Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9217, del 17-11-2021 (2021/11195)

RESOLUCIÓ de 16 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 66/2021/AIA Xaló.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9217

Data del DOGV
:   17-11-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/11195

CVE


Data del document
:   16-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Xaló](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 66/2021/AIA Xaló. [2021/11195]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 66/2021/AIA.  
Títol: sondeig d'investigació de les Murtes per a complementar l'abastiment d'aigua a Xaló (Alacant).  
Titular: Diputació d'Alacant. Àrea de Cicle Hídric.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant. Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2021/4/03.  
Localització: terme municipal de Xaló (Alacant), polígon 10, parcel·la 186. Paratge Murtes Cova Negra.  
  
Descripció del projecte.  
La finalitat d'aquest projecte és millorar la qualitat de l'aigua subministrada als municipis de la Mancomunitat de Vall de Pop, gestionats per la Comunitat de Regants i Usuaris Vall de Pop mitjançant pous piscina, ja que, en l'actualitat, per problemes de terbolesa, és necessari el seu tractament en una planta de filtració. Aquesta situació, unida a la demanda hídrica alta, fa que el sistema d'abastiment aconseguisca el seu límit de garantia de subministrament en períodes de sequera.  
Per a això, l'Ajuntament de Xaló pretén investigar recursos alternatius, mitjançant la construcció d'una nova captació d'aigües subterrànies, que permetrà, a més, una gestió més autònoma i optimitzada. El projecte defineix les obres necessàries per a això, mitjançant la perforació i el condicionament d'un sondeig d'investigació que permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània de qualitat acceptable, en l'aqüífer de la depressió de Benissa, diferent de l'aqüífer de Parcent, actualment captat pels pous piscina.  
L'estudi preveu que, a causa de les incerteses hidrogeològiques que hi ha en el sector de l'aqüífer que s'ha de perforar, especialment referent a la qualitat de l'aigua, en funció dels resultats que se n'obtinguen, es podria continuar l'obra en una fase posterior, i augmentar la profunditat del sondeig, prevista inicialment en 360 m, i el segellament de trams prèviament travessats en la perforació. També considera la possibilitat que aquesta segona actuació no siga necessària, i puga quedar directament el sondeig d'investigació en aquest projecte com a captació per a complementar l'abastiment a Xaló, de manera que queden els dos aspectes definits en la documentació.  
L'aqüífer que captarà aquest sondeig és el denominat «depressió de Benissa», localitzat en la massa d'aigua subterrània, amb codi 080.179. El nivell regional d'aquest aqüífer està relacionat amb les calcàries hauterivianesbarremianes localitzades en el tram final de la captació projectada i, especialment, amb les calcàries valanginianes infrajacents, que, en aquest sector, s'ha de localitzar a uns 260 m de profunditat. No obstant això, hi ha la possibilitat que els trams permeables superiors estiguen desconnectats i formen un aqüífer penjat, de manera que és un dels objectes de la investigació, per la qual cosa podria aparéixer un nivell d'aigua entorn dels 70 m de profunditat. Ja que no es coneixen les possibilitats d'explotació d'aquesta captació, una vegada dut a terme l'assaig de bombament (40 l/s), es podran determinar aquests paràmetres, i serà la concessió administrativa que siga concedida per part de l'organisme de conca la que definisca el cabal i el volum d'explotació.  
  
La complexitat hidrogeològica de la zona es posa de manifest en les previsions dels materials que s'han de perforar en el sondeig: 0-60 m: gresos i calcàries esculloses (Oligocé-Miocé inferior), i, a partir d'ací, es travessarà una sèrie calcària amb intercalacions margoses de 150 m a 170 m, de 250 m a 315 m i de 340 m fins a la fi de sondeig (360 m), amb edats que van de l'hauterivià al cenomanià (Cretàcic).  
L'obra de perforació es realitzarà pel mètode de percussió amb cable, amb una profunditat total de 360 m i els diàmetres de perforació següents: 0-6 m: 850 mm, per a embocadura, 6-75 m: 740 mm, 75-180 m: 640 mm, 180-290 m: 590 mm, 290-360 m: 540 mm. Es preveu entubar-lo amb una canonada d'acer al carboni de 8 mm de grossària amb els diàmetres successius de 0'6 m: de 750 mm, per a embocadura, 0'75 m: 650 mm 0'180 m: 600 mm 174'290 m: 550 mm 284'360 m, ranurant la canonada en aquells trams permeables saturats.  
L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú d'ús agrari, contigu a una zona forestal, per la qual cosa, davant de la proximitat a una massa boscosa, en el document de seguretat i salut s'inclouen una sèrie de mesures que s'han de tindre en compte de cara a la prevenció d'incendis forestals. El lloc està allunyat d'espais naturals protegits i espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
Tramitació administrativa.  
Mitjançant un escrit signat en data 13 de maig de 2021 per la cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (ref. exp. ASOSUB/2021/4/03), va entrar en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental el projecte de l'obra subterrània esmentada i l'estudi d'impacte ambiental simplificat, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada, segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació que conté l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals.  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte.  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada pels equips de perforació, la maquinària i els accessoris serà d'uns 20 x 20 m, l'afecció de la qual desapareixerà només es desmunten i es retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir la caseta per al quadre de control i maniobra, amb un tancat metàl·lic del recinte que tindrà unes dimensions no superiors a uns 10 x 10 m.  
b) El termini d'execució dels treballs serà de sis mesos, incloent-hi el muntatge i el desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Així mateix, es preveu la tala d'arbres en la parcel·la agrícola per a millorar els accessos a l'obra. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, de manera que, amb això, es garanteix l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment de la perforació d'un sondeig de 360 m de profunditat, consistents en roca triturada, que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. En funció de les diverses longituds i els diàmetres de cada tram de sondeig, es preveu que el terreny extret durant la perforació tinga un volum de 113 m³. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, la capacitat dels quals s'haurà de dissenyar considerant l'esponjament del material perforat després de ser extret (en el projecte, la pressuposada per a 135 m³). Els residus procedents de la perforació del sondeig es poden classificar com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça), i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica dels dos és molt similar, i en els dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran quantitats reduïdes de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02\* (absorbents, materials de filtració), 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes). Finalment, també es poden generar residus de poda i tala d'arbres en la parcel·la agrícola (principalment oliveres), que resulta necessària per a condicionar els accessos de la maquinària al lloc de perforació. Aquests residus es poden assimilar a 02 01 07 (residus de la silvicultura). Tot això ve detallat en l'estudi de gestió de residus que s'adjunta al projecte.  
  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte d'altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i el consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
Ubicació del projecte.  
a) El sondeig es localitza en el municipi de Xaló, a uns 2.500 m al sud-oest del nucli urbà. S'hi accedeix per la CV-749 que va de Xaló a Benissa, en el sentit a aquesta última població, en uns bancals situats a 100 m a l'esquerra del PK. 3,3, en un punt amb les coordenades UTM següents: (DÀTUM ETRS 89, FUS 30): X: 758450) Y: 4289991.  
b) L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú d'ús agrari (cultius de secà), contigu a una zona forestal, per la qual cosa, davant de la proximitat a una massa boscosa, en el document de seguretat i salut s'inclouen una sèrie de mesures que s'han de tindre en compte de cara a la prevenció d'incendis forestals.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000, tampoc cap hàbitat natural de rellevància especial ni cap altre element ambiental ni historicocultural conegut o catalogat. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el desenvolupament normal de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, si és el cas, s'haurà de complir el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques de l'impacte potencial.  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls), amb un efecte temporal de sis mesos i de rellevància ambiental escassa. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, de manera que és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, que, per la seua escassa magnitud, pel seu caràcter terrigen i per la seua naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix cap avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte de perforació per al sondeig d'investigació de les Murtes constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a tercer de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que el projecte per a l'autorització del sondeig d'investigació de les Murtes, projectat en el polígon 10, parcel·la 186, paratge Murtes Cova Negra, del terme municipal de Xaló (Alacant), promogut per la Diputació d'Alacant, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació obrant en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1) S'haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a controls futurs de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
2) Atesa la localització del sondeig contigua a terreny forestal, s'haurà de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals que s'han d'observar en l'execució de les obres i els treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta s'haurà d'abocar a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que, mitjançant la laminació de cabals o dissipadors d'energia, resulte efectiu per a evitar l'erosió i els possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
4) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça), i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i els dos inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i s'hauran de gestionar per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. També ho podrien fer pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula l'ús de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció, com es preveu en el seu article 3.1.a. No obstant això, el material generat per la perforació s'haurà de gestionar d'acord amb el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007 només s'aplica als residus classificats amb el codi 17.05.2004.  
5) En el cas que, per diversos motius, es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, afonaments en el pou, etc.), s'haurà de procedir a clausurar-lo i segellar-lo, així com a restaurar el terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
6) Si, durant l'execució de les obres, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d'acord amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de publicar-lo en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a autoritzar el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici d'aquells que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 16 de setembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9217, del 17-11-2021 (2021/11195)

RESOLUCIÓN de 16 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 66/2021/AIA Xaló.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9217

Fecha DOGV
:   17-11-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/11195

CVE


Fecha del documento
:   16-09-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Xaló](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 66/2021/AIA Xaló. [2021/11195]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 66/2021/AIA.  
Título: Sondeo de investigación «Les Murtes» para complementar el abastecimiento de agua a Xaló (Alicante).  
Titular: Diputación de Alicante. Área de ciclo hídrico.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante. Expediente en el órgano sustantivo: ASOSUB/2021/4/03.  
Localización: Término municipal de Xaló (Alicante), polígono 10, parcela 186. Paraje Murtes Cova Negra.  
  
Descripción del proyecto.  
La finalidad de este proyecto es mejorar la calidad del agua suministrada a los municipios de la Mancomunitat de Vall de Pop, gestionados por la comunidad de regantes y usuarios Vall de Pop mediante pozos piscina, ya que en la actualidad por problemas de turbidez es necesario su tratamiento en una planta de filtración. Esta situación, unida a la alta demanda hídrica hace que el sistema de abastecimiento alcance su límite de garantía de suministro en periodos de sequía.  
Para ello, el Ayuntamiento de Xaló pretende investigar recursos alternativos, mediante la construcción de una nueva captación de aguas subterráneas que permitirá además una gestión más autónoma y optimizada. El proyecto define las obras necesarias para ello, mediante la perforación y acondicionamiento de un sondeo de investigación que permita conocer las posibilidades de obtener agua subterránea de calidad aceptable, en el acuífero «Depresión de Benissa», diferente al acuífero Parcent, actualmente captado por los pozos piscina.  
El estudio prevé que, debido a las incertidumbres hidrogeológicas existentes en el sector del acuífero a perforar, especialmente en lo referente a la calidad del agua, en función de los resultados que se obtengan se podría continuar la obra en una fase posterior, aumentando la profundidad del sondeo, prevista inicialmente en 360 m, y el sellado de tramos previamente atravesados en la perforación. También considera la posibilidad de que esta segunda actuación no sea necesaria, pudiendo quedar directamente el sondeo de investigación en este proyecto como captación para complementar el abastecimiento a Xaló, quedando ambos aspectos definidos en la documentación.  
El acuífero que captará este sondeo es el denominado «Depresión de Benissa», localizado en la masa de agua subterránea, con código 080.179. El nivel regional de este acuífero está relacionado con las calizas hauteriviensesbarremienses localizadas en el tramo final de la captación proyectada y, especialmente con las calizas valanginienses infrayacentes, que en este sector debe localizarse a unos 260 m de profundidad. No obstante, existe la posibilidad de que los tramos permeables superiores estén desconectados y formen un acuífero colgado, siendo uno de los objetos de la investigación, por lo que podría aparecer un nivel de agua en torno a los 70 m de profundidad. Ya que no se conocen las posibilidades de explotación de la presente captación, una vez llevado a cabo el ensayo de bombeo (40 l/s) se podrán determinar estos parámetros, y será la concesión administrativa que sea concedida por parte del organismo de cuenca la que defina el caudal y volumen de explotación.  
La complejidad hidrogeológica de la zona se pone de manifiesto en las previsiones de los materiales a perforar en el sondeo: 0-60 m: areniscas y calizas arrecifales (oligoceno-mioceno inferior), y a partir de aquí se atravesará una serie calcárea con intercalaciones margosas de 150 m a 170 m de 250 m a 315 m y de 340 m hasta fin de sondeo. (360 m) con edades que van del hauteriviense al cenomanense (Cretácico).  
La obra de perforación se realizará por el método de percusión con cable, con una profundidad total de 360 m y los siguientes diámetros de perforación: 0-6 m: 850 mm, para emboquille, 6-75 m: 740 mm, 75-180 m: 640 mm, 180-290 m: 590 mm, 290-360 m: 540 mm. Se prevé entubarlo con tubería de acero al carbono de 8 mm de espesor con los diámetros sucesivos de: 0'6 m: de 750 mm, para emboquille, 0'75 m: 650 mm 0'180 m: 600 mm 174'290 m: 550 mm 284'360 m, ranurando la tubería en aquellos tramos permeables saturados.  
El emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como suelo no urbanizable común de uso agrario, colindante a zona forestal, por lo que, ante la cercanía a una masa boscosa, en el documento de seguridad y salud se incluyen una serie de medidas a tener en cuenta de cara a la prevención de incendios forestales. El lugar está alejado de espacios naturales protegidos y espacios pertenecientes a la Red Natura 2000, así como de cualquier otra afección a áreas protegidas o vías pecuarias.  
  
Tramitación administrativa.  
Mediante escrito firmado en fecha 13 de mayo de 2021 por la jefa del Servicio Territorial de Industria Energía y Minas de Alicante, (ref. exp. ASOSUB/2021/4/03) tuvo entrada en la Subdirección General de Evaluación Ambiental el proyecto de la citada obra subterránea y el estudio de impacto ambiental simplificado, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales.  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto.  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada por los equipos de perforación, maquinaria y accesorios será de unos 20 x 20 m, cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren los mismos. Una vez finalizada la obra de perforación y su instalación, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la caseta para el cuadro de control y maniobra, con un vallado metálico del recinto que tendrá unas dimensiones no superiores a unos 10 x 10 m.  
b) El plazo de ejecución de los trabajos será de seis meses, incluyendo el montaje y desmontaje de los equipos. Por lo que respecta a las obras necesarias para realizar la perforación, consistirán en acondicionar los accesos al pozo, allanar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. Asimismo, se prevé la tala de árboles en la parcela agrícola para mejorar los accesos a la obra. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de la perforación de un sondeo de 360 m de profundidad, consistentes en roca triturada, que se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo. En función de las diferentes longitudes y diámetros de cada tramo de sondeo se prevé que el terreno extraído durante la perforación tenga un volumen de 113 m³. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos, cuya capacidad deberá diseñarse considerando el esponjamiento del material perforado tras ser extraído (en el proyecto la presupuesta para 135 m³). Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria. 15 02 02\* (absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas). Por último, también pueden generarse residuos de poda y tala de árboles en la parcela agrícola (principalmente olivos), que resulta necesaria para el acondicionamiento de los accesos de la maquinaria al lugar de perforación. Estos residuos se pueden asimilar a 02 01 07 (residuos de la silvicultura). Todo lo anterior viene pormenorizado en el estudio de gestión de residuos que se adjunta al proyecto.  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
Ubicación del proyecto.  
a) El sondeo se localiza en el municipio de Xaló a unos 2.500 m al suroeste del casco urbano. Se accede por la CV-749 que va de Xaló a Benissa, sentido esta última población, en unos bancales situados a 100 m a la izquierda del PK. 3,3, en un punto con las siguientes coordenadas UTM: (DATUM ETRS 89, HUSO30): X: 758.450 Y: 4.289.991.  
b) El emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como suelo no urbanizable común de uso agrario, (cultivos de secano) colindante a zona forestal, por lo que, ante la cercanía a una masa boscosa, en el documento de seguridad y salud se incluyen una serie de medidas a tener en cuenta de cara a la prevención de incendios forestales.  
c) La actuación no afecta a ningún espacio natural protegido ni perteneciente a la Red Natura 2000, tampoco a hábitats naturales de especial relevancia ni a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. No obstante, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.   
Características del potencial impacto.  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de seis meses y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano substantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación, que por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no va a constituir un problema de eliminación.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto de perforación sondeo de investigación «Les Murtes», constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que el proyecto para la autorización del sondeo de investigación «Les Murtes», proyectado en el polígono 10, parcela 186, paraje Murtes Cova Negra, del término municipal de Xaló (Alicante) promovido por la Diputación de Alicante, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1.º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
2.º) Dada la localización del sondeo colindante a terreno forestal, deberá tenerse en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3.º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
4.º) El material extraído del sondeo está clasificado con el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el de la excavación de la balsa con el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Según la normativa, aunque sean de naturaleza muy similar, y ambos inertes, los materiales de excavación disponen de regulación específica y deberán gestionarse por la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción como se prevé en su artículo 3.1.a. Sin embargo, el material generado por la perforación se tendrá que gestionar de acuerdo con el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo se aplica a los residuos clasificados con el código 17.05.2004.  
5.º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
6.º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 16 de septiembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML