Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9308, del 29-03-2022 (2022/2403)

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2022, del director General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 9 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals, al terme municipal de Peníscola (Castelló), expedient 020/2012/AIA, i de la Resolució complementària, de data 18 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, i de la Resolució complementària, de data 9 de desembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9308

Data del DOGV
:   29-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/2403

CVE


Data del document
:   10-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Peníscola](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2022, del director General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Resolució de 9 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals, al terme municipal de Peníscola (Castelló), expedient 020/2012/AIA, i de la Resolució complementària, de data 18 de setembre de 2013, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, i de la Resolució complementària, de data 9 de desembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental. [2022/2403]  
En data 9 de juliol de 2012, es va dictar la resolució de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial per la qual es va formular la declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals, al terme municipal de Peníscola (Castelló), expedient 251/2002/AIA. En data 18 de setembre de 2013, la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial va dictar la resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental. En data 9 de desembre de 2021, la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental va dictar una resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental. De conformitat amb el que es preveu en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i tal com es recull en el punt resolutiu de l'apartat quart de la declaració d'impacte ambiental, apartat tercer de la primera resolució complementària, i apartat segon de la segona resolució complementària, s'havien de publicar en el Diari Oficial, sense que en conste, fins hui, la publicació efectiva.  
  
En compliment de la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental i als efectes que preveu la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les resolucions esmentades, el text de les quals s'inclou com a annex.  
  
València, 30 de juliol de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
  
ANNEX I  
«Resolució de 9 de juliol de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals, al terme municipal de Peníscola (Castelló).  
  
Expedient: 020/2012-AIA  
Projecte: Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola  
Òrgan promotor: EPSAR  
Òrgan substantiu: Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua  
Localització: terme municipal de Peníscola (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la definició de les obres per a l'execució d'una nova estació depuradora d'aigües residuals (d'ara en avant, EDAR) a Peníscola, i els col·lectors necessaris per a conduir l'aigua residual, des del punt en què s'emmagatzema fins a la planta de tractament, i l'aigua depurada, des de l'origen fins al punt d'abocament.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
En l'actualitat, hi ha una xarxa de clavegueram unitària que condueix les aigües residuals generades a una estació de pretractament d'aigües residuals (d'ara en avant, EPAR), amb desbast i desarenador-desgreixador, des d'on s'impulsen a l'emissari submarí.  
Hi ha problemes de falta de capacitat en els col·lectors de la zona urbana de la platja, en la zona més pròxima a la marjal de Peníscola.  
L'EPAR actual està situada davall de la seu actual de l'Ajuntament de Peníscola, al costat de la platja sud de la localitat, mentre que la futura EDAR es planteja en una parcel·la confrontant amb la rambla d'Alcalà i creua les infraestructures lineals de l'N-340 i l'AP-7, a uns 6 km de l'EPAR, completament allunyada del nucli urbà. La connexió amb l'emissari submarí es produeix en la mateixa EPAR.  
El projecte pretén la construcció i el funcionament d'una EDAR nova (per a un cabal mitjà de 24.000 m³/dia i 104.000 habitants equivalents, i disposa d'un espai suficient per la seua ampliació), dels col·lectors (per a un cabal de 36.000 m³/dia) des de l'EPAR actual fins a l'EDAR futura (de capacitat igual), la nova conducció des de l'EDAR fins a l'emissari submarí, la demolició i el condicionament de les instal·lacions actuals de l'EPAR que queden en desús.  
Els col·lectors parteixen de l'EPAR actual fins a la futura EDAR. Per als col·lectors actuals que obtenen l'EPAR, està prevista una millora de les condicions dels que es troben més deteriorats. En l'EPAR actual es farà una modificació del bombament perquè servisca d'origen a la impulsió nova. El traçat dels col·lectors es basa en els carrers i els camins existents. Aquesta línia compta amb quatre estacions de bombament d'aigües residuals (d'ara en avant, EBAR) i una arqueta de trencament.  
El projecte de l'EDAR preveu una línia d'aigües (amb pretractament, tractament biològic i tractament terciari) i una altra de fangs.  
El pretractament compta amb: una cambra d'arribada i distribució de l'aigua residual a les diverses línies de desbast, tres canals de desbast, dos canals desarenadors-desgreixadors i un separador de greixos i arenes.  
El tractament biològic s'efectuarà mitjançant el procés de fangs activats de ventilació prolongada. La decantació secundària està formada per tres decantadors circulars amb recirculació de fangs.  
El tractament terciari compta amb filtres d'arena, desinfecció amb radiació ultraviolada i desinfecció mitjançant hipoclorit sòdic.  
Els fangs en excés del reactor biològic s'enviaran directament als espessidors de fangs per gravetat. Per al condicionament del fang s'utilitzarà l'addició de polielectròlit. Posteriorment, es procedirà a deshidratar mecànicament els fangs i a emmagatzemar-los en una tremuja. El fang es traslladarà en contenidors degudament tancats.  
Per a evitar la mala olor es durà a terme la desodoració dels punts que generen mala olor.  
L'EDAR abocarà a la mar per mitjà de la construcció d'un emissari terrestre, que connectarà amb l'emissari submarí existent. Per als abocaments accidentals i pluvials s'ha previst un sobreeixidor que utilitzarà el col·lector de pluvials que aboca a la rambla d'Alcalà.  
La conducció des de l'EDAR fins a l'emissari segueix un traçat paral·lel als col·lectors que condueixen l'aigua residual des de l'EPAR fins a l'EDAR.  
També està prevista la reutilització directa d'un terç del cabal depurat per al reg de zones verdes i cultius. Es projecta un depòsit per a aigua regenerada.  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 24 de febrer de 2012 va tindre entrada en la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient l'expedient administratiu, el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística del Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola, remesos per la Direcció Territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de Castelló, en què s'incoava l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
2. Antecedents  
Com a antecedent d'aquest projecte, es va tramitar l'avaluació d'impacte ambiental (162/2002-AIA) d'una altra planta depuradora situada al terme municipal de Peníscola, en la parcel·la 90, polígon 7. Aquest procés es va concloure amb una estimació d'impacte ambiental favorable, supeditada al compliment d'una sèrie de condicionants. Aquesta ubicació coincideix amb l'alternativa 1 proposada en l'estudi d'impacte ambiental.  
També, com a antecedent d'aquest projecte, es va tramitar l'avaluació ambiental del Pla especial de reserva de l'estació depuradora d'aigües residuals a Peníscola (315/2008-AIA). En aquest expedient es va avaluar ambientalment la reserva de sòl per a la ubicació de la instal·lació de la depuradora, en les parcel·les 43 i 91 a la 103 del polígon 2, que coincideix amb l'alternativa 2 i és la que ara es presenta com a solució triada en l'estudi d'impacte ambiental.  
L'objecte d'aquest expedient és l'avaluació d'impacte ambiental de la mateixa planta depuradora i dels col·lectors.  
Segons el Decret 201/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals, les infraestructures públiques de tractament d'aigües residuals es tramitaran com un pla especial. Com s'ha indicat, ja es va tramitar el Pla especial de reserva de la depuradora. No es tramita respecte dels col·lectors, atés que l'òrgan substantiu disposa de l'acord de la Junta de Govern Local de compatibilitat des del punt de vista urbanístic i territorial del projecte.  
3. Informació pública  
En data 18 de gener de 2012, l'EPSAR emet el certificat del tràmit d'informació pública, iniciat mitjançant la publicació en el DOGV núm. 6667, de 9 de desembre de 2011, per un termini de 30 dies hàbils, en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions al projecte, a l'estudi d'impacte ambiental ni a l'estudi d'integració paisatgística.  
Així mateix, es disposa d'un certificat de l'Ajuntament de Peníscola, de data 27 de gener de 2012, en el qual s'acredita l'absència d'al·legacions.  
4. Consultes  
S'han efectuat consultes als departaments de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient següents:  
- Direcció General de Qualitat Ambiental  
- Direcció General de Medi Natural  
- Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló  
- Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques  
A continuació, es resumeixen els informes principals obtinguts com a resposta a les consultes realitzades. S'hi adjunta una còpia dels informes complets.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
Rebut el 30 de març de 2012, que informa del següent:  
«[?] El projecte «Construcció de la nova EDAR i col·lectors generals de Peníscola» analitzat no afecta el patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
Així mateix, es recorda que:  
Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica s'ha de comunicar immediatament a l'administració competent i totes les remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb l'autorització deguda d'aquesta direcció general. [?] Si a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores es produïren variacions pel que fa a la proposta informada, aquesta s'haurà de sotmetre de nou a l'informe.»  
Informe de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Rebut el 2 d'abril de 2012, que informa del següent:  
«En matèria de contaminació acústica:  
[?] la nova EDAR complirà els límits de recepció externs que es defineixen en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002 [?] per a zones d'ús industrial, que es troben en 70 dBA durant el període diürn i 60 dBA durant el període nocturn.  
L'estimació s'ha fet en punts situats dins de la parcel·la, tot i que en el perímetre d'aquesta també es compliran els nivells sonors per a aquest ús. Així mateix, es determina que en les estacions de bombament no es compliran els nivells especificats en la llei. No obstant això, amb l'objectiu d'assegurar el compliment dels nivells sonors, s'han definit una sèrie de mesures correctores que són d'execució obligada.  
  
Es recorda que, tal com s'especifica en l'article 37 de la Llei 7/2002, els titulars d'instal·lacions susceptibles de generar sorolls i vibracions hauran de fer un autocontrol de les emissions acústiques quan les posen en marxa i, almenys, cada cinc anys, si així s'estableix en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental o en el de qualificació de l'activitat.  
L'auditoria acústica l'ha d'efectuar una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica. Aquesta auditoria s'haurà de dur a terme a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, almenys, cada cinc anys o en un termini inferior si així s'estableix en el procediment en què s'avaluarà l'estudi acústic.  
En matèria d'emissions atmosfèriques:  
[?]Els titulars de les instal·lacions minimitzaran les emissions a l'atmosfera i aplicaran, en la mesura que siga possible, les millors tècniques disponibles i els procediments més adequats que minimitzen l'impacte en la qualitat de l'aire en la zona d'influència.  
Els elements necessaris per al compliment de les disposicions relatives al control i la minimització de les emissions hauran d'estar operatius en el moment de la posada en marxa total o parcial de la instal·lació i mentre es trobe en funcionament.»  
«[?] El Servei de Gestió de Residus, en l'àmbit de les seues competències, fa les consideracions següents:  
1. Si a l'activitat li correspon un CNAE93-Rev1 dels que s'inclouen en l'annex I «Activitats potencialment contaminants del sòl», del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminants i sòls contaminats, el titular de l'activitat està obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental un informe preliminar de situació per a cadascun dels sòls en els quals es desenvolupa aquesta activitat.  
  
2. Durant la fase de construcció del projecte objecte de la consulta efectuada, a més dels requisits que exigeix la legislació sobre residus, caldrà ajustar-se al que s'estableix en el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i la gestió dels residus de construcció i demolició.  
3. En el desenvolupament de l'activitat de tractament d'aigües residuals, que es descriu en la documentació aportada, es generen residus perillosos i no perillosos que s'hauran de gestionar de manera adequada. En aquest sentit, caldrà ajustar-se al que s'estableix en la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, així com al Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, de 14 de maig, bàsica de residus tòxics i perillosos, de manera que en la mesura que siga possible es previnga la generació de residus i es mitiguen els impactes adversos sobre la salut humana i el medi ambient associats a la producció i la gestió de residus.»  
Informe de la Direcció Territorial de Castelló.  
Rebut el 18 d'abril de 2012, que informa del següent:  
«[...] Cal destacar que la major part del traçat de les conduccions afecta terrenys de cultiu, camins rurals, zones de servitud de carreteres i vials en sòl urbà, per la qual cosa les afeccions ambientals es preveuen d'escassa entitat i principalment centrades en la fase d'execució de les obres.  
[?] Es comprova que les afeccions ambientals més significatives es poden produir en els trams del traçat que discorren pròxims a terrenys naturals com la marjal de Peníscola. En aquest sentit, l'execució dels col·lectors de l'eix 1-tram A des de l'EBAR Estany fins a l'arqueta de descàrrega del vial Peníscola-Benicarló, pot afectar les condicions naturals de la zona humida a causa de les afeccions pel trànsit de maquinària, els moviments de terra o la gestió inadequada dels residus d'obra.  
  
Com a mesures correctores que s'haurien de considerar per a l'adequació ambiental del projecte s'assenyalen les següents:  
a) S'ha de dur a terme una remodelació dels col·lectors existents, principalment en el sector platja i que conflueixen en l'EBAR Estany, ja que presenten fuites importants que afecten la marjal de Peníscola i les séquies limítrofes.  
b) Abans de l'inici de les obres s'ha de jalonar la superfície d'ocupació d'aquestes.  
c) S'ha de fer una selecció dels residus que s'hagen produït en les obres per a lliurar-los al gestor autoritzat. En el cas dels materials sobrants de l'excavació, s'han d'eliminar en un abocador controlat o s'han de valorar.  
d) Els talussos de desmunt o terraplé que es generen en el moviment de terres en l'encreuament amb la rambla d'Alcalà i en l'EDAR s'han de restaurar convenientment.  
e) Una vegada finalitzades les obres, s'han de restituir els terrenys a l'estat anterior i reposar les servituds i els serveis afectats.  
f) S'ha de conservar la terra vegetal de les parcel·les de l'EDAR per a utilitzar-la posteriorment en l'enjardinament i la restauració.  
g) Es recomana conservar dels exemplars arboris adults de garroferes i oliveres que hi ha en les parcel·les 98 i 99 del polígon 2 del terme municipal de Peníscola per a l'adequació paisatgística de l'EDAR.  
  
h) S'han d'evitar els abocaments d'aigua sense tractar o únicament pretractada a la rambla d'Alcalà.  
i) S'haurien d'instal·lar sistemes de desodoració, tant en l'EDAR com en les estacions de bombament.  
j) Es recomana substituir la plantació de Pittosporus tobira (pitòspor) en la part exterior del tancat, per alguna altra espècie de caràcter autòcton.  
Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Rebut el 4 de maig de 2012, que informa del següent:  
«La futura EDAR se situarà sobre el paisatge de rellevància regional d'Olivares de Sant Rafael (segons el que s'estableix en la directriu 53 del Decret 1/2011, pel qual s'aprova l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana).  
Analitzada la documentació que hi ha en aquest servei, s'observa que el contingut de l'estudi d'integració paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència de la instal·lació projectada de conformitat amb el que s'estableix en els articles 52 i 57 de l'RPJECV. No obstant això, s'hauran d'aportar els resultats del Pla de participació pública, de conformitat amb el capítol II del títol I de l'RPJECV, amb l'objecte i el contingut que regulen els articles 15 i 16 d'aquest reglament.  
Quant a la tipologia edificatòria proposada per a les EBAR, s'haurà de tindre en compte el que s'estableix en les normes d'aplicació directa de l'RPJECV («les edificacions en sòl no urbanitzable hauran de ser concordes amb el seu caràcter aïllat i harmonitzar amb l'ambient rural i l'entorn natural?»), i s'hauran de proposar els materials, els colors i la coberta que s'ajusten a l'entorn en el qual se situaran.  
Per tot això, s'emet un informe favorable, sempre que es duguen a terme les condicions «Mesures d'Integració Paisatgística i Programa d'Implementació» fixades en l'estudi d'integració paisatgística, així com la condició establida quant a la tipologia edificatòria de les EBAR, tot això en compliment del que s'estableix en l'LOTPP i l'RPJECV. S'ha d'aportar la justificació de l'execució del Pla de participació pública i els resultats que se n'obtinguen han de ser concordes amb la solució adoptada. En cas contrari, l'estudi d'integració paisatgística serà objecte d'un nou informe per aquest servei.»  
Rebut el 13 de juny de 2012, que informa del següent:  
«[?] Dins de la documentació presentada hi ha, com a annex a la memòria, un estudi d'inundabilitat a aquest efecte, referit a l'EDAR. L'estudi d'inundabilitat consta dels apartats requerits segons la normativa del PATRICOVA. Fa una anàlisi hidrològica i hidràulica de la rambla d'Alcalà de manera correcta i justifica que la parcel·la no es troba afectada per risc d'inundació. S'analitza el flux tant en règim permanent com en règim variable. Els resultats s'obtenen mitjançant el modelatge unidimensional de tipus Hec-Ras. [?] Es conclou que la parcel·la en què es pretén situar la nova EDAR de Peníscola, objecte d'aquest informe, no es troba afectada per risc d'inundació. [?] Per tot el que s'ha exposat, i sobre la base de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscos d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'àmbit que preveu el Projecte d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors de Peníscola (Castelló) corresponent a l'EDAR no es troba afectat per risc d'inundació d'acord amb el que s'estableix en els documents normatius del PATRICOVA. Pel que fa als col·lectors, cal ajustar-se al que disposa l'article 26.5 de la normativa del PATRICOVA, sobre col·lectors d'aigües residuals, que es disposaran per davall de les conduccions d'altres serveis bàsics. Així mateix, aquests col·lectors seran exclusivament per a aigües residuals i es disposaran per davall de les conduccions d'altres serveis bàsics. A més, aquests col·lectors seran exclusivament per a aigües residuals i no s'admetrà cap connexió amb la xarxa de pluvials».  
  
Informe de la Direcció General de Medi Natural.  
Rebut el 21 de juny de 2012, que informa del següent:  
A efectes forestals i de vies pecuàries:  
«[?] Els terrenys sobre els quals es localitza el projecte de referència estan classificats com a terreny no forestal en l'Inventari forestal de la Comunitat Valenciana [?].  
Es dedueixen les següents afeccions sobre vies pecuàries:  
- VP núm. 3 «Assagador del camí del Pebret» [?]. El recorregut coincideix amb aquesta via pecuària en 26 metres lineals. Així mateix, es detecten dues interseccions amb aquesta via [?].  
- VP núm. 1 «Assagador de la Creu» [?]. El recorregut del col·lector tindrà una intersecció amb aquesta via pecuària [?].  
- VP núm. 5 «Assagador del camí dels Moliners» [?]. El recorregut del col·lector tindrà una intersecció amb aquesta [?] i a partir d'ací, aquest col·lector discorrerà al llarg de 151 metres lineals per aquesta via pecuària fins a arribar a la parcel·la on es troba l'EDAR.  
Així mateix, la part est de la parcel·la on es pretén situar l'EDAR limita amb aquesta via pecuària en una longitud de 164 metres lineals.»  
  
A efectes de gestió d'espais naturals:  
«La depuradora s'instal·larà en un punt molt allunyat de la població, en les proximitats del peatge de l'AP-7, per la qual cosa l'impacte que tindrà sobre la zona humida serà nul. Quant als col·lectors, vorejaran la zona protegida, des de l'inici fins al punt més septentrional d'aquesta. No obstant això, discorreran en tot el traçat sobre la via asfaltada que circumda la marjal; per la qual cosa, si s'executen adequadament, l'impacte tampoc serà significatiu. La depuradora està prou dimensionada.  
  
Tanmateix, cal indicar que, en l'actualitat hi ha problemes greus de contaminació de la séquia Sangonera, que discorre per la zona més oriental de l'aiguamoll, ja que els col·lectors existents són absolutament insuficients per a la recollida adequada de tots els abocaments generats per la zona urbanitzada de la platja, en el front litoral de la marjal. Si això no se soluciona, l'execució de la depuradora i de la nova xarxa de col·lectors no resoldrà el principal problema ambiental generat per les aigües sense depurar que contaminen la zona humida i causen un problema greu a un municipi tan turístic. Per tant, es proposa que es reconsidere el projecte per a incloure l'execució d'un col·lector nou que reculla les aigües sense depurar del front costaner.  
Quant a les mesures correctores, únicament cal assenyalar que la realització d'obres de moviments de terres en les proximitats d'una zona humida solen comportar l'aterrament de les zones més externes. Per tant, s'ha d'extremar la vigilància sobre les zones de depòsit temporal i definitiu de les terres extretes que s'han de situar sempre a l'altre costat de la via, i els col·lectors hauran de discórrer sempre pel marge de la via oposat al de la marjal.»  
  
Afeccions legals  
Les afeccions legals principals estan associades al traçat dels col·lectors. Es poden afectar zones catalogades com a inundables segons el PATRICOVA, la zona humida de la marjal de Peníscola i les vies pecuàries de l'assagador de la Creu, l'assagador del camí dels Moliners i l'assagador del camí del Pebret.  
  
Consideracions ambientals  
S'ha presentat un estudi d'alternatives de la depuradora pel que fa a la ubicació de la instal·lació i al disseny del tractament.  
Per a la ubicació de la instal·lació s'han estudiat tres alternatives:  
ALTERNATIVA 0: consisteix a deixar la depuradora en l'emplaçament actual. La ubicació actual presenta problemes seriosos per la superfície disponible i per operativitat, ja que es troba dins d'un edifici i envoltada pels vials urbans. Està molt prop de les zones turístiques principals o de més influència de població, per la qual cosa es descarta.  
  
ALTERNATIVA 1: aquesta ubicació es va proposar en el projecte anterior de depuradora, ja que hi havia molèsties entre la població a causa de la proximitat a la població.  
ALTERNATIVA 2: es tracta de la parcel·la definitiva. Es troba allunyada del nucli, a més de 2.000 m de la zona residencial, travessa l'N-340 i l'AP-7 i no afecta ni futures infraestructures ni el possible creixement residencial i industrial de Peníscola. Presenta un accés rodat i una connexió amb els serveis bàsics.  
L'estudi d'alternatives presentat no es pot considerar pròpiament un estudi d'alternatives, atés que des de la concepció del projecte ja s'estan descartant directament les alternatives 0 i 1, fins i tot quan l'alternativa 1 es va avaluar ambientalment.  
Quant al tractament, es presenten les alternatives següents:  
ALTERNATIVA 0: consisteix a mantindre el tractament actual. La capacitat de tractament i la qualitat de l'abocament són insuficients.  
ALTERNATIVA 1: consisteix a dotar la línia d'aigua dels processos següents:  
- Pretractament amb desbast, desarenament i desgreixatge  
- Decantació primària composta per dos decantadors  
- Tractament biològic mitjançant el procés de fangs activats  
- Tractament de fangs amb estabilització, condicionament i assecat mecànic  
- Desinfecció  
ALTERNATIVA 2: consisteix a dotar la línia d'aigua dels processos següents:  
- Conduccions d'impulsió  
- Desbast  
- Canals desarenadors- desgreixadors  
- Separador d'arenes  
- Separador de greixos  
- Reactor biològic  
- Decantador secundari  
- Recirculació de fangs  
- Tractament terciari  
- Esterilització de l'efluent  
L'alternativa triada és la 2, ja que presenta una operativitat superior davant de problemes eventuals.  
No es presenta un estudi d'alternatives pel que fa al traçat dels col·lectors, encara que es valora positivament el fet que les dues línies (conducció d'aigua residual per a depurar i conducció d'aigua depurada per a abocar) coincidisquen en el traçat.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Quant a la parcel·la on es pretén situar l'EDAR, aquesta limita amb la via pecuària de l'assagador del camí Molines i amb la rambla d'Alcalà, de manera que l'estació depuradora està en domini públic hidràulic. Analitzat el risc d'inundació a l'escala adequada, la parcel·la en la qual es pretén situar l'EDAR no es troba afectada per risc d'inundació. El sòl amb el qual limita està classificat com a sòl urbanitzable industrial i sòl no urbanitzable comú.  
El traçat dels col·lectors travessa terrenys de cultiu, camins rurals, zones de servitud de carreteres i vials en sòl urbà, per la qual cosa no s'esperen grans impactes. Sí que hi ha un tram que pot afectar la zona humida de la marjal de Peníscola, el sòl amb el risc d'inundació segons PATRICOVA (en la zona de la marjal de Peníscola) i les vies pecuàries de l'assagador de la Creu i l'assagador del camí del Pebret.  
Així doncs, si considerem que el projecte consisteix en la depuració d'aigües residuals i en la conducció de les aigües des del punt de l'EPAR fins a l'EDAR, i des de l'EDAR fins a l'emissari submarí, els impactes ambientals principals que poden resultar són:  
- Afecció a vies pecuàries  
- Integració paisatgística  
- Contaminació acústica  
- Risc d'inundació  
- Contaminació de la zona humida per abocaments, emissions atmosfèriques i residus durant l'execució de les obres  
- Contaminació de la zona humida per la falta de capacitat dels col·lectors existents durant la fase de funcionament  
Aquest últim impacte no es considera en el projecte ni en l'estudi d'impacte ambiental, per la qual cosa s'han d'adoptar solucions que permeten resoldre el problema actual, fer millores en la capacitat dels col·lectors de la zona de costa situada en les proximitats de la marjal i evitar l'afecció a la séquia Sangonera. En aquest sentit es pronuncien els informes de la Direcció General de Medi natural i la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.  
Quant a la contaminació acústica, perquè els nivells acústics generats per la instal·lació complisquen els nivells màxims establits en la normativa vigent, es requereixen mesures correctores.  
L'impacte paisatgístic es deu principalment a la presència dels edificis de la depuradora i les estacions de bombament.  
2. Establiment de mesures correctores i/o protectores  
L'estudi d'impacte ambiental compta amb les mesures correctores i protectores pròpies dels projectes de tractaments d'aigües. A continuació, es fa una ressenya d'algunes d'aquestes.  
Durant l'execució de les obres:  
- S'ha de delimitar el perímetre de les obres.  
- S'ha de dur a terme una recollida i gestió de residus segons la legislació vigent. En el cas dels materials sobrants de l'excavació, s'han d'eliminar en un abocador controlat o valoritzar-los.  
- Es conserva la terra vegetal de les parcel·les de l'EDAR per a utilitzar-la posteriorment en l'enjardinament i la restauració. Si hi ha excedents de terra vegetal, s'ha d'intentar valoritzar-los externament a l'obra, amb propòsits de restauració vegetal de zones alterades.  
- S'han de restaurar vegetalment les zones del traçat dels col·lectors que discórreguen per terrenys naturals i n'afecten la flora. És recomanable emprar espècies vegetals autòctones que estiguen adaptades a les condicions ambientals.  
- S'ha de crear una doble banda de vegetació, que se situa a banda i banda del reixat metàl·lic, de manera que en el costat exterior es col·loca una banda de xiprers combinada amb arbustos planifolis com Nerium oleander (baladres) o Viburnum thimus (llorer salvatge). Per la part interior s'aconsella col·locar una banda de Pittosporus tobira (pitòspor), per a dissimular estèticament el filat. No obstant això, es recomana substituir la plantació de Pittosporus tobira, per alguna altra espècie de caràcter autòcton.  
Durant el funcionament de la instal·lació:  
- S'han d'instal·lar sistemes de desodoració en les zones en què es puguen generar olors.  
- S'ha dissenyat un tractament terciari per a la tercera part del cabal tractat, ampliable a tot el cabal, per la qual cosa s'haurà de fomentar la reutilització de l'aigua depurada per a reg.  
- S'ha de fomentar la valorització dels llots de depuradora generats per a l'aplicació en agricultura.  
El pressupost de les mesures correctores ascendeix a 41.489,46 euros.  
Per a mantindre la continuïtat i la funcionalitat de les vies pecuàries, la Direcció Territorial de Castelló ha d'autoritzar l'execució subterrània de la canonada sobre les vies pecuàries, prèviament a l'execució de les obres.  
Pel que fa a la contaminació acústica, els nivells acústics generats per la instal·lació compleixen la normativa vigent, atés que es proposa com a mesura correctora que els equips que generen més contaminació acústica (com ara bombes de gran potència o bufadors) es col·loquen en edificis insonoritzats.  
Quant a la integració paisatgística, s'ha procurat amb el disseny de l'EDAR ocupar la mínima superfície possible, la qual cosa ha permés preservar un camp d'oliveres pròxim a la parcel·la i la vegetació de ribera de la rambla d'Alcalà. Es pretén crear zones verdes similars a les que hi ha en la zona, de manera que en els terraplens que es generen s'empraran espècies autòctones com oliveres, garroferes i matolls mediterranis (romer, espígol o bruc). Així mateix, les estacions de bombament s'han dissenyat tenint en compte les construccions de camp típiques de la zona, de color blanc i amb una coberta voltada. Tanmateix, segons els criteris del servei competent en matèria de paisatge, s'exigeix que perquè hi haja una integració millor de les EBAR s'han d'emprar materials, colors i cobertes que siguen concordes amb l'entorn. A més, es considera adequat que en els talussos de desmunt o terraplé que es generen en el moviment de terres en l'encreuament amb la rambla d'Alcalà també es produïsca aquesta revegetació. Es recomana la conservació dels exemplars arboris adults de garroferes i oliveres existents en les parcel·les 98 i 99 del polígon 2 del terme municipal de Peníscola per a l'adequació paisatgística de l'EDAR.  
Per a eliminar problemes d'inundabilitat pel que fa a les conduccions, s'estableix com a mesura correctora que la xarxa d'aigües residuals no es puga connectar amb la xarxa de pluvials i, en tot cas, es disposaran per davall d'altres conduccions d'altres serveis bàsics.  
Per a evitar els impactes sobre la zona humida durant l'execució de les obres, s'estableixen les mesures següents:  
- Les zones d'apilament i depòsit de materials s'han de situar en el marge de la carretera que queda més allunyada de la zona humida.  
- El traçat dels col·lectors ha de discórrer pel marge exterior de la zona humida.  
3. Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental pretén dur a terme un control, durant les fases d'execució i funcionament, dels impactes ambientals previstos i no previstos, mitjançant la definició d'uns indicadors degudament seleccionats.  
En absència d'una figura específica, el director d'obres assumirà aquesta responsabilitat i exercirà les funcions de director ambiental de les obres. Les seues funcions consistiran a comprovar amb una periodicitat setmanal, com a mínim, l'aplicació correcta de les mesures que preveu l'estudi d'impacte ambiental, i a elaborar informes sobre els resultats. Es remetrà una còpia d'aquests informes al director d'obres i a la divisió de recursos hidràulics.  
S'estableixen els detalls que es duran a terme per a controlar les mesures correctores en general, les emissions a l'atmosfera, la pressió sobre els recursos naturals, la contaminació en sòl i aigua, sobre revegetacions, patrimoni cultural, riscos laborals i prevenció de riscos laborals.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva, segons es desprén de l'article cinqué de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 6.b del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 16 del Decret 112/2011, de 2 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre l'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola, sempre que es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants que s'estableixen a continuació.  
  
Segon  
El projecte haurà de complir les condicions següents:  
- Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'han d'adoptar solucions que permeten efectuar millores en la capacitat dels col·lectors de la zona de costa situada en les proximitats de la marjal i evitar l'afecció a la séquia Sangonera.  
- Abans de l'aprovació definitiva del projecte, s'ha d'aportar la justificació de l'execució del Pla de participació pública i els resultats que s'obtinguen han de ser concordes amb la solució adoptada.  
- La xarxa d'aigües residuals no es podrà connectar amb la xarxa de pluvials i, en tot cas, es disposarà per davall d'altres conduccions d'altres serveis bàsics. El traçat dels col·lectors haurà de discórrer pel marge exterior de la zona humida.  
- S'ha de sol·licitar una nova autorització d'abocament a la mar (ja que es modifiquen les característiques quantitatives i qualitatives de l'efluent) davant de la Direcció General d'Aigua de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
- S'ha de sol·licitar l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament d'aigües pluvials o abocaments accidentals a la rambla d'Alcalà.  
- S'ha de sol·licitar l'autorització o concessió prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la reutilització de les aigües depurades prevista per a l'EDAR de Peníscola.  
- S'han de pressupostar en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, com les que s'estableixen en aquesta declaració d'impacte ambiental (revegetació dels talussos de terra que es generen, conservació d'exemplars arboris pròxims a la parcel·la).  
Durant l'execució de l'obra, s'ha de tindre en consideració:  
- S'ha de comunicar a l'òrgan ambiental l'inici dels treballs i indicar en qui recaurà la direcció ambiental de l'obra, alhora que s'ha d'adjuntar l'informe anterior a l'acta del replantejament.  
- Les zones d'apilament i depòsit de materials s'han de situar en el marge de la carretera que queda més allunyada de la zona humida.  
- Es recorda que, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, s'ha de comunicar aquest fet a la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atés que aquesta mena de formacions estan protegides per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura i Esport de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a protegir-les i conservar-les, d'acord amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- S'ha de sol·licitar davant de la Direcció Territorial de Castelló l'autorització d'execució subterrània de la canonada en els trams d'encreuament o que coincidisquen amb vies pecuàries.  
- Durant l'execució de les obres, dins del programa de vigilància ambiental, els informes redactats en funció dels controls sobre l'aplicació de les mesures, s'han d'enviar a l'òrgan ambiental amb caràcter trimestral, així com abans de l'acta de comprovació del replantejament, abans de la recepció de l'obra i anualment durant els tres anys següents a l'acta de recepció de l'obra.  
- S'ha de procedir a la revegetació del talús generat en l'encreuament de la rambla d'Alcalà.  
- Una vegada finalitzades les obres, s'han de restituir els terrenys a l'estat anterior i reposar les servituds i els serveis afectats.  
Durant l'explotació de la instal·lació:  
- Els fangs generats en el procés de depuració s'han de gestionar d'acord amb els resultats de la caracterització d'aquests, i han d'acomplir la normativa sectorial en matèria de residus. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'hauran de complir les prescripcions de la Directiva 82/278/CEE, transposada a la nostra normativa per mitjà del Reial decret 1310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre la utilització de llots de depuració en el sector agrari.  
  
- Quan es pose en marxa la instal·lació, s'ha de dur a terme una auditoria acústica en què es comprove que els nivells sonors transmesos per la instal·lació en els receptors més pròxims no superen els límits que s'estableixen en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, i en la qual es verifique l'efectivitat de les mesures correctores plantejades. L'auditoria acústica l'ha de dur a terme una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica. En cas que els resultats no siguen els esperats, s'han de posar a la disposició de l'òrgan competent en matèria acústica, amb la finalitat de trobar mesures noves que permeten assolir els límits legalment establits.  
  
- Quan es pose en marxa la instal·lació, s'ha de disposar de les millors tècniques disponibles per al control i la minimització de les emissions a l'atmosfera.  
Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, s'ha de comunicar a l'òrgan ambiental, que podrà procedir a l'avaluació dels seus efectes i a l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
L'òrgan substantiu ha de comunicar a l'òrgan ambiental el començament de les obres i sol·licitar una visita de comprovació durant l'execució d'aquestes. De la mateixa manera, ha de comunicar la posada en servei de la infraestructura i sol·licitar una visita de comprovació durant la fase de funcionament. En les dues situacions, la fi és corroborar el compliment de totes les mesures correctores i protectores i els condicionants establits en la DIA i el funcionament d'aquestes. La sol·licitud de visita durant l'execució de les obres s'ha d'acompanyar de l'informe previ a l'acta de comprovació del replantejament, inclòs dins del PVA, i la sol·licitud de visita durant la posada en funcionament de les obres, de l'informe final d'obra.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 9 de juliol de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
  
ANNEX II  
Resolució de 18 de setembre de 2013, complementària a la declaració d'impacte ambiental.  
Dades de l'expedient en el servei d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Expedient: 020/2012-AIA  
Projecte: Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola  
Òrgan promotor: EPSAR  
Òrgan substantiu: Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua  
Localització: terme municipal de Peníscola (Castelló)  
  
Antecedents  
En data 9 de juliol de 2012, l'òrgan ambiental va emetre la declaració d'impacte ambiental del Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola», promogut per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, amb número d'expedient 020/2012-AIA.  
En data 18 d'abril de 2013, l'òrgan promotor remet a l'òrgan ambiental un informe denominat «Consideracions relatives a la declaració d'impacte ambiental de data 9 de juliol de 2012 pel que fa al projecte bàsic de l'EDAR i els col·lectors generals de Peníscola (Castelló)». El motiu d'aquest informe és sol·licitar que s'incloguen en la declaració d'impacte ambiental emesa les modificacions que s'han introduït en el projecte bàsic durant la redacció del projecte constructiu. Així mateix, es recullen una sèrie de consideracions als condicionants que s'indiquen en la declaració.  
Els canvis principals que el projecte constructiu recull respecte del projecte bàsic són:  
- modificació dels col·lectors:  
 anul·lació de l'EBAR Vilars Rojo, que bombeja des de l'EBAR anterior (EBAR Vial)  
 anul·lació de l'EBAR de l'Ajuntament i EBAR Estany i creació d'una nova EBAR, denominada Constitució  
 modificació de la planta del col·lector, en només 200 m, en tram urbà, en l'entorn de la glorieta Constitució  
- el pretractament de la línia d'aigües es dissenyarà per a un cabal de disseny de 30.000 m³/d, davant dels 36.000 m³/d inicials. El motiu és l'adaptació dels cabals a l'estudi de demanda més recent que s'ha efectuat, considerat un desenvolupament urbanístic inferior.  
- el tractament biològic de la línia d'aigües comptarà amb dues línies de 10.000 m³/d i una línia opcional de 10.000 m³/d, enfront dels 24.000 m³/d inicials. El motiu és l'adaptació dels cabals a l'estudi de demanda més recent que s'ha fet, considerat un desenvolupament urbanístic inferior.  
- El tractament terciari s'elimina. El motiu és l'elevada conductivitat mitjana de l'aigua que s'ha de tractar i la no existència d'una clara demanda per a la reutilització d'aquestes aigües.   
Quant a les consideracions als condicionants ambientals, cal destacar que la declaració d'impacte ambiental recull que «Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'han d'adoptar solucions que permeten efectuar millores en la capacitat dels col·lectors de la zona de costa situada en les proximitats de la marjal i evitar l'afecció a la séquia Sangonera» i que aquestes solucions s'han de fer de manera que «La xarxa d'aigües residuals no es podrà connectar amb la xarxa de pluvials i, en tot cas, es disposarà per davall d'altres conduccions de serveis bàsics». L'EPSAR indica que l'organisme titular i competent per a fer les millores esmentades en el col·lector de la zona costanera és l'Ajuntament de Peníscola, per la qual cosa no pot solucionar aquest problema.  
  
Consideracions ambientals  
Pel que fa a la modificació dels col·lectors, es preveuen algunes variacions en la ubicació de les EBAR i en el canvi de traçat d'un xicotet tram, dins del nucli urbà, motiu pel qual no s'esperen noves afeccions ambientals derivades d'aquests canvis.  
Respecte del disseny de la línia d'aigua, considerat un cabal inferior a l'inicial adaptat a les actuals previsions, no s'esperen noves afeccions ambientals, sempre que la capacitat de la infraestructura siga superior a l'aigua residual generada.  
Quant a l'eliminació del tractament terciari de la línia d'aigües, no es produiran efectes ambientals nous, sempre que la qualitat de l'aigua a l'eixida de l'EDAR complisca els límits d'abocament vigents. No obstant això, el planejament urbanístic del municipi de Peníscola, actualment en revisió, preveu creixements urbanístics nous i, entre altres, alguns camps de golf. Per a no qüestionar la viabilitat ambiental d'aquests, es considera necessari que el projecte de l'EDAR preveja l'opció d'ampliar la línia d'aigües, incloent-hi el tractament terciari que permeta la reutilització de l'aigua depurada. Així doncs, en l'actualitat no cal executar aquest tractament, però sí dotar la instal·lació dels mitjans necessaris per a poder incorporar-lo en el futur.  
  
Pel que fa al problema detectat en la zona costanera, malgrat que està íntimament lligat amb l'objecte d'aquest projecte, es considera que com que es tracta d'una competència municipal és l'Ajuntament el que ha de vetlar per la solució. En aquest sentit, s'ha recollit en el document de referència del pla general de Peníscola la necessitat d'estudiar alternatives que augmenten la capacitat dels col·lectors en la zona costanera.  
Per tot això, formula la següent:  
  
Resolució complementària  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, les modificacions introduïdes en el projecte constructiu al Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola, sempre que es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, la declaració d'impacte ambiental emesa en data 9 de juliol de 2012 i, tal com s'estableix en les consideracions ambientals d'aquesta resolució, es preveja la possibilitat d'incorporar en el futur un tractament terciari.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 18 de setembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
  
  
ANNEX III  
Resolució de 9 de setembre de 2021, complementària a la declaració d'impacte ambiental.  
Expedient: 020/2012-AIA (Tàctica 1855549)  
Títol: Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola: «Projecte de construcció de les obres d'eliminació de l'EPAR Ajuntament i de reordenació dels col·lectors associats, a Peníscola (Castelló).  
Promotor: Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR)  
Òrgan substantiu: Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR)  
Localització: terme municipal de Peníscola (Castelló)  
  
Antecedents  
En data 9 de juliol de 2012, l'òrgan ambiental va emetre la declaració d'impacte ambiental del Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola, promogut per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR), amb número d'expedient 020/2012-AIA.  
En data 18 de setembre de 2013, l'òrgan ambiental va emetre la resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental i va prendre en consideració les modificacions introduïdes en el projecte constructiu al Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola.  
  
Objecte d'aquesta resolució  
En data 17 de febrer de 2020 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un escrit de l'EPSAR, en el qual es comunica que després de l'execució del projecte en 2015, i per motius de terminis d'obres i restriccions municipals per a no coincidir amb l'època d'alta demanda turística, no es va procedir a la reordenació dels col·lectors que conflueixen en l'antiga EPAR (estació de pretractament d'aigües residuals). La reordenació exigia talls de trànsit prolongats i l'execució de rases per davall del canal d'eixida de la marjal de Peníscola. En el seu lloc es va executar un pas sobre el canal (per al col·lector d'aigües residuals elevades des de l'EPAR fins a la nova EBAR i per al col·lector d'aigües depurades des de l'EDAR fins a l'emissari submarí de Peníscola).  
  
En 2015 es van executar menys obres de les que s'havien previst inicialment i havien sigut avaluades ambientalment mitjançant la Declaració d'impacte ambiental de data 9 de juliol de 2012 i la resolució complementària corresponent, de data 18 de setembre de 2013.  
Ara, l'EPSAR proposa la finalització del projecte de l'EDAR, mitjançant el Projecte de construcció de les obres d'eliminació de l'EPAR Ajuntament i de reordenació dels col·lectors associats, a Peníscola (Castelló), que preveu el desmantellament de l'antiga EPAR, inclosos els dos bombaments que hi ha actualment en explotació, la reordenació del sistema de col·lectors generals en l'entorn de la plaça de la Constitució de Peníscola i la seua integració en l'explotació de la nova EDAR de Peníscola.  
Les obres incloses en el projecte són:  
1. Desmantellament de l'EPAR. Les instal·lacions existents són: una reixa de desbast, un bombament d'elevació, un desarenador-desgreixador airejat, el pou de bombes i una arqueta de vàlvules del bombament a l'emissari submarí. Es planteja el desmantellament de les instal·lacions i la retirada a un abocador autoritzat o, en el cas dels equips reutilitzables, a la destinació que indique l'Administració. No es demoleixen els elements d'obra civil ni les conduccions enterrades i ocultes.  
2. Reordenació del sistema de col·lectors d'aigua residual. En l'actualitat, tots els ramals conflueixen en 2: Maestro Bayarri (al nord de l'EPAR) i Akra Leuke (al sud de l'EPAR). Aquests dos ramals acaben en el pou de l'EPAR, que compta amb una arqueta de derivació aigua amunt del pretractament i una conducció PEAD DN800 que connecta l'EPAR amb l'EBAR Constitució. Aquesta conducció creua l'Ullal de l'Estany per una passarel·la construïda en 2015 sobre el canal. Des de l'EBAR Constitució s'impulsa l'EDAR nova per al seu tractament. El retorn d'aigües tractades des de l'EDAR es deriva fins al pou de bombament de l'emissari submarí mitjançant una conducció PEAD DN800 que creua el canal per la mateixa passarel·la que la conducció que uneix l'EPAR amb l'EBAR Constitució.  
Per a desmantellar l'EPAR, cal reordenar alguns trams de col·lectors, però en una longitud total de 293 metres, ja que la xarxa de sanejament preexistent es manté sense canvis. Els tres col·lectors que s'han de modificar són:  
  
  
- Col·lector Mestre Bayarri (col·lector formigó DN800)  
- Col·lector Akra Leuke (col·lector formigó DN400)  
- Retorn d'aigua tractada (col·lector PRFV DN700)  
De manera que la intervenció passa a canonada d'alta densitat i junta soldada:  
- Col·lector Mestre Bayarri (PEAD DN800): longitud 116 m  
- Col·lector Akra Leuke (PEAD DN630): longitud 62 m  
- Retorn d'aigua tractada (PEAD DN800): longitud 115 m  
3. Actuacions en l'EBAR Constitució. Comprenen la connexió de la xarxa de sanejament i l'adquisició, instal·lació i connexió elèctrica de dues bombes en l'arqueta del bombament directe d'aigua residual des de l'EBAR fins a l'emissari submarí.  
De les alternatives plantejades, s'ha optat per l'alternativa que preveu l'encreuament del canal a l'interior de la rotonda i per la zona estreta de dues conduccions PEAD DN800, el desviament del col·lector Irta, amb una millora del disseny hidràulic de l'entroncament al col·lector principal i, en la conducció de retorn d'aigua tractada, la unió soldada amb un tram existent de canonada PEAD DN800. Els avantatges que presenta aquest traçat estan relacionades amb el procés constructiu, l'equilibri del disseny hidràulic i, sobretot, amb el fet que només es requereix una connexió al retorn d'aigua tractada i que es pot executar entre tubs del mateix material i en una fase de les obres en què totes les conduccions pròximes que es podrien veure afectades estan fora de servei.  
  
Tramitació administrativa  
El 17 de febrer de 2020 l'EPSAR consulta el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental relatiu a les obres d'eliminació de l'EPAR Ajuntament.  
El 7 de maig de 2020 se sol·licita un informe a la Subdirecció General de Medi Natural com a òrgan gestor dels espais integrants de la Xarxa Natura 2000, ja que el projecte està situat en el LIC Marjal de Peníscola.  
El 18 de setembre de 2020 la Subdirecció General de Medi Natural remet un informe en el qual es formulen una sèrie de consideracions que es recullen en aquesta resolució.  
Mitjançant la resolució signada el 23 de desembre de 2020 per la Secretaria Autonòmica de Transició Ecològica i Emergència Climàtica, es designen la Direcció General de l'Aigua i l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR) com a òrgans substantius en el procediment d'avaluació ambiental de projectes promoguts per la Generalitat en matèria d'infraestructures hidràuliques.  
  
Consideracions ambientals  
La qüestió ambiental més rellevant és que el projecte s'executa sobre la zona humida de la marjal de Peníscola i el LIC Marjal de Peníscola.  
En l'informe emés pel Servei de Gestió d'Espais Protegits, s'indica que la part del projecte que pot tindre més impacte en la zona humida catalogada de la marjal de Peníscola, fonamentalment al canal d'eixida, és la reordenació dels col·lectors que actualment discorren provisionalment sobre un canal (?).  
Com s'esmenta en la memòria (pàg. 5), des de l'execució del passeig marítim i el cordó dunar de la Platja Nord, l'Ullal de l'Estany és pràcticament l'única eixida a la mar de la marjal de Peníscola. L'execució de col·lectors ha de tindre en compte no només aspectes ambientals sinó la minimització de danys aigua amunt, i reduir al mínim l'efecte barrera dels apuntalaments.  
Problemàtiques  
1. Encreuament de l'Ullal de l'Estany. Es plantegen 3 classes de traçat segons la localització de l'encreuament de l'Ullal de l'Estany.  
01. Encreuament del canal entre la passarel·la actual i el pont viari.  
02. Encreuament del canal immediatament aigua avall del pont, per la zona estreta (4 traces).  
03. Encreuament de l'Ullal de l'Estany per la llacuna interior de la rotonda.  
Indica que la 1 i la 3 són les que tenen menys impacte en l'Ullal, ja que transcorren de manera similar al canal actual i no toquen el llit de l'estany, i que la que menys efecte hi tindria és la 1 perquè creua el canal d'eixida en la zona més estreta. En tot cas s'hauria de fer l'encreuament com més a prop millor del pont per a minimitzar l'impacte visual de noves barreres transversals.  
2. Sobreeixidors al canal d'eixida.  
Indica que no s'ha trobat cap esment en el projecte de la presència de sobreeixidors dels bombaments o d'emergència al canal d'eixida de l'Ullal i de la marjal. No obstant això, es recorda que aquests no s'han de produir de cap manera al canal d'eixida de la zona humida.  
3. Reposició de parts del canal desmuntades.  
Es fa esment en diversos moments al desmantellament parcial de l'actual canal d'eixida a la mar de la marjal de Peníscola, que actualment presenta una canalització dura amb laterals en talús, executats amb maçoneria presa amb formigó. Es proposa que es busque una solució més blana per a reposar les parts desmuntades amb materials semipermeables que permeten la filtració d'aigua i la fixació de vegetació natural en els laterals. El mateix durant la fase final de trasplantament d'arbres ?incorporar espècies autòctones de ribera (tamarit, per exemple) i en lloc de reposar ferm asfàltic o altres materials de segellament, utilitzar sòls o materials drenants sostenibles?. L'estat artificialitzat del canal de desguàs facilita l'acumulació de sediments d'origen urbà (escolaments pluvials de vials), que generen problemes en la costa no atribuïbles a l'aigua de la marjal però que, no obstant això, sí que l'afecten per la mala connectivitat amb la mar i en dificulta el desguàs.  
  
4. Durant les obres:  
- No s'han d'apilar materials prop del canal pel risc d'abocament.  
  
- No s'ha d'alterar el desguàs de la marjal.  
- S'han d'evitar abocaments a la rambla d'Alcalà.  
De l'anàlisi de la documentació presentada i l'informe anteriorment exposat, es conclou el següent:  
Cal indicar que l'alternativa triada s'ajusta a l'alternativa 03 que es descriu en el citat informe; per la qual cosa, s'entén que, des del punt de vista dels impactes sobre l'Ullal, entra en les opcions que es considera de menys impacte.  
Les obres previstes suposen impactes ambientals similars als que preveu la declaració d'impacte ambiental, ja que no es modifica la configuració general de sanejament i depuració, sinó que afecten detalls constructius sobrevinguts dels termes d'execució de les obres. Les actuacions de les obres del Projecte de construcció de les obres d'eliminació de l'EPAR Ajuntament i reordenació dels col·lectors associats, a Peníscola (Castelló de la Plana) es localitzen en un àmbit urbà totalment antropitzat.  
No obstant això, s'han de tindre en compte les consideracions que s'exposen en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Protegits.  
Atés que en el projecte no s'ha inclòs un programa de vigilància i seguiment específic per a aquestes obres complementàries, s'inclourà un programa de vigilància i seguiment ambiental complementari al de la DIA formulada per a l'expedient 020/2012-AIA.  
Cal assenyalar que el seguiment del compliment d'aquesta resolució correspon a l'òrgan substantiu, que en aquest cas coincideix amb l'òrgan promotor del projecte. Per la qual cosa, l'EPSAR haurà d'incorporar a l'aprovació del projecte les determinacions que s'estableixen en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a una avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I, apartat 6.b del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que s'hi poden aplicar.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la modificació del Projecte bàsic d'estació depuradora d'aigües residuals i col·lectors generals de Peníscola prevista en el Projecte de construcció de les obres d'eliminació de l'EPAR Ajuntament i de reordenació dels col·lectors associats, a Peníscola (Castelló), sempre que es desenvolupe amb les mesures protectores i correctores de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte bàsic i l'altra documentació que hi ha en l'expedient, amb la declaració d'impacte ambiental, emesa en data 9 de juliol de 2012, així com amb la resolució complementària de data 18 de setembre de 2013, i de conformitat amb les condicions següents que tindran caràcter complementari a les que s'han formulat en les resolucions esmentades anteriorment:  
1. Tenint en compte la proximitat a la zona humida catalogada de la marjal de Peníscola, s'han de tindre en compte les consideracions indicades en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Protegits que s'ha exposat anteriorment.  
2. Durant l'execució de les obres, s'ha d'evitar apilar materials prop del canal pel risc d'abocament. Així com fer abocaments a la rambla d'Alcalà i l'alteració del desguàs de la marjal.  
  
3. Els residus generats en el desmantellament de les instal·lacions existents i construcció de les noves instal·lacions, s'han de gestionar d'acord amb la legislació sectorial vigent segons la tipologia.  
   
4. S'hi ha d'incloure un programa de vigilància i seguiment ambiental complementari al de la DIA formulada per a l'expedient 020/2012-AIA, i s'haurà de documentar a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores realitzades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
5. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta resolució d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
  
b) Aquesta resolució no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització o aprovació del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 29 de desembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9308, del 29-03-2022 (2022/2403)

RESOLUCIÓN de 10 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la Resolución de 9 de julio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales, en el término municipal de Peñíscola (Castellón), expediente 020/2012/AIA, y de la Resolución complementaria, de fecha 18 de septiembre de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, y de la Resolución complementaria, de fecha 9 de diciembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9308

Fecha DOGV
:   29-03-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/2403

CVE


Fecha del documento
:   10-03-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Peñíscola](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la Resolución de 9 de julio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales, en el término municipal de Peñíscola (Castellón), expediente 020/2012/AIA, y de la Resolución complementaria, de fecha 18 de septiembre de 2013, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, y de la Resolución complementaria, de fecha 9 de diciembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental. [2022/2403]  
En fecha 9 de julio de 2012, se dictó la resolución de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial por la cual se formuló declaración de impacto ambiental del proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales, en el término municipal de Peñíscola (Castellón) (expediente 251/2002/AIA). Con fecha 18 de septiembre de 2013 se dictó por la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, resolución complementaria de la declaración de impacto ambiental. Con fecha 9 de diciembre de 2021 se dictó por la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, resolución complementaria de la declaración de impacto ambiental. De conformidad con lo previsto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre y tal y como se recoge en el resuelvo del apartado cuarto de la declaración de impacto ambiental, apartado tercero de la primera resolución complementaria, y apartado segundo de la segunda resolución complementaria, debían ser publicadas en el Diario Oficial, sin que conste hasta la fecha su efectiva publicación.  
En cumplimiento de la normativa en materia de evaluación de impacto ambiental y a los efectos previstos en la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se ordena publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las citadas resoluciones, cuyo texto se incluye como anexo.  
  
València, 10 de marzo de 2022.- El director General de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.  
  
  
  
ANEXO I  
«Resolución de 9 de julio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales, en el término municipal de Peñíscola (Castellón):  
Expediente: 020/2012-AIA.  
Proyecto: Proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales de Peñíscola.  
Órgano promotor: EPSAR.  
Órgano sustantivo: Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua.  
Localización: término municipal de Peñíscola (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la definición de las obras para la ejecución de una nueva estación depuradora de aguas residuales (en adelante EDAR) en Peñíscola y los colectores necesarios para la conducción del agua residual desde el punto donde son almacenadas hasta la planta de tratamiento y del agua depurada desde su origen hasta el punto de vertido.  
2. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
En la actualidad, existe una red de alcantarillado unitaria que conduce las aguas residuales generadas a una estación de pretratamiento de aguas residuales (en adelante EPAR), con desbaste y desarenador-desengrasador, desde donde se impulsan al emisario submarino.  
Existen problemas de falta de capacidad en los colectores de la zona urbana de la playa, en la zona más próxima a la Marjal de Peñíscola.  
La actual EPAR se encuentra situada debajo de la actual sede del Ayuntamiento de Peñíscola, junto a la playa sur de la localidad, mientras que la futura EDAR se plantea en una parcela colindante con la rambla de Alcalá, cruzando las infraestructuras lineales de la N-340 y AP-7, a unos 6 km de la EPAR, completamente alejada del núcleo urbano. La conexión con el emisario submarino se produce en la misma EPAR.  
El proyecto pretende la construcción y funcionamiento de un nueva EDAR (para un caudal medio de 24.000 m³/día y 104.000 habitantes-equivalentes, disponiendo de un espacio suficiente para su ampliación); de los colectores (para un caudal de 36.000 m³/día) desde la actual EPAR a la futura EDAR (de igual capacidad); nueva conducción desde la EDAR hasta el emisario submarino; demolición y acondicionamiento de las actuales instalaciones de la EPAR que quedan en desuso.  
Los colectores parten de la actual EPAR hasta la futura EDAR. Para los colectores actuales que alcanzan la EPAR está previsto una mejora de las condiciones de los que se encuentran más deteriorados. En la actual EPAR se realizará una modificación del bombeo para que sirva de origen a la nueva impulsión. El trazado de los colectores se apoya en calles y caminos existentes. Esta línea cuenta con 4 estaciones de bombeo de aguas residuales (en adelante EBAR) y una arqueta de rotura.  
El proyecto de la EDAR contempla una línea de aguas (con pretratamiento, tratamiento biológico y tratamiento terciario) y otra de fangos.  
El pretratamiento cuenta con: cámara de llegada y distribución del agua residual a las diferentes líneas de desbaste; tres canales de desbaste; dos canales desarenadores-desengrasadores y separador de grasas y arenas.  
El tratamiento biológico se realizará mediante el proceso de fangos activados de aireación prolongada. La decantación secundaria está compuesta por tres decantadores circulares, con recirculación de fangos.  
El tratamiento terciario cuenta con filtros de arena, desinfección con radiación ultravioleta y desinfección mediante hipoclorito sódico.  
Los fangos en exceso del reactor biológico serán enviados directamente a los espesadores de fangos por gravedad. Para el acondicionamiento del fango se utilizará la adición de polielectrolito. Posteriormente se procederá a la deshidratación mecánica de los fangos y su almacenamiento en tolva. El fango será trasladado en contenedores debidamente cerrados.  
Para evitar los malos olores se realizará la desodorización de aquellos puntos generadores de malos olores.  
La EDAR verterá al mar mediante la construcción de un emisario terrestre, que conectará con el emisario submarino existente. Para vertidos accidentales y pluviales se ha previsto un aliviadero que utilizará el colector de pluviales que vierte a la rambla de Alcalá.  
La conducción desde la EDAR hasta el emisario sigue un trazado paralelo a los colectores que conducen el agua residual desde la EPAR hasta la EDAR.  
También está prevista la reutilización directa de un tercio del caudal depurado para el riego de zonas verdes y cultivos. Se proyecta un depósito para agua regenerada.  
  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 24 de febrero de 2012 tuvo entrada en la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente el expediente administrativo, proyecto básico, estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística del proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales de Peñíscola, remitidos por la Dirección Territorial de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente de Castellón, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Antecedentes  
Como antecedente a este proyecto, se tramitó la evaluación de impacto ambiental (162/2002-AIA) de otra planta depuradora ubicada en el término municipal de Peñíscola, en la parcela 90, polígono 7. Dicho proceso se concluyó con una estimación de impacto ambiental favorable, supeditada al cumplimiento de una serie de condicionantes. Esta ubicación coincide con la alternativa 1 propuesta en el estudio de impacto ambiental.  
También como antecedente a este proyecto, se tramitó la evaluación ambiental del plan especial de reserva de la estación depuradora de aguas residuales en Peñíscola (315/2008-AIA). En este expediente se evaluó ambientalmente la reserva de suelo para la ubicación de la instalación de la depuradora, en la parcela 43 y 91 a 103 del polígono 2, que coincide con la alternativa 2 y es la que ahora se presenta como solución elegida en el estudio de impacto ambiental.  
El objeto del presente expediente es la evaluación de impacto ambiental de la propia planta depuradora y los colectores.  
Según el Decreto 201/2008, de 12 de diciembre, del Consell, por el que se regula la intervención ambiental en las instalaciones públicas de saneamiento de aguas residuales, las infraestructuras públicas de tratamiento de aguas residuales se tramitarán como un plan especial. Como se ha indicado, ya se tramitó el plan especial de reserva de la depuradora. No se tramita respecto de los colectores, dado que el órgano sustantivo dispone del acuerdo de la Junta de Gobierno Local de compatibilidad desde el punto de vista urbanístico y territorial del proyecto.  
3. Información Pública.  
En fecha 18 de enero de 2012, la EPSAR emite certificado del trámite de información pública, iniciado mediante la publicación en el DOGV núm. 6667, de 9 de diciembre de 2011, por un plazo de 30 días hábiles, indicando que no se han recibido alegaciones al proyecto, al estudio de impacto ambiental y al estudio de integración paisajística.  
Asimismo, se dispone de certificado del Ayuntamiento de Peñíscola, de fecha 27 de enero de 2012, en el que se acredita la ausencia de alegaciones.  
4. Consultas  
Se han realizado consultas a los siguientes departamentos de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente:  
- Dirección General de Calidad Ambiental.  
- Dirección General de Medio Natural.  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón.  
- Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas.  
A continuación se resumen los principales informes obtenidos como respuesta a las consultas realizadas. Se adjunta copia de los informes completos.  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural.  
Recibido el 30 de marzo de 2012, que informa lo siguiente:  
«[?] El proyecto de «Construcción de la nueva EDAR y colectores generales de Peñíscola» analizado no tiene afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
Asimismo, se recuerda que:  
Cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que todas aquellas remociones de tierras que puedan afectar a posibles áreas con restos arqueológicos o paleontológicos deben contar con la debida autorización de esta Dirección General. [?] Si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe.»  
Informe de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Recibido el 2 de abril de 2012, que informa lo siguiente:  
«En materia de contaminación acústica:  
[?] la nueva EDAR cumplirá los límites de recepción externos definidos en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2002 [?] para zonas de uso industrial, que se encuentran en 70 dBA durante el periodo diurno y 60 dBA durante el periodo nocturno.  
La estimación se ha realizado en puntos ubicados dentro de la parcela, no obstante, en el perímetro de la misma también se cumplirán los niveles sonoros para ese uso. Asimismo, se determina que en las estaciones de bombeo no se cumplirán los niveles especificados en la Ley. No obstante, con el objetivo de asegurar el cumplimiento de los niveles sonoros se han definido una serie de medidas correctoras, dichas medidas son de obligada ejecución.  
Se recuerda que tal y como se especifica en el artículo 37 de la Ley 7/2002, los titulares de instalaciones susceptibles de generar ruidos y vibraciones deberán realizar un autocontrol de las emisiones acústicas a la puesta en marcha y al menos cada cinco años si así se estableciera en el procedimiento de evaluación de impacto ambiental o en el de calificación de la actividad.  
La auditoría acústica deberá ser realizada por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica. Dicha auditoría deberá realizarse al inicio del ejercicio de la actividad o puesta en marcha y, al menos, cada cinco años o en un plazo inferior si así se estableciera en el procedimiento en que se evaluará el estudio acústico.  
En materia de emisiones atmosféricas:  
[?]Los titulares de las instalaciones minimizarán las emisiones a la atmósfera aplicando, en la medida de lo posible, las mejores técnicas disponibles y los procedimientos más adecuados que minimicen su impacto en la calidad del aire en su zona de influencia.  
Los elementos necesarios para el cumplimiento de las disposiciones relativas al control y minimización de las emisiones deberán estar operativos en el momento de la puesta en marcha total o parcial de la instalación y mientras se encuentre en funcionamiento.»  
«[?] El Servicio de Gestión de Residuos, en el ámbito de sus competencias, realiza las siguientes consideraciones:  
1. Si a la actividad le corresponde un CNAE93-Rev1 de los incluidos en el anexo I - Actividades potencialmente contaminantes del suelo- del Real decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados, el titular de la actividad está obligado a remitir a la Dirección General de Calidad Ambiental un informe preliminar de situación para cada uno de los suelos en los que se desarrolla dicha actividad.  
2. Durante la fase de construcción del proyecto objeto de la consulta realizada, además de los requisitos exigidos por la legislación sobre residuos, se deberá estar a lo establecido en el Real decreto 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición.  
3. En el desarrollo de la actividad de tratamiento de aguas residuales descrita en la documentación aportada se generan residuos peligrosos y no peligrosos, que deberán gestionarse de forma adecuada. En este sentido, se estará a lo establecido en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, así como al Real decreto 833/1988, de 20 de julio, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, de 14 de mayo, básica de residuos tóxicos y peligrosos, de forma que en la medida de lo posible se prevenga la generación de residuos y se mitiguen los impactos adversos sobre la salud humana y el medio ambiente asociados a su producción y gestión.»  
Informe de la Dirección Territorial de Castellón.  
Recibido el 18 de abril de 2012, que informa lo siguiente:  
«[...] Cabe reseñar que la mayor parte del trazado de las conducciones afecta terrenos de cultivo, caminos rurales, zonas de servidumbre de carreteras y viales en suelo urbano, por lo que las afecciones ambientales se prevén de escasa entidad y principalmente centradas en la fase de ejecución de las obras.  
[?]Se comprueba que las afecciones ambientales más significativas pueden producirse en aquellos tramos del trazado que discurren próximos a terrenos naturales como la Marjal de Peñíscola. En este sentido, la ejecución de los colectores del EJE 1-Tramo A desde la EBAR Estany hasta la arqueta de descarga del vial Peñíscola-Benicarló, puede afectar las condiciones naturales de la zona húmeda debido a las afecciones por el tránsito de maquinaria, movimientos de tierra o gestión inadecuada de los residuos de obra.  
Como medidas correctoras que deberían considerarse para la adecuación ambiental del proyecto se señalan las siguientes:  
a) Deberá llevarse a cabo una remodelación de los colectores existentes principalmente en el sector «playa» y que confluyen en la EBAR Estany, ya que presentan importantes fugas que afectan la Marjal de Peñíscola y las acequias limítrofes.  
b) Antes del inicio de las obras se jalonará la superficie de ocupación de las mismas.  
c) Se realizará una selección de los residuos producidos en las obras para su entrega a gestor autorizado. En el caso de materiales sobrantes de la excavación deberán eliminarse en vertedero controlado o destinarse a su valorización.  
d) Los taludes de desmonte o terraplén que se generen en el movimiento de tierras en el cruce con la rambla de Alcalà y en la EDAR deberán ser convenientemente restaurados.  
e) Una vez finalizadas las obras se restituirán los terrenos al estado anterior y se repondrán las servidumbres y servicios afectados.  
f) Se conservará la tierra vegetal de las parcelas de la EDAR para su uso posterior en el ajardinamiento y restauración.  
g) Se recomienda la conservación de los ejemplares arbóreos adultos de algarrobos y olivos existentes en las parcelas 98 y 99 del polígono 2 del término municipal de Peñíscola para la adecuación paisajística de la EDAR.  
h) Deberán evitarse los vertidos de agua sin tratar o únicamente pretratada a la Rambla de Alcalà.  
i) Se debería instalar sistemas de desodorización, tanto en la EDAR como en las estaciones de bombeo.  
j) Se recomienda sustituir la plantación de Pittosporus tobira (azahar de la China) en la parte exterior del vallado, por alguna otra especie de carácter autóctono.  
Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
Recibido el 4 de mayo de 2012, que informa lo siguiente:  
«La futura EDAR se ubicará sobre el paisaje de relevancia regional de Olivares de San Rafael (según lo establecido en la directriz 53 del Decreto 1/2011, por el que se aprueba la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana).  
Analizada la documentación obrante en este servicio, se observa que el contenido del estudio de integración paisajística se considera suficiente para valorar la incidencia de la instalación proyectada de conformidad con lo establecido en los artículos 52 y 57 del RPJECV. No obstante, se deberá aportar los resultados del Plan de participación pública de conformidad con el capítulo II del título I del RPJECV, con objeto y contenido regulados en los arts. 15 y 16 de dicho reglamento.  
  
En cuanto a la tipología edificatoria propuesta para las EBAR, se deberá tener en cuenta lo establecido en las normas de aplicación directa del RPJECV («las edificaciones en suelo no urbanizable deberán ser acordes con su carácter aislado, armonizando con el ambiente rural y su entorno natural?»), debiendo proponer materiales, colores y cubierta acordes con el entorno en el que se situarán.  
Por todo ello, se emite informe favorable, siempre y cuando se lleven a cabo las condiciones ?Medidas de Integración Paisajística y Programa de Implementación- fijadas en el estudio de integración paisajística, así como la condición establecida en cuanto a la tipología edificatoria de las EBAR, todo ello en cumplimiento de lo establecido en la LOTPP y el RPJECV. Se debe aportar la justificación de la ejecución del Plan de participación pública y sus resultados deben ser acordes con la solución adoptada. En caso contrario, el estudio de integración paisajística será objeto de un nuevo informe por este servicio.»  
Recibido el 13 de junio de 2012, que informa lo siguiente:  
«[?] Dentro de la documentación presentada se encuentra, como anejo a la memoria, un estudio de inundabilidad al efecto, referido a la EDAR. El estudio de inundabilidad consta de los apartados requeridos según normativa del PATRICOVA. Realiza un análisis hidrológico e hidráulico de la rambla de Alcalá de forma correcta y justifica que la parcela no se encuentra afectada por riesgo de inundación. Se analiza el flujo tanto en régimen permanente como en régimen variable. Los resultados son obtenidos mediante modelación unidimensional tipo Hec-Ras. [?] La parcela donde se pretende ubicar la nueva EDAR de Peñíscola, objeto del presente informe, se concluye que no se encuentra afectada por riesgo de inundación. [?] Por todo lo expuesto y en base a la normativa del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención de riesgos de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), el ámbito contemplado en el Proyecto de estación depuradora de aguas residuales y colectores de Peñíscola (Castellón) correspondiente a la EDAR no se encuentra afectado por riesgo de inundación conforme a lo establecido en los documentos normativos del PATRICOVA. En lo que respecta a los colectores se estará a lo dispuesto en el artículo 26.5 de la normativa del PATRICOVA, sobre colectores de aguas residuales, los cuales se dispondrán por debajo de las conducciones de otros servicios básicos. Asimismo, estos colectores serán exclusivamente para aguas residuales, los cuales se dispondrán por debajo de las conducciones de otros servicios básicos. Asimismo, estos colectores serán exclusivamente para aguas residuales no admitiéndose conexión alguna con la red de pluviales».  
Informe de la Dirección General de Medio Natural.  
Recibido el 21 de junio de 2012, que informa lo siguiente:  
A efectos forestales y de vías pecuarias:  
«[?] Los terrenos sobre los que se localiza el proyecto de referencia están clasificados como terreno no forestal en el inventario forestal de la Comunitat Valenciana [?].  
Se deducen las siguientes afecciones sobre vías pecuarias:  
- VP núm. 3 «Colada del camino del Pebret» [?]. El recorrido es coincidente con dicha vía pecuaria en 26 metros lineales. Asimismo, se detectan dos intersecciones con la misma [?].  
- VP núm. 1 «Colada de la Cruz» [?]. El recorrido del colector tendrá una intersección con dicha vía pecuaria [?].  
- VP núm. 5 «Colada del camino Molines» [?]. El recorrido del colector tendrá una intersección con la misma [?] y a partir de ahí dicho colector discurrirá a lo largo de 151 metros lineales por esta vía pecuaria hasta llegar a la parcela donde está la EDAR.  
Asimismo, la parte este de la parcela donde se pretende ubicar la EDAR limita con dicha vía pecuaria en una longitud de 164 metros lineales.»  
A efectos de gestión de espacios naturales:  
«La depuradora se instalará en un punto muy alejado de la población, en las proximidades del peaje de la AP-7, por lo que su impacto sobre la zona húmeda será nulo. En cuanto a los colectores, bordearán la zona protegida, desde su inicio hasta el punto más septentrional de la misma; sin embargo, discurrirán en todo su trazado sobre la vía asfaltada que circunda el Marjal por lo que si se ejecutan adecuadamente tampoco su impacto será significativo. La depuradora está suficientemente dimensionada.  
Sin embargo, cabe indicar que, en la actualidad, existen graves problemas de contaminación de la acequia Sangonera que discurre por la zona más oriental del humedal debido a que los colectores existentes son absolutamente insuficientes para la adecuada recogida de todos los vertidos generados por la zona urbanizada de la playa, en el frente litoral del marjal. Si esto no se arregla, la ejecución de la depuradora y de la nueva red de colectores no solucionará el principal problema ambiental generado por las aguas sin depurar que contaminan la zona húmeda y causan un grave problema a un municipio tan turístico. Por tanto, se propone se reconsidere el proyecto para incluir la ejecución de un nuevo colector que recoja las aguas sin depurar del frente costero.  
En cuanto a las medidas correctoras, únicamente señalar que la realización de obras de movimientos de tierras en las proximidades de una zona húmeda suelen traer consigo el aterramiento de las zonas más externas de la misma; por tanto, debe extremarse la vigilancia sobre las zonas de depósito temporal y definitivo de las tierras extraídas que deben ubicarse siempre al otro lado de la vía; igualmente los colectores deberán siempre discurrir por el margen de la vía opuesto al del marjal.»  
  
Afecciones legales  
Las principales afecciones legales vienen asociadas al trazado de los colectores. Se puede afectar a zonas catalogadas como inundables según el PATRICOVA, a la zona húmeda de la Marjal de Peñíscola y a las vías pecuarias de la colada de la Cruz, colada del camino de Molines y de la colada del Camino del Pebret.  
  
Consideraciones ambientales  
Se ha presentado un estudio de alternativas de la depuradora, en lo que se refiere a la ubicación de la instalación y al diseño del tratamiento.  
Para la ubicación de la instalación se han estudiado tres alternativas:  
ALTERNATIVA 0: consiste en dejar la depuradora en su emplazamiento actual. La ubicación actual presenta serios problemas por la superficie disponible y por operatividad, al encontrarse dentro de un edificio y rodeadas de viales urbanos. Se encuentra muy cerca de las principales zonas turísticas o de mayor influencia de población, por lo que se descarta.  
ALTERNATIVA 1: esta ubicación se propuso en el proyecto anterior de depuradora, existiendo molestias entre la población debido a la cercanía a la población.  
ALTERNATIVA 2: se trata de la parcela definitiva. Se encuentra alejada del núcleo, a más de 2.000 m de la zona residencial, atravesando la N-340 y AP-7 y no afecta ni a futuras infraestructuras ni al posible crecimiento residencial e industrial de Peñíscola. Presenta acceso rodado y conexión con los servicios básicos.  
El estudio de alternativas presentado no se puede considerar propiamente un estudio de alternativas, dado que desde la concepción del proyecto ya se están descartando directamente las alternativas 0 y 1, incluso cuando la alternativa 1 ya fue evaluada ambientalmente.  
En cuanto al tratamiento se presentan las siguientes alternativas:  
ALTERNATIVA 0: consiste en mantener el tratamiento actual. La capacidad de tratamiento y la calidad del vertido son insuficientes.  
ALTERNATIVA 1: consiste en dotar a la línea de agua de los siguientes procesos:  
- Pretratamiento con desbaste, desarenado y desengrasado.  
- Decantación primaria compuesta por dos decantadores.  
- Tratamiento biológico mediante el proceso de fangos activados.  
- Tratamiento de fangos con estabilización, acondicionamiento y secado mecánico.  
- Desinfección.  
ALTERNATIVA 2: consiste en dotar a la línea de agua de los siguientes procesos:  
- Conducciones de impulsión.  
- Desabaste.  
- Canales desarenadores- desengrasadores.  
- Separador de arenas.  
- Separador de grasas.  
- Reactor biológico.  
- Decantador secundario.  
- Recirculación de fangos.  
- Tratamiento terciario.  
- Esterilización del efluente.  
La alternativa elegida es la 2, al presentar mayor operatividad ante eventuales problemas.  
No se presenta un estudio de alternativas respecto al trazado de los colectores, aunque se valora positivamente el hecho de que ambas líneas (conducción de agua residual a depurar y conducción de agua depurada a verter) coincidan en su trazado.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
En cuanto a la parcela donde se pretende ubicar la EDAR, esta linda con la vía pecuaria colada del camino Molines y con la rambla de Alcalá, de modo que la estación depuradora está en dominio público hidráulico. Analizado el riesgo de inundación a la escala adecuada, la parcela en la que se pretende ubicar la EDAR no se encuentra afectada por riesgo de inundación. El suelo con el que linda está clasificado como suelo urbanizable industrial y suelo no urbanizable común.  
El trazado de los colectores atraviesa terrenos de cultivo, caminos rurales, zonas de servidumbre de carreteras y viales en suelo urbano, por lo que no se esperan grandes impactos. Sí hay un tramo que puede afectar a la zona húmeda de la Marjal de Peñíscola, a suelo con riesgo de inundación según PATRICOVA (en la zona de la Marjal de Peñíscola) y a las vías pecuarias colada de la Cruz y colada del Camino del Pebret.  
Así pues, si consideramos que el proyecto consiste en la depuración de aguas residuales y en la conducción de las aguas desde el punto de la EPAR hasta la EDAR y desde la EDAR hasta el emisario submarino, los principales impactos ambientales que pueden resultar son:  
- Afección a vías pecuarias.  
- Integración paisajística.  
- Contaminación acústica.  
- Riesgo de inundación.  
- Contaminación de la zona húmeda por vertidos, emisiones atmosféricas y residuos durante la ejecución de las obras.  
- Contaminación de la zona húmeda por la falta de capacidad de los colectores existentes durante la fase de funcionamiento.  
Este último impacto no se considera en el proyecto ni en el estudio de impacto ambiental, por lo que se deben adoptar soluciones que permitan solucionar el problema actual, realizando mejoras en la capacidad de los colectores de la zona de costa ubicada en las proximidades de la marjal y evitar su afección a la acequia Sangonera. En este sentido se pronuncian los informes de la Dirección General de Medio Natural y la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón.  
Respecto de la contaminación acústica, para que los niveles acústicos generados por la instalación cumplan los máximos niveles establecidos en la normativa vigente, se requieren medidas correctoras.  
El impacto paisajístico se deberá principalmente a la presencia de los edificios de la depuradora y las estaciones de bombeo.  
2. Establecimiento de medidas correctoras y/o protectoras.  
El estudio de impacto ambiental cuenta con las medidas correctoras y protectoras propias de los proyectos de tratamientos de aguas. A continuación, se hace una reseña de algunas de ellas.  
Durante la ejecución de las obras:  
- Se delimitará el perímetro de las obras.  
- Se realizará una recogida de residuos y gestión según la legislación vigente. En el caso de materiales sobrantes de la excavación deberán eliminarse en vertedero controlado o destinarse a su valorización.  
- Se conserva la tierra vegetal de las parcelas de la EDAR para su uso posterior en el ajardinamiento y restauración. Si existieran excedentes de tierra vegetal, estos se tratarán de valorizar externamente a la obra, con propósitos de restauración vegetal de zonas alteradas.  
- Se restaurarán vegetalmente aquellas zonas del trazado de los colectores que discurran por terrenos naturales y afecten a la flora de los mismos. Es recomendable emplear especies vegetales autóctonas que estén adaptadas a las condiciones ambientales.  
- Se crea una doble banda de vegetación, ubicándola a ambos lados de la verja metálica, de modo que en el lado exterior se coloca una banda de cipreses combinando con arbustos plannifolios como Nerium oleander (adelfas) o Viburnum thimus (laurel salvaje). Por la parte interior se aconseja colocar una banda de Pittosporus tobira (azahar de la china), para disimular estéticamente la alambrada. No obstante, se recomienda sustituir la plantación de Pittosporus tobira, por alguna otra especie de carácter autóctono.  
Durante el funcionamiento de la instalación:  
- Se instalarán sistemas de desodorización en las zonas en las que se puedan generar olores.  
- Se ha diseñado un tratamiento terciario para la tercera parte del caudal tratado, ampliable a su totalidad, por lo que se deberá fomentar la reutilización del agua depurada para riego.  
- Se fomentará la valorización de los lodos de depuradora generados para aplicación en agricultura.  
El presupuesto de las medidas correctoras asciende a 41.489,46 euros.  
Para mantener la continuidad y funcionalidad de las vías pecuarias, la Dirección Territorial de Castellón deberá autorizar la ejecución subterránea de la tubería sobre las vías pecuarias, previamente a la ejecución de las obras.  
Respecto de la contaminación acústica, los niveles acústicos generados por la instalación cumplen la normativa vigente, dado que se propone como medida correctora que los equipos que generen más contaminación acústica (como bombas de gran potencia o soplantes) se coloquen en edificios insonorizados.  
Respecto a la integración paisajística se ha procurado con el diseño de la EDAR ocupar la menor superficie posible, lo que ha permitido preservar un campo de olivos próximo a la parcela y la vegetación de ribera de la rambla de Alcalá. Se pretende generar zonas verdes similares a las existentes en la zona, de modo que en los terraplenes que se generen, se emplearán especies autóctonas como olivos, algarrobos y matorrales mediterráneos (como romero, lavanda o brezo). Asimismo, las estaciones de bombeo se han diseñado teniendo en cuenta las construcciones de campo típicas de la zona, de color blanco y cubierta abovedada. No obstante, según los criterios del servicio competente en materia de paisaje se exige que para la mejor integración de las EBAR se deben emplear materiales, colores y cubiertas que sean acordes con el entorno. Además, se considera adecuado que en los taludes de desmonte o terraplén que se generen en el movimiento de tierras en el cruce con la rambla de Alcalà también se produzca esta revegetación. Se recomienda la conservación de los ejemplares arbóreos adultos de algarrobos y olivos existentes en las parcelas 98 y 99 del polígono 2 del término municipal de Peñíscola para la adecuación paisajística de la EDAR.  
Para eliminar problemas de inundabilidad en lo que a las conducciones respecta, se establece como medida correctora que la red de aguas residuales no pueda conectarse con la red de pluviales y en todo caso se dispondrán por debajo de otras conducciones de otros servicios básicos.  
Para evitar los impactos sobre la zona húmeda durante la ejecución de las obras, se establecen las siguientes medidas;  
- Las zonas de acopio y de depósito de materiales se ubicarán en el margen de la carretera que queda más alejada de la zona húmeda.  
- El trazado de los colectores deberá discurrir por la margen exterior de la zona húmeda.  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
El programa de vigilancia ambiental pretende llevar a cabo un control durante las fases de ejecución y funcionamiento, de los impactos ambientales previstos y no previstos, mediante la definición de unos indicadores debidamente seleccionados.  
En ausencia de una figura específica, el director de obras asumirá dicha responsabilidad y ejercerá las funciones de director ambiental de las obras. Sus funciones consistirán en comprobar con una periodicidad semanal, como mínimo, la correcta aplicación de las medidas contempladas en el estudio de impacto ambiental, realizando informes sobre los resultados. Se remitirá copia de dichos informes al director de obras y a la división de recursos hidráulicos.  
Se establecen los detalles que se llevarán a cabo parar controlar las medidas correctoras en general, las emisiones a la atmósfera, la presión sobre los recursos naturales, la contaminación en suelo y agua, sobre revegetaciones, sobre patrimonio cultural, riesgos laborales y prevención de riesgos laborales.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5 de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 6.b del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
4. El artículo 16 del Decreto 112/2011, de 2 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental.  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el «Proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales de Peñíscola» siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
El proyecto cumplirá las siguientes condiciones:  
- Previa a la aprobación definitiva del proyecto, se deben adoptar soluciones que permitan realizar mejoras en la capacidad de los colectores de la zona de costa ubicada en las proximidades de la marjal y evitar su afección a la acequia Sangonera.  
- Previa a la aprobación definitiva del proyecto, se debe aportar la justificación de la ejecución del plan de participación pública y sus resultados deben ser acordes con la solución adoptada.  
- La red de aguas residuales no podrá conectarse con la red de pluviales y, en todo caso, se dispondrán por debajo de otras conducciones de otros servicios básicos. El trazado de los colectores deberá discurrir por la margen exterior de la zona húmeda.  
- Se solicitará una nueva autorización de vertido al mar (al modificarse las características cuantitativas y cualitativas del efluente) ante la Dirección General de Agua de la Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua.  
- Se solicitará la previa autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de aguas pluviales o vertidos accidentales a la rambla de Alcalá.  
- Se solicitará la previa autorización o concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la reutilización de las aguas depuradas prevista para la EDAR de Peñíscola.  
- Se presupuestarán en el proyecto, tanto las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental, como las que se establecen en la presente declaración de impacto ambiental (revegetación de los taludes de tierra que se generen, conservación de ejemplares arbóreos próximos a la parcela)  
Durante la ejecución de la obra, se tendrá en consideración:  
- Se comunicará al órgano ambiental el inicio de los trabajos y se indicará en quién recaerá la dirección ambiental de la obra, a la vez que se adjuntará el informe anterior al acta del replanteo.  
- Las zonas de acopio y de depósito de materiales se ubicarán en el margen de la carretera que queda más alejada de la zona húmeda.  
- Se recuerda que, si durante la fase de ejecución de las obras, apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho debe comunicarse a la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
- Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura y Deporte, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
- Se solicitará ante la Dirección Territorial de Castellón la autorización de ejecución subterránea de la tubería, en los tramos de cruce o coincidentes con vía pecuarias.  
- Durante la ejecución de las obras, dentro del programa de vigilancia ambiental, los informes redactados en función de los controles sobre la aplicación de las medidas, serán enviadas al órgano ambiental, con carácter trimestral, así como antes del acta de comprobación del replanteo, antes de la recepción de la obra y anualmente durante los tres años siguientes al acta de recepción de la obra.  
- Se procederá a la revegetación del talud generado en el cruce de la rambla de Alcalá.  
- Una vez finalizadas las obras se restituirán los terrenos al estado anterior y se repondrán las servidumbres y servicios afectados.  
Durante la explotación de la instalación:  
- Los fangos generados en el proceso de depuración se gestionarán de acuerdo con los resultados de la caracterización de los mismos, debiendo dar cumplimiento a la normativa sectorial en materia de residuos. En el caso de que el destino sea el uso agrícola, se deberán cumplir las prescripciones de la Directiva 82/278/CEE, traspuesta a nuestra normativa a través del Real decreto 1310/1990, y la Orden de 26 de octubre de 1993, sobre utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
- A la puesta en marcha de la instalación, se llevará a cabo una auditoría acústica, donde se compruebe que los niveles sonoros transmitidos por la instalación en los receptores más cercanos, no superan los límites establecidos en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2002, y donde se verifique la efectividad de las medidas correctoras planteadas. La auditoría acústica deberá ser realizada por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica. En caso de que los resultados no fueran los esperados, se pondrán a disposición del órgano competente en materia acústica, con la finalidad de encontrar nuevas medidas que permitan alcanzar los límites legalmente establecidos.  
- A la puesta en marcha de la instalación, se dispondrán de las mejores técnicas disponibles, para el control y la minimización de las emisiones a la atmósfera.  
Cualquier cambio del proyecto que tenga lugar tras la emisión de esta declaración de impacto ambiental y pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada inmediatamente al órgano ambiental, quien podrá proceder a la evaluación de sus efectos y al establecimiento, en su caso, de medidas correctoras y/o protectoras.  
El órgano sustantivo comunicará al órgano ambiental el comienzo de las obras y solicitará una visita de comprobación durante la ejecución de las mismas. Del mismo modo, comunicará la puesta en servicio de la infraestructura y solicitará una visita de comprobación durante la fase de funcionamiento. En ambas situaciones, el fin es corroborar el cumplimiento de todas las medidas correctoras y protectoras y los condicionantes establecidos en la DIA y el funcionamiento de las mismas. La solicitud de visita durante la ejecución de las obras se acompañará del informe previo al acta de comprobación del replanteo, incluido dentro del PVA; mientras que la solicitud de visita durante la puesta en funcionamiento de las mismas lo hará del informe final de obra.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 9 de julio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
  
ANEXO II  
Resolución de 18 de septiembre de 2013, complementaria a la declaración de impacto ambiental.  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental.  
Expediente: 020/2012-AIA.  
Proyecto: Proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales de Peñíscola.  
Órgano promotor: EPSAR.  
Órgano sustantivo: Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua.  
Localización: término Municipal de Peñíscola (Castellón).  
  
Antecedentes  
En fecha 9 de julio de 2012, el órgano ambiental emitió declaración de impacto ambiental del proyecto básico de «Estación depuradora de aguas residuales y colectores generales de Peñíscola», promovido por la Entitat de Sanejament d'Aigües, con número de expediente 020/2012-AIA.  
En fecha 18 de abril de 2013, el órgano promotor remite al órgano ambiental un informe denominado «Consideraciones relativas a la declaración de impacto ambiental de fecha 9 de julio de 2012 respecto del proyecto básico de la EDAR y colectores generales de Peñíscola (Castellón)». El motivo de dicho informe es solicitar que se incluyan en la declaración de impacto ambiental emitida las modificaciones que se han introducido en el proyecto básico durante la redacción del proyecto constructivo. Asimismo, se recogen una serie de consideraciones a los condicionantes indicados en la declaración.  
Los principales cambios que el proyecto constructivo recoge respecto del proyecto básico son:  
- modificación de los colectores:  
 anulación de la EBAR Vilars Rojo, bombeando desde la EBAR anterior (EBAR Vial).  
 anulación de la EBAR del ayuntamiento y EBAR Estany y creación de una nueva EBAR, denominada Constitución.  
 modificación de la planta del colector, en no más de 200 m, en tramo urbano, en el entorno de la glorieta Constitución.  
- el pretratamiento de la línea de aguas se diseñará para un caudal de diseño de 30.000 m³/d, frente a los 36.000 m³/d iniciales. El motivo es la adaptación de los caudales al estudio de demanda más reciente que se ha realizado, considerando un desarrollo urbanístico inferior.  
- el tratamiento biológico de la línea de aguas contará con dos líneas de 10.000 m³/d y una línea opcional de 10.000 m³/d, frente a los 24.000 m³/d iniciales. El motivo es la adaptación de los caudales al estudio de demanda más reciente que se ha realizado, considerando un desarrollo urbanístico inferior.  
- El tratamiento terciario se elimina. El motivo es la elevada conductividad media del agua a tratar y la no existencia de una clara demanda para la reutilización de esas aguas.   
Respecto de las consideraciones a los condicionantes ambientales, cabe destacar que la declaración de impacto ambiental recoge que «Previa a la aprobación definitiva del proyecto, se deben adoptar soluciones que permitan realizar mejoras en la capacidad de los colectores de la zona de costa ubicada en las proximidades de la marjal y evitar su afección a la acequia Sangonera» y que dichas soluciones deben hacerse de modo que «La red de aguas residuales no podrá conectarse con la red de pluviales y, en todo caso, se dispondrán por debajo de otras conducciones de otros servicios básicos». La EPSAR indica que el organismo titular y competente para realizar las mejoras mencionadas en el colector de la zona costera es el Ayuntamiento de Peñíscola, por lo que no puede solucionar dicho problema.  
Consideraciones ambientales  
Respecto de la modificación de los colectores, se prevén algunas variaciones en la ubicación de las EBAR y en el cambio de trazado de un pequeño tramo, dentro del núcleo urbano, por lo que no se esperan nuevas afecciones ambientales derivadas de estos cambios.  
Respecto del diseño de la línea de agua considerando un caudal inferior al inicial adaptado a las actuales previsiones, no se esperan nuevas afecciones ambientales, siempre que la capacidad de la infraestructura sea superior al agua residual generada.  
Respecto de la eliminación del tratamiento terciario de la línea de aguas, no se producirán nuevos efectos ambientales, siempre que la calidad del agua a la salida de la EDAR cumpla los límites de vertido vigentes. No obstante, el planeamiento urbanístico del municipio de Peñíscola, actualmente en revisión, contempla nuevos crecimientos urbanísticos y, entre otros, algunos campos de golf. Para no cuestionar la viabilidad ambiental de los mismos, se considera necesario que el proyecto de la EDAR prevea la opción de ampliar la línea de aguas, incluyendo el tratamiento terciario que permita la reutilización del agua depurada. Así pues, no es necesario ejecutar en la actualidad dicho tratamiento, pero sí dotar a la instalación de los medios necesarios para poder incorporarlo en el futuro.  
Respecto del problema detectado en la zona costera, pese a estar íntimamente ligado con el objeto de este proyecto, se considera que al tratarse de una competencia municipal es el ayuntamiento quien debe velar por su solución. En este sentido, se ha recogido en el documento de referencia del Plan general de Peñíscola la necesidad de estudiar alternativas que aumenten la capacidad de los colectores en la zona costera.  
Por todo ello, formulo la siguiente:  
  
Resolución complementaria  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, las modificaciones introducidas en el proyecto constructivo al «Proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales de Peñíscola», siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental, con la declaración de impacto ambiental emitida en fecha 9 de julio de 2012 y tal y como se establece en las consideraciones ambientales de la presente resolución, se prevea la posibilidad de incorporar en el futuro un tratamiento terciario.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1.989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 18 de septiembre de 2013.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
ANEXO III  
Resolución de 9 de diciembre de 2021, complementaria a la declaración de impacto ambiental.  
Expediente: 020/2012-AIA (Táctica 1855549)  
Título: Proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales de Peñíscola: «Proyecto de construcción de las obras de eliminación de la EPAR ayuntamiento y de reordenación de los colectores asociados, en Peñíscola (Castellón)»  
Promotor: Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales (EPSAR).  
Órgano sustantivo: Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales (EPSAR).  
Localización: Término municipal de Peñíscola (Castellón).  
  
Antecedentes  
En fecha 9 de julio de 2012, el órgano ambiental emitió la declaración de impacto ambiental del proyecto básico de «Estación depuradora de aguas residuales y colectores generales de Peñíscola», promovido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales (EPSAR), con número de expediente 020/2012-AIA.  
En fecha 18 de septiembre de 2013, el órgano ambiental emitió resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental, tomando en consideración las modificaciones introducidas en el proyecto constructivo al «Proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales de Peñíscola».  
  
Objeto de esta resolución  
En fecha 17 de febrero de 2020, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental escrito de la EPSAR, en el que se comunica que tras la ejecución en 2015 del proyecto y por motivos de plazos de obras y restricciones municipales para no coincidir con época de alta demanda turística, no se procedió a la reordenación de los colectores que confluyen en la antigua EPAR (estación de pretratamiento de aguas residuales). La reordenación exigía cortes de tráfico prolongados y la ejecución de zanjas por debajo del canal de salida del Marjal de Peñíscola. En su lugar se ejecutó un paso sobre el canal (para el colector de aguas residuales elevadas desde la EPAR hasta la nueva EBAR como para el colector de aguas depuradas desde la EDAR al emisario submarino de Peñíscola).  
Las obras que se ejecutaron en 2015 fueron menores que las previstas inicialmente y que habían sido evaluadas ambientalmente mediante la declaración de impacto ambiental de fecha 9 de julio de 2012 y su resolución complementaria de fecha 18 de septiembre de 2013.  
Ahora la EPSAR propone la finalización del proyecto de la EDAR, mediante el «Proyecto de Construcción de las Obras de Eliminación de la EPAR ayuntamiento y de reordenación de los colectores asociados, en Peñíscola (Castellón)» que contempla el desmantelamiento de la antigua EPAR, incluyendo los 2 bombeos actualmente en explotación, la reordenación del sistema de colectores generales en el entorno de la Plaza de la Constitución de Peñíscola y su integración en la explotación de la nueva EDAR de Peñíscola.  
Las obras incluidas en el proyecto son:  
1. Desmantelamiento de la EPAR. Las instalaciones existentes son: una reja de desbaste, un bombeo de elevación, un desarenador-desengrasador aireado, el pozo de bombas y arqueta de válvulas del bombeo al emisario submarino. Se plantea el desmantelamiento de las instalaciones retirando a vertedero autorizado o, en caso de equipos reutilizables, a destino indicado por la Administración. No se demuele los elementos de obra civil ni las conducciones enterradas y ocultas.  
2. Reordenación del sistema de colectores de agua residual. En la actualidad, todos los ramales confluyen en 2: Maestro Bayarri (por el norte de la EPAR) y Akra Leuke (al sur de la EPAR). Estos dos ramales terminan en el pozo de la EPAR, que cuenta con una arqueta de derivación aguas arriba del pretratamiento y una conducción PEAD DN800 que conecta la EPAR con la EBAR Constitución. Esta conducción cruza el Ullal de l'Estany por una pasarela construida en 2015 sobre el canal. Desde la EBAR Constitución se impulsan a la nueva EDAR para su tratamiento. El retorno de aguas tratadas desde la EDAR se deriva hasta el pozo de bombeo del emisario submarino mediante una conducción PEAD DN800 que cruza el canal por la misma pasarela que la conducción que une la EPAR con la EBAR Constitución.  
Para desmantelar la EPAR, es necesaria la reordenación de algunos tramos de colectores, pero en una longitud total de 293 metros, puesto que la red de saneamiento preexistente se mantiene sin cambios. Los tres colectores que se deben modificar son:  
  
  
- Colector Maestro Bayarri (Colector Hormigón DN800).  
- Colector Akra Leuke (Colector Hormigón DN400).  
- Retorno de agua tratada (Colector PRFV DN700).  
De manera que la intervención pasa a tubería de alta densidad y junta soldada:  
- Colector Maestro Bayarri (PEAD DN800): longitud 116 m.  
- Colector Akra Leuke (PEAD DN630): longitud 62 m.  
- Retorno de agua tratada (PEAD DN800): longitud 115 m.  
3. Actuaciones en la EBAR Constitución. Comprenden la conexión de la red de saneamiento y la adquisición, instalación y conexión eléctrica de dos bombas en la arqueta del bombeo directo de agua residual desde la EBAR hasta el emisario submarino.  
De las alternativas planteadas se ha optado por la alternativa que prevé el cruce del canal en el interior de la rotonda y por la zona estrecha de dos conducciones PEAD DN800, el desvío del colector Irta mejorando el diseño hidráulico del entronque al colector principal y, en la conducción de retorno de agua tratada, la unión soldada con un tramo existente de tubería PEAD DN800. Las ventajas que presenta este trazado están relacionadas con el proceso constructivo, el equilibrio del diseño hidráulico y sobre todo con el hecho de que solo se requiera una conexión al retorno de agua tratada y que esta pueda ejecutarse entre tubos del mismo material y en una fase de las obras donde todas las conducciones cercanas que podrían verse afectadas están fuera de servicio.  
  
Tramitación administrativa  
El 17 de febrero de 2020 la EPSAR consulta el trámite de evaluación de impacto ambiental relativo a las obras de eliminación de la EPAR-ayuntamiento.  
El 7 de mayo de 2020 se solicita informe a la Subdirección General de Medio Natural como órgano gestor de los espacios integrantes de la Red Natura 2000, al encontrase el proyecto ubicado en LIC Marjal de Peñíscola.  
El 18 de septiembre de 2020 la Subdirección General de Medio Natural remite informe en el que se formulan una serie de consideraciones que se recogen en la presente resolución.  
Mediante resolución firmada el 23 de diciembre de 2020 por la Secretaría Autonómica de Transición Ecológica y Emergencia Climática, se designa a la Dirección General del Agua y a la Entidad de Saneamiento de Aguas Residuales (EPSAR) como órganos sustantivos en el procedimiento de evaluación ambiental de proyectos promovidos por la Generalitat en materia de infraestructuras hidráulicas.  
  
Consideraciones ambientales  
La cuestión ambiental más relevante es que el proyecto se ejecuta sobre la zona húmeda Marjal de Peñíscola y LIC Marjal de Peñíscola.  
  
En el informe emitido por el Servicio de Gestión de Espacios Protegidos, se indica que la parte del proyecto que puede tener mayor impacto en la zona húmeda catalogada Marjal de Peñíscola, fundamentalmente al canal de salida, es la reordenación de los colectores que actualmente discurren provisionalmente sobre un canal (?).  
Como se menciona en la Memoria (pág. 5) desde la ejecución del paseo marítimo y el cordón dunar de la Playa Norte, el Ullal de l'Estany es prácticamente la única salida al mar de la Marjal de Peñíscola. La ejecución de colectores a su través debe tener en cuenta no solo aspectos ambientales sino la minimización de daños aguas arriba, reduciendo al mínimo el efecto barrera de las entibaciones.  
Problemáticas:  
1. Cruce del Ullal de l'Estany. Se plantean 3 tipos de trazado según la localización del cruce del Ullal de l'Estany.  
01. Cruce del canal entre la pasarela actual y el puente viario.  
02. Cruce del canal inmediatamente aguas abajo del puente, por la zona estrecha (4 trazas).  
03. Cruce del Ullal de l'Estany por la laguna interior de la rotonda.  
  
Indica que la 1 y la 3 son las de menor impacto en el Ullal, por transcurrir de manera similar al canal actual y no tocar el lecho del Estany, y que la que menor efecto tendría sobre el mismo es la 1, porque cruza el canal de salida en la zona más estrecha. En todo caso se debería realizar el cruce lo más cerca posible del puente para minimizar el impacto visual de nuevas barreras transversales.  
2. Aliviaderos al canal de salida.  
Indica que no se ha encontrado mención en el proyecto de la presencia de aliviaderos de los bombeos o de emergencia al canal de salida del Ullal y de la marjal. No obstante, se recuerda que estos no deben producirse de ninguna manera al canal de salida de la zona húmeda.  
3. Reposición de partes del canal desmontadas.  
Se hace mención en varios momentos al desmantelamiento parcial del actual canal de salida al mar de la Marjal de Peñíscola, que actualmente presenta un encauzamiento duro con laterales en talud, ejecutados con mampostería tomada con hormigón. Se propone que se busque una solución más blanda para reponer las partes desmontadas, con materiales semipermeables que permitan la filtración de agua y la fijación de vegetación natural en los laterales. Lo mismo durante la fase final de trasplante de árboles - incorporar especies autóctonas de ribera (tamarix por ejemplo) y en lugar de reponer firme asfáltico u otros materiales de sellado, utilizar suelos o materiales drenantes sostenibles-. El estado artificializado del canal de desagüe facilita la acumulación de sedimentos de origen urbano (escorrentías pluviales de viales) generando problemas en la costa no atribuibles al agua del Marjal pero que sin embargo sí afectan al mismo por la mala conectividad con el mar y dificultando su desagüe.  
4. Durante las obras:  
- No realizar acopio de materiales cerca del canal por el riesgo de vertido al mismo.  
- No alterar el desagüe del marjal.  
- Evitar vertidos a la Rambla d'Alcalá.  
Del análisis de la documentación presentada y el informe anteriormente expuesto, se concluye lo siguiente:  
Hay que indicar que la alternativa elegida se ajusta a la alternativa 03 que se describe en el citado informe, por lo que se entiende que desde el punto de vista de los impactos sobre el Ullal entra en las opciones que considera de menor impacto.  
Las obras previstas suponen impactos ambientales similares a los contemplados en la declaración de impacto ambiental, por cuanto no se modifica la configuración general de saneamiento y depuración, sino que afectan a detalles constructivos sobrevenidos de los términos de ejecución de las obras. Las actuaciones de las obras del «Proyecto de construcción de las obras de eliminación de la EPAR ayuntamiento y de reordenación de los colectores asociados, en Peñíscola (Castellón)» se localizan en ámbito urbano totalmente antropizado.  
No obstante, se deben de tener en cuenta las consideraciones expuestas en el informe del Servicio de Gestión de Espacios Protegidos.  
Dado que en el proyecto no se ha incluido un programa de vigilancia y seguimiento específico para estas obras complementarias, se incluirá un programa de vigilancia y seguimiento ambiental complementario al de la DIA formulada para el expediente 020/2012-AIA.  
Hay que señalar que el seguimiento del cumplimiento de la presente resolución corresponde al órgano sustantivo, que en este caso coincide con el órgano promotor del proyecto. Por lo que la EPSAR deberá incorporar a la aprobación del proyecto las determinaciones que se establecen en la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado está sujeto a evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el artículo 7.1.a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I apartado 6.b del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación del «Proyecto básico de estación depuradora de aguas residuales y colectores generales de Peñíscola» contemplada en el «Proyecto de construcción de las obras de eliminación de la EPAR ayuntamiento y de reordenación de los colectores asociados, en Peñíscola (Castellón)», siempre que el mismo se desarrolle con las medidas protectoras y correctoras del estudio de impacto ambiental, el proyecto básico y demás documentación obrante en el expediente, con la declaración de impacto ambiental emitida en fecha 9 de julio de 2012 así como con la resolución complementaria de fecha 18 de septiembre de 2013, y de conformidad con las siguientes condiciones que tendrán carácter complementario a las formuladas en las resoluciones precitadas:  
1. Teniendo en cuenta la proximidad a la zona húmeda catalogada Marjal de Peñíscola, se tendrán en cuenta las consideraciones indicadas en el informe del Servicio de Gestión de Espacios Protegidos anteriormente expuesto.  
2. Durante la ejecución de las obras se evitará la realización de acopios de materiales cerca del canal por el riesgo de vertido al mismo. Se evitará así mismo la realización de vertidos a la Rambla d'Alcalá y la alteración del desagüe del marjal.  
3. Los residuos generados en el desmantelamiento de instalaciones existentes y construcción de las nuevas instalaciones, deberán gestionarse de acuerdo con la legislación sectorial vigente de acuerdo con su tipología.  
4. Se incluirá un programa de vigilancia y seguimiento ambiental complementario al de la DIA formulada para el expediente 020/2012-AIA, y deberá documentarse a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras realizadas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
5. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente resolución complementaria de la declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente resolución complementaria de la declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente resolución no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización o aprobación del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 9 de diciembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML