi realitzada juntament amb una anàlisi de control. Qualsevol variació negativa en els resultats de les anàlisis es comunicaran a aquesta Direcció General.  
En tot cas, s'aplicarà complex enzimàtic per a reduir l'emissió de males olors.  
- L'aplicació de purins en els camps es realitzarà d'acord amb el concepte de bones pràctiques agrícoles per la qual cosa no es podran aplicar en èpoques de pluges llaurant-se el terreny el més ràpidament possible per a evitar males olors i pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera. Tampoc s'aplicaran en les proximitats de barrancs o fonts d'aigua havent de complir els preceptes continguts en l'Ordre de 29 de març de 2000 pel qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- L'aplicació del purí en els camps no haurà de causar cap tipus de problema als cultius a què s'aplica. L'aparició d'efectes adversos serà símptoma d'un inadequat gestió dels purins i per tant, haurà de rebaixar-se la quantitat de purins que s'ha d'aplicar i hauran de fer-se noves anàlisis. No obstant això, s'haurà de fraccionar l'aportació del purí als camps en dues o tres vegades, d'acord amb les necessitats del cultiu i unes bones pràctiques ambientals.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 179/06-AIA  
Promotor: Diputació de València.  
Autoritat substantiva: Diputació de València.  
Objecte del projecte: Construcció de la biela de connexió entre les carreteres CV-576 i CV-561 a través de la glorieta de la carretera CV-41.  
Localització: Municipis de Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel i la Pobla Llarga.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
La biela de connexió entre les carreteres CV-576 (VV-1034) i CV-561 (VV-1039) a través de la glorieta de la CV-41, discorre pels termes municipals de Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel i la Pobla Llarga, municipis de la comarca de la Ribera Alta (València). La biela consta de dos trams de carretera i tres enllaços.  
El primer tram de carretera se situa a 40 metres al sud de la variant existent en la localitat del San Juan de Énova i es projecta per a separar el trànsit dels habitatges pròxims i amb això reduir les molèsties i la perillositat a la població. El segon tram uneix la carretera CV-576 amb el pont sobre l'estructura de l'AVE i la carretera CV-561, serveix per a desviar el trànsit de vehicles pesants que passen per Rafelguaraf i es dirigeixen al nucli urbà de la Pobla Llarga amb destinació a la carretera CV-41. Es preveu, a més, un tercer enllaç: la glorieta situada a l'oest de San Juan de Énova que s'amplia en l'inici de l'actuació per a donar cabuda al trànsit de la variant actual, que es converteix en xarxa viària urbana.  
Dels tres enllaços, dos són interseccions anulars i un tercer està format per dues interseccions en T. El primer enllaç se situa en la rotonda d'entrada a San Juan de Énova, el segon enllaç són dues interseccions en T que canalitzen el trànsit en l'inici del segon tram, donant accés a la variant projectada des dels camins existents. El tercer enllaç és la rotonda situada al final del segon tram i en la CV-576 (VV-1039).  
L'actuació projectada s'emplaça sobre roques detrítiques (llims i argiles amb cudols) d'edat holocé a plistocé superior i passa sobre el llit del barranc de Matilde, el barranc de Marxeta i el camí ramader assagador de la Pobla Llarga, amb sengles marcs de formigó i evita, com es veurà en l'estudi d'alternatives, el llac del Corralot.   
La vegetació existent i dominant són els cultius de cítrics, en menor extensió es cultiven hortalisses. La resta és vegetació principalment de rambla (Arundo donax, Nerium oleander, etc.).  
El relleu és pràcticament horitzontal.  
El ferm de nova construcció està compost, de baix cap amunt, per les capes que segueixen:  
- Base granular: 25 cm de llast artificial.  
- Reg d'emprimació: ECI.  
- Base bituminosa: 11 cm de mescla bituminosa G-25.  
- Reg d'adherència: ECR-1.  
- Capa intermèdia: 8 cm de mescla bituminosa S-20 d'àrid calcari.  
- Reg d'adherència: ECR-1.  
- Capa de rodament: 6 cm de mescla bituminosa S-20, d'àrid silici.  
En els vorals, la secció de capes de ferm adoptada consta de les capes següents, des de la més profunda fins a la més superficial.  
- Base granular: 35 cm de llast artificial.  
- Reg d'emprimació: ECI.  
- Capa intermèdia: 8 cm de mescla bituminosa S-20 d'àrid calcari.  
- Reg d'adherència: ECR-1.  
- Capa de rodament: 6 cm de mescla bituminosa S-20 d'àrid silici.  
Els camins de servei per a l'accés als camps discorren paral·lels a l'eix principal i en ells s'adopta un trànsit de disseny T4, amb la següent distribució de capes:  
- Base granular: 35 cm de llast artificial.  
- Capa de rodament: 6 cm de mescla bituminosa S-20 d'àrid calcari.  
Per a donar continuïtat a la capa de rodament de la secció de ferm nou sobre l'existent, es projecta la secció tipus de reforç, en funció de la grossària diferencia entre la cota de la rasant i la del ferm actual, si fóra inferior a 6 cm es procedirà al fresatge fins a obtenir la grossària necessària per a la col·locació de la capa completa de rodament.  
El drenatge de l'escorriment es canalitza als barrancs Barxeta i Matilde, mitjançant cunetes, rastells i baixants.  
Hi ha dos passos inferiors per a salvar l'encreuament amb el tronc principal: un per al camí de la Torrica i un altre per al camí ramader assagador de la Pobla Llarga.  
Es reposen les canalitzacions de reg, abundants per la zona, mitjançant tubs passants de PVC de 250 mm de diàmetre o formigó armat de 300, 400, 500, 600, 800, 1.000 i 1.500 mm de diàmetre, en funció dels cabals de reg. La conducció es protegeix amb un farciment d'arena, si el tub va soterrat a més de 60 cm; en cas contrari es reompli amb formigó en massa.  
El traçat posseeix un 60% de talussos en terraplé, els quals es recobriran de la terra vegetal existent i s'hidrosembraran de gramínies i lleguminoses autòctones.  
2. Alternatives  
El promotor ofereix un total de 7 traçats alternatius que atenen als criteris de velocitat de circulació dels usuaris, partició de parcel·les, afecció a camins, visibilitat en arribar al pont sobre l'estructura de l'AVE, volum de moviment de terres, afecció als dos barrancs existents i al llac del Corralot (futura reserva d'aus autòctones).  
L'alternativa adoptada és la número 7, ja que es troba a semblant distància que la carretera CV-576 del llac del Corralot.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El 17 de maig de 2006 la Diputació de València remet la documentació que segueix: estudi d'impacte ambiental, memòria, plànols, plec de condicions, pressupost i estudi de seguretat i salut.  
El 29 de maig de 2006 s'efectua una consulta a la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Informació pública  
Per Decret de la Presidència de la Diputació Provincial de València núm. 1089, de data 27 de febrer de 2006, l'expedient va ser sotmés a informació pública per un termini de 20 dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 77, de data 31-3-2006; una vegada transcorregut el termini no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Informes sectorials  
S'ha realitzat una consulta a la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge, que no ha respost encara.  
Afeccions legals  
El traçat projectat afecta el camí ramader assagador de la la Pobla Llarga, amb un ample legal de 4,5 metres, al terme municipal de la Pobla Llarga. El camí ramader discorre per la zona del projecte en direcció N - S des del terme de Rafelguaraf pel camí de l'assagador, transcorrent pel terme de la Pobla Llarga amb una longitud de 4.700 m. El traçat projectat intersecta el camí ramader en el pk 0+980, molt pròxim al barranc de la Barxeta.  
Per a evitar la intersecció es construirà un pas inferior de 5,00 m d'ample i 3,50 m de gàlib, deixant una calçada amb ferm format per una capa de reg d'emprimació ECI amb una dotació igual a 500 g/m² de lligant residual o lleugerament major. D'aquesta manera es garanteix el trànsit de bestiars i fauna de la zona.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
El principal efecte que poden ocasionar les obres són les emissions de pols a l'atmosfera; en un domini agrícola per excel·lència es pot afectar les plantacions de fruiters i els cultius d'hortalisses més pròxims. Correspon a les mesures correctores la reducció de la pols al mínim possible, de manera que l'impacte sobre la vegetació estiga per sota del llindar tolerable per les plantes.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
S'han identificat i valorat adequadament els impactes.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
L'ús de pantalles acústiques en les zones habitades redueix ostensiblement la propagació del soroll produït per la circulació.   
El promotor proposa regar els camins com a mínim a mitjan matí i mitja vesprada a l'estiu i a mitjan matí a l'hivern, i incrementant-ne la freqüència en els dies de vent. El criteri més efectiu contra les emissions de pols és mantenir humits els camins mentre circulen els vehicles; a més, en dies de vent, és necessari efectuar un reg al final de la jornada per tots els camins que siguen susceptibles d'emetre pols i emprant un major consum d'aigua per metre quadrat.  
El titular deixa a criteri del director d'obra si el transport de terres anirà o no recobert de lona. Quan es transporten àrids per les vies públiques es col·locaran lones sobre la caixa de tots els camions, sense cap distinció.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
1. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 13, apartat 2 a), del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, el projecte de construcció de la biela de connexió entre les carreteres CV-576 i CV-561 a través de la glorieta de la carretera CV-41, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental està condicionada a l'obtenció de l'informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. El traçat haurà de disposar del vistiplau de camins ramaders de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Es regaran els camins en construcció susceptibles d'emetre pols amb la freqüència necessària, de manera que el terreny romanga humit mentre dure la circulació dels vehicles. En dies de vent, a més de l'anterior s'efectuarà un reg al final de la jornada. No obstant això, si els cultius adjacents es recobreixen d'una quantitat de pols tal que puga comprometre'n el desenvolupament normal, aleshores es regaran les plantes per a eliminar-los la pols.  
4. S'empraran lones sobre la caixa dels camions que transporten àrids i tot tipus de terres.  
5. Els residus perillosos s'envasaran en depòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'entregaran en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
6. Per a la revegetació es tindrà en compte el Decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció, que obliga a garantir la procedència de les plantes i llavors que s'han d'utilitzar i les característiques d'aquestes.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 208/05-AIA  
Títol: Ampliació explotació avícola de producció de carn  
Promotor: Eloy Prats Marco  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tírig  
Objecte del projecte: Ampliació explotació avícola  
Localització: Polígon 14, parcel·la 103 del municipi de Tírig (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en l'ampliació de granja avícola que actualment disposa d'una nau amb capacitat per a 11.200 broilers, amb la construcció d'una altra nau amb capacitat per a 20.000 broilers més. La capacitat total de l'explotació serà de 31.200 broilers. S'hi s'allotjaran aus des d'un dia de vida i es realitza la cria, recria i engreixament d'aquests en un període de 40 - 45 dies.  
La nova nau es construirà en la parcel·la 103 del polígon 14 del terme municipal de Tírig (Castelló) i disposarà de 1.800 m² de superfície total construïda.  
Com a instal·lacions auxiliars es preveu gual sanitari, sitges per a pinso i tanca perimetral de la finca.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Tírig amb data 9 de novembre de 2005 tenint entrada en la conselleria de Territori i Habitatge el dia 14 de novembre de 2005.  
La informació publica es va realitzar mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló amb data 8 d'octubre de 2005. No s'hi van presentar al·legacions.   
Informes sectorials  
El dia 9 de febrer de 2006, es remet a l'Ajuntament de Tírig un escrit a fi que el promotor amplie la documentació aportada.  
El dia 1 de març de 2006, es remet parcialment la documentació sol·licitada.  
Amb data 22 de maig de 2006, es demana informe al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
Afeccions legals  
Segons la delimitació de sòl urbà aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, el sòl on se situarà l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats.  
Segons informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, la parcel·la on se situa l'explotació és limítrofa pel seu límit oest amb el camí ramader núm. 14 denominat assagador del Camí de Carrerons a la Rambla de Tírig, classificat per l'Ordre de la conselleria d'Agricultura i Medi Ambient de data 28 de setembre de 1995, publicada en el DOGV de data de 3 de novembre de 1995. L'esmentat camí ramader està classificat amb una amplària legal i necessària variable de 8 a 12 metres, i no existeix constància de delimitació ferma d'aquest.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'explotació es troba en zona amb un paisatge en què predominen la presència de barrancs juntament amb terrenys coberts de matoll predominant el coscoll (Quercus coccifera) i l'argilaga (Retrama scorpius) i camps d'agrícoles on es cultiva l'olivera i l'ametler.   
L'estudi anomena tots els elements ambientals que poden veure's afectats per l'activitat: sòl, atmosfera, aigua, vegetació, fauna, paisatge, població, infraestructures i patrimoni cultural.  
Es considera que la granja afectarà la qualitat de l'aire per l'emissió d'olors i no consta en cap apartat de l'estudi la possible afecció a la població. La circulació de vehicles implícita a aquest tipus d'activitat generarà sorolls i altres molèsties com ara la dispersió de les males olors a la població i en les zones de trànsit agrícola disminuint la qualitat de l'aire i augmentant el nivell sonor.   
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els impactes següents:  
- Creació de llocs de treball directes i indirectes ocasionats per l'activitat: l'efecte és valorat com a positiu qualificant-lo de directe, a curt terme i permanent.  
- Utilització de la gallinassa com a adob orgànic: identifica l'aigua i el sòl com els elements susceptibles de patir algun tipus d'impacte i en realitza la valoració qualificant l'efecte de negatiu en el cas d'una inadequada gestió de la gallinassa, efecte que en el sòl serà directe, acumulatiu temporal, localitzat i complex; en l'aigua els efectes adversos seran directes, acumulatius localitzats, complexos, reversibles  
- Generació d'olors: valora l'impacte com a negatiu, directe, reversible, localitzat, simple.  
L'avaluació global de tots els impactes predicibles es qualifica com a compatible.   
Es considera que es menysté l'impacte sobre el sòl i les aigües que pot tenir la inadequada gestió dels residus orgànics de l'explotació podent-se donar el cas que, encara donant-se una gestió adequada, apareguen efectes negatius sobre les aigües i el sòl per la qual cosa han d'extremar-se les mesures de precaució.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures correctores proposades s'inclouen la neteja periòdica del local, l'eliminació periòdica de cadàvers i la minimització de residus.  
El programa de vigilància ambiental preveu les mesures següents:  
- Correcta aplicació de la gallinassa segons s'estableix en l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació pel qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- Maneig correcte dels cadàvers dels animals i d'aquells residus que es puguen produir en l'explotació.  
- Es mantindrà la qualitat del sòl i de les aigües efectuant-se vigilància pel mateix personal de l'explotació.  
Es considera que les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte proposades no es detallen bastant i el pla de vigilància és poc concret.   
En el projecte d'activitat s'aporten 41,62 ha per a la gestió de la gallinassa en parcel·les agrícoles com a adob organicomineral. En les parcel·les aportades s'aplicarà una quantitat de gallinassa tal que no supere la dosi de 170 kg/ha de nitrogen anual. Es considera que, tant el nombre d'hectàrees com la quantitat de nitrogen que s'ha d'aportar, són adequades, d'acord amb l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació pel qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- L'ampliació de l'explotació disposarà de l'informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació havent de complir amb la legislació vigentment i especialment amb el Reial decret 1084/2005, de 16 de setembre, d'ordenació de l'avicultura de carn, i la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia, de la Comunitat Valenciana.   
- Abans de l'autorització definitiva del projecte, haurà de presentar-se davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural còpia de l'assegurança de retirada de cadàvers i còpia de l'informe que haurà d'emetre l'organisme de conca corresponent respecte a la legalitat i disponibilitat del recurs en relació a l'aigua utilitzada procedent de sondeig segons l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
- Es vigilaran periòdicament les condicions d'higiene i benestar dels animals i en particular l'adequada ventilació de les naus a fi d'evitar l'augment excessiu d'olors.  
- Les obres de la nau es realitzaran assegurant una adequada evacuació de pluvials de manera que no puguen entrar en contacte amb cap residu de la granja que puga produir lixiviats contaminants.  
- Les zones d'acumulació de la gallinassa seran de materials que asseguren una adequada impermeabilització. Aquestes zones hauran de tenir sostre, i solera impermeable i cubeta de recollida de lixiviats.  
- L'aplicació de gallinassa en les parcel·les es realitzarà segons les recomanacions contingudes en l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries  
- Després de les obres la parcel·la haurà de quedar completament integrada en el paisatge. Amb aquest fi i, en les zones que això siga possible i no s'entorpisca amb el normal exercici de l'activitat, es revegetarà la parcel·la bé optant per tanca arbòria, bé fomentant la plantació de les espècies cultivades en la zona.  
- El trànsit de vehicles de recollida de pinsos com també d'animals es realitzarà en hores que no interferisca en el normal exercici de l'activitat agrícola i en hores i dies de la setmana que causen les menors molèsties a la població atenent especialment a la disseminació d'olors.  
- Els residus produïts en l'explotació no s'acumularan sense control en la parcel·la, sinó que hauran de separar-se segons la seua naturalesa d'aquests i guardar-se en contenidors tancats a l'espera de la derivació d'aquests a un gestor autoritzat.  
- Es respectaran els preceptes continguts en la Llei 3/1995, de camins ramaders en relació al fet que l'explotació confronta amb el camí ramader assagador del Camí de Carrerons a la Rambla de Tírig.  
- En el cas que en l'acceptació dels condicionants continguts en aquesta declaració d'impacte comporten la realització d'obres addicionals, s'hauran de seguir els preceptes continguts en l'article 11 de la Llei 11/1998, del patrimoni cultural valencià, i comunicar qualsevol incidència respecte d'això a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 050/2006-AIA  
Títol: Subestació transformadora 220/20 KV. ST Aldaia  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU   
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de València, de la conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Partida del barranc d'Albader o dels Coscollars, terme municipal d'Aldaia (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte presentat és la instal·lació d'una subestació transformadora ST Aldaia justificada per l'elevat nombre de sol·licituds de nous subministraments registrats a la comarca de l'Horta Oest, on destaca el municipi d'Aldaia i els voltants d'aquest que conformen, en l'actualitat, una àrea de fort desenvolupament.  
El proveïment elèctric d'aquesta comarca es realitza, actualment, a través de la xarxa de distribució de 20 KV alimentada des de les subestacions de Picanya, Quart de Poblet, Torrent, l'Oliveral i Plans de Quart. A causa dels importants nivells de càrrega que suporten tant les referides subestacions com la mateixa xarxa de distribució fins als centres de consum, es fa necessari el desenvolupament paral·lel de noves infraestructures elèctriques entre les quals s'inclou la subestació elèctrica ST Aldaia, a fi d'evitar situacions de risc.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
La nova subestació ST Aldaia s'alimentarà inicialment mitjançant doble circuit a la tensió de 220 KV des de la línia de l'Eliana-Quart de Poblet-Torrent, que es connectarà amb el tram Quart de Poblet-Torrent preveient-se, més avant, la connexió d'aquesta amb dues noves línies que garantiran en el futur un marge de potència suficient. L'emplaçament de la nova subestació prop del mercat de consum que s'ha d'abastir facilita el desenvolupament de la xarxa de distribució de 20 KV.  
La ST Aldaia constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 220 KV. amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a quatre de línia, tres de transformador i l'enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 KV. amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 47 posicions de les quals trenta seran eixides de línia, tres de transformador, dos de mesura, dos de serveis auxiliars, tres de bateria de condensadors, dos d'enllaç de barres, una de partició i remunt, i quatre d'unió. Aquest sistema es completa amb la dotació en intempèrie de tres bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb tres transformadors de potència de 50 MVA cada un i relació 220/20 KV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntaran dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 KV. i 250 KVA de potència cada u.  
- Un edifici en què se situaran les cel·les de 220 KV i 20 KV, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també, dues xicotetes dependències per a aquest lavabo i vestidor, una en cada sala de control.  
El terreny per a l'establiment de la subestació propietat d'Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU el conformen les parcel·les 142 i 118 del polígon 20, del cadastre de rústica de l'Ajuntament d'Aldaia. Té una superfície aproximada d'uns 15.160 m², classificats conforme al planejament vigent com a sòl no urbanitzable segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
La ubicació on es pretén localitzar la nova subestació elèctrica ST Aldaia queda dins del perímetre d'àmbit del PORN de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació de recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, productora de residus perillosos quedant sotmesa a autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient o inscripció en Registre de productor de residus de la Comunitat Valenciana.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, en el seu annex I recull l'activitat de producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). Això comporta que el titular de l'activitat, comprovada la seua inclusió en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, tal com recull l'article 3.1. de l'esmentada reglamentació.  
La Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, que en l'article 11 exigeix incorporar l'estudi de la possible afecció sobre el patrimoni històric i cultural i el corresponent informe de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats per l'actuació.  
Els principals elements ambientals considerats en l'estudi d'impacte ambiental són els que segueixen:  
- Els canvis en el relleu i la destrucció de la qualitat del sòl agrícola.  
- La qualitat paisatgística baixa de la zona a causa de l'elevada antropització i a l'escassa qualitat natural d'aquesta, com també, la proximitat de diverses infraestructures.  
- La relativa proximitat del Parc Natural de l'Albufera.  
- La flora actual correspon a una zona amb intensa explotació agrícola, ocupada per cultius de regadiu: plantacions de cítrics, d'horta i espècies ornamentals.   
- La fauna és d'escassa rellevància, i es limita a la característica de camps de cultiu.   
- La zona està travessada per diverses infraestructures viàries i per un ampli ventall de camins d'accés cap a les diverses parcel·les agrícoles.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes més significatius que s'han identificat com a conseqüència de les accions previstes en el projecte s'enumeren a continuació, diferenciant aquells que corresponen a la fase de construcció dels de la fase de funcionament de la subestació elèctrica.   
Fase de construcció:  
- Canvis en el relleu com a conseqüència del moviment de terres.  
- Destrucció directa del sòl i disminució de la qualitat d'aquest.  
- Eliminació de l'ús del sòl i la vegetació com a cultiu agrícola.  
- Transport de material i maquinària, i abassegament de materials.  
- Alteració de les séquies de reg dels voltants de la parcel·la durant les obres  
- Emissió de contaminants a l'aire per pols i gasos durant els moviments de terres i l'execució del projecte.  
- No es preveu que l'execució del projecte afecte el patrimoni arqueològic o paleontològic.  
Fase d'explotació  
- La contaminació de l'aigua subterrània deguda a les possibles fuites d'oli dels transformadors.  
- Increment del nivell sonor de fons pel funcionament dels transformadors.  
- Millora del subministrament elèctric i facilitador del desenvolupament urbà i industrial.  
- Benestar i millora de la qualitat de vida de la població que resulte abastida.  
- Intrusió visual respecte a les àrees de cultiu i l'entorn d'aquestes.  
3. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores.  
Les principals mesures protectores i correctives que es consideren en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- L'àrea d'actuació de l'obra s'haurà de limitar a la zona en què quede integrada la subestació elèctrica a fi de minimitzar l'impacte sobre la resta de l'entorn.  
- S'haurà de destinar la capa orgànica superficial de sòl retirada a l'inici del moviment de terres per a l'extensió d'aquesta, al final d'obra, sobre la zona d'actuació fins a aconseguir les cotes de terreny projectades en la parcel·la.  
- S'haurà d'evitar l'alçament de pols en les operacions de càrrega i descàrrega de materials i s'apilaran en zones protegides del vent.  
- Durant les obres, no s'hauran de realitzar en la zona d'obres manteniments o reparacions de maquinària susceptibles de contaminar el sòl.  
- Finalitzades les obres, s'haurà de procedir a la neteja i retirada dels residus de la zona, i es recuperaran les infraestructures que puguen haver resultat danyades.  
- S'hauran de construir safates de formigó estanques per a la recollida d'eventuals fuites d'olis dels transformadors elèctrics.  
- S'haurà de tancar perimetralment la parcel·la per a evitar el lliure accés a personal no autoritzat.  
- L'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques durant les obres obligarà a suspendre els treballs, a delimitar el perímetre de la troballa i a notificar-ho a la conselleria de Cultura, Educació i Esports   
4. Programa de vigilància ambiental  
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental inclouen les que segueixen:  
- S'haurà de comprovar que totes les actuacions durant les obres es realitzen en l'interior de la parcel·la i, en finalitzar aquesta, es comprovarà l'estat dels usos afectats per l'execució de l'obra.  
- S'haurà de comprovar el parc de maquinària, el magatzem d'olis i combustibles i les posades a punt d'aquesta.  
- S'haurà de controlar que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra és retirat de manera convenient.  
- S'haurà de comprovar que, en cas de desmuntatge parcial de les séquies, es manté el reg en les parcel·les afectades pel desmuntatge de la canalització  
- S'haurà de controlar que els olis procedents dels transformadors són emmagatzemats i gestionats adequadament.  
- Control de compliment de legislació i ordenances de caràcter urbanístic.  
- S'haurà de vigilar l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en els treballs que impliquen moviment de terres.  
Tramitació administrativa  
Amb data 14 de febrer de 2006, va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge ofici de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, que informava de la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per a una nova subestació transformadora ST Aldaia tramitada pel Servei Territorial d'Energia de València de la conselleria d'Infraestructures i Transports. A l'escrit s'adjunta el projecte i estudi d'impacte ambiental i, s'hi fa constar, el resultat de la informació pública i sense haver-se presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
Amb data 18 d'abril de 2006, des del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica se sol·licita al promotor l'esmena de l'estudi d'impacte ambiental de determinats aspectes de l'abocament d'aigües sanitàries al subsòl. Amb data 19 de maig de 2006, es rep resposta i solució tècnica a aquest respecte.  
En data 31 de maig de 2006, des del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica es requereix al promotor el corresponent informe de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència, sobre la conformitat del projecte amb la normativa vigent de protecció del patrimoni cultural valencià. Aquest informe es presenta en registre general de la conselleria de Territori i Habitatge el 12 de juny de 2006 i s'aporta la corresponent documentació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 2.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana; i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la subestació transformadora 222/20 KV ST Aldaia promogut per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU a les parcel·les 142 i 118 del polígon 20, del cadastre de rústica de l'Ajuntament d'Aldaia, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i de la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'haurà de restaurar, a les condicions inicials d'aquestes, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Les operacions de buidatge i emplenament del gas SF6, emprat com a mitjà aïllant dielèctric en els interruptors, s'haurà de realitzar mitjançant equips de recuperació que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.   
4. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la subestació transformadora caldrà ajustar-se a al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny, de salut pública de la Comunitat Valenciana. En tot cas, aquestes es mantindran per sota dels límits establits per la Recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 KV/m per al camp elèctric i 100 mt per al camp magnètic. A la posada en marxa de la subestació transformadora es realitzaran mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i magnètic), i els resultats dels quals s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
5. Una vegada en funcionament la subestació transformadora, s'haurà de procedir a mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 37/05-AIA  
Títol: Explotació avícola de gallines ponedores  
Promotor: M. Carmen Jarque Ortiz  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Uixó (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola de gallines ponedores  
Localització: Partida Fondo, parcel·la 412, polígon 6, del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una activitat avícola de gallines ponedores, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, es descriuen a continuació:   
L'explotació disposa en l'actualitat de tres naus independents preparades per a albergar 27.300 gallines i pollastres. La primera nau (1.200 m²) té una capacitat per a 6.500 gallines, 6.000 gallines la segona, i 12.000 la tercera (6.000 en cada planta); i 700 pollastres per nau, total 2.800; és a dir, un total de 27.300 aus (entre gallines i pollastres). Es disposa de 6 gallines per metre quadrat en cadascuna de les tres naus.   
La granja està composta per tres naus, independents. La primera té unes dimensions de 1200 m², la segona 1100 m², i la tercera 1100 m², en dues plantes. Complementàriament, hi ha quatre edificacions auxiliars destinades a diversos emmagatzemaments; una cinquena, on es depositen provisionalment els ous després de la seua recollida; i una sisena edificació on es localitzen les lavabos i vestidors, sent 365 m² el total de m² d'aquestes edificacions.   
Respecte als materials constructius de les naus, aquestes tenen una estructura de ferro laminat; com també tancaments, fonamentació i solera de formigó, fonamentalment, entre altres materials que asseguren una correcta impermeabilització d'aquestes.   
El procés consisteix en l'entrada de gallines i pollastres (utilitzats per a fecundar les gallines) una vegada a l'any; romanen 11 mesos en les naus, moment en el qual en són retirats, i es procedeix a la neteja i desinfecció per a poder efectuar l'entrada de noves gallines ponedores. La producció mitjana és de 73.500 ous/dia, els quals són traslladats a un edifici auxiliar de l'explotació, on són retirats diàriament per l'empresa Florida, en camions frigorífics.  
Respecte a les mesures higienicosanitàries existents en les naus, destaquen, entre altres, les que segueixen:   
- Les finestres de les naus estaran protegides amb una xarxa de malla metàl·lica per a la protecció contra pardals i rosegadors.   
- En l'accés a la parcel·la en el camí de Pou de Canelles es construirà un gual sanitari, situat a l'entrada del recinte, amb l'objecte de desinfectar els vehicles i persones que puguen accedir a l'explotació, el qual haurà de tenir un llarg i profunditat suficients com per a permetre la total i correcta desinfecció d'aquests.   
- En tot el perímetre de la parcel·la es disposa d'una tanca de malla, per a evitar l'entrada d'animals en l'explotació que puguen ser possibles vectors de malalties.   
Respecte al sistema de gestió dels cadàvers, la retirada d'aquests és realitzada per una empresa especialitzada en això; es té subscrit un contracte amb l'empresa J. Canet SL, situada a la partida Pla de Museros d'Almassora (Castelló).  
Pel que fa a la recollida i eliminació del fem, es disposa de contracte amb dues empreses autoritzades en la recollida del fem, les quals extrauen i s'emporten tot el fem directament en la fase de neteja de les naus, gestionant al seu torn, l'aprofitament posterior d'aquest. La recollida s'efectuarà una vegada finalitzat cada cicle de producció sent la producció de fem de 220 m³ anuals, recollits, tal com s'indica, en la seua totalitat per les empreses anteriorment mencionades.  
En l'explotació es disposa d'una bassa d'emmagatzemament d'aigua amb una capacitat de 500.000 litres, ja que no es disposa de conexió a la xarxa d'aigua potable, l'aigua es proveeix d'un pou propi existent dins del recinte, autoritzat en el seu dia per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
La distància al nucli urbà de la Vall d'Uixó és superior a 2 km, i la distància mínima a altres granges i a la zona industrial més pròxima sobrepassa els 1000 m, segons les dades aportades en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 17 de març de 2005, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte d'activitat i de l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 155, de 25 de desembre de 2004, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
2. Petició d'informes sectorials  
El 25 d'abril de 2005 se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó ampliació de documentació referent a:   
- Elaboració d'un nou estudi d'impacte ambiental (basant-se en l'Ordre de 3 de gener de 2005 de la conselleria de Territori i Habitatge publicada en el DOGV núm. 4922), havent d'estar sotmés a informació pública, tal com estableix l'article 22 del Decret 162/90, d'impacte ambiental.   
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
El 12 de maig de 2006 es remet notificació d'advertència de caducitat a l'Ajuntament de la Vall d'Uixó i a la promotora del projecte, en la qual s'adverteix de la paralització del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, si transcorreguts tres mesos des de la recepció d'aquesta notificació, no es procedeix a la presentació de la documentació requerida en data 25 d'abril de 2005.  
El 2 de juny de 2006 la promotora del projecte, remet documentació complementària en què s'adjunta:   
- Còpia de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a un aprofitament d'aigües subterrànies de l'explotació avícola inferior a 7.000 m³/any, en el qual s'indica que aquesta explotació no afecta el domini públic hidràulic ni el règim de corrents d'aquest.  
- Còpia de l'escrit de presentació de l'estudi d'impacte ambiental en la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, a l'efecte d'obtenir l'Informe previst en l'article 11 de la Llei 47/1998.   
- Còpia de l'informe de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià referent a l'estudi previ arqueològic, en el qual s'indica:   
- Vist l'estudi previ aportat pels nostres serveis tècnics, s'ha posat de manifest que, des del punt de vista arqueològic, d'aquest es deriva que no es coneixen jaciments arqueològics en la zona.  
- Des del punt de vista del patrimoni paleontològic, de conformitat amb l'informe emés pels nostres serveis tècnics, la incidència serà nul·la.  
- Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que, si és el cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinaria l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a aquest efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
- Des del punt de vista del patrimoni etnològic, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció s'indica que no s'han localitzat elements etnològics en l'àrea afectada.  
- Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu corresponent.  
- Còpia de la instància presentada a l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, en la qual s'indica la presentació de la documentació anteriorment indicada en els paràgrafs previs.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes que segueixen:   
- Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial; en la qual s'inclou informe favorable de la conselleria d'Agricultura. S'hi indica: En relació amb aquest expedient s'ha emés un informe favorable per part de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària. Aquest informe es considera incorporat a l'autorització prèvia, de manera que aquesta queda condicionada al compliment de les condicions de l'informe, que serà notificat a l'interessat juntament amb la resolució corresponent.   
- Informe desfavorable del veterinari d'àrea, en el qual s'indica que s'han d'establir determinades mesures complementàries per a garantir la higiene i benestar en l'explotació, ja que el local i les instal·lacions, en general, no reuneixen les condicions higienicosanitàries exigides per les disposicions vigents. Són alguns dels aclariments i mesures complementàries que s'estableixen per a garantir la higiene i sanitat de l'establiment, els que segueixen:   
- Se sol·licita aclariment respecte al sistema de potabilització emprat per al tractament de l'aigua extreta de pou propi, el qual no queda definit en el projecte d'activitat.   
- Se sol·licita aclariment respecte a la instal·lació, situació, dimensions i característiques del femer.  
- Se sol·licita aclariment respecte a si el llit és retirat directament de les naus per una empresa gestora o pateix un emmagatzemament previ, en l'interior del recinte o en qualsevol altre lloc, concretant-ne la ubicació.   
- Respecte a la retirada de la gallinassa (mescla del material dels llits i els excrements dels animals), se sol·licita la presentació de contracte firmat amb una empresa autoritzada per a la gestió d'aquest residu, com també la documentació acreditativa que l'empresa receptora està autoritzada per a la gestió d'aquest tipus de residu.   
- Se sol·licita contracte vigent subscrit amb l'empresa J. Canet SL respecte a la retirada d'animals morts.  
- En el projecte d'activitat no es reflecteix la mesura correctora referent a la plantació d'arbres i arbustos en el perímetre de la parcel·la amb caràcter definitiu, i no apareix grafiada en plànols.   
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.   
- Informe favorable de l'ajudant de sostenibilitat municipal.   
- Informe favorable de la regidora delegada d'urbanisme i sostenibilitat, en el qual s'indica que: la llicència sol·licitada pot concedir-se amb l'adopció de les mesures correctores a què es fa referència en l'expedient.   
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable segons el planejament vigent municipal.  
El municipi de la Vall d'Uixó està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
L'activitat ramadera es troba inclosa en la zona definida com a àrea d'influència antròpica, segons el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca, des del punt de vista de la: climatologia, relleu, hidrologia, vegetació i fauna.  
Es desenvolupen les accions susceptibles de generar impacte, distingint-se entre la fase de construcció i la de funcionament. No obstant això, i atés que les naus ja estan construïdes, no es desenvoluparà en aquest apartat les accions impactants que es van produir quan aquestes es van construir; descrivint-se a continuació el principals efecte i els factors impactats derivats de la fase de funcionament:   
- L'aire: Per la producció d'olors degudes al mateix exercici de l'activitat; encara que aquesta no originarà excessives molèsties als veïns a aquesta, atés el seu caràcter aïllat; i per la producció de sorolls, tant els ocasionats per la mateixa activitat, com els produïts pel trànsit eventual de camions de transport.  
- El sòl: Per la producció de residus, tant pel fem generat (compost per la mescla del material excretat i la borumballa o serradura que componen el llit), com pels residus líquids procedents de la neteja i desinfecció de les naus.  
- L'aigua: Per l'ús que comporta d'aquest recurs aquesta activitat.  
Per a valorar qualitativament les possibles alteracions derivades de l'activitat de la granja avícola, s'ha construït una matriu d'impactes, en la qual es relacionen l'efecte que les diverses accions provoquen sobre els factors ambientals impactats; establint una sèrie de variables que s'han d'analitzar, com són la intensitat, l'extensió, el moment, la persistència i la reversibilitat, entre altres.   
I encara que en l'estudi presentat no s'ha establit una valoració global dels resultats, pot considerar-se en termes generals com a viable des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit mesures preventives i correctores tant per a la fase de construcció, com per a la de funcionament. No obstant això, a l'efecte pertinent, només es consideraran les establides per a la fase de funcionament, ja que totes les instal·lacions es troben ja executades, i per tant, s'estima com a no necessàries la seua inclusió en aquest apartat. Amb aquest fi, per a la fase de funcionament:  
- S'haurà de mantenir unes condicions higienicosanitàries adequades, i evitar al màxim la producció d'olors.  
- Manteniment d'una vigilància exhaustiva pel que fa a l'eliminació d'animals morts o malalts, que seran retirats per una empresa especialitzada.  
- Retirada del fem de les naus per part d'una empresa contractada amb aquest fi, que se'n farà càrrec de la gestió.   
- Efectuar la neteja i desinfecció després de la retirada de les gallines i pollastres, triant productes amb una bona relació entre el grau de desinfecció i la innocuïtat amb el medi ambient.  
- Aprofitament de l'aigua de neteja per al reg de la parcel·la, evitant-ne l'abocament incontrolat.   
- Vigilància i control de les condicions de desenvolupament i maneig de l'explotació, en funció de les condicions higienicosanitàries; modificant aquells factors que condicionen l'augment de la producció, portant amb si una major rendibilitat de l'explotació.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, s'indiquen els impactes ambientals sobre els quals s'haurà d'establir un seguiment:  
- L'afecció dels abocaments d'aigües residuals.  
- L'afecció sobre sòls i cultius.  
- L'efecte sobre el trànsit.  
Amb aquest fi, els indicadors que s'utilitzaran seran:  
- Grau de compliment en la gestió dels residus.  
- Aparició d'abocadors incontrolats.  
- Control d'abocaments.  
- Reutilització de capa de terra vegetal.  
- Realització de mesures d'integració paisatgística.  
- Aparició d'edificacions o activitats no previstes en la contornada.  
I els controls mínims que s'han de desenvolupar hauran de ser:  
- Control sobre la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i especials que es generen en l'àmbit de l'actuació.  
- Manteniment de les xarxes de proveïment d'aigua i de sanejament per a evitar fuites.  
- Control sobre el bon funcionament de la xarxa de pluvials i de drenatge de l'actuació.  
- S'haurà de vigilar el compliment de la vigent legislació en matèria de seguretat i higiene en el treball.  
S'especifica que, si durant el procés de control es detectara una desviació negativa respecte a les previsions marcades, es prendran totes aquelles mesures considerades més oportunes per part de les administracions públiques competents i, per l'entitat promotora de l'actuació. Així mateix, respecte als instruments i els nivells operatius del pla de vigilància ambiental, s'indica que s'elaborarà un informe periòdic anual, en el qual s'inclouran, entre altres, els nivells d'impacte observats, l'eficàcia detectada de les mesures correctores implantades, com també totes les modificacions que s'introduïsquen en el programa amb l'objecte d'adaptar-lo a les noves situacions.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola de gallines ponedores, localitzada en el terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló), promoguda per M. Carmen Jarque Ortiz, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- En la documentació remesa s'aporta contracte subscrit amb l'empresa J. Canet, SL a data 1 de març de 2001, en el qual s'indica el compromís per part de l'empresa de la recollida, entre altres serveis, dels cadàvers d'animals que es generen en l'explotació. No obstant això, en aquest s'indica que el contracte té vigència fins al 31 de desembre de 2001, i pot ser prorrogat per períodes iguals amb l'acord previ entre les parts. Per la qual cosa, previ a la concessió de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, còpia del contracte de retirada de cadàvers subscrit per a la totalitat dels animals que albergarà l'explotació, vigent i degudament firmat per ambdues parts, en el qual conste, a més, si l'empresa dotarà l'explotació de contenidor homologat per a contenir els cadàvers fins que se n'efectue la retirada, o bé, si haurà de ser aportat pel mateix promotor.  
- S'adjunta en la documentació remesa una còpia del contracte subscrit amb l'empresa Azuser SL, en el qual se certifica que l'esmentada empresa realitzarà la retirada i gestió dels residus sèptics generats en l'explotació; firmat en data 26 de juliol de 2004. Per la qual cosa haurà de remetre's, previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, a aquesta Direcció General i a l'òrgan substantiu, còpia del contracte actualitzat i degudament firmat per ambdues parts; en el qual s'indique, a més, la freqüència de la retirada dels esmentats residus.   
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- Haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, còpia del contracte de retirada de la gallinassa subscrit amb les dues empreses a què es fa referència en l'estudi d'impacte ambiental, o si no n'hi ha, amb aquella que es tinga subscrit actualment; estant degudament vigent i firmat per ambdues parts, i en el qual s'indique la totalitat de gallinassa retirada i la freqüència d'aquesta.   
- En els buits de les finestres de la nau s'haurà de col·locar una tela o malla antiocells, comprovant sovint l'estat i les possibles ruptures que puga presentar, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.   
- S'haurà de disposar de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- Atés que el municipi de la Vall d'Uixó està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries; s'aplicaran totes aquelles mesures que siguen necessàries per a evitar la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics; sobretot, en cas de modificar la gestió de residus destinant-los com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural com ara barreres vegetals, a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.  
- Haurà de complir a les especificacions establides en els informes elaborats per la conselleria d'Agricultura el veterinari d'Àrea, en els quals s'indicaven, entre altres qüestions, les mesures complementàries que havien d'establir-se per a garantir una major higiene i benestar en l'explotació.  
- Haurà de complir-se els requisits establits en el Reial decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores (BOE núm. 13, de 15 de gener de 2002).  
- Per al control dels insectes i rosegadors s'hauran de dur a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació i desratització, a base d'insecticides i raticides biodegradables d'escassa toxicitat; i s'haurà d'intensificar l'ús d'aquestes en els mesos d'estiu.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació avícola, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 208-01/AIA  
Títol: Transformació agrícola a la partida el Murteral, d'Algimia d'Alfara  
Promotor: SAT núm. 6.292 La Murta  
Autoritat substantiva: Serveis Territorials de Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte del projecte: Transformació de secà en regadiu per a la plantació de cítrics   
Localització: Parcel·la 50 (a, b, c, d, e, f) del polígon 2 i parcel·les 43 (a, c, d, e, g, h), 70, 147, 153 (a, b) del polígon 3 d'Algimia d'Alfara  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en la realització de les actuacions necessàries per a la implantació en diverses parcel·les situades en els polígons 2 (50 a, b, c, d, e, f) i 3 (43 a, c, d, e, g, h, 70, 147,153 a i b) d'Algimia d'Alfara del cultiu de cítrics en règim d'alta freqüència (reg per degoteig).  
La transformació de terres afectarà un total de 26,247 ha. El volum total de desmunts s'estima en 182.348 m³.  
Les actuacions previstes són:  
- Moviments de terra i reparcel·lació de la superfície  
- Construcció de camins perimetrals d'aquestes i altiplans de cultiu  
- Construcció de la nau que allotjarà les instal·lacions del capçal de reg.  
Per a executar les esmentades actuacions està previst el desbrossament i la neteja del terreny per mitjans mecànics com també la retirada i amuntegament de la terra vegetal del total de la superfície 0,20 cm de grossària, per a la posterior incorporació d'aquesta als altiplans. S'executaran treballs de desmunt i terraplenament i es construiran altiplans de cultiu de 2 m d'ample, 0,3 m d'alçària i 3 metres de separació entre altiplans. Totes aquestes obres variaran la fisonomia de les parcel·les com també el pendent del terreny.  
Els camins projectats es construiran amb un ample de 5 metres, i es construiran amb materials granulars compactats i desguassos de formigó sense armar de secció en V.   
La nau capçal de reg comunitari mesurarà 12 x 8 metres i serà a una aigua.  
Tant el projecte de transformació presentat com l'estudi d'impacte ambiental resulten ambigus pel que fa a la descripció de les accions projectades. En el projecte no es menciona la implantació de xarxa de reg ni l'electrificació d'aquesta. No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental es menciona el traçat de la xarxa de canonades. Aquesta declaració d'impacte es referirà a la transformació de secà en regadiu amb implantació de reg per degoteig ja que s'entén que el projecte no té sentit sense la realització de la xarxa de reg excloent-se -d'aquesta declaració- qualsevol altre tipus d'actuació que, si és el cas, requerirà un nou estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte de transformació agrícola a la partida el Murteral d'Algimia d'Alfara, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi és remés pel promotor directament als Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge amb registre d'entrada de 4 de maig de 2001.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el dia 22 de setembre de 2004. No s'hi van presentar al·legacions.  
Informes sectorials  
El dia 26 de setembre de 2001, es requereix al promotor perquè aporte documentació sobre la disponibilitat legal de l'aigua de reg que s'emprarà en el cultiu de cítrics.  
El dia 4 d'octubre de 2001, té entrada en la present conselleria, documentació referida a la concessió d'aigües per a reg emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer referent al pou denominat La Murta, siti al terme municipal d'Algimia d'Alfara (València)  
A més, l'expedient recull:  
- Informe positiu de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sobre l'aptitud tècnica i econòmica de la transformació sol·licitada. En l'informe se cita: «gran part de les parcel·les classificades com a cultius, aquests d'existir (parcel·les del polígon 2 i 43 a) estarien abandonats i envaïts de matoll desbrossat per una labor molt recent», i segueix: «circumscrivint-se a les parcel·les catalogades com a forestals, només es concreta massa de pins adults actualment a les parcel·les 43 e i g...»  
- Certificat de l'Ajuntament d'Algimia d'Alfara respecte a la qualificació urbanística dels terrenys en què s'informa del que segueix:  
Segons el PGOU d'Algimia d'Alfara, amb data aprovació definitiva del 31 de gener de 2001, la qualificació urbanística de les parcel·les que se sol·liciten és la que segueix:  
- Polígon 2, parcel·la 50: sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola  
- Polígon 3 parcel·la 43: subparcel·les a, c, d, e, g, h amb una superfície cadastral de 76.014 metres quadrats, sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola. Subparcel·les 43 b, f, i amb una superfície cadastral de 69.510 metres quadrats, sòl no urbanitzable de predomini forestal.   
- Polígon 3 parcel·la 70, sòl no urbanitzable protegit de predomini forestal  
- Polígon 3 parcel·la 147, sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola  
- Polígon 3, parcel·la 153, sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola.  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de València referit únicament a la parcel·la 50 del polígon 2 en el qual s'emet informe favorable la transformació de la parcel·la 50 a i de forma desfavorable per a la resta de subparcel·les d'aquesta.  
- Informe de la Secció de Camins Ramaders en què se cita: que no afecta cap camí ramader classificat en aquest terme municipal.  
- Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial respecte als termes de la seua competència i en el qual s'emet informe favorable a la transformació agrícola en les parcel·les 43h,147 i 153 del polígon 3.   
Afeccions legals  
La transformació proposada afectarà sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola i sòl no urbanitzable comú de predomini forestal.   
Segons informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial citat anteriorment, el projecte es troba en a l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Atenent l'esmentat pla, la zona es troba en l'àrea d'influència d'aquest. Dins d'aquesta, la zona es troba en una Àrea de Predomini Agrícola encara que part de les parcel·les afectades són de naturalesa forestal entrant dins de la definició que, per part de l'esmentat PORN, es dóna per a les àrees de predomini forestal.  
D'altra banda, segons el Pla general d'ordenació forestal, aprovat mitjançant el Decret 106/2004, considera la pràctica totalitat dels terrenys la transformació de la qual se sol·licita com a forests o terrenys forestals (cultius abandonats de tendència forestal i terrenys forestals amb arbratge natural). Tan sols no tenen aquesta característica forestal, la subparcel·la 43 h del polígon 3 i les parcel·les 153 i 147, del mateix polígon.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La transformació afecta zones d'antics cultius de secà semiabandonats i recolonitzats per vegetació arbustiva i arbòria.  
Com a elements ambientals que seran afectats per la realització del projecte, l'estudi d'impacte ambiental destaca: l'atmosfera per disminució de la qualitat de l'aire en la fase de construcció; el sòl durant les fases de construcció i funcionament destacant-se la possible aparició de fenòmens erosius; la vegetació, per l'eliminació de la vegetació existent i el canvi previsible d'espècies durant la fase de funcionament en què la vegetació nitròfila i arvense desplaçarà l'espontània pròpia del terreny; en la fase de construcció es veurà afectada la fauna, obligant al desplaçament d'aquesta; el paisatge es veurà afectat pel canvi de la fisonomia del terreny i la construcció del capçal de degoteig.  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental valora i identifica els següents impactes previstos:  
- Emissió de pols: afectarà una franja de 200 metres al voltant de l'obra. L'efecte serà directe sobre la qualitat de l'aire i indirecte sobre sòl, aigua, vegetació, paisatge, fauna i sanitat humana. L'efecte tindrà una periodicitat irregular i serà, en general, reversible.  
- Emissions gasoses a l'atmosfera: procediran dels motors de combustió interna emprats en la fase de construcció i durant la fase de funcionament de les emissions de gasos de la maquinària emprada en el cultiu. L'efecte es considera reversible a curt termini.  
- Increment del nivell sonor: sorolls i vibracions procedents de la maquinària. Es descriu com a puntual.  
- Modificació de la dinàmica de l'escorriment superficial: les modificacions que es realitzaran en les parcel·les afectaran la dinàmica de les aigües apareixent zones imprevisibles de desguàs i aparició de fenòmens erosius. L'esmentat impacte es qualifica de magnitud moderada i reversible mitjançant l'aplicació de mesures correctores.  
- Contaminació física i química de l'aigua: per fenòmens d'escorriment cap a llits superficials i de percolació de productes químics cap als aqüífers subterranis. L'impacte es qualifica de reversible i moderat.  
- Contaminació del sòl: es descriuen dues classe d'impactes: per vessaments accidentals de productes fitosanitaris i per salinització procedent dels bulbs humits del reg per degoteig. Aquest impacte serà reversible i de magnitud moderada.  
- Disminució de la biodiversitat: la substitució de les espècies presents en les parcel·les amb matoll tindrà un efecte lleu, reversible a llarg termini i afectarà directament els factors vegetació i fauna.  
- Alteració del paisatge: l'efecte serà directe, reversible i de magnitud lleu.  
- Creació d'ocupació: serà positiu tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament.  
- Disminució de la sanitat i seguretat: augment de riscos d'accidents laborals i augment del risc de salut de les persones per possibles contaminacions de les aigües subterrànies.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental presenta una sèrie de mesures per a minimitzar els impactes previstos. Entre elles es destaquen les que segueixen:  
- Reg periòdic de les zones on es realitzen moviments de terres.  
- Vigilància dels motors de combustió interna.  
- Adequada gestió dels residus d'envasos de fitosanitaris.  
- Cobriment del sòl no cultivat amb restes de poda.  
- Prohibició de cremes incontrolades i, si és el cas, construcció de cremadors  
- Construcció de sola de pedra en els punts de desguàs i realització de sistemes per a disminuir la velocitat de l'aigua en els altiplans de cultiu.  
- Adequat control dels tractaments fitosanitaris.  
El programa de vigilància ambiental proposat es basa en la comprovació de les mesures correctores proposades.  
De les mesures correctores proposades i del programa de vigilància ambiental i de la consulta de les pertinents fonts documentals i informes, es dedueix que la futura explotació pot tenir problemes d'erosió que s'intentaran solucionar amb les mesures correctores, mesures que poden ser insuficients d'acord amb les condicions climàtiques del terreny en què són probable l'aparició de fenòmens de pluja torrencial. Consultades les bases de dades i els informes pertinents queda demostrat que la major part de les parcel·les posseeixen pendents majors al 10% i que en algunes zones poden arribar a superar el 20% pel que la magnitud dels moviments de terra necessaris per a dotar de l'òptim pendent als altiplans serà molt elevats i el risc d'erosió, tot i adoptant-se mesures correctores, alt.   
D'altra banda, el cultiu de tarongers amb reg d'alta freqüència deixa al sòl desproveït de vegetació i exposat a la degradació dels fenòmens atmosfèrics i, en cas d'un inadequat maneig, exposat a una creixent salinització.  
L'estudi d'impacte obvia la pertinença de la zona en qüestió a l'àrea d'influència del parc natural de la Serra Calderona en una zona amb una marcada tendència forestal i en la qual s'observa la creixent implantació de les transformacions de secà en regadiu en una àrea que posseeix una determinada fragilitat visual i on allò que es pretén, mitjançant la figura jurídica de declaració de parc natural, és preservar-ne els valors naturals mitjançant la gestió adequada dels recursos d'aquests a fi d'aconseguir un desenvolupament sostenible.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i article 63 del Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona.   
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés que l'expedient va tenir entrada en els Serveis Centrals d'aquesta conselleria el 4 de maig de l'any 2001.  
Atés que la concessió d'aigües per a reg va ser emesa amb data març de 1991.  
Atés que l'explotació es troba situada en l'àrea d'influència del Parc Natural de la Serra Calderona i queda afectat pel Pla d'ordenació dels recursos naturals de l'esmentat parc aprovat mitjançant un Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Atés que part de les actuacions proposades es realitzaran en sòl no urbanitzable protegit de predomini forestal, es resol:   
Primer  
Estimar acceptable la transformació agrícola a la partida el Murteral a les parcel·les 43 subparcel·la h,147, i 153 a, b del polígon 3 del terme municipal d'Algimia d'Alfara, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- La construcció de la nau comunitària de reg tindrà la dimensió mínima imprescindible per a albergar els automatismes de reg, de manera que es complisquen els preceptes continguts en l'article 51 del Decret 77/2001, en el qual se cita expressament que: es podrà autoritzar la construcció de casetes per a la instal·lació de capçals de reg localitzat en parcel·les amb una superfície mínima de 5.000 m², amb una superfície màxima edificada de 10 m² i una alçària màxima de l'edificació de 3 metres". L'esmentada edificació es recobrirà amb materials que mitiguen l'impacte visual i es construirà en terrenys autoritzats per a la transformació.  
- L'amplària màxima dels camins es reduirà a 3,5 metres d'amplària. En el cas que per motius tècnics o de seguretat això no fóra possible, es justificarà aquesta circumstància davant de la Direcció General del Medi Natural mitjançant la presentació d'una memòria tècnica. Es vigilarà la possible aparició de fenòmens erosius havent de corregir-se aquests amb els mitjans tècnics adequats.  
- L'estesa de canonades primàries es realitzarà soterrada havent de discórrer aquestes pels camins i no afectar terreny forestal en cap cas.  
- En l'explotació s'aportarà amb periodicitat anual matèria orgànica als altiplans de cultiu amb el fi no sols d'assegurar la correcta disponibilitat de nutrients i la millora del complex de canvi, sinó a fi de millorar les característiques físiques i químiques del terreny i prevenir-ne la degradació. A més, es practicarà el no-cultiu deixant la vegetació espontània o segant-la en el cas de nitròfiles i arvenses .   
- A fi de minimitzar l'erosió, protegir la biodiversitat i millorar el paisatge, es fomentarà o plantarà als talussos dels altiplans barreres vegetals d'arbustos presents en la zona.  
- D'acord amb les especificacions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, s'instal·larà comptador volumètric per a controlar el volum d'aigua utilitzat. A més es revisarà periòdicament tota la instal·lació de reg per a detectar fuites o mal funcionament en la xarxa que puga comportar una inadequada gestió del recurs.  
- En l'aplicació del reg s'hauran d'acceptar els preceptes que a aquest efecte divulga la conselleria d'Agricultura a fi de no salinitzar el terreny i no realitzar una excessiva aportació de nutrients que puga portar com a conseqüència la contaminació d'aqüífers i es respectarà l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- Tot residu que es produïsca en l'explotació tant en la fase de construcció com de funcionament s'haurà de gestionar de manera adequada i d'acord amb la legislació vigent.  
- No es permet la crema de restes de cultiu havent d'incorporar les restes de poda al terreny segons especifica l'estudi d'impacte ambiental .  
- En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de cultiu s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
Segon  
Desestimar la transformació en les subparcel·les a, b,c,d,e, f de la parcel·la 50 del polígon 2 i les subparcel·les a, c, d, e, g de la parcel·la 43 del polígon 3 d'Algimia d'Alfara i la parcel·la 70 del mateix polígon d'acord amb els informes de l'autoritat substantiva i de la Direcció General d'Ordenació i Planificació Territorial.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 88/06-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada  
Promotor: Bestile, SL  
Localització: Partida La Torreta, s/n - l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Bestile, SL, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual de la partida de la Torreta, s/n del terme municipal de l'Alcora (Castelló), fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, sent objecte d'ampliació en una xicoteta fracció, respecte a les instal·lacions existents, per la qual cosa no procedeix analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta al final de la seua vida útil.   
Bestile, SL, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial, segons el PGOU del municipi de l'Alcora.  
La parcel·la té una superfície de 15.639 m², dels quals 8.614 m² estan edificats, afrontant amb altres activitats industrials del sector ceràmic i de gestió de residus industrials.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament aigua, argiles i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen una capacitat de producció anual d'uns 6.600.000 m², equivalent a unes 400 t/dia, i disposa actualment de tres línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció, realitzant les operacions bàsiques següents: emmagatzemament en tremuges d'argila atomitzada, premsat de la pols atomitzada, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, i posterior empaquetatge i paletitzat. I disposa, a més, d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació, preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés, que són gestionades, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions mitjançant addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades. Aquestes aigües residuals són gestionades, aigües que hauran de ser caracteritzades i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a tal tipus de residu.  
Les aigües pluvials són abocades al clavegueram i les residuals d'ús sanitari sense tractament són gestiones a EDAR.  
Tramitació administrativa  
La indústria disposa inicialment de llicència municipal d'activitat, concedida el 1999 i d'ampliació d'oficines en 2003.  
En data 24 de gener de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada.  
En data 16 de gener de 2006 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5177.  
En data 4 de març de 2006 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
En considerar suficient la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se a allò que s'ha dictat per la Direcció General de Qualitat Ambiental en l'autorització de gestió concedida.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb baixa vulnerabilitat de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
La situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial antropitzat, encara que limítrof amb sòl rústic, els elements ambientals del medi inert o abiòtic seran els més directament afectats pel seu desenvolupament, i els mitjans biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. No existeix una convivència amb habitatges pròxims, havent de controlar-se les exigències de contaminació degut a la concentració d'indústries en la zona.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, n'està previst l'emmagatzemament temporal, fins a la recollida d'aquests per gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic, que hauran de ser caracteritzats, en contenir metalls procedents dels colors i esmalts que podrien conferir-li el caràcter de perillositat i, si és el cas, hauran de ser gestionats per un gestor autoritzat.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en els atomitzadors, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
No hi ha clavegueram en la zona.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels atomitzadors i forns, i la pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats, com també el derivat dels abocaments .  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Aporta un informe del mesurament d'acústica produïda per la indústria realitzat pel redactor del projecte, en el qual es fa constar que se sobrepassen els límits en alguns punts, imputant-se-li al trànsit. Per la qual cosa haurà de realitzar-se una auditoria per un OCA en aquest sentit i actuar en cas necessari per a garantir-se el compliment de la legislació vigent.  
Pel que fa a la generació de vibracions, aquest tipus d'indústria no és representatiu de generació de vibracions, excepte per les premses, però amb els aïllaments de bancada descrits en l'estudi, són suficients.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposarà d'un total de 10 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, després de les modificacions introduïdes que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
En la els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, Nox, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75..  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat per la descàrrega dels camions banyera i el a causa del rodament sobre el material, com també el després de les caixes carregades amb argila, per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidar la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquest.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix de la xarxa de l'empresa subministradora de la zona industrial.  
La parcel·la disposa de xarxes separatives per a la recollida d'aigües pluvials, residuals industrials i residuals domèstiques, i no té connexió a la xarxa municipal de sanejament on abocar.  
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries:  
- Les industrials dels processos d'esmaltada i neteja són gestionades amb un gestor autoritzat i recuperades en el procés d'atomització d'argiles, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós. Com que no hi ha depuració, no s'hi generen llots de depuració.  
- Les aigües residuals d'ús sanitari són gestionades a EDAR.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
Per a les aigües pluvials no donen solució d'abocament, argumentant no abocar, basant-se en l'Ordre de 14 de maig de 1990, per la qual s'aprova la instrucció de carreteres 5.2-IC Drenaje superficial, no aplicable al cas, sent l'objecte i àmbit d'aplicació de la instrucció exclusivament com a recomanació per a projectar elements de drenatge superficial d'una carretera. No s'ha estudiat, d'altra banda, en l'inventari ambiental la pluviometria de la zona, en el capítol del medi físic de l'entorn de l'inventari ambiental, precipitació màxima en una hora, freqüència de tempestats, etc.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte.   
Com en el mateix estudi s'exposa, les aigües pluvials queden contaminades per la pols romanent en cobertes i paviment de la parcel·la. Sent, d'altra banda, la parcel·la totalment impermeable, i no tenint col·lector d'abocaments, no quedant justificada l'absència d'abocaments d'aigües pluvials, mitjançant un tanc de tempestat i la constitució de vas de la parcel·la per pendents concordants cap a ell, i la construcció de dic perimetral de la parcel·la, haurà d'aportar autoritzacions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i dels propietaris dels predis possibles afectats aigües avall per l'escorriment procedent de la parcel·la de Bestile, SL, o resoldre's el problema d'abocament mitjançant la instal·lació d'un col·lector municipal i subsegüent autorització d'abocament a ell.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la relació de residus), testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, pantalles serigràfiques, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartró contaminat, restes de laboratori, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara les mànegues filtrants deteriorades i els possibles recipients en desús o deteriorats. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13 (apartat 2) del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, que atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Bestile, SL, implantada a la partida La Torreta, s/n del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació obrant en l'expedient, en compliment de la legislació ambiental vigent, sempre que es complisquen les condicions addicionals següents:  
1) Disposar i aportar autorització d'abocaments d'aigües pluvials, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i propietaris de predis limítrofs.  
2) Haurà de garantir-se la inexistència d'abocaments industrials.  
3) Aportar auditoria acústica amb resultat acceptable, realitzada per OCA en compliment d'allò que estableix el títol IV, capítol II: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol II, capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
4) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, i comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es mantindrà a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
7) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
8) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5767, del 21-05-2008 (2008/6292)

RESOLUCIÓN de 24 de abril de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de les Useres, Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel, la Pobla Llarga, Tirig, Aldaia, la Vall d'Uixó, Algimia de Alfara i l'Alcora.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5767

Fecha DOGV
:   21-05-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/6292

CVE


Fecha del documento
:   24-04-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Aldaia](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Pobla Llarga, la](javascript:void(0))
    * [Rafelguaraf](javascript:void(0))
    * [Useras](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [Manuel](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de abril de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de les Useres, Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel, la Pobla Llarga, Tirig, Aldaia, la Vall d'Uixó, Algimia de Alfara i l'Alcora. [2008/6292]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 234/05-AIA les Useres, 179/06-AIA Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel, la Pobla Llarga, 208/05-AIA Tirig, 050/06-AIA Aldaia, 037/05-AIA la Vall d'Uixó, 208/01-AIA Algimia de Alfara, y 088/06-AIA l'Alcora.  
Valencia, 24 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 234/05-AIA  
Título: Legalización explotación porcina   
Promotor: Juan Rubio Igual  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Les Useres  
Objeto del proyecto: Legalización granja porcina  
Localización: Polígono 5, parcela 61 del término municipal de Les Useres (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La actividad consiste en el engorde de cerdos desde los dos meses hasta que alcanzan los 105 Kg. de peso. La granja cuenta con 2.000 plazas realizándose dos ciclos al año con una duración aproximada de la actividad de unos diez meses al año.  
Par ello cuenta la explotación con dos naves construidas con bloque de hormigón y almacén. Las naves cuentan con aislamiento acústico suficiente y además cuentan con generadores de ozono Los purines pasan por los slats acumulándose en acequias cuya capacidad total de almacenamiento es de 985,80 m³ .   
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El Ayuntamiento de Les Useres remitió copia del expediente municipal, proyecto de legalización y estudio de impacto ambiental teniendo entrada en la conselleria de Territorio y Vivienda el día 29 de noviembre de 2005.  
Según consta en el expediente municipal, el proyecto se sometió a información pública por medio de anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón publicado el día 6 de agosto de 2005.  
Se presentó una alegación referida a la posible futura ubicación de otra granja, cuestión que, en su caso, deberá ser resuelta por el órgano con competencia en la materia.  
Petición de documentación e informes sectoriales  
En el Expediente municipal se recoge:  
- Informe favorable del jefe local de sanidad.  
- Informe favorable del arquitecto municipal en el que consta que el emplazamiento de dicha actividad,se encuentra en suelo no urbanizable sin especial protección, y el uso está permitido.  
Mediante escrito dirigido al Ayuntamiento de Les Useres con fecha de 29 de marzo de 2006, se requiere al promotor documentación adicional.  
El día 8 de junio de 2006 tuvo entrada en la Dirección General de Gestión del Medio Natural, documentación adicional referente al proyecto.  
Afecciones legales  
De acuerdo con el expediente municipal, la explotación se encuentra en suelo no urbanizable sin especial protección, y el uso está permitido.  
Las instalaciones no afectan a ninguna figura de protección contemplada en la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana ni a ninguna zona LIC (Lugar de Interés Comunitario) o ZEPA (Zona de Especial Protección para Aves) que hayan sido propuestas ante la Comisión Europea para formar parte de la Red Natura 2000.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La actividad se desarrolla en una zona de paisaje típicamente agrícola estando rodeada de cultivos abancalados de almendros, olivos, cereal de secano y vid alternando con zonas de monte bajo siendo la actividad porcina habitual en la localidad. En las inmediaciones se encuentran dos cuencas drenantes por donde circula el agua de escorrentía de los bancales de los cultivos. El sector se asienta sobre acuífero.  
El estudio de impacto ambiental incide sobre la incidencia del proyecto sobre el aire, suelo, y agua.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental identifica como acciones que van a repercutir negativamente en el medio ambiente las que implican la emisión de contaminantes: malos olores, exceso de nitrógeno en las aguas, contaminación del subsuelo.  
Identifica como impacto positivo el previsible incremento de la riqueza de la zona generada por la actividad económica.  
El estudio de impacto hace referencia a los problemas que puede causar sobre el medio ambiente la inadecuada gestión de los purines pero, aunque las repercusiones negativas de esta inadecuada gestión puede provocar serios problemas medioambientales, es necesario valorar otra serie de impactos que pueden alterar de forma significativa la calidad de vida de la población y las repercusiones de la actividad sobre el paisaje.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras propuestas inciden en aspectos sanitarios de la explotación y en otros aspectos medioambientales. Parte de las medidas correctoras propuestas deben ser cumplidas obligatoriamente según el Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
Además propone la utilización de productos biológicos para eliminar los malos olores en las zonas de almacenamiento de los purines. El promotor aporta análisis de los purines en los que se demuestra que los productos biológicos probados reducen la DQO en un 87% y la DBO5 en un 88%. Estos análisis muestran la efectividad del producto aplicado. No obstante, no se aportan datos sobre otros parámetros a controlar tales como N total y amoniacal, P, K, coliformes totales y fecales y estreptococos fecales. En el programa de vigilancia ambiental se prevén análisis periódicos de los purines por lo que deberá aumentarse el número de parámetros a analizar.   
El promotor presenta un informe de aceptación provisional de purines con el compromiso de aceptación de 1700 m³ anuales en la planta de gestión de purines de Vall D'Alba cuya concesión pertenece a Tetma SA.  
Se considera que, de acuerdo con el Real Decreto324/2000, la explotación va a generar al año una cantidad superior de purines a la que va a ser admitida en la planta de tratamiento por lo que deberá ampliar el compromiso de aceptación de purines a 1.880 m³ o aportar 27,5 Has para la gestión de éstos como abono agrícola.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Con anterioridad a la concesión de la licencia de actividad, el promotor presentará ante el órgano sustantivo y ante la presente Dirección General la siguiente documentación: a)Copia del informe favorable del Organismo de Cuenca en relación con la utilización del agua de los pozos o documentación que acredite la disponibilidad del recurso y su legalidad, b) Ampliación de aceptación de purines por parte de Tetma, SA o compromiso escrito de aceptación del purin por parte de los propietarios de parcelas agrícolas en 27,5 Has.c) Ampliación del contrato de seguro de cadáveres al total del censo de la explotación. d) Copia del informe favorable de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.   
- La explotación contará obligatoriamente con toda las medidas de higiene previstas en el Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- Con el fin de atenuar el impacto paisajístico, se plantará seto perimetral y/o pantalla arbórea.  
- Todas las construcciones de la explotación que no estén actualmente activas, deberán permanecer en estado óptimo de higiene y seguridad o ser derruidas.  
- Se realizará una correcta gestión de residuos disponiendo la explotación de contenedores separados según las características de cada residuo.  
- Se vigilará la correcta evacuación de pluviales evitando encharcamientos.  
- En la medida de lo posible las cargas de piensos, animales y su transporte, se realizarán en horas que no causen molestia a la población.  
La valorización agrícola de los purines en campo llevará implícita las siguientes obligaciones:  
- Se realizarán análisis periódicos de los purines en los que se deberá analizar los siguientes parámetros:pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales, y estreptococos fecales. Las comparaciones de las muestras deberán demostrar una redución efectiva de la carga contaminante y microbiológica. La periodicidad de los mismos se determinará en función de los ciclos realizados en la explotación, ante cualquier cambio de manejo de la misma y ante la detección de problemas. No obstante, antes del primer año de concesión de la licencia de actividad, deberá remitirse a esta Dirección General, el resultado del primer análisis realizado junto a un análisis de control. Cualquier variación negativa en los resultados de los análisis se comunicarán a esta Dirección General.  
En cualquier caso, se aplicará complejo enzimático para reducir la emisión de malos olores.  
- La aplicación de purines en los campos se realizará de acuerdo con el concepto de buenas prácticas agrícolas por lo que no se podrán aplicar en épocas de lluvias labrándose el terreno lo más rápidamente posible para evitar malos olores y pérdidas de nitrógeno amoniacal a la atmósfera. Tampoco se aplicarán en las proximidades de barrancos o fuentes de agua debiéndose cumplir los preceptos contenidos en la Orden de 29 de marzo de 2000 por el que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.  
- La aplicación del purin en los campos no deberá causar ningún tipo de problema a los cultivos a los que se aplica. La aparición de efectos adversos será síntoma de un inadecuado gestión de los purines y por lo tanto, deberá rebajarse la cantidad de purines a aplicar y deberán hacerse nuevos análisis. No obstante, se deberá fraccionar la aportación del purin a los campos en dos o tres veces, de acuerdo con las necesidades del cultivo y unas buenas prácticas medioambientales.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 14 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 179/06-AIA  
Promotor: Diputación de Valencia.  
Autoridad sustantiva: Diputación de Valencia.  
Objeto del proyecto: Construcción de la biela de conexión entre las carreteras CV-576 y CV-561 a través de la glorieta de la carretera CV-41.  
Localización: Municipios de Rafelguaraf, San Juan de Énova, Manuel y La Pobla Llarga.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
La biela de conexión entre las carreteras CV-576 (VV-1034) y CV-561 (VV-1039) a través de la glorieta de la CV-41, discurre por los términos municipales de Rafelguaraf, San Juan Énova, Manuel y La Pobla LLarga, municipios de la comarca de La Ribera Alta (Valencia). La biela consta de dos tramos de carretera y tres enlaces.  
El primer tramo de carretera se sitúa a 40 metros al sur de la variante existente en la localidad del San Juan Énova y se proyecta para separar el tráfico de las viviendas próximas y con ello reducir las molestias y peligrosidad a la población. El segundo tramo une la carretera CV-576 con el puente sobre la estructura del AVE y la carretera CV-561, sirve para desviar el tráfico de vehículos pesados que pasan por Rafelguaraf y se dirigen al casco urbano de La Pobla Llarga con destino a la carretera CV-41. Se contempla además un tercer enlace: la glorieta situada al oeste de San Juan Énova que se amplía en el inicio de la actuación para dar cabida al tráfico de la variante actual, que se convierte en red viaria urbana.  
De los tres enlaces, dos son intersecciones anulares y un tercero está formado por dos intersecciones en T. El primer enlace se sitúa en la rotonda de entrada a San Juan Énova, el segundo enlace son dos intersecciones en T que canalizan el tráfico en el inicio del segundo tramo, dando acceso a la variante proyectada desde los caminos existentes. El tercer enlace es la rotonda situada al final del segundo tramo y en la CV-576 (VV-1039).  
La actuación proyectada se emplaza sobre rocas detríticas (limos y arcillas con cantos) de edad Holoceno a Pleistoceno superior y pasa sobre el cauce del Barranco de Matilde, el Barranco de Marxeta y la vía pecuaria Azagador de La Pobla Llarga con sendos marcos de hormigón y evita, como se verá en el estudio de alternativas, El Lago del Corralot.   
La vegetación existente y dominante son los cultivos de cítricos, en menor extensión se cultivan hortalizas. El resto es vegetación principalmente de rambla (Arundo donax, Nerium oleander, etc.).  
El relieve es prácticamente horizontal.  
El firme de nueva construcción está compuesto, de abajo hacia arriba, por las siguientes capas:  
- Base granular: 25 cm de zahorra artificial.  
- Riego de imprimación: ECI.  
- Base bituminosa: 11 cm de mezcla bituminosa G-25.  
- Riego de adherencia: ECR-1.  
- Capa intermedia: 8 cm de mezcla bituminosa S-20 de árido calizo.  
- Riego de adherencia: ECR-1.  
- Capa de rodadura: 6 cm de mezcla bituminosa S-20, de árido silíceo.  
En los arcenes, la sección de capas de firme adoptada consta de las siguientes capas desde la más profunda hasta la más superficial.  
- Base granular: 35 cm de zahorra artificial.  
- Riego de imprimación: ECI.  
- Capa intermedia: 8 cm de mezcla bituminosa S-20 de árido calizo.  
- Riego de adherencia: ECR-1.  
- Capa de rodadura: 6 cm de mezcla bituminosa S-20 de árido silíceo.  
Los caminos de servicio para el acceso a los campos discurren paralelos al eje principal y en ellos se adopta un tráfico de diseño T4, con la siguiente distribución de capas:  
- Base granular: 35 cm de zahorra artificial.  
- Capa de rodadura: 6 cm de mezcla bituminosa S-20 de árido calizo.  
Para dar continuidad a la capa de rodadura de la sección de firme nuevo sobre el existente, se proyecta la sección tipo de refuerzo, en función del espesor diferencia entre la cota de la rasante y la del firme actual, si fuer inferior a 6 cm se procederá al fresado hasta obtener el espesor necesario para la colocación de la capa completa de rodadura.  
El drenaje de la escorrentía se canaliza a los barrancos Barxeta y Matilde, mediante cunetas, bordillos y bajantes.  
Existen dos pasos inferiores para salvar el cruce con el tronco principal: uno para el Camí de la Torrica y otro para la vía pecuaria Colada-Azagador de la Puebla Larga.  
Se reponen las canalizaciones de riego, abundantes por la zona, mediante tubos pasantes de PVC de 250 mm de diámetro u hormigón armado de 300, 400, 500, 600, 800, 1000 y 1500 mm de diámetro, en función de los caudales de riego. La conducción se protege con un relleno de arena, si el tubo va enterrado a más de 60 cm; en caso contrario se rellena con hormigón en masa.  
El trazado posee un 60% de taludes en terraplén, los cuales se recubrirán de la tierra vegetal existente y se hidrosembrarán de gramíneas y leguminosas autóctonas.  
2. Alternativas  
El promotor ofrece un total de 7 trazados alternativos que atienden a los criterios de velocidad de circulación de los usuarios, partición de parcelas, afección a caminos, visibilidad al llegar al puente sobre la estructura del AVE, volumen de movimiento de tierras, afección a los dos barrancos existentes y al Lago del Corralot (futura reserva de aves autóctonas).  
La alternativa adoptada es la número 7, pues se encuentra a similar distancia que la carretera CV-576 del Lago del Corralot.  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación  
El 17 de Mayo de 2006 la Diputación de Valencia remite la documentación siguiente: estudio de impacto ambiental, memoria, planos, pliego de condiciones, presupuesto y estudio de seguridad y salud.  
El 29 de Mayo de 2006 se efectúa una consulta a la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
2. Información pública  
Por Decreto de la Presidencia de la Diputación Provincial de Valencia nº 1.089, de fecha 27 de febrero de 2006, el expediente fue sometido a información pública por plazo de 20 días hábiles, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia nº 77 de fecha 31-3-2006; una vez transcurrido el plazo no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Informes sectoriales  
Se ha realizado una consulta a la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda, que no ha respondido aún.  
Afecciones Legales  
El trazado proyectado afecta a la vía pecuaria Colada-Azagador de la Puebla Larga, con un ancho legal de 4,5 metros, en el término municipal de La Puebla Larga. La vía pecuaria discurre por la zona del proyecto en dirección N - S desde el término de Rafelguaraf por el Camino de la Cañada, transcurriendo por el término de La Puebla Larga con una longitud de 4700 m. El trazado proyectado intersecta la vía pecuaria en el PK 0+980, muy próxima al Barranco de la Barxeta.  
Para evitar su intersección se construirá un paso inferior de 5,00 m de ancho y 3,50 m de gálibo, dejando una calzada con firme formado por una capa de riego de imprimación ECI con una dotación igual a 500 g/m² de ligante residual o ligeramente mayor. De este modo se garantiza el tránsito de ganados y fauna de la zona.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
El principal efecto que pueden ocasionar las obras son las emisiones de polvo a la atmósfera; en un dominio agrícola por excelencia se puede afectar las plantaciones de frutales y los cultivos de hortalizas más próximos. Corresponde a las medidas correctoras la reducción del polvo al mínimo posible, de modo que el impacto sobre la vegetación esté bajo el umbral tolerable por las plantas.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Se han identificado y valorado adecuadamente los impactos.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
El empleo de pantallas acústicas en las zonas habitadas reduce ostensiblemente la propagación del ruido producido por la circulación.   
El promotor propone regar los caminos como mínimo a media mañana y media tarde en verano y a media mañana en invierno, incrementando su frecuencia en los días de viento. El criterio más efectivo contra las emisiones de polvo es mantener húmedos los caminos mientras circulen los vehículos; además, en días de viento, es preciso efectuar un riego al final de la jornada por todos los caminos que sean susceptibles de emitir polvo y empleando un mayor consumo de agua por metro cuadrado.  
El titular deja a criterio del director de obra si el transporte de tierras irá o no recubierto de lona. Cuando se transporten áridos por las vías públicas se colocarán lonas sobre la caja de todos los camiones, sin distinción alguna.  
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
5. El Art. 13, apartado 2 a), del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el proyecto de construcción de la biela de conexión entre las carreteras CV-576 y CV-561 a través de la glorieta de la carretera CV-41, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. Ésta declaración de impacto ambiental está condicionada a la obtención del informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deportes sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. El trazado deberá contar con el visto bueno de vías pecuarias de la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
3. Se regarán los caminos en construcción susceptibles de emitir polvo con la frecuencia necesaria, de modo que el terreno permanezca húmedo mientras dure la circulación de los vehículos. En días de viento, además de lo anterior se efectuará un riego al final de la jornada. No obstante, si los cultivos adyacentes se recubrieran de una cantidad de polvo tal que pudiera comprometer su desarrollo normal, entonces se regarán las plantas para eliminarles el polvo.  
4. Se emplearán lonas sobre la caja de los camiones que transporten áridos y todo tipo de tierras.  
5. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a gestor autorizado.  
6. Para la revegetación se tendrá en cuenta el Decreto 289/2003, de 7 de marzo, sobre comercialización de los materiales forestales de reproducción, que obliga a garantizar la procedencia de las plantas y semillas a utilizar y sus características.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 15 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 208/05-AIA  
Título: Ampliación explotación avícola de producción de carne  
Promotor: Eloy Prats Marco  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Tírig  
Objeto del proyecto: Ampliación explotación avícola  
Localización: Polígono 14, parcela 103 del municipio de Tírig (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El proyecto consiste en la ampliación de granja avícola que actualmente cuenta con una nave con capacidad de 11.200 broilers, con la construcción de otra nave con capacidad para 20.000 broilers más. La capacidad total de la explotación será de 31.200 broilers. En ella se alojarán aves desde un día de vida y se realiza la cría, recría y engorde de los mismos en un periodo de 40 - 45 días.  
La nueva nave se construirá en la parcela 103 del polígono 14 del término municipal de Tírig (Castellón) y contará con 1.800 m² de superficie total construida.  
Como instalaciones auxiliares se contempla vado sanitario, silos para pienso y vallado perimetral de la finca.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El estudio de impacto ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Tírig con fecha de 9 de noviembre de 2005 teniendo entrada en la conselleria de Territorio y Vivienda el día 14 de noviembre de 2005.  
La información pública se realizó mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón con fecha de 8 de octubre de 2005. No se presentaron alegaciones.  
Informes sectoriales  
El día 9 de febrero de 2006, se remite al Ayuntamiento de Tírig escrito con el fin de que el promotor amplíe la documentación aportada.  
El día 1 de marzo de 2006, se remite parcialmente la documentación solicitada.  
Con fecha de 22 de mayo de 2006, se pide informe al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón.  
Afecciones legales  
Según la delimitación de suelo urbano aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, el suelo donde se ubicará la explotación está clasificado como suelo no urbanizable.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados.  
Según informe emitido por los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón, la parcela donde se ubica la explotación es colindante por su límite oeste con la vía pecuaria nº 14 denominada Colada del Camino de Carrerons a la Rambla de Tírig, clasificada por la Orden de la conselleria de Agricultura y Medio Ambiente de fecha 28 de septiembre de 1995, publicada en el DOGV de fecha de 3 de noviembre de 1995. Dicha vía pecuaria está clasificada con una anchura legal y necesaria variable de 8 a 12 metros, no existiendo constancia de deslinde firme de la misma.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Según el estudio de impacto ambiental, la explotación se encuentra en zona con un paisaje en el que predominan la presencia de barrancos juntamente con terrenos cubiertos de matorral predominando la coscoja (Quercus coccifera) y la aliaga (Genista scorpius) y campos de agrícolas donde se cultiva el olivo y el almendro.   
El estudio nombra todos los elementos ambientales que pueden verse afectados por la actividad: suelo, atmósfera, agua, vegetación, fauna, paisaje, población, infraestructuras y patrimonio cultural.  
Se considera que la granja afectará la calidad del aire por la emisión de olores no constando en ningún apartado del estudio la posible afección a la población. La circulación de vehículos implícita a este tipo de actividad generará ruidos y otras molestias como la dispersión de los malos olores a la población y en las zonas de tránsito agrícola disminuyendo la calidad del aire y aumentando el nivel sonoro.   
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental identifica y valora los siguientes impactos:  
- Creación de puestos de trabajo directos e indirectos ocasionados por la actividad: el efecto es valorado como positivo calificándolo de directo, a corto término y permanente.  
- Utilización de la gallinaza como abono orgánico: identifica el agua y el suelo como los elementos susceptibles de sufrir algún tipo de impacto y realiza su valoración calificando el efecto de negativo en el caso de una inadecuada gestión de la gallinaza, efecto que en el suelo será directo, acumulativo temporal, localizado y complejo; en el agua los efectos adversos serán directos, acumulativos localizados, complejos, reversibles  
- Generación de olores: valora el impacto como negativo, directo, reversible, localizado, simple.  
La evaluación global de todos los impactos predecibles se califica como compatible.   
Se considera que se minusvalora el impacto sobre el suelo y las aguas que puede tener la inadecuada gestión de los residuos orgánicos de la explotación pudiéndose dar el caso que, aún dándose una gestión adecuada, aparezcan efectos negativos sobre las aguas y el suelo por lo que deben extremarse las medidas de precaución.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental  
Entre las medidas correctoras propuestas se incluyen la limpieza periódica del local, la eliminación periódica de cadáveres y la minimización de residuos.  
El programa de vigilancia ambiental contempla las siguientes medidas:  
- Correcta aplicación de la gallinaza según se establece en la Orden de 29 de marzo de 2000 de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por el que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.  
- Manejo correcto de los cadáveres de los animales y de aquellos residuos que se puedan producir en la explotación.  
- Se mantendrá la calidad del suelo y de las aguas efectuándose vigilancia por el propio personal de la explotación.  
Se considera que las medidas correctoras incluidas en el estudio de impacto propuestas no se detallan suficientemente y el plan de vigilancia es poco concreto.   
En el proyecto de actividad se aportan 41,62 Has para la gestión de la gallinaza en parcelas agrícolas como abono orgánico-mineral. En las parcelas aportadas se aplicará una cantidad de gallinaza tal que no supere la dosis de 170 Kg/Ha de nitrógeno anual. Se considera que, tanto el número de hectáreas como la cantidad de nitrógeno a aportar, son adecuadas, de acuerdo con la Orden de 29 de marzo de 2000 de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por el que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- La ampliación de la explotación contará con el informe favorable de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación debiendo cumplir con la legislación vigente y especialmente con el Real Decreto 1084/2005, de 16 de septiembre, de Ordenación de la avicultura de carne, y la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Ganadería, de la Comunidad Valenciana.   
- Antes de la autorización definitiva del proyecto, deberá presentarse ante la Dirección General de Gestión del Medio Natural copia del seguro de retirada de cadáveres y copia del informe que deberá emitir el Organismo de Cuenca correspondiente respecto a la legalidad y disponibilidad del recurso en relación al agua utilizada procedente de sondeo según el artículo 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
- Se vigilarán periódicamente las condiciones de higiene y bienestar de los animales y en particular la adecuada ventilación de las naves con el fin de evitar el aumento excesivo de olores.  
- Las obras de la nave se realizarán asegurando una adecuada evacuación de pluviales de manera que no puedan entrar en contacto con ningún residuo de la granja que pueda producir lixiviados contaminantes.  
- Las zonas de acumulación de la gallinaza serán de materiales que aseguren una adecuada impermeabilización. Estas zonas estarán techadas, tendrá solera impermeable y poceta de recogida de lixiviados.  
- La aplicación de gallinaza en las parcelas se realizará según las recomendaciones contenidas en la Orden de 29 de marzo de 2000, de la conselleria de Agricultura, Pesca y alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias  
- Después de las obras la parcela deberá quedar completamente integrada en el paisaje. A tal fin y, en las zonas que esto sea posible y no se entorpezca con el normal desarrollo de la actividad, se revegetará la parcela bien optando por seto arbóreo, bien fomentando la plantación de las especies cultivadas en la zona.  
- El tránsito de vehículos de acopio de piensos así como de animales se realizará en horas que no interfiera en el normal desarrollo de la actividad agrícola y en horas y días de la semana que causen las menores molestias a la población atendiendo especialmente a la diseminación de olores.  
- Los residuos producidos en la explotación no se acumularán sin control en la parcela sino que deberán separase según su naturaleza y guardarse en contenedores cerrados a la espera a su derivación a gestor autorizado.  
- Se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias en relación a la colindancia de la explotación con la vía pecuaria Colada del Camino de Carrerons a la Rambla de Tírig.  
- En el caso de que en la aceptación de los condicionantes contenidos en la presente declaración de impacto supongan la realización de obras adicionales, se deberán seguir los preceptos contenidos en el artículo 11 de la Ley 11/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano, comunicándose cualquier incidencia al respecto a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 050/2006-AIA  
Título: Subestación Transformadora 220/20 Kv. S.T. Aldaia  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SA.U.   
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Valencia, de la conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Localización: Partida del Barranco de Albader o dels Coscollars, término municipal de Aldaia (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto del proyecto presentado es la instalación de una Subestación Transformadora ST Aldaia justificada por el elevado número de solicitudes de nuevos suministros registradas en la comarca de L'Horta Oest, destacando el municipio de Aldaia y su entorno que conforman, en la actualidad, un área de fuerte desarrollo.  
El abastecimiento eléctrico de esta comarca se realiza, actualmente, a través de la red de distribución de 20 Kv. alimentada desde las subestaciones de Picanya, Quart, Torrent, El Oliveral y Llanos de Quart. Debido a los importantes niveles de carga que soportan tanto las referidas subestaciones como la propia red de distribución hasta los centros de consumo, se hace necesario el desarrollo paralelo de nuevas infraestructuras eléctricas entre las que se incluye la subestación eléctrica ST Aldaia, a fin de evitar situaciones de riesgo.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
La nueva subestación ST Aldaia se alimentará inicialmente mediante doble circuito a la tensión de 220 Kv. desde la línea de La Eliana-Quart-Torrent, que se conectará con el tramo Quart-Torrent previéndose, más adelante, su conexión con dos nuevas líneas que garantizarán a futuro un margen de potencia suficiente. El emplazamiento de la nueva subestación cerca del mercado de consumo a abastecer facilita el desarrollo de la red de distribución de 20 Kv.  
La ST Aldaia constará de las siguientes instalaciones:  
- Un sistema eléctrico de 220 Kv. con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y 8 posiciones correspondientes a cuatro de línea, tres de transformador y el enlace de barras.  
- Un sistema eléctrico de 20 Kv. con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento SF6, conformado por tres módulos de celdas con un total de 47 posiciones de las que treinta serán salidas de línea, tres de transformador, dos de medida, dos de servicios auxiliares, tres de batería de condensadores, dos de enlace de barras, una de partición y remonte, y cuatro de unión. Este sistema se completa con la dotación en intemperie de tres baterías de condensadores (BC).  
- Una transformación dotada con tres transformadores de potencia de 50 MVA cada uno y relación 220/20 Kv., con sus correspondientes reactancias trifásicas limitadoras de puesta a tierra. Para el suministro de los equipos y servicios propios de la subestación se montarán dos transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20/0,380-0,220 Kv. y 250 KVA de potencia cada uno.  
- Un edificio en el que se ubicarán las celdas de 220 Kv. y 20 Kv., equipos de control, protección, comunicación, alimentación en BT, etc., necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación, así como, dos pequeñas dependencias para ese aseo y vestuario, una en cada sala de control.  
El terreno para el establecimiento de la subestación propiedad de Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU lo conforman las parcelas 142 y 118 del polígono 20, del catastro de rústica del Ayuntamiento de Aldaia. Tiene una superficie aproximada de unos 15.160 m², clasificados conforme al planeamiento vigente como suelo no urbanizable según se indica en el estudio de impacto ambiental presentado.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Afecciones legales  
La ubicación donde se pretende localizar la nueva subestación eléctrica ST Aldaia queda dentro del perímetro de ámbito del PORN de L'Albufera, aprobado por el Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera.  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, productora de residuos peligrosos quedando sometida a autorización administrativa de la conselleria competente en medio ambiente o inscripción en registro de productor de residuos de la Comunidad Valenciana.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, en su anexo I recoge la actividad de producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). Esto supone que el titular de la actividad, comprobada su inclusión en dicho anexo, estará obligado a remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, tal y como recoge el artículo 3.1. de dicha reglamentación.  
La Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, que en su artículo 11 exige incorporar el estudio de la posible afección sobre el patrimonio histórico y cultural y el correspondiente informe de la conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados por la actuación.  
Los principales elementos ambientales considerados en el estudio de impacto ambiental son los siguientes:  
- Los cambios en el relieve y la destrucción de la calidad del suelo agrícola.  
- La calidad paisajística baja de la zona debido a la elevada antropización y a su escasa calidad natural, así como, la cercanía de diversas infraestructuras.  
- La relativa proximidad del Parque Natural de L'Albufera.  
- La flora actual corresponde a una zona con intensa explotación agrícola, ocupada por cultivos de regadío: plantaciones de cítricos, de huerta y especies ornamentales.   
- La fauna es de escasa relevancia, limitándose la característica de campos de cultivo.   
- La zona está atravesada por distintas infraestructuras viarias y por un amplio abanico de caminos de acceso de hacia las diferentes parcelas agrícolas.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Los impactos más significativos que se han identificado como consecuencia de las acciones previstas en el proyecto se enumeran a continuación, diferenciando aquellos que corresponden a la fase de construcción de los de la fase de funcionamiento de la subestación eléctrica.   
Fase de construcción:  
- Cambios en el relieve como consecuencia del movimiento de tierras.  
- Destrucción directa del suelo y disminución de su calidad.  
- Eliminación del uso del suelo y la vegetación como cultivo agrícola.  
- Transporte de material y maquinaria, y acopio de materiales.  
- Alteración de las acequias de riego del entorno de la parcela durante las obras  
- Emisión de contaminantes al aire por polvo y gases durante los movimientos de tierras y la ejecución del proyecto.  
- No se prevé que la ejecución del proyecto afecte al patrimonio arqueológico o paleontológico.  
Fase de explotación  
- La contaminación del agua subterránea debida a las posibles fugas de aceite de los transformadores.  
- Incremento del nivel sonoro de fondo por el funcionamiento de los transformadores.  
- Mejora del suministro eléctrico y facilitador del desarrollo urbano e industrial.  
- Bienestar y mejora de la calidad de vida de la población que resulte abastecida.  
- Intrusión visual respecto a las áreas de cultivo y su entorno.  
3. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras.  
Las principales medidas protectoras y correctivas que se consideran en el estudio de impacto ambiental son:  
- El área de actuación de la obra se limitará a la zona en que quede integrada la subestación eléctrica a fin de minimizar el impacto sobre el resto del entorno.  
- Se destinará la capa orgánica superficial de suelo retirada al inicio del movimiento de tierras para su extensión, al final de obra, sobre la zona de actuación hasta alcanzar las cotas de terreno proyectadas en la parcela.  
- Se evitará el levantamiento de polvo en las operaciones de carga y descarga de materiales y se apilarán en zonas protegidas del viento.  
- Durante las obras, no se realizarán en la zona de obras mantenimientos o reparaciones de maquinaria susceptibles de contaminar el suelo.  
- Finalizadas las obras, se procederá a la limpieza y retirada de los residuos de la zona, y se recuperarán las infraestructuras que pudieran haber resultado dañadas.  
- Se construirán bandejas de hormigón estancas para la recogida de eventuales fugas de aceites de los transformadores eléctricos.  
- Se vallará perimetralmente la parcela para evitar el libre acceso a personal no autorizado.  
- La aparición de restos arqueológicos o paleontológicos durante las obras obligará a suspender los trabajos, a delimitar el perímetro del hallazgo y a notificarlo a la conselleria de Cultura, Educación y Deportes   
4. Programa de vigilancia ambiental  
Las actuaciones propuestas en el programa de vigilancia ambiental incluyen las siguientes:  
- Se comprobará que todas las actuaciones durante las obras se realizan en el interior de la parcela y, al finalizar la misma, se comprobará el estado de los usos afectados por la ejecución de la obra.  
- Se comprobará el parque de maquinaria, el almacén de aceites y combustibles y las puestas a punto de la mima.  
- Se controlará que los residuos o cualquier otro material sobrante de la obra es retirado de forma conveniente.  
- Se comprobará que, en caso de desmontaje parcial de las acequias, se mantiene el riego en las parcelas afectadas por el desmontaje de la canalización  
- Se controlará que los aceites procedentes de los transformadores son almacenados y gestionados adecuadamente.  
- Control de cumplimiento de legislación y ordenanzas de carácter urbanístico.  
- Se vigilará la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en los trabajos que impliquen movimiento de tierras.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 14 de febrero de 2006, tuvo entrada en los servicios centrales de la conselleria de Territorio y Vivienda oficio de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, que informaba de la solicitud de declaración de impacto ambiental para una nueva subestación transformadora ST Aldaia tramitada por el Servicio Territorial de Energía de Valencia de la conselleria de Infraestructuras y Transportes. Al escrito se adjunta el proyecto y estudio de impacto ambiental y, se hace constar, el resultado de la información pública y sin haberse presentado alegaciones de carácter ambiental.  
Con fecha de 18 de abril de 2006, desde el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica se solicita al promotor la subsanación del estudio de impacto ambiental de determinados aspectos del vertido de aguas sanitarias al subsuelo. Con fecha de 19 de mayo de 2006, se recibe respuesta y solución técnica a este respecto.  
En fecha 31 de mayo de 2006, desde el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica se requiere al promotor el correspondiente informe de la conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa vigente de protección del Patrimonio Cultural Valenciano. Este informe se presenta en registro general de la conselleria de Territorio y Vivienda el 12 de junio de 2006 y se aporta la correspondiente documentación.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 2.g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana; y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de la Subestación Transformadora 222/20 Kv. ST Aldaia promovido por Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU en las parcelas 142 y 118 del polígono 20, del catastro de rústica del Ayuntamiento de Aldaia, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y de la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se restaurará, a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados.  
2. Las operaciones de vaciado y llenado del gas SF6, empleado como medio aislante dieléctrico en los interruptores, se realizará mediante equipos de recuperación que impidan la emisión libre del gas a la atmósfera.  
3. La aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificarlo inmediatamente la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte en aplicación de la Ley 4/98, de 11 de junio.   
4. Con respecto a las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la subestación transformadora se estará a lo dispuesto por la Dirección General de Salud Pública, órgano competente en la vigilancia sanitaria de la contaminación electromagnética, de acuerdo con la Ley 4/2005, de 17 junio, de Salud Pública de la Comunidad Valenciana. En todo caso, éstas se mantendrán por debajo de los límites establecidos por la Recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio (1999/519/CE), fijados en 5 Kv/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético. A la puesta en marcha de la subestación transformadora se realizarán mediciones para garantizar el cumplimiento de ambos límites (campo eléctrico y magnético), y cuyos resultados se incorporarán al programa de vigilancia ambiental.  
5. Una vez en funcionamiento la subestación transformadora, se procederá a medir los niveles sonoros generados al objeto de verificar el cumplimiento de las condiciones establecidas en la legislación vigente.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 20 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 37/05-AIA  
Título: Explotación avícola de gallinas ponedoras  
Promotor: Mª Carmen Jarque Ortiz  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Vall d'Uixó (Castellón)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de la actividad avícola de gallinas ponedoras  
Localización: Partida Fondo, parcela 412, polígono 6, del Término Municipal de La Vall d'Uixó (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de una actividad avícola de gallinas ponedoras, cuyas características, según la documentación aportada, se describen a continuación:   
La explotación cuenta en la actualidad con tres naves independientes preparadas para albergar 27.300 gallinas y pollos. La primera nave (1.200 m²) tiene una capacidad para 6.500 gallinas, 6.000 gallinas la segunda, y 12.000 la tercera (6.000 en cada planta); y 700 pollos por nave, total 2.800; es decir, un total de 27.300 aves (entre gallinas y pollos). Disponiéndose de 6 gallinas por metro cuadrado en cada una de las tres naves.   
La granja está compuesta por tres naves, independientes. La primera tiene unas dimensiones de 1200 m², la segunda 1100 m², y la tercera 1100 m², en dos plantas. Complementariamente, existen cuatro edificaciones auxiliares destinadas a distintos almacenamientos; otra quinta, donde se depositan provisionalmente los huevos después de su recogida; y una sexta edificación donde se localizan los aseos y vestuarios, siendo el total de m² de estas edificaciones de 365 m².   
Respecto a los materiales constructivos de las naves, éstas tienen una estructura de hierro laminado; asi como cerramientos, cimentación y solera de hormigón, fundamentalmente, entre otros materiales que aseguran una correcta impermeabilización de las mismas.   
El proceso consiste en la entrada de gallinas y pollos (utilizados para fecundar a las gallinas) una vez al año, permaneciendo 11 meses en las naves, momento en el cual son retirados de la misma, procediéndose a la limpieza y desinfección para poder efectuar la entrada de nuevas gallinas ponedoras. La producción media es de 73.500 huevos/día, siendo trasladados a un edificio auxiliar de la explotación, donde son retirados diariamente por la empresa Florida, en camiones frigoríficos.  
Con respecto a las medidas higiénico-sanitarias existentes en las naves, destacan, entre otras, las siguientes:  
- Las ventanas de las naves estarán protegidas con una red de malla metálica para la protección contra pájaros y roedores.   
- En el acceso de la parcela en el Camino de Pou de Canelles, se construirá un vado sanitario, situado a la entrada del recinto, con el objeto de desinfectar los vehículos y personas que puedan acceder a la explotación, teniendo un largo y profundidad suficientes como para permitir la total y correcta desinfección de éstos.   
- En todo el perímetro de la parcela se dispone de una valla de malla, para evitar la entrada de animales en la explotación que puedan ser posibles vectores de enfermedades.   
Con respecto al sistema de gestión de los cadáveres, la retirada de los mismos es realizada por una empresa especializada en ello; teniéndose suscrito un contrato con la empresa J. Canet SL., situada en la Partida Pla de Museros de la Almazora (Castellón).  
En cuanto a la recogida y eliminación del estiércol, se dispone de contrato con dos empresas autorizadas en la recogida del estiércol, extrayéndose y llevándose todo el estiércol directamente en la fase de limpieza de las naves, gestionando a su vez, su aprovechamiento posterior. La recogida se efectuará una vez finalizado cada ciclo de producción siendo la producción de estiércol de 220 m³ anuales, recogidos, tal y como se indica, en su totalidad por las empresas anteriormente mencionadas.  
En la explotación se dispone de una balsa de almacenamiento de agua con una capacidad de 500.000 litros, dado que no se dispone de enganche a la red de agua potable, abasteciéndose del agua de un pozo propio existente dentro del recinto, autorizado en su día por la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
La distancia al núcleo urbano de La Vall d'Uixó es superior a 2 km., y la distancia mínima a otras granjas y a la zona industrial más próxima sobrepasa los 1000 m, según los datos aportados en el estudio de impacto ambiental.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
El expediente se inició el 17 de marzo de 2005, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, del estudio de impacto ambiental, del proyecto de actividad y del expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 155, de 25 de diciembre de 2004, así como la notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se hayan presentado alegaciones de carácter ambiental.  
2. Petición de Informes Sectoriales  
El 25 de abril de 2005 se solicita al promotor a través del Ayuntamiento de La Vall d'Uixó ampliación de documentación referente a:   
- Elaboración de un nuevo estudio de impacto ambiental (en base a la Orden de 3 de enero de 2005 de la conselleria de Territorio y Vivienda publicada en el DOGV nº 4922), debiendo estar sometido a información pública, tal y como establece el artículo 22 del Decreto 162/90 de Impacto Ambiental.   
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 47/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
El 12 de mayo de 2006 se remite notificación de advertencia de caducidad al Ayuntamiento de La Vall d'Uixó y a la promotora del proyecto, en la que se advierte de la paralización del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, si transcurridos tres meses desde el recibo de la presente notificación, no se procede a la presentación de la documentación requerida en fecha 25 de abril de 2005.  
El 2 de junio de 2006 la promotora del proyecto, remite documentación complementaria en la que se adjunta:   
- Copia del informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a un aprovechamiento de aguas subterráneas de la explotación avícola inferior a 7.000 m³/año, en el que se indica que la presente explotación no afecta al dominio público hidráulico ni a su régimen de corrientes.  
- Copia del escrito de presentación del estudio de impacto ambiental en la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, a efectos de obtener el informe previsto en el Artículo 11 de la Ley 47/1998.   
- Copia del informe de la Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano referente al estudio previo arqueológico, en el que se indica:   
- Visto el estudio previo aportado por nuestros servicios técnicos, se ha puesto de manifiesto que, desde el punto de vista arqueológico, del mismo se deriva que no se conocen yacimientos arqueológicos en la zona.  
- Desde el punto de vista del patrimonio paleontológico, de conformidad con el informe emitido por nuestros servicios técnicos, la incidencia será nula.  
- Sin perjuicio de lo anterior, en el estudio de impacto ambiental debe preverse que en su caso la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinaría la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta conselleria al efecto de que se determinen las actuaciones oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Desde el punto de vista del patrimonio etnológico por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que en los resultados de los trabajos de prospección se indica que no se han localizado elementos etnológicos en el área afectada.   
- Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo correspondiente.  
- Copia de la instancia presentada en el Ayuntamiento de La Vall d'Uixó, en la que se indica la presentación de la documentación anteriormente indicada en los párrafos previos.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:   
- Autorización previa de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial; en el que se incluye informe favorable de la conselleria de Agricultura, indicándose: En relación con el presente expediente se ha emitido informe favorable por parte de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, condicionado al cumplimiento de determinados requisitos de infraestructura sanitaria. Este informe se considera incorporado a la autorización previa, de modo que ésta queda condicionada al cumplimiento de las condiciones del informe, que será notificado al interesado junto a la correspondiente resolución.  
- Informe desfavorable del veterinario de área, en el que se indica que se han de establecer determinadas medidas complementarias para garantizar la higiene y bienestar en la explotación, dado que el local y las instalaciones, en general, no reúnen las condiciones higiénico-sanitarias exigidas por las disposiciones vigentes. Siendo algunas de las aclaraciones y medidas complementarias que se establecen para garantizar la higiene y sanidad del establecimiento, las siguientes:  
- Se solicita aclaración respecto al sistema de potabilización empleado para el tratamiento del agua extraída de pozo propio, el cual no queda definido en el proyecto de actividad.  
- Se solicita aclaración respecto a la instalación, ubicación, dimensiones y características del estercolero.  
- Se solicita aclaración respecto a si la cama es retirada directamente de las naves por empresa gestora o sufre un almacenamiento previo, en el interior del recinto o en cualquier otro lugar, concretando su ubicación.  
- Con respecto a la retirada de la gallinaza (mezcla del material de las camas y las heces de los animales), se solicita la presentación de contrato firmado con empresa autorizada para la gestión de este residuo, así como documentación acreditativa de que la empresa receptora está autorizada para la gestión de este tipo de residuo.  
- Se solicita contrato vigente suscrito con la empresa J. Canet SL respecto a la retirada de animales muertos.  
- En el proyecto de actividad no se refleja la medida correctora referente a la plantación de árboles y arbustos en el perímetro de la parcela con carácter definitivo, no apareciendo grafiada en planos.  
- Informe favorable del ingeniero técnico municipal.  
- Informe favorable de la ayudante de sostenibilidad municipal.  
- Informe favorable de la concejala delegada de urbanismo y sostenibilidad, en el que se indica que la licencia solicitada puede concederse con la adopción de las medidas correctoras a las que se hace referencia en el expediente.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable según el planeamiento vigente municipal.  
El municipio de La Vall d'Uixó está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
La actividad ganadera se halla incluida en la zona definida como área de influencia antrópica, según el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se efectúa una descripción, un inventario ambiental del área de ubicación de la explotación y de la zona donde se enmarca, desde el punto de vista de la: climatología, relieve, hidrología, vegetación y fauna.  
Se desarrollan las acciones susceptibles de generar impacto, distinguiéndose entre la fase de construcción y la de funcionamiento. Sin embargo, y dado que las naves ya están construidas, no se desarrollará en el presente apartado las acciones impactantes que se produjeron cuando éstas se construyeron; describiéndose a continuación los principales efectos y los factores impactados derivados de la fase de funcionamiento:  
- El aire: Por la producción de olores debida al propio desarrollo de la actividad; aunque ésta no originará excesivas molestias a los vecinos a la misma, dado su carácter aislado; y por la producción de ruidos, tanto los ocasionados por la propia actividad, como los producidos por el tránsito eventual de camiones de transporte.  
- El suelo: Por la producción de residuos, tanto por el estiércol generado (compuesto por la mezcla del material excretado y la viruta o serrín que componen la cama), como por los residuos líquidos procedentes de la limpieza y desinfección de las naves.  
- El agua: Por el uso que supone de este recurso la presente actividad.  
Para valorar cualitativamente las posibles alteraciones derivadas de la actividad de la granja avícola, se ha construido una matriz de impactos, en la que se relacionan los efectos que las diferentes acciones provocan sobre los factores ambientales impactados; estableciendo una serie de variables a analizar, como son la intensidad, la extensión, el momento, la persistencia y la reversibilidad, entre otras.  
Y aunque en el estudio presentado no se ha establecido una valoración global de los resultados, puede considerarse en términos generales como viable desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, así como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental se han establecido medidas preventivas y correctoras tanto para la fase de construcción, como para la de funcionamiento. No obstante, a los efectos pertinentes, sólo se considerarán las establecidas para la fase de funcionamiento, puesto que todas las instalaciones se encuentran ya ejecutadas, y por lo tanto, se estima como no necesarias su inclusión en el presente apartado. Por ello, para la fase de funcionamiento:  
- Se deberá mantener unas condiciones higiénico-sanitarias adecuadas, evitando al máximo la producción de olores.  
- Mantenimiento de una vigilancia exhaustiva en cuanto a la eliminación de animales muertos o enfermos, que serán retirados por empresa especializada.  
- Retirada del estiércol de las naves por parte de una empresa contratada para ello, que se hará cargo de la gestión de los mismos.   
- Efectuar la limpieza y desinfección tras la retirada de las gallinas y pollos, escogiendo productos con una buena relación entre el grado de desinfección y la inocuidad con el medio ambiente.  
- Aprovechamiento del agua de limpieza para el riego de la parcela, evitando su vertido incontrolado.   
- Vigilancia y control de las condiciones de desarrollo y manejo de la explotación, en función de las condiciones higiénico-sanitarias; modificando aquellos factores que condicionan el aumento de la producción, llevando consigo una mayor rentabilidad de la explotación.  
Las medidas correctoras recogidas en el estudio deberán ampliarse con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental, se indican los impactos ambientales sobre lo que deberá establecerse un seguimiento:  
- La afección de los vertidos de aguas residuales.  
- La afección sobre suelos y cultivos.  
- Los efectos sobre el tráfico.  
Para ello, los indicadores que se utilizarán serán:  
- Grado de cumplimiento en la gestión de los residuos.  
- Aparición de vertederos incontrolados.  
- Control de vertidos.  
- Reutilización de capa de tierra vegetal.  
- Realización de medidas de integración paisajística.  
- Aparición de edificaciones o actividades no previstas en los alrededores.  
Y los controles mínimos a desarrollar serán:  
- Control sobre la gestión de los residuos sólidos urbanos, inertes y especiales que se generen en el ámbito de la actuación.  
- Mantenimiento de las redes de abastecimiento de agua y de saneamiento para evitar fugas.  
- Control sobre el buen funcionamiento de la red de pluviales y de drenaje de la actuación.  
- Se vigilará el cumplimiento de la vigente legislación en materia de seguridad e higiene en el trabajo.  
Se especifica que, si durante el proceso de control se detectase una desviación negativa con respecto a las previsiones marcadas, se tomarán todas aquellas medidas que consideradas más oportunas por parte de las administraciones públicas competentes y, por la entidad promotora de la actuación. Asimismo, con respecto a los instrumentos y los niveles operativos del plan de vigilancia ambiental, se indica que se elaborará un informe periódico anual, en el que se incluirán, entre otros los niveles de impacto observados, la eficacia detectada de las medidas correctoras implantadas, así como todas las modificaciones que se introduzcan en el programa con el objeto de adaptarlo a las nuevas situaciones.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la ampliación de la actividad avícola de gallinas ponedoras, localizada en el término municipal de La Vall d'Uixó (Castellón), promovida por Mª Carmen Jarque Ortiz, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- En la documentación remitida se aporta contrato suscrito con la empresa J. Canet, SL a fecha 1 de marzo de 2001, en el que se indica el compromiso por parte de la empresa de la recogida, entre otros servicios, de los cadáveres de animales que se generen en la explotación. Sin embargo, en el mismo se indica que el contrato tiene vigencia hasta el 31 de diciembre de 2001, pudiendo ser prorrogado por periodos iguales previo acuerdo entre las partes. Por lo que, previo a la concesión de la licencia de actividad, deberá presentarse ante esta dirección general y ante el órgano sustantivo, copia del contrato de retirada de cadáveres suscrito para la totalidad de los animales que albergará la explotación, vigente y debidamente firmado por ambas partes, en el que conste además, si la empresa dotará a la explotación de contenedor homologado para contener los cadáveres hasta que se efectúe la retirada de los mismos, o bien, si deberá ser aportado por el propio promotor.  
- Se adjunta en la documentación remitida copia del contrato suscrito con la empresa Azuser SL, en el que se certifica que dicha empresa realizará la retirada y gestión de los residuos sépticos generados en la explotación; firmado en fecha 26 de julio de 2004. Por lo que deberá remitirse, previo a la obtención de la licencia de actividad, a esta dirección general y al órgano sustantivo, copia del contrato actualizado y debidamente firmado por ambas partes; en el que se indique además, la frecuencia de la retirada de dichos residuos.   
- Deberá disponerse, previo a la concesión de licencia de actividad, del informe favorable de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte; debiendo ser presentado ante esta dirección general y ante el órgano sustantivo.  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados, los cuales podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración.  
- Deberá presentarse ante esta dirección general y ante el órgano sustantivo, copia del contrato de retirada de la gallinaza suscrito con las dos empresas a las que se hace referencia en el estudio de impacto ambiental, o en su defecto, con aquella que se tenga suscrito actualmente; estando debidamente vigente y firmado por ambas partes, y en el que se indique la totalidad de gallinaza retirada y la frecuencia de la misma.   
- En los huecos de las ventanas de la nave se colocará una tela o malla pajarera, comprobando frecuentemente el estado y las posibles roturas que pueda presentar, con el fin de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.   
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.  
- Dado que el municipio de La Vall d'Uixó está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias; se aplicarán todas aquellas medidas que sean necesarias para evitar la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos; sobretodo, en caso de modificar la gestión de residuos destinándolos como abono orgánico en campos de cultivo de la zona.  
- La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren armónicamente con el paisaje o elementos de mimetización natural, tales como barreras vegetales con el fin de minimizar el impacto paisajístico creado.  
- Deberá darse cumplimiento a las especificaciones establecidas en los informes elaborados por la conselleria de Agricultura el veterinario de área, en los que se indicaban, entre otras cuestiones, las medidas complementarias que debían establecerse para garantizar una mayor higiene y bienestar en la explotación.  
- Deberá cumplirse los requisitos establecidos en el Real Decreto 3/2002, de 11 de enero, por el que se establecen las normas mínimas de protección de las gallinas ponedoras (BOE nº 13, de 15 de enero de 2002).  
- Para el control de los insectos y roedores se llevarán a cabo medidas de prevención, medidas de higiene general de las instalaciones y tratamientos de desinsectación y desratificación, a base de insecticidas y raticidas biodegradables de escasa toxicidad; intensificándose su uso en los meses de verano.   
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación avícola, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el tratamiento y destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 208-01/AIA  
Título: Transformación agrícola en la partida El Murteral de Algimia de Alfara  
Promotor: SAT nº 6292 La Murta  
Autoridad sustantiva: Servicios territoriales de Medio Ambiente de la conselleria de Territorio y Vivienda  
Objeto del proyecto: Transformación de secano en regadío para la plantación de cítricos   
Localización: Parcela 50 (a, b, c, d, e, f) del polígono 2 y parcelas 43 (a, c, d, e, g, h), 70, 147, 153(a, b) del polígono 3 de Algimia de Alfara  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El proyecto consiste en la realización de las actuaciones necesarias para la implantación en diversas parcelas situadas en los polígonos 2 (50 a, b, c, d, e, f) y 3 (43 a, c, d, e, g, h, 70, 147, 153 a y b) de Algimia de Alfara del cultivo de cítricos en régimen de alta frecuencia (riego por goteo).  
La transformación de tierras afectará a un total de 26,247 Has. El volumen total de desmontes se estima en 182.348 m³.  
Las actuaciones previstas son:  
- Movimientos de tierra y reparcelación de la superficie  
- Construcción de caminos perimetrales de las mismas y mesetas de cultivo  
- Construcción de la nave que alojará las instalaciones del cabezal de riego.  
Para ejecutar dichas actuaciones está previsto el desbroce y la limpieza del terreno por medios mecánicos así como la retirada y apilado de la tierra vegetal del total de la superficie 0,20 cm de espesor, para su posterior incorporación a las mesetas. Se ejecutarán trabajos de desmonte y terraplenado y se construirán mesetas de cultivo de 2m de ancho, 0,3 m de altura y 3 metros de separación entre mesetas. Todas estas obras variarán la fisonomía de las parcelas así como la pendiente del terreno.  
Los caminos proyectados se construirán con un ancho de 5 metros, y se construirán con materiales granulares compactados y desagües de hormigón sin armar de sección en V.  
La nave cabezal de riego comunitario medirá 12x8 metros y será a un agua.  
Tanto el proyecto de transformación presentado como el estudio de impacto ambiental resultan ambiguos en cuanto a la descripción de las acciones proyectadas. En el proyecto no se menciona la implantación de red de riego ni su electrificación . Sin embargo, en el estudio de impacto ambiental se menciona el trazado de la red de tuberías. La presente declaración de impacto se referirá a la transformación de secano en regadío con implantación de riego por goteo ya que se entiende que el proyecto no tiene sentido sin la realización de la red de riego excluyéndose -de la presente declaración- cualquier otro tipo de actuación que, en su caso, requerirá un nuevo estudio de impacto ambiental.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El proyecto de transformación agrícola en la partida El Murteral de Algimia de Alfara, el estudio de impacto ambiental y el documento de síntesis es remitido por el promotor directamente a los servicios centrales de la conselleria de Territorio y Vivienda con registro de entrada de 4 de mayo de 2001.  
El trámite de información pública se realizó mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el día 22 de septiembre de 2004.No se presentaron alegaciones.  
Informes sectoriales  
El día 26 de septiembre de 2001, se requiere al promotor para que aporte documentación sobre la disponibilidad legal del agua de riego que se empleará en el cultivo de cítricos.  
El día 4 de octubre de 2001, tiene entrada en la presente conselleria, documentación referida a la concesión de aguas para riego emitida por la Confederación Hidrográfica del Júcar referente al pozo denominado La Murta, sito en el término municipal de Algimia de Alfara (Valencia)  
Además, el expediente recoge:  
- Informe positivo de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación sobre la aptitud técnica y económica de la transformación solicitada. En el informe se cita: «gran parte de las parcelas clasificadas como cultivos, éstos de existir (parcelas del polígono 2 y 43 a) estarían abandonados e invadidos de matorral desbrozado por una labor muy reciente» Y sigue: «circunscribiéndose a las parcelas catalogadas como forestales, sólo se concreta masa de pinos adulto actualmente en las parcelas 43 e y g.»  
- Certificado del Ayuntamiento de Algimia de Alfara respecto a la calificación urbanística de los terrenos en la que se informa de lo siguiente:  
Según el PGOU de Algimia de Alfara, con fecha de aprobación definitiva del 31 de enero de 2001, la calificación urbanística de las parcelas que se solicitan es la siguiente:  
- Polígono 2, Parcela 50: Suelo no urbanizable común de predominio agrícola  
- Polígono 3 parcela 43: Subparcelas a, c, d, e, g, h con una superficie catastral de 76.014metros cuadrados, suelo no urbanizable común de predominio agrícola. Subparcelas 43 b, f, i con una superficie catastral de 69.510 metros cuadrados suelo no urbanizable de predominio forestal.  
- Polígono 3 parcela 70, suelo no urbanizable protegido de predominio forestal  
- Polígono 3 parcela 147, suelo no urbanizable común de predominio agrícola  
- Polígono 3, parcela 153, suelo no urbanizable común de predominio agrícola.  
- Informe de la sección forestal de la Dirección Territorial de Valencia referido únicamente a la parcela 50 del polígono 2 en el que se informa favorablemente la transformación de la parcela 50 a y de forma desfavorable para el resto de subparcelas de la misma.  
- Informe de la sección de vías pecuarias en el que se cita: que no afecta a ninguna vía pecuaria clasificada en ese término municipal.  
- Informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial respecto a los términos de su competencia y en el que se informa favorablemente a la transformación agrícola en las parcelas 43 h,147 y 153 del polígono 3.   
Afecciones legales  
La transformación propuesta afectará a suelo no urbanizable común de predominio agrícola y suelo no urbanizable común de predominio forestal.   
Según informe emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial citado anteriormente, el proyecto se encuentra en al ámbito territorial del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la Sierra Calderona aprobado mediante el Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano.  
Atendiendo a dicho plan, la zona se encuentra en su área de influencia. Dentro de la misma, la zona se encuentra en un área de predominio agrícola aunque parte de las parcelas afectadas son de naturaleza forestal entrando dentro de la definición que, por parte de dicho PORN, se da para las áreas de predominio forestal.  
Por otro lado, según el Plan general de ordenación forestal, aprobado mediante el Decreto 106/2004, considera la práctica totalidad de los terrenos cuya transformación se solicita como montes o terrenos forestales (cultivos abandonados de tendencia forestal y terrenos forestales con arbolado natural). Tan sólo carecen de esta característica forestal, la subparcela 43 h del polígono 3 y las parceas 153 y 147, del mismo polígono.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La transformación afecta a zonas de antiguos cultivos de secano semiabandonados y recolonizados por vegetación arbustiva y arbórea.  
Como elementos ambientales que van a ser afectados por la realización del proyecto, el estudio de impacto ambiental destaca :la atmósfera por disminución de la calidad del aire en la fase de construcción ;el suelo durante las fases de construcción y funcionamiento destacándose la posible aparición de fenómenos erosivos;la vegetación, por la eliminación de la vegetación existente y el cambio previsible de especies durante la fase de funcionamiento en la que la vegetación nitrófila y arvense desplazará a la espontánea propia del terreno; en la fase de construcción se verá afectada la fauna, obligando a su desplazamiento; el paisaje se verá afectado por el cambio de la fisonomía del terreno y la construcción del cabezal de goteo.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental valora e identifica los siguientes impactos previstos:  
- Emisión de polvo: afectará a una franja de 200 metros alrededor de la obra. El efecto será directo sobre la calidad del aire e indirecto sobre suelo, agua, vegetación, paisaje, fauna y sanidad humana. El efecto tendrá una periodicidad irregular y será, en general, reversible.  
- Emisiones gaseosas a la atmósfera: procederán de los motores de combustión interna empleados en la fase de construcción y durante la fase de funcionamiento de las emisiones de gases de la maquinaria empleada en el cultivo. El efecto se considera reversible a corto plazo.  
- Incremento del nivel sonoro: ruidos y vibraciones procedentes de la maquinaria. Se describe como puntual.  
- Modificación de la dinámica de la escorrentía superficial: las modificaciones que se realizarán en las parcelas afectarán a la dinámica de las aguas apareciendo zonas imprevisibles de desagüe y aparición de fenómenos erosivos. Dicho impacto se califica de magnitud moderada y reversible mediante la aplicación de medidas correctoras.  
- Contaminación física y química del agua: por fenómenos de escorrentía hacia cauces superficiales y de percolación de productos químicos hacia los acuíferos subterráneos. El impacto se califica de reversible y moderado.  
- Contaminación del suelo:se describen dos clase de impactos: por derrames accidentales de productos fitosanitarios y por salinización procedente de los bulbos húmedos del riego por goteo. Este impacto será reversible y de magnitud moderada.  
- Disminución de la biodiversidad: la sustitución de las especies presentes en las parcelas con matorral tendrá un efecto leve, reversible a largo plazo y afectará directamente a los factores vegetación y fauna.  
- Alteración del paisaje: el efecto será directo, reversible y de magnitud leve.  
- Creación de empleo: será positivo tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento.  
- Disminución de la sanidad y seguridad: aumento de riesgos de accidentes laborales y aumento del riesgo de salud de las personas por posibles contaminaciones de las aguas subterráneas.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental presenta una serie de medidas para minimizar los impactos previstos. Entre ellos se destacan los siguientes:  
- Regado periódico de las zonas donde se realicen movimientos de tierras.  
- Vigilancia de los motores de combustión interna.  
- Adecuada gestión de los residuos de envases de fitosanitarios.  
- Cubrición del suelo no cultivado con restos de poda  
- Prohibición de quemas incontroladas y, en su caso, construcción de quemadores  
- Construcción de encachado de piedra en los puntos de desagüe y realización de sistemas para disminuir la velocidad del agua en las mesetas de cultivo.  
- Adecuado control de los tratamientos fitosanitarios.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto se basa en la comprobación de las medidas correctoras propuestas.  
De las medidas correctoras propuestas y del programa de vigilancia ambiental y de la consulta de las pertinentes fuentes documentales e informes, se deduce que la futura explotación puede tener problemas de erosión que se intentarán solucionar con las medidas correctoras, medidas que pueden ser insuficientes de acuerdo con las condiciones climáticas del terreno en el que son probables la aparición de fenómenos de lluvia torrencial. Consultadas las bases de datos y los informes pertinentes queda demostrado que la mayor parte de las parcelas poseen pendientes mayores al 10% y que en algunas zonas pueden llegar a superar el 20% por lo que la magnitud de los movimientos de tierra necesarios para dotar de la óptima pendiente a las mesetas va a ser muy elevada y el riesgo de erosión, aún adoptándose medidas correctoras, alto.  
Por otro lado, el cultivo de naranjos con riego de alta frecuencia deja al suelo desprovisto de vegetación y expuesto a la degradación de los fenómenos atmosféricos y, en caso de un inadecuado manejo, expuesto a una creciente salinización.  
El estudio de impacto obvia la pertenencia de la zona en cuestión al area de influencia del Parque Natural de la Sierra Calderona en una zona con una marcada tendencia forestal y en la que se observa la creciente implantación de las transformaciones de secano en regadío en un área que posee cierta fragilidad visual y donde lo que se pretende mediante la figura jurídica de declaración de parque natural es preservar sus valores naturales mediante la gestión adecuada de sus recursos con el fin de lograr un desarrollo sostenible.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y Artículo 63 del Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona.   
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Considerando que el expediente tuvo entrada en los servicios centrales de esta conselleria el 4 de mayo del año 2001.  
Considerando que la concesión de aguas para riego fue emitida con fecha de marzo de 1991.  
Considerando que la explotación se encuentra ubicada en el área de influencia del Parque Natural de la Sierra Calderona quedando afectado por el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de dicho parque aprobado mediante Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano.  
Considerando que parte de las actuaciones propuestas se realizarán en suelo no urbanizable protegido de predominio forestal, se resuelve:   
Primero  
Estimar aceptable, la transformación agrícola en la partida El Murteral en las parcelas 43 subparcela h, 147,y 153 a, b del polígono 3 del término municipal de Algimia de Alfara, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- La construcción de la nave comunitaria de riego tendrá la dimensión mínima imprescindible para albergar los automatismos de riego, de modo que se cumplan los preceptos contenidos en el Artículo 51 del Decreto 77/2001, en el que se cita expresamente que se podrá autorizar la construcción de casetas para la instalación de cabezales de riego localizado en parcelas con una superficie mínima de 5.000m², con una superficie máxima edificada de 10m² y una altura máxima de la edificación de 3 metros. Dicha edificación se recubrirá con materiales que mitiguen el impacto visual y se construirá en terrenos autorizados para la transformación.  
- La anchura máxima de los caminos se reducirá a 3,5 metros de anchura. En el caso de que por motivos técnicos o de seguridad esto no fuera posible, se justificará tal circunstancia ante la Dirección General del Medio Natural mediante la presentación de memoria técnica. Se vigilará la posible aparición de fenómenos erosivos debiendo corregirse éstos con los medios técnicos adecuados.  
- El tendido de tuberías primarias se realizará enterrada debiendo discurrir éstas por los caminos y no afectando a terreno forestal en ningún caso.  
- En la explotación se aportará con frecuencia anual materia orgánica a las mesetas de cultivo con el fin no solo de asegurar la correcta disponibilidad de nutrientes y la mejora del complejo de cambio sino con el fin de mejorar las características físicas y químicas del terreno y prevenir la degradación del mismo. Además se practicará el no cultivo dejando la vegetación espontánea o segándola en el caso de nitrófilas y arvenses.   
- Con el fin de minimizar la erosión, proteger la biodiversidad y mejorar el paisaje, se fomentará o plantará en los taludes de las mesetas barreras vegetales de arbustos presentes en la zona.  
- De acuerdo con las especificaciones de la Confederación Hidrográfica del Júcar, se instalará contador volumétrico para controlar el volumen de agua utilizado. Además se revisará periódicamente toda la instalación de riego para detectar fugas o mal funcionamiento en la red que pueda suponer una inadecuada gestión del recurso.  
- En la aplicación del riego se deberán aceptar los preceptos que a tal efecto divulga la conselleria de Agricultura con el fin de no salinizar el terreno y no realizar un excesivo aporte de nutrientes que pueda llevar como consecuencia la contaminación de acuíferos y se respetará la Orden de 29 de marzo de 2000 de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.  
- Todo residuo que se produzca en la explotación tanto en la fase de construcción como de funcionamiento se deberá gestionar de manera adecuada y de acuerdo con la legislación vigente.  
- No se permite la quema de restos de cultivo debiéndose incorporar los restos de poda al terreno según especifica el estudio de impacto ambiental.  
- En la realización de cualquier tipo de trabajo tanto en la fase de construcción como en la fase de cultivo se cumplirá el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
Segundo  
Desestimar la transformación en las subparcelas a, b, c, d, e, f de la parcela 50 del polígono 2 y las subparcelas a, c, d, e, g de la parcela 43 del polígono 3 de Algimia de Alfara y la parcela 70 del mismo polígono de acuerdo con los informes de la autoridad sustantiva y de la Dirección General de Ordenación y Planificación Territorial.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 88/06-AIA  
Título: Industria para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado  
Promotor: Bestile, SL.   
Localización: Partida La Torreta, s/n - Alcora (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Bestile, SL, es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...), en cuyas instalaciones de Partida La Torreta, s/n del término municipal de Alcora (Castellón), fabrican baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas y esmaltes, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la autorización ambiental integrada.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, siendo objeto de ampliación en una pequeña fracción, respecto a las instalaciones existentes, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento al final de su vida útil.  
Bestile, SL, situada en una parcela calificada como suelo urbano industrial, según el PGOU del municipio de Alcora.  
La parcela tiene una superficie de 15.639 m², de los que 8.614 m² están edificados, lindando con otras actividades industriales del sector cerámico y de gestión de residuos industriales.  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente agua, arcillas y esmaltes y colores cerámicos; y como fuentes de energía, gas natural y electricidad.  
Las instalaciones industriales tienen una capacidad de producción anual de unos 6.600.000 m², equivalente a unas 400 Tm/día, disponiendo actualmente de tres líneas de fabricación de baldosas cerámicas mediante el proceso de monococción, realizando las siguientes operaciones básicas: almacenamiento en tolvas de arcilla atomizada, prensado del polvo atomizado, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación, y posterior empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como centro de transformación, preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, balsas de aguas de proceso, que son gestionadas, red de aguas pluviales y otros servicios generales tales como almacenamiento de gasóleo, redes de gas natural, aire comprimido, almacén de residuos generados, y equipamientos auxiliares: oficinas, laboratorios, talleres, etc.  
Los esmaltes cerámicos son preparados en sus instalaciones mediante adición de colores, dispersantes, etc. En la preparación, manipulación y aplicación del esmalte sobre el soporte cerámico se producen importantes cantidades de aguas residuales contaminadas. Tales aguas residuales son gestionadas, aguas que deberán ser caracterizadas y en caso de dar carácter de peligrosidad habrán de ser gestionadas por gestor autorizado para tal tipo de residuo.  
Las aguas pluviales son vertidas al alcantarillado y las residuales de uso sanitario sin tratamiento son gestionas a EDAR.  
Tramitación administrativa  
La industria dispone inicialmente de licencia municipal de actividad, concedida en 1999 y de ampliación de oficinas en 2003.  
En fecha 24 de enero de 2005 el Ayuntamiento emite certificado de inexistencia de alegaciones en relación con la exposición al público de la solicitud de autorización ambiental integrada..  
En fecha 16 de enero de 2006 se somete a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicado por la DGCA de esta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV nº 5.177.  
En fecha 4 de marzo de 2006 se recibe, remitido por el Area de Evaluación Ambiental: el proyecto básico y el estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia.  
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
La gestión de residuos está específicamente regulada por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, por lo que se estará a lo dictado por la Dirección General de Calidad ambiental en la autorización de gestión concedida.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, y con baja vulnerabilidad de contaminación de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática del Territorio de la Generalitat Valenciana.  
La situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial antropizado, aunque colindante con suelo rústico, los elementos ambientales del medio inerte o abiótico serán los más directamente afectados por su desarrollo, y los medios biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. No existiendo una convivencia con viviendas cercanas, debiendo controlarse las exigencias de contaminación debido a la concentración de industrias en la zona.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados. Al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos, recuperándose los lodos por valorización dentro del sector cerámico, que deberán de ser caracterizados, al contener metales procedentes de los colores y esmaltes que podrían conferirle el carácter de peligrosidad, y en su caso deberán ser gestionados por gestor autorizado.   
También es reseñable que se proyecta el vertido cero de aguas residuales industriales, que son reutilizadas en los atomizadores, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento.  
No existe alcantarillado en la zona.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El estudio de impacto ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo II del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los atomizadores y hornos, y el polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las canteras y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados, así como el derivado de los vertidos.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento (al estar la planta en marcha), y en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Aporta un informe de la medición de acústica producida por la industria realizado por el redactor del proyecto, en el que se hace constar que se sobrepasan los límites en algunos puntos, imputándosele al tráfico. Por lo que deberá realizarse una auditoría por un OCA en este sentido y actuar en caso necesario para garantizarse el cumplimiento de la legislación vigente.  
En cuanto a la generación de vibraciones, este tipo de industria no es representativo de generación de vibraciones, salvo por las prensas, pero con los aislamientos de bancada descritos en el estudio, son suficientes.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria contará con un total de 10 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, tras las modificaciones introducidas que se han de someter al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- En la los hornos y secaderos: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes).  
- En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los límites de en chimeneas de los procesos de cocción, secado y captaciones de polvo de proceso, y en cualquier caso los establecidos en el Decreto 833/75.  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por la descarga de los camiones bañera y el debido a la rodadura sobre el material, así como el desprendido de las cajas cargadas con arcilla, por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
Finalmente, se deberá disponer de una máquina barredora con filtro de captación de polvo, para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua industrial procede de la red de la empresa suministradora de la zona industrial.  
La parcela dispone de redes separativas para la recogida de aguas pluviales, residuales industriales y residuales domésticas, careciendo de conexión a la red municipal de saneamiento donde verter.  
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas de las unidades del proceso industrial y las aguas sanitarias:  
- Las industriales de los procesos de esmaltado y baldeo son gestionadas con gestor autorizado y recuperadas en el proceso de atomización de arcillas, de las que deberán aportar caracterización y cantidad anual gestionada, y en caso necesario, declaración de producción de tal residuo peligroso. Al no haber depuración, no se generan lodos de depuración.  
- Las aguas residuales de uso sanitario son gestionadas a EDAR.  
Las chimeneas de los hornos y secaderos carecen de sistemas anticontaminación, y los equipos dispuestos para el tratamiento de gases en el resto de puntos de captación de polvo son por vía seca, de modo que no generan aguas residuales.  
Para las aguas pluviales no dan solución de vertido, argumentando no verter, en base a la Orden de 14 de mayo de 1990, por la que se aprueba la instrucción de carreteras 5.2-IC Drenaje superficial, no aplicable al caso, siendo el objeto y ámbito de aplicación de la instrucción exclusivamente como recomendación para proyectar elementos de drenaje superficial de una carretera. No habiéndose estudiado, por otra parte, en el inventario ambiental la pluviometría de la zona, en el capítulo del medio físico del entorno del inventario ambiental, precipitación máxima en una hora, frecuencia de tormentas, etc.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada no se evalúa este aspecto.   
Como en el propio estudio se expone, las aguas pluviales quedan contaminadas por el polvo remanente en cubiertas y pavimento de la parcela. Siendo, por otra parte, la parcela totalmente impermeable, y careciendo de colector de vertidos, no quedando justificada la ausencia de vertidos de aguas pluviales, mediante un tanque de tormenta y la constitución de vaso de la parcela por pendientes concordantes hacia él, y la construcción de dique perimetral de la parcela, deberá aportar autorizaciones de la Confederación Hidrográfica del Júcar y de los propietarios de los predios posibles afectados aguas abajo por la escorrentía procedente de la parcela de Bestile, SL., o resolverse el problema de vertido mediante la instalación de un colector municipal y subsiguiente autorización de vertido a él.  
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: lodos y aguas (no enumeradas en la relación de residuos), testillo, aceites lubricantes agotados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, tales como rodillos, filtros de aceite, pantallas serigráficas, envases contaminados, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, papel y cartón contaminado, restos de laboratorio, guantes y mascarillas, aerosoles, etc., así como otros no enunciados tales como las mangas filtrantes deterioradas y los posibles cocios en desuso o deteriorados. Almacenan los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto en almacén cubierto, hasta su recogida por gestor autorizado.   
6) Programa de vigilancia ambiental  
Se presenta un programa de vigilancia ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las mediciones de ruido y de las emisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de vertidos de aguas residuales y residuos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 (apartado 2) del Decreto 119/2003 de 11 de julio del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, que atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la instalación de una industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por Bestile, SL, implantada en el Partida La Torreta, s/n del término municipal de Alcora (Castellón), en los términos que establece el proyecto, el estudios de impacto ambiental, y demás documentación obrante en el expediente, en cumplimiento de la legislación medioambiental vigente, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones adicionales:  
1) Disponer y aportar autorización de vertidos de aguas pluviales, de la Confederación Hidrográfica del Júcar y propietarios de predios colindantes.  
2) Deberá garantizarse la inexistencia de vertidos industriales.  
3) Aportar auditoría acústica con resultado aceptable, realizada por OCA en cumplimiento de lo establecido en el título IV, capítulo II Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título II, capítulo II Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002 de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
4) El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el informe de situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
5) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
6) En cuanto al programa de vigilancia ambiental, deberá constar de las acciones:  
- Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo II del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
- Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el proyecto de ejecución y el estudio de impacto ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
- El programa de vigilancia ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se mantendrá a disposición de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
7) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
8) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML