Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5703, del 14-02-2008 (2008/1664)

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Náquera, Sagunt, Alacant, Vila-real, Guardamar del Segura, Onda i Vall d'Alba.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5703

Data del DOGV
:   14-02-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/1664

CVE


Data del document
:   25-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Nàquera](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis Náquera, Sagunt, Alacant, Vila-real, Guardamar del Segura, Onda i Vall d'Alba. [2008/1664]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 170/05-AIA Náquera, 294/04-AIA Sagunt, 217/05-AIA Alacant, 135/05-AIA Vila-real, 342/04-AIA Guardamar del Segura, 181/05-AIA Onda, i 198/05-AIA Vall d'Alba, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 25 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 170/05-AIA  
Títol: Planta integral per a la gestió ambiental de recursos naturals a Náquera.  
Promotor: José Vicente Estellés Doménech  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Náquera, polígon 26, parcel·la 752 (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una planta de valoració de residus vegetals procedents de restes de poda de jardins públics i privats, residus de silvicultura i restes de poda agrícola i forestal. En particular, els residus valorats seran:  
- 20 02 01 Residus biodegradables (de parcs i jardins, inclosos els residus de cementeris).  
- 02 01 03 Residus de teixits vegetals.  
- 02 01 07 Residus de silvicultura.  
Els quals s'assimilen a residus urbans. S'estima una quantitat anual de residus gestionats de 3500 t.  
El procés desenvolupat consta dels passos següents:  
- Recepció i classificació de la matèria primera. Si arribaren troncs grossos, serien trossejats i apilats per a la seua venda.  
- Trituració-desfibril·lació del material classificat. El producte triturat se separarà en fi i gros o estellat:  
1. El triturat fi es destinarà a compostatge, segons el procediment següent:  
- Apilament del producte per a facilitar el procés de compostatge  
- Humidificació i voltejos per a accelerar-ne el procés  
- Eixida de compost  
2. El triturat gros o estellat serà destinat a crema per un gestor autoritzat o a transformació en briquetes.  
La parcel·la seleccionada per a la ubicació de l'activitat té una superfície de 9.527 m² i està situada en sòl no urbanitzable. S'accedeix per camí existent de propietat municipal. El 50% de la superfície es destina a regeneració de la vegetació i la resta serà on se situen les instal·lacions. Aquestes constaran d'oficines per a control d'entrada i eixides i lavabos, que ocuparan una superfície de 15 m²; una solera de formigó de 1.000 m² (consistència plàstica amb mallat d'acer electrosoldat sobre capa d'arena de 15 cm de grossària i làmina de polietilé) amb un pendent de l'1% perquè s'evacuen els lixiviats cap a la bassa de recollida, de 8 m².   
La maquinària emprada en la planta serà una pala carregadora i una trituradora.  
El subministrament d'aigua es farà per connexió a la xarxa, l'energia per a oficina i lavabos s'obtindrà per mitjà de plaques solars i les aigües residuals dels lavabos es portaran a una fossa sèptica que serà buidada per una empresa gestora.  
El promotor justifica l'actuació en el marc de la legislació forestal, per considerar que es duran a terme activitats de millora de processos d'obtenció, transformació i comercialització de productes econòmics de la forest.  
2. Alternatives  
No es presenten alternatives al projecte.  
Afeccions legals  
La parcel·la en què s'ha de situar la instal·lació està classificada com a no urbanitzable, per la qual cosa s'haurà d'obtenir la preceptiva declaració d'interés comunitari de l'òrgan competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme.  
Així mateix, la parcel·la apareix cartografiada en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat. Així, li resulta d'aplicació la normativa vigent en matèria forestal.  
El límit oest està delimitat pel barranc del Cirer, per la qual cosa s'han de complir els condicionants establits en el RD 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic i la resta de legislació relacionada.  
L'activitat realitzada en l'empresa queda regulada per la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En aplicació d'aquestes disposicions, l'activitat està sotmesa a règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental de la Comunitat Valenciana. A aquest efecte, hauran de sol·licitar-se les corresponents autoritzacions administratives, atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Segons s'estableix en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria comptarà amb un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques que periòdicament haurà de realitzar.  
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl entre les quals es troba el reciclatge de rebutjos no metàl·lics (CNAE 37,20) i altres grups entre els quals es podria trobar l'activitat considerada. Així, el titular de l'activitat està obligat a comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i si és el cas, remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
Segons certificat emés per l'Ajuntament de Náquera (al qual es fa referència en apartats següents) l'actuació prevista és compatible amb el planejament vigent.   
No obstant això, la parcel·la se situa en un entorn sensible:  
- Afronta amb el barranc del Cirer.  
- Afronta amb una zona boscosa de pi i matoll.  
- Es tracta d'un entorn protegit pels seus valors natural, paisatgístic i ecològic.  
- Està inclosa en la cartografia que delimita el sòl forestal.  
- Limita amb el PORN del parc natural de la Serra Calderona.  
La zona que s'ha d'ocupar (menor al 50% de la parcel·la) està coberta per vegetació arbustiva i herbàcia que desapareixerà amb l'ocupació del sòl.   
El medi aeri pot veure's afectat per l'emissió de pols i els gasos emesos pels vehicles de transport i maquinària de l'activitat.  
Les aigües subterrànies poden veure's afectades per l'abocament fortuït d'aigües residuals i lixiviats. A més, segons la cartografia del territori de la Comunitat Valenciana, es tracta d'una zona de vulnerabilitat alta d'aqüífers.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
En l'estudi d'impacte ambiental, es contemplen els següents impactes possibles:  
- Impacte visual de la instal·lació  
- Alçament de pols per les labors d'adequació del terreny  
- Generació de residus durant les obres  
- Augment de l'erosió del terreny per aigües pluvials  
- Emissió de gasos de maquinària  
- Pols causada pel trasbals de camions  
- Olis generats pel manteniment de la maquinària  
Es considera que la principal acció impactant és el condicionament de la parcel·la. Durant el funcionament de la instal·lació, l'impacte de més rellevància és la contaminació del sòl i les aigües subterrànies en cas d'un abocament accidental de lixiviats.   
Respecte al patrimoni històric nacional, s'ha realitzat per part del promotor un informe d'intervenció arqueològica, previ a l'obra de construcció de la planta, a l'efecte de descartar qualsevol possible afecció.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades són:  
- Reg del terreny previ a la realització de labors de neteja d'herbes com també de les zones de circulació de vehicles, per a evitar l'alçament de pols.  
- Canalització de les aigües pluvials, per a evitar l'erosió del terreny.  
- Anivellament de la parcel·la, en la zona de compostatge, per a dotar-la d'un pendent de l'1% que dirigisca els lixiviats a la bassa d'emmagatzemament. Aquests lixiviats es reutilitzen per a la humidificació dels residus.   
- S'empraran contenidors durant la fase de construcció de la instal·lació per a recollir els residus i recipients produïts  
- Es condicionarà una zona per a la realització dels canvis d'oli dels camions a fi d'evitar la contaminació del sòl. Els olis es gestionaran convenientment, a través d'empreses autoritzades.  
No es generaran olors, ja que la descomposició de les restes vegetals serà en condicions aeròbiques.  
Com a mesura compensatòria es destaca la regeneració vegetal del 50% de la parcel·la no ocupat, per mitjà de la plantació d'arbres propis de la zona, en la meitat sud.  
Així mateix, el subministrament d'energia elèctrica per a l'oficina i lavabos es realitzarà per mitjà de la instal·lació de plaques solars.  
Respecte al programa de vigilància ambiental proposat, no estableix cap mesura concreta de seguiment. En aquest sentit, serà necessari comprovar l'adopció de les mesures correctores i la seua eficàcia i el control dels factors ambientals considerats en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
El 26 de setembre de 2005, es va rebre en l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, nota interna de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual es remet l'expedient d'autorització de les operacions de valoració de residus no perillosos. L'esmentat expedient conté:  
- Projecte bàsic i d'execució de planta integral per a la gestió ambiental de recursos naturals a Náquera.  
- Aclariments al projecte de planta integral per a la gestió ambiental de recursos naturals a Náquera.  
- Annexos al projecte de planta integral per a la gestió ambiental de recursos naturals a Náquera, que inclou l'avaluació d'impacte ambiental de l'activitat.  
- Còpia de la sol·licitud de llicència d'activitat, amb data entrada en l'Ajuntament de Náquera l'11 d'agost de 2005.  
Posteriorment, s'han anat adjuntant els documents següents:  
- Resposta a consulta realitzada a la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, adjuntant informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en què s'emet informe favorable l'execució del projecte de referència, exclusivament des del punt de vista de la seua afecció a espais protegits o d'interés per a la conservació del medi natural.  
- Memòria valorada per a obra de farciment de parcel·la 752, polígon 2, del terme municipal de Náquera, presentada pel promotor.  
- Text de l'al·legació presentada per M. del Carmen Mir, remesa per la Direcció Territorial de València d'aquesta conselleria.  
- Escrit de l'Ajuntament de Náquera pel qual es comunica que l'expedient ha sigut sotmés a exposició pública en el DOGV i s'hi adjunta l'informe tècnic realitzat en resposta a l'al·legació rebuda.   
- Certificat de compatibilitat urbanística del secretari de l'Ajuntament de Náquera, amb el vistiplau de l'alcalde, en el qual s'indica que l'actuació prevista és compatible amb el planejament vigent.  
- Còpia de l'escrit de remissió a la Unitat d'Inspecció de Patrimoni Historicoartístic de l'informe d'intervenció arqueològica realitzat pel promotor.  
- Còpia de la resolució de 31 de gener de 2006, del comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per la qual s'emet informe favorable la instal·lació i s'estableixen una sèrie de condicionants. S'indica expressament que l'autorització no inclou la necessària per a la utilització de la neteja prevista en l'oficina, el qual necessitarà una tramitació independent.  
Consideracions jurídiques  
La Llei 2/1989, de 3 de març, en l'annex I, relaciona els projectes subjectes a avaluació d'impacte ambiental, entre els que es troben les instal·lacions de tractament o eliminació de rebutjos i residus sòlids urbans (epígraf 6.a).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat Planta integral per a la gestió ambiental de recursos naturals, promoguda per José Vicente Estellés Doménech al terme municipal de Náquera, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir, prèviament a l'obtenció de la preceptiva autorització administrativa per a exercir l'activitat, s'estableixen les següents:  
1. La bassa de lixiviats haurà de fabricar-se en formigó hidrofugat i estar coberta (amb pas d'home per a neteja i accés) per a evitar-hi l'entrada d'aigua de pluja i el desbordament. Se n'haurà d'acreditar l'estanquitat per un tècnic competent, a fi de sol·licitar a l'autoritat competent la preceptiva autorització d'abocament. Haurà d'obtenir-se, així mateix, la corresponent autorització per a la utilització de la neteja prevista.  
2. Hauran de preveure's les mesures contraincendis necessàries, d'acord amb la càrrega tèrmica corresponent a la capacitat màxima de restes vegetals que pot acumular la planta. A aquests efectes, d'acord amb els articles 146 i 147 del Decret 98/1995, de 16 de maig, l'acumulació de qualsevol tipus de residus agrícola o forestal i la utilització de grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió requerirà amb l'autorització prèvia del director dels Serveis Territorials de la conselleria competent al medi ambient. Serà necessari estar en possessió de l'esmentada autorització amb anterioritat al començament de les obres d'execució de la planta i de l'entrada en funcionament d'aquesta.   
3. Previ a l'inici de l'actuació, s'haurà d'estar en possessió de l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
4. La gestió posterior dels lixiviats que es retiren de la bassa serà duta a terme per una empresa gestora autoritzada.  
5. La maquinària emprada en la instal·lació haurà de posseir el marcat CE.  
6. Per a procedir a la repoblació proposada com a mesura compensatòria, serà necessari disposar de la preceptiva autorització concedida per l'òrgan forestal, segons s'estableix en l'article 27.3 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre.   
7. S'haurà de procedir a la tanca perimetral de la zona on es du a terme l'activitat per mitjà de pantalla vegetal, a l'efecte de conservar el valor natural-paisatgístic-ecològic de l'entorn.  
8. El programa de vigilància ambiental preveurà, almenys, el control anual dels aspectes següents:  
- Evolució de la zona d'arbratge regenerada, procedint a la reposició d'aquells exemplars que no es desenvolupen.  
- Manteniment de la pantalla vegetal.  
- Absència total d'abocaments líquids al sòl, especialment lixiviats.   
- Control mensual de la capacitat de la bassa d'emmagatzemament de lixiviats.  
- Auditoria acústica a la posada en marxa, i en els terminis establits en la legislació autonòmica vigent.  
- Absència d'olors, i si és el cas, modificació dels paràmetres de treball per a la desaparició d'aquests.  
- Minimització de la pols i gasos emesos, per mitjà del correcte manteniment de la maquinària emprada i les zones de circulació.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 294/04-AIA  
Promotor: Cultipeix, SL  
Autoritat substantiva: conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Ampliació de granja marina de daurada, llobarro i corbina.  
Localització: Enfront de la costa de Sagunt (València)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
Aquest projecte d'ampliació de granja marina té com a objectiu aconseguir una producció anual de 2.500 t amb el cultiu de daurada (1.700 t), llobarro (500 t) i corbina (300 t), i és aquesta última -la corbina- una espècie que s'introdueix com a alternativa de cultiu.  
Actualment, la producció en la instal·lació d'aquesta granja marina que té un volum de cultiu de 41.000 m³ (12 gàbies flotants de 22 metres de diàmetre) és de 500 t de daurada i llobarro.  
Es projecta aconseguir l'augment de la producció, conservant les condicions de cultiu de 10-13 kg./m³ de densitat mitjana, en un volum total de cultiu de 237.600 m³ mitjançant la col·locació de:  
24 gàbies de 25 metres de diàmetre en grups de 3x2, i  
6 gàbies aïllades de 50 metres de diàmetre.  
També es col·locaran 4 gàbies de 25 metres de diàmetre en un grup de 2x2 per a operacions de classificació, alliberament del peix de les xarxes, etc.  
Aquestes gàbies quedaran instal·lades dins de les 50 has de la superfície del polígon de concessió actual de domini públic marítim terrestre que està emplaçat enfront del port de Sagunt en una zona amb profunditats entre 28 i 32 metres. Les coordenades del punt central del polígon són 39º 39,353'N - 00º 9,666'W.  
Tramitació administrativa  
En data 9 de novembre de 2004 es rep del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'una granja marina per a engreixament de peixos en la costa de Sagunt (València) de l'empresa Cultipeix, SL.  
En data 3 de desembre de 2004 es rep del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València el projecte d'ampliació d'una granja marina per a engreixament de peixos en la costa de Sagunt. Les instal·lacions projectades no requereixen augment de la superfície del polígon de concessió de domini públic que té Cultipeix, SL.  
En data 14 i 17 de gener de 2005 es comunica al promotor i a l'Ajuntament de Sagunt del tràmit d'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental per part d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge.  
Realitzada l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental durant trenta dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4934 de 28/01/05, no s'ha demanat cap al·legació a aquesta segons diligència de l'Ajuntament de Sagunt i certificat del cap del negociat d'Informació i Registre de la conselleria de Territori i Habitatge de data 15-04-05.  
Petició d'informe sectorial   
En data 4 de gener de 2005 s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.  
Informe sectorial  
El Servei de Qualitat d'Aigua en l'informe d'aquest de data 7 de juny de 2005 considera que:  
La producció prevista anual en ple rendiment passaria de les 550 t/any de la instal·lació original a 2.500 t/any: 1.700 t de daurada, 500 t de llobarro i 300 t de corbina.   
La quantitat de pinso utilitzat en el cultiu passaria de 950 t/any a 5.490 t/any, amb la qual cosa els residus passarien de 183 t/any a 1.057 t/any, per tant la càrrega contaminant serà unes sis vegades major.   
Respecte al pla de vigilància ambiental presentat per l'empresa l'11 de maig de 2005 (núm. reg. 20186/07), els punts de mostratge seran 4, un en la instal·lació i els altres tres a 0,26 mn (500 m) a l'est, oest i sud d'aquesta, en cada un d'aquests punts hauran de prendre's 3 mostres en la columna d'aigua a les profunditats 0, -10 i -20 i a més la mostra del sediment.  
Haurà d'anotar-se la quantitat i el tipus de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia i aquestes anotacions s'adjuntaran al PVA.  
Tenen l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental trimestralment, per a avaluar els resultats i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals.  
Transcorreguts dos anys des del funcionament de la instal·lació i de la remissió dels resultats del PVA, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
Documentació complementària   
En data 10 d'octubre de 2005, l'empresa presenta els resultats de vigilància ambiental corresponents als mesos d'abril, juny i juliol de 2005.  
Consideracions ambientals  
L'ampliació projectada de la granja marina comprendrà la totalitat de la superfície del polígon de concessió (50 ha) que es troba, a profunditats de 28 a 32 metres, sobre fons d'arenes fines fangoses.  
Aquests fons fangosos i comunitats associades, molt estesos en la zona estudiada del lloc del polígon, tenen un valor ecològic escàs ja que no tenen interés per a la seua conservació. En canvi, les comunitats que són d'interés per a la seua conservació com les praderies de fanerògames i coral·ligen, per l'estat degradat de la zona en qüestió únicament queden en la zona d'estudi taques d'antigues praderies de Posidonia oceànica, en cotes inferiors a -20 m que estan allunyades de la instal·lació piscícola, i el coral·ligen de plataforma que es troba en la contornada de la instal·lació està fragmentat i distribuït irregularment.  
La incidència negativa més rellevant de l'activitat es deu a l'emissió dels residus generats pel cultiu en si (pinso no menjat, excrements,) que s'aboquen al medi marí i afecten la qualitat de les aigües i fons. Aquests residus incorporen al medi sòlids en suspensió i nutrients i causen alteracions en la columna d'aigua, amb efectes immediats (augment de terbolesa, eutròfia), i en el fons marí, amb efectes a mitjà o llarg termini per la sedimentació i acumulació de les partícules que aniran degradant-los fins a arribar a donar-se processos anaerobis.  
En conservar les condicions de cultiu de la instal·lació actual (500 t anuals) la taxa de sedimentació per unitat de superfície per a l'ampliació de la instal·lació continuarà sent semblant, amb valors per a les partícules de resta de pinso entre 3 i 5 g/m² d i per a partícules d'excrements de 20 g/m² d. El que varia substancialment és la superfície afectada i, amb ella, les aportacions netes que s'estimen en uns 810 t anuals de sòlids sedimentables. La major part d'aquestes partícules (al voltant del 80%) sedimentaran ràpidament sota de les gàbies i en els voltants d'aquestes, i a partir d'ací disminuirà amb rapidesa la taxa de sedimentació.  
En l'estudi d'impacte ambiental estimen mitjançant model matemàtic la zona d'influència de les gàbies sobre les biocenosis bentòniques. Vist de l'esmentat estudi una zona central d'uns 100 m de diàmetre de màxima influència de la contaminació provocada per la sedimentació de pinso i excrements, i una zona amb una influència menor que s'estendrà fins a uns 250 m de diàmetre al voltant de les gàbies grans (50 m diàmetre) i fins a uns 420 m de diàmetre en les unitats de 3x2 de les gàbies menors (25 m de diàmetre).   
La zona d'influència de la instal·lació afectarà els fons que comprenen el polígon de concessió i àrees annexes on es donarà la menor sedimentació, la biocenosi de tots aquests fons és la d'arenes fines fangoses.  
Els efectes dels nutrients, principalment nitrogen i fòsfor, sobre la qualitat de la columna d'aigua i les poblacions planctòniques es consideren poc significatius atés que la instal·lació s'ubica en una costa oberta i amb bona circulació, a més d'estar allunyada de la costa i zones de bany.  
Durant la fase de construcció el nombre més gran dels impactes que es produeixen es consideren compatibles i de baixa intensitat, ja que es restringeixen a la zona d'obres i quan aquestes finalitzen els seus efectes cessaran. Altres com l'efecte dels llasts i ancoratges en la dinàmica litoral es tipifica moderat, a causa de la duració d'aquests sobre el fons i la impossibilitat d'evitar-ho més que per la seua magnitud; i, és destacable en aquesta fase la valoració de sever a aquest efecte produït pels residus com a sever.  
Segons les conclusions de la vigilància ambiental realitzada en la granja actual, en tots els punts de mostratge, és bona la qualitat de l'aigua en la zona amb característiques oligotròfiques i, els sediments dels fons presenten característiques semblants amb algunes diferències no molt marcades en els existents sota les gàbies.  
Per a minimitzar l'efecte negatiu detectat s'hi estableixen mesures correctores i preventives.  
En la fase de construcció, per a confirmar que la col·locació dels llasts i ancoratges se situen sobre arenes fangoses es realitzarà una prospecció més detallada prèvia a la instal·lació d'aquestes, cartografiant els llocs d'ancoratge i les comunitats pròximes.  
Es mantindran en funcionament correcte els motors de les embarcacions per a evitar la contaminació provocada per l'emissió de combustibles, greixos, olis, gasos, etc. al medi marí.  
S'impedirà l'abandó de ferramentes i materials sobrants de l'obra tant en mar obert com en el recinte portuari. Concloses les obres es retiraran tots els residus generats i es traslladaran a uns abocadors autoritzats.  
En la fase de funcionament, per a reduir les pèrdues del pinso subministrat se n'optimitzarà la dosificació. Així mateix, s'haurà de realitzar un seguiment constant de les taxes d'ingestió per a ajustar la dosificació a cada època o període de creixement.  
Com a mesures addicionals se suggereix introduir-hi estructures: palangres en la zona d'influència de les gàbies per a afavorir el creixement de bivalves que al seu torn afavoriran la fixació de nutrients i matèria orgànica, i esculls artificials amb blocs de formigó armat l'objectiu dels quals serà diversificar el tipus de substrat que permeta l'assentament d'organismes filtrants que afavorisquen la fixació de la matèria orgànica sedimentada, a més d'oferir protecció a les gàbies i fons adjacents enfront de les embarcacions d'arrossegament.  
Com a mesura alternativa, se suggereix la possibilitat de realitzar neteges periòdiques amb mitjans mecànics de les zones de major acumulació de material sedimentat.  
L'aplicació dels medicaments als peixos estabulats estarà controlada per personal facultatiu i es regirà per la normativa comunitària i estatal, entre la qual destaquen les directives del Consell 91/67/CEE i 93/53/CEE, i els reials decrets 109/95, 157/95 i 1749/98. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aquesta tasca.  
L'emmagatzemament d'aquests productes s'haurà d'efectuar d'acord amb la normativa aplicable, i l'eliminació d'aquests productes, restes d'aquests, envasos i embalatges, com també de les espècies mortes serà realitzada per empreses autoritzades amb aquest fi.  
Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix el pla de vigilància i control per a les fases de construcció i funcionament de l'activitat. Aquest pla hauria també de preveure la fase de desmantellament de l'activitat en aquest lloc, igualment a controlar, davant de la possible situació de desistir o de canviar d'ubicació la instal·lació.  
Durant les obres d'instal·lació s'hauran de realitzar visites periòdiques per a comprovar l'aplicació de les mesures correctores i la incidència de les diverses accions sobre el medi a fi de detectar qualsevol desviació dels impactes previstos.  
En la fase de funcionament, s'estableix un programa de mostratge i anàlisi per al control de la influència de la granja sobre la qualitat ambiental de la columna d'aigua i els fons adjacents que puguen veure's afectats per les aportacions del pinso, excrements i excrecions dels peixos.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta i de l'annex I apartat 1 g) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2 del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació de granja marina per a l'engreixament de daurada, llobarro i corbina, promoguda per l'empresa Cultipeix, SL, situada enfront de la costa de Sagunt (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Durant l'execució de les obres del projecte, tant de les operacions realitzades en terra com en el mar, s'hauran de retirar tots els materials sobrants per a ser traslladats a un abocador autoritzat o entregats a un gestor autoritzat. Finalitzades les obres d'instal·lació, es confirmarà la retirada total d'aquests sobrants mitjançant la realització d'inspeccions i immersions en el mar.  
2. Davant de qualsevol accident, l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.  
3. L'empresa, per al tipus de medicaments i la seua aplicació al cultiu que utilitze, s'haurà d'atenir al compliment de la normativa comunitària i estatal vigents (entre altres les directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98), com també per a l'emmagatzemament d'aquests productes que s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable.  
4. El programa de vigilància ambiental que s'ha de dur a terme durant el funcionament de l'activitat piscícola haurà de preveure el següent:  
Les estacions o punts de mostratge per al control ambiental hauran de ser de quatre: un en la instal·lació piscícola i els altres tres, a una distància de 500 m del polígon, se situaran a l'est, oest i sud d'aquest. En cada estació es prendran les mostres de sediment i de la columna d'aigua (a 0 m, -10m i -20 m).  
a) En aigües, amb periodicitat mensual s'hauran de determinar  
Temperatura (mesurada in situ)  
Transparència amb disc de Secchi (m)  
pH  
Seston o matèria particulada en suspensió  
Oxigen dissolt (mesurat in situ)  
Nitrogen total (mg/l)  
Fòsfor total (mg/l)  
Clorofil·la a, i índex de Margalef  
Coliformes fecals i estreptococs fecals  
Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques  
b) En sediments, també amb una periodicitat mensual  
Composició granulomètrica  
Matèria orgànica (%)  
Nitrogen total (mg/l)  
Fòsfor total (mg/l)  
Potencial redox mV (en 20»)  
Beggiatoa spp  
Anualment, s'haurà de caracteritzar i quantificar la biocenosi dels fons en què està situada la instal·lació.  
S'haurà de cartografiar el coral·ligen de plataforma i determinar la distància existent entre els límits del polígon de concessió i el coral·ligen de plataforma que es troba en els voltants d'aquesta, a més s'haurà de realitzar un seguiment anual de l'estat de conservació i evolució d'aquesta comunitat bentònica més pròxima a l'activitat piscícola.  
S'hauran d'adjuntar al pla de vigilància ambiental les anotacions referides a la quantitat i tipus dels productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia.  
S'haurà de realitzar anualment, al setembre, un inventari visual de grans invertebrats i peixos.  
5. En el cas que siga autoritzada la instal·lació, haurà d'incloure's en l'esmentada autorització l'obligació de remetre els resultats obtinguts del pla de vigilància a la Direcció General de Qualitat Ambiental, per a avaluar i controlar-ne la possible incidència en la qualitat de les aigües litorals. Transcorreguts dos anys des del funcionament de la instal·lació i de la remissió dels resultats del PVA, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
De manera trimestral remetran a la Direcció General de Qualitat Ambiental els resultats, anàlisi d'aquests i conclusions del programa de vigilància ambiental.  
6. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no poden interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 217/05-AIA  
Títol: Projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Vyesa-1 núm. 2475  
Promotor: BPB Iberplaco SA   
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant  
Objecte del projecte: Extracció d'algeps  
Localització: Paratge denominat Volta Romera del municipi d'Alacant. ocupa part de les parcel·les 54, 55, 56, 61, 227, 228 i 229 del polígon 3.  
Ref. òrgan substantiu: MINAS/jd/am - MIVARI/2004/29  
1. Descripció de les característiques del projecte   
La concessió projecta extraure algeps d'edat triàsic superior keuper, els estèrils els constitueixen les intercalacions argiloses i de calcàries, que serviran per a omplir el buit resultant de l'explotació minera. La relació algeps comercial/estèril representa un 90%.  
Les parcel·les afectades per l'explotació posseeixen una superfície total de 18,98 hectàrees, de la qual tan sols 5,41 ha seran la zona d'extracció. La superfície d'ocupació és del 28,5%.  
El volum total de material que s'ha d'extraure (reserves brutes) està pròxim als 413.000 m³. Les reserves netes sota uns 371.700 m³ (unes 929.250 tones) i el volum d'estèrils és d'uns 41.300 m³. La producció anual s'estima en unes 500.000 tones (200.000 m³), per la qual cosa la duració de l'explotació és d'uns dos anys, sense comptar el temps dedicat a tasques de restauració.  
El personal empleat el constitueixen 3 operaris en torn normal de 8 hores.  
La maquinària emprada està composta per: una carregadora frontal tipus CAT 950, cinc camions de 25 m³, un bulldozer de 300 CV, un carro perforador i compressor, una retroexcavadora amb martell hidràulic tipus CAT 214, un tractor agrícola amb cisterna de reg i anivelladora.  
L'extracció de les roques s'efectua mitjançant perforació i voladures, a més del ripatge necessari.  
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera, amb un sol banc de 10 metres d'alçària i talús de 70º d'inclinació respecte de l'horitzontal. L'avanç del front és ascendent, s'inicia en el SE i es dirigeix cap al NO, fins a deixar una plataforma a cota 208 msnm amb drenatge al SE.  
Sobre el talús del banc d'explotació es recull i reompli amb estèril per a crear dos bancs de restauració de 5 metres d'alçària, amb una berma intermèdia de 3 metres d'amplària i talussos individuals de 35é. Una vegada finalitzada l'explotació de la pedrera transcorren 6 mesos més per a concloure la restauració.  
No hi ha equipament fix ni construccions, tan sols vestidors i lavabos en una caseta prefabricada, i un excusat químic situat en l'exterior.  
La zona d'explotació manté una distància de més de 10 metres a totes les parcel·les limítrofes i camins veïnals; a més es tanca amb una tanca perimetral.  
2. Alternatives  
El promotor ha considerat un altre emplaçament diferent del proposat, el qual té les coordenades UTM mitjanes aproximades X = 718300 Y = 4261511. L'ha rebutjat perquè es troba en terrenys qualificats pel PGOU d'Alacant com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de fites, on no és compatible l'activitat minera, ja que no estan permesos els moviments de terres que desfiguren el perfil del terreny, entenent-se per tals els que originen desnivells majors d'1,00 m.  
Tramitació Administrativa  
1. Tramitació  
El 18.11.05 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet un exemplar del projecte d'explotació i un altre de l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 22.11.05 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació esmentada.  
El 5.12.05 es realitza una consulta al Servei de Gestió Forestal.  
El 9.12.05 es requereix al promotor una ampliació de documentació, consistent en el certificat de compatibilitat de l'activitat minera amb els usos del sòl segons el PGOU d'Alacant, com també l'informe de Patrimoni Cultural Valencià.  
El 20.12.05 es realitza una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 21.12.05 es realitza una consulta a l'Ajuntament d'Alacant.  
El 19.12.05 es realitza una consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat, que al seu torn la trasllada al Servei Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 2.03.06 el promotor remet, via òrgan substantiu, un escrit on fa constar que ha sol·licitat els documents requerits en l'ofici de data 9.12.05, però que no disposa d'ells encara.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Industria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar a aquest efecte, un anunci en el DOGV número 5062, de data 2 de juliol de 2005, i no s'ha presentat cap al·legació en el termini concedit per fer-ho.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han realitzat consultes als organismes següents: Servei de Gestió Forestal, Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant, Ajuntament d'Alacant, i al Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
Informes sectorials  
Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
La Direcció Territorial de Territori i Habitatge informa que la descripció de la fauna i flora de l'estudi d'impacte ambiental és insuficient.  
Es tracta d'una zona amb diversos turons que alberguen vegetació gipsícola molt ben estructurada, tractant-se d'ecosistemes molt fràgils i d'elevat valor ecològic, que es troben sovint afectats per les activitats humanes de qualsevol tipus.  
La zona afectada per l'actuació té un interés ambiental excepcional, on hi ha una vegetació gipsícola molt ben estructurada, amb una elevada concentració d'endemismes botànics molt interessants, sobre els quals seria convenient realitzar una exhaustiva protecció. Es tracta d'un tipus d'ecosistemes molt fràgils, d'alt valor ecològic, i que en general es troben afectats per les activitats humanes de qualsevol tipus. A més, es tracta d'una zona de gran valor paisatgístic, molt pròxima al riu. Convé ressaltar que la zona presenta un estat de conservació molt bo, amb la vegetació de les llomes pràcticament inalterada i la dels bancals abandonats amb un grau de regeneració de la vegetació natural molt elevat, perquè ha colonitzat completament aquestes àrees, estant present la vegetació gipsòfila i de pastiu, i puntualment de saladar, que pertanyen a tres hàbitats considerats com prioritaris per la legislació europea (Directives d'hàbitats 92/43/CEE i 97/62/CE) com nacional (Reial decret 1997/1995).  
Respecte a la fauna, l'actuació proposada afecta àrees de cria i de campeig de poblacions de nombroses espècies d'animals incloses en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades (Reial decret 439/1990) i en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 34/2004). Aquestes zones naturals no sols són utilitzades per les espècies pròpies de zones forestals, sinó que també serveixen de refugi per a espècies que habiten els cultius i fins i tot les zones urbanitzades. Si es realitza l'actuació proposada, aquestes espècies resultarien afectades per la destrucció directa o destrucció del seu hàbitat i consegüent desaparició.  
Es troben presents les espècies següents catalogades en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades (Reial decret 439/1990):  
Bufo caramita, Tarentola mauritanica, Hemidactylus turcicus, Psammodromus algirus, Psammodromus hispanicus, Podarcis hispanica, Coluber hippocrepis, Elaphe scalaris, Accipiter gentilis, Falco tinnunculus, Bubo bubo, Athene noctua, Asio otus, Upupa epos, Galerida cristata.  
Es troben presents les espècies següents catalogades com a protegides en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades:  
Bufo bufo, Malpolon monspessulanus, Erinaceus europaeus, Crocidura russula, Suncus etruscus, Mustela nivalis.  
Resulta especialment destacable la presència d'espècies com ara: Oenanthe leucura, Hieraetus fasciatus, Bucanetes githagineus; aquestes dues últimes espècies catalogades com a vulnerables en el Decret 32/2004 que estableix el Catàleg valencià de fauna. L'esmentat decret prohibeix, en el cas de les espècies catalogades, la destrucció i alteració del seu hàbitat i, en particular, la dels llocs de reproducció, repòs, campeig o alimentació.  
Des del punt de vista de la vegetació cal fer les consideracions següents:   
1. La flora i la vegetació present en les zones afectades per l'esmentada explotació són d'interés per presentar diverses espècies endèmiques protegides o en via de protecció pel Govern Valencià, com també per la legislació estatal i europea mitjançant les directives d'hàbitats 92/43 i 97/62, com també en el Reial decret 1997/199, de 7 de desembre.  
2. Des del punt de vista botànic s'han considerat les espècies de flora incloses en la normativa de conservació de la Comunitat Valenciana (Ordre de 20 de desembre de 1985) com també les incloses en diversos grups descrits en els llibres publicats per la conselleria de Territori i Habitatge (Aguilella & Al, 1994; Laguna & Al, 1998) de flora endèmica, rara o amenaçada de la Comunitat Valenciana que necessiten alguna mesura de conservació en territori valencià.  
Les espècies que apareixen en aquest llibre, i els grups a què pertanyen són els següents:  
a) Endemismes d'àrea restringida al territori valencià i províncies limítrofes.  
b) Endemismes d'àrea restringida al territori valencià.  
Comunitat vegetal Codi Corinne  
Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) \* 1520  
Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodeietea (Teucrio - Brachypodietum) \* 6220  
(\*) Hàbitat prioritari de la Directiva 97/62.  
\* \* \* \* \*  
Comunidad vegetal Código Corinne  
Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia) \* 1520  
Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodeietea (Teucrio - Brachypodietum) \* 6220  
(\*) Hábitat prioritario de la Directiva 97/62.  
Espècie Grup  
Limonium furfuraceum A  
Limonium parvibracteatum A  
Teucrium libanitis B  
Pel que fa a les espècies incloses en l'Ordre de la conselleria d'Agricultura i Pesca de 20 de desembre de 1985, presents al territori que seria afectat per l'obra són les següents: Teucrium libanitis (annex III), Teucrium pseudochamaepitys (annex III) i Thymus vulgaris (annex III).  
3. Des del punt de vista de la vegetació es troben en la zona diverses comunitats vegetals incloses en les directives d'hàbitats 92/43/CEE i 97/62/CE, com també en el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre:  
Per tot l'anterior, l'informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge és desfavorable, tant a causa de la fragilitat com a l'excepcional interés paisatgístic de la zona, amb comunitats incloses en la Directiva hàbitats, i per la presència de fauna protegida (l'hàbitat de la qual també està protegit) i de flora endèmica o protegida.  
Servei de Conservació de la Biodiversitat  
Aquest Servei va remetre la consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.   
Servei de Gestió Forestal  
El Servei de Gestió Forestal informa que:  
1. El manteniment de la terra vegetal retirada ha d'incloure el correcte drenatge i control de la pèrdua de sòl per arrossegament de l'aigua, ja que és un sòl totalment exposat a la precipitació directa. S'ha de preveure la superfície que ocuparà, de manera que la topografia en permeta un correcte abassegament.  
2. Pel que fa al sistema de drenatge, no és possible valorar la idoneïtat de les actuacions, ja que no es defineixen les característiques dels canals perimetrals, el cabal recollit, la capacitat erosiva de l'aigua d'escorriment, la quantitat de sediments arrossegats i la deposició d'aquests aigües avall, la terbolesa i els usos de l'aigua. A més d'hauran d'adoptar les mesures necessàries si es preveuen fenòmens erosius.  
3. L'ample de la berma intermèdia ha de justificar-se basant-se en la superfície necessària per a albergar el canal d'evacuació d'aigües, el pas de la maquinària de manteniment de la vegetació i la plantació de les espècies seleccionades; tenint en compte, en aquest últim cas, que la distància a la vora ha d'assegurar la planta contra l'afonament.  
4. El document presenta discrepàncies: en la descripció de l'obra de drenatge s'explica que les cunetes discorreran pel peu de cada talús, no obstant això, en la prevenció de l'impacte produït sobre les aigües, s'indica que els canals es dissenyaran en els caps de talús.  
5. S'haurà de tenir en compte l'aportació d'estèril necessari per a l'ompliment, ja que amb el mateix estèril de l'explotació no és suficient.  
6. Queda sense definir la dosi de sembra, densitat, marcs i mètode de plantació, a més la revegetació dels talussos no queda clarament definida, havent de prendre les mesures que s'estimen oportunes enfront de la retenció de la terra vegetal aportada i arrelament de les plantes.  
7. A partir del pla de la topografia final, s'observa una zona, en l'extrem oest, de tàlveg, on l'aigua queda canalitzada per la topografia original fins al cap del talús superior de restauració; a causa de la falta d'un càlcul hidrològic, no es pot comprovar si és necessari realitzar alguna mesura que minimitze l'efecte erosiu de l'aigua en aquest talús.  
8. L'elecció d'espècies no queda justificada. Haurà de realitzar-se tenint en compte tant les diverses funcions de la vegetació, ja que arbòries, arbustives i herbàcies proporcionen al medi diferents beneficis (ràpida cobertura del sòl, capacitat de retenció del sòl, millorar l'estructura del mateix, etc), com en relació als paràmetres climàtics (enquadrament fitoclimàtic), edàfics (volum útil, textura, pH, etc.) i fisiogràfics (pendent, orientació, insolació, etc.) juntament amb les necessitats de la vegetació. A més, s'ha d'analitzar la capacitat de retenció d'aigua i l'escorriment, ja que condicionen tant la selecció d'espècies com l'elecció del millor mètode de preparació del terreny que permeta reduir l'erosió i augmentar la capacitat d'emmagatzemar aigua.  
9. Finalment, es recorda que les plantes i llavors emprades per a la restauració dels terrenys forestals han d'adaptar-se a la normativa vigent, en concret al Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
Ajuntament d'Alacant  
Encara no ha respost a la consulta.  
Afeccions legals  
L'activitat proposada no afecta espais naturals protegits, ni camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
El sistema d'explotació és ascendent i s'inicia en les cotes més baixes. Aquest sistema no permet restaurar immediatament i amb garanties cada banc que s'esgota, perquè en cas de dur-ne a terme la restauració, aquesta es danyaria amb la circulació de maquinària, la revegetació es veuria afectada per les emissions de pols i els impactes de les projeccions de les voladures, el sòl es podria cobrir de dipòsits de sediments i a més s'erosionaria amb l'escorriment.   
Una altra gran deficiència del sistema ascendent d'explotació ve reflectida en el calendari d'execució: els impactes creats per l'activitat minera es posterguen ineludiblement per al final de les labors d'extracció, la qual cosa confirma que el sistema d'explotació és inadequat ambientalment.  
En la restauració es forma un runam contra el talús d'explotació, amb una berma intermèdia de 3 metres i dos bancs de 5 metres d'alçària, el conjunt no és geotècnicament tan estable com si es remodelara del banc d'explotació en dos bancs de 5 metres d'alçària, que es troben ja consolidats. Aquest disseny pot afectar l'estabilitat del sòl on es realitza la restauració.   
El talús general de la pedrera posseeix uns 30º d'inclinació respecte de l'horitzontal i contrasta el seu valor amb el de les vessants de la zona, és a dir, la pedrera restaurada no s'integra en la geomorfologia de l'entorn i li confereix a aquest trets antròpics.  
No es coneix el cabal d'escorriment, per la qual cosa resulta impossible calcular les dimensions de les cunetes i del canal de guarda, a més no s'hi han presentat els dissenys corresponents. Sense aquestes dades es corre el risc que l'escorriment erosione la restauració.  
El pendent de l'1% sobre la plaça de la pedrera no garanteix el drenatge, perquè poden produir-se entollades.  
El canal de guarda perimetral exerceix un efecte desfavorable, perquè desperdicia l'escorriment, que pot aprofitar-se per a regar la vegetació implantada.  
En la descripció de l'obra de drenatge s'explica que les cunetes discorreran pel peu de cada talús, no obstant això, en les mesures correctores s'indica que els canals es dissenyaran en el cap dels talussos.  
No s'ha justificat, mitjançant plànols i càlculs, la quantitat d'estèrils que generarà l'explotació dels algeps, per la qual cosa no està garantit el farciment del buit fins a la cota prevista. Es corre el risc de generar un buit miner sense possibilitats de drenatge.  
La revegetació proposada no ofereix garanties d'aconseguir una coberta vegetal adequada, perquè no es defineix la dosi de sembra, densitat, marcs i mètode de plantació.  
L'elecció d'espècies no està justificada, perquè no s'han tingut en compte les funcions de la vegetació, els paràmetres climàtics (enquadrament fitoclimàtic), els factors edàfics i fisiogràfics, com també les necessitats pròpies de la vegetació. A més, no s'ha analitzat la capacitat de retenció de l'aigua, ni s'ha avaluat l'escorriment, factors que condicionen la selecció d'espècies. Es desconeix si les plantes i llavors empleades en la restauració s'adapten a la normativa vigent.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats; no obstant això, el titular descriu la restauració com una activitat susceptible de produir impacte ambiental i no explica les raons que sustenten aquesta afirmació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
La vigilància ambiental de les emissions de pols es limita a repetir les mesures correctores i no concreta el programa d'actuacions que s'ha de seguir.  
La vigilància ambiental parla de mesures de caràcter general que s'apliquen a la majoria de les explotacions de pedreres, no s'ofereix un programa detallat i adaptat a les característiques de la zona.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la concessió derivada Vyesa I núm. 2475 i el pla de restauració d'aquesta, per les raons següents:  
1. Es tracta d'una zona d'un interés ambiental excepcional: alberga un ecosistema d'elevat valor ecològic i molt fràgil, amb vegetació gipsícola molt ben estructurada i flora endèmica, rara o amenaçada de la Comunitat Valenciana, amb una concentració d'endemismes botànics protegits o en via de protecció, posseeix un gran valor paisatgístic i un estat de conservació molt bo.  
2. La vegetació natural ha colonitzat completament els cultius abandonats, tenint en mosaic presència de vegetació gipsòfila i de pastiu, i puntualment de saladar.  
3. És una àrea de cria i campeig de nombroses espècies d'animals, que es troben incloses en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades i en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. Hi ha les espècies Hieraetus fasciatus i Bucanetes githagineus catalogades com a vulnerables en el Decret 32/2004, del Catàleg valencià de fauna; decret que prohibeix la destrucció i alteració del seu hàbitat i, en particular, la dels llocs de reproducció, repòs, campeig o alimentació.  
4. En la zona hi ha diverses comunitats vegetals incloses en les directives d'hàbitats 92/43/CEE i 97/62/CE, com també en el Reial decret 1997/1995 de 7 de desembre.  
5. El promotor projecta un sistema d'explotació ascendent, el qual posterga ineludiblement la restauració; a més les zones restaurades es veuen sotmeses als impactes causats pel treball miner. El sistema d'explotació proposat és inadequat ambientalment.  
6. La restauració geomorfològica de la zona no s'integra en l'entorn i crea un impacte visual crític per a les generacions futures.  
7. No hi ha garanties que s'abaste la cota final de restauració, perquè no s'ha justificat el volum d'estèril existent. Es corre el risc de generar una zona endorreica d'aigües estancades.  
8. No es defineix la dosi de sembra, densitat, marcs i mètode de plantació.   
9. L'elecció d'espècies no està justificada.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 135/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Azuvi, SA.   
Localització: Av. Itàlia, núm. 58, 12540- Vila-real (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Azuvi, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual de l'avinguda Itàlia, núm. 58 del terme municipal de Vila-real (Castelló), fabriquen taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, sent objecte d'ampliació en una fracció molt xicoteta, respecte a les instal·lacions existents, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta al final de la seua vida útil.   
Azuvi, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial subzona IND-2 polígons industrials, segons el PGMOU del municipi de Vila-real, segons certificat de l'Ajuntament de 31 d'octubre de 2002.  
Disposen d'un pou de captació d'aigües del qual es proveeixen, i no tenen la preceptiva llicència d'enllumenament de l'organisme de conca competent, del qual hauran d'obtenir la llicència oportuna.  
La parcel·la afronta al nord amb zona urbana d'ús residencial habitada, i a l'oest i sud, amb altres activitats industrials del sector ceràmic.   
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament aigua, residus de llots i suspensions procedents de la preparació d'esmalts d'altres indústries del sector ceràmic, argiles i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia, gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials tenen una capacitat de producció anual d'uns 7.750.000 m², que equivalen a unes 470 t/dia, i disposen actualment de dues unitats d'atomització d'argila i 8 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció, amb una línia de tercer foc, i hi ha a més una unitat de cogeneració propietat de l'empresa Azco SA, els gasos calents de fuga del qual són emprats en les unitats d'atomització; i s'hi realitzen les següents operacions bàsiques: mòlta d'argiles, preparació de barbotina i atomització d'argiles, magatzem d'argila atomitzada, premsatge de la pols atomitzada, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltat i serigrafiament de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, i posterior empaquetatge i paletització. I disposa a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés, que són reciclades a l'atomitzador, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions mitjançant mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades. Aquestes aigües residuals són reciclades a l'atomitzador, aigües que hauran de ser caracteritzades i en cas de donar caràcter de perillositat hauran de ser gestionades per un gestor autoritzat per a aquest tipus de residu.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram.  
Tramitació administrativa  
La indústria disposa de llicència municipal d'activitat, concedida inicialment el 1963 i ampliacions successives, sent l'última llicència a l'ampliació el 1997.  
En data 6 de febrer de 2001, l'Ajuntament autoritza l'abocament d'aigües residuals d'origen higienicosanitari a la xarxa de clavegueram.  
Disposa d'autorització de data 13 d'octubre de 2000, de l'entitat de Sanejament d'Aigües per a l'abocament directe de 30 m³/any, mitjançant cisternes a EDAR.   
Amb data 11 d'agost de 2004 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.   
En data 22 de febrer de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicat per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4951.  
En data 11 de maig de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
En considerant suficient la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitage.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se a allò que s'ha dictat per la Direcció General de Qualitat ambiental en l'autorització de gestió concedida.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitage, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb una vulnerabilitat molt baixa de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
No disposa d'autorització d'enllumenament d'aigües, per la qual cosa l'autorització ambiental vindrà condicionada a l'atorgament d'aquesta.  
La situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, per la qual cosa els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Atés que hi ha una convivència amb habitatges pròxims, hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se autocontrols addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, n'està previst l'emmagatzemament temporal, fins a la recollida d'aquests per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. D'altra banda, està prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, i es recuperen els llots per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en els atomitzadors, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'l classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels atomitzadors i forns, i la pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les següents mesures correctores:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
No aporta cap informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica produïda per la indústria. Per la qual cosa haurà de realitzar-se una auditoria en aquest sentit i actuar en cas necessari per a garantir-se el compliment de la legislació vigent.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposarà d'un total de 46 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, després de les modificacions introduïdes que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En la els forns, assecadors i atomitzadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits de en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75, i tenint en consideració que en els atomitzadors es reciclen aigües de preparació d'esmalts, hauran de controlar-se les emissions de fluorurs.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels fugues de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella i cuidant la neteja dels elements del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les quals no es disposa autorització d'enllumenament.   
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, i es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament on s'aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, són recuperades en el procés d'atomització d'argiles, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció de tal residu perillós. Pel fet de no haver-hi depuració, no s'hi generen llots de depuració.  
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte. Segons s'indica, les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la relació de residus), testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, pantalles serigràfiques, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, pols generada en el bisellament i rectificat, paper i cartó contaminat, restes de laboratori, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara les mànegues filtrants deteriorades i els possibles recipients en desús o deteriorats. Emmagatzemen els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13 (apartat 2) del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, que atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Azuvi, SA, implantada en l'av. Itàlia, núm. 58, del terme municipal de Vila-real (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació obrant en l'expedient, en compliment de la legislació ambiental vigent, sempre que es complisquen les següents condicions addicionals:  
1) Disposar de l'autorització d'enllumenament d'aigües del pou situat en la seua parcel·la.  
2) Aportar auditoria acústica amb resultat acceptable, realitzada per OCA en compliment del que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
3) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
5) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
6) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitage, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 342/04-AIA  
Títol: Fàbrica de bateries  
Promotor: VB Autobaterías, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Quilòmetre 73'5 de la N-332 al seu pas pel terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
La factoria que VB Autobaterías, SA, té en el quilòmetre 73'5 de la N-332 al seu pas pel terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant), es dedica a la fabricació de bateries plom/àcid des de l'any 1977. L'objecte del projecte presentat és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de les instal·lacions existents, incloent també la producció i instal·lacions previstes per l'empresa, encara que subjectes a modificacions, perquè consten en ell i siguen fidels a la pròxima realitat de la planta.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
VB Autobaterías, SA, es dedica a la fabricació de bateries plom/àcid en una parcel·la qualificada com a sòl urbà d'ús industrial, segons el PGOU del municipi de Guardamar del Segura. La parcel·la té una superfície de 157.000 m², amb una superfície construïda d'aproximadament, 23.000 m².  
Des del punt de vista territorial, la parcel·la limita al nord amb la CV-859, a l'est amb la N-332 (des de la qual s'accedeix a la planta), a l'oest amb sòl industrial sense ocupar i al sud amb terrenys agrícoles.  
Des del punt de vista ambiental, la parcel·la es troba en una partida denominada Primera Marjal, en l'interior de la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, rodejada de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, molt pròxima a la desembocadura del Segura, i al LIC i microreserva Dunes de Guardamar, i pròxima a la zona humida el Hondo de Amorós i al jaciment Rabita de Guardamar. Així mateix, es troba íntegrament dins d'una zona de risc 2 d'inundació, segons el PATRICOVA.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament plom i àcid sulfúric, a banda de les carcasses plàstiques, consum d'aigua, electricitat i propà. Les etapes del procés de fabricació són bàsicament les següents: recepció i emmagatzemament de matèries primeres, fosa de reixeta o obtenció de reixeta contínua, producció d'òxid de plom, posteriorment obtenció de pasta amb què es recobriran les reixetes, curació d'aquestes, muntatge de les bateries, ompliment amb àcid diluït, i per a finalitzar, es carreguen elèctricament per a acabar emmagatzemant-les fins a la posterior expedició d'aquestes.  
A banda de les unitats, equips i edificacions pròpies del procés industrial, es disposa d'equipaments accessoris a aquest, com poden ser el centre de transformació elèctrica, magatzem de residus, equips de tractament d'aigües residuals i emissions atmosfèriques, laboratoris, oficines, etc.  
Tramitació administrativa  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar en data 9 de desembre de 2004 a petició de l'Àrea de Qualitat Ambiental. L'expedient consta de:  
- Projecte bàsic.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària, entre la qual entre altres documents, s'inclou el certificat de compatibilitat urbanística, informe de la CHS en el que s'inclouen les condicions d'abocament, llibres de registre d'emissions atmosfèriques, control de les torres de refrigeració, informe d'ECA sobre els resultats obtinguts en el control de les emissions a l'atmosfera i el soroll, estudi de minimització de residus, etc.  
- Escrit de l'Ajuntament de Guardamar del Segura en què s'adjunta l'edicte exposat en el tauler d'anuncis i l'informe emés pel tècnic municipal de Medi Ambient. Pel seu interés posterior, és ressenyable que en l'esmentatt informe s'assenyalen les carències de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a la no-valoració de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, el programa de vigilància ambiental i l'autoria de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Escrit de data 1 de desembre de 2004, del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, en el qual s'exposa que va finalitzar el termini d'informació pública sense haver rebut al·legacions respecte d'això en la conselleria de Territori i Habitatge i en l'Ajuntament de Guardamar del Segura.  
En data 15 d'abril de 2005 es rep, remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental la reiteració de la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental.  
En data 22 de juliol de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental entrega còpia de l'informe de suficiència i idoneïtat evacuat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric respecte al projecte de VB Autobaterías, SA.  
Una vegada analitzada la documentació que consta en l'expedient, en data 26 de juliol de 2005, se sol·licita ampliació de documentació, assenyalant que sense la informació sol·licitada no es tindrien elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació projectada. En l'ampliació de documentació se sol·licitava:  
- Pel que fa a la generació i gestió d'aigües residuals:  
- Es considera que no s'han detallat prou les unitats de tractament d'aigües residuals, tant pel que fa a les aigües d'origen sanitari com a les de procés.  
- En aparença, el denominat assarb de la Rasga travessa la parcel·la de VB Autobaterías, SA, d'oest a est, facilitant el drenatge de tota aquesta zona (U-6 Almarjal), amb risc 2 d'inundació segons el PATRICOVA. No obstant això, en la documentació presentada es dóna a entendre que el canal compleix actualment les funcions de depòsit de 352 m³, per a l'emmagatzemament de les aigües pluvials per al seu posterior tractament en la PTAR de la indústria, i de bassa d'homogeneïtzació de l'efluent de la PTAR que no complira els límits d'abocament. Per tot això, haurà de detallar-se:  
a) Drenatge de la parcel·la de sòl industrial adjacent a l'oest de la de VB Autobaterías, SA.  
b) Xarxes de drenatge d'aigües pluvials de cobertes, pluvials de vessament netes i pluvials potencialment contaminades, detallant la causa de la possible contaminació i la necessitat d'introduir els tres corrents en la PTAR, quan almenys en el cas de les dues primeres haurien de segregar-se a través d'una xarxa separativa, i comporta una aportació d'elevada qualitat a la desembocadura del riu Segura.  
c) Gestió de la salmorra i l'efluent de la regeneració de l'equip d'osmosi.  
d) Punts per a la presa de mostres a l'eixida dels equips per al tractament d'aigües sanitàries i de procés. Si és el cas, posteriors punts de confluència d'aquests corrents fins a, si és el cas, l'abocament conjunt d'aquestes.  
e) El valor límit d'emissió de Pb establit en l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Segura (de l'any 1987, modificada pel que fa a clorurs, sulfats, presa de mostres i inclusió del cobalt, l'any 1993), és de 0'05 mg/l, i el valor de mitjana assenyalada en la caracterització de cabals abocaments de l'estudi d'impacte ambiental és 10 vegades major, és a dir, de 0'5 mg/l. Per tot això, se sol·liciten les analítiques en què s'ha basat l'apartat de Caracterització de cabals abocaments, a fi de comprovar-ne la coherència amb l'autorització d'abocament de la CHS.  
- En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha valorat el fet que VB Autobaterías, SA, es troba íntegrament dins d'una zona de risc 2 d'inundació, segons el PATRICOVA. Haurà de completar-se l'estudi d'impacte ambiental amb la identificació i valoració d'impactes de l'activitat junt amb el risc d'inundació de la zona, adoptant les mesures preventives o correctores que d'aquest estudi puguen derivar-se (en les zones de procés, tractament d'aigües residuals, emmagatzemament de residus, etc.).  
- En l'estudi d'impacte ambiental tampoc s'ha valorat el fet que VB Autobaterías, SA, es troba íntegrament dins de la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura. Haurà de completar-se l'estudi d'impacte ambiental amb la identificació i valoració d'impactes de l'activitat sobre l'esmentada zona humida, adoptant les mesures preventives o correctores que d'aquest estudi puguen derivar-se.  
- Pel que fa a la generació i gestió de residus, quedem a l'espera de l'informe del Servei de Residus Industrials, o a senyal seua, procedim a sol·licitar-lo directament.  
- Vistes les carències de la documentació presentada respecte a la generació i gestió d'aigües residuals, es considera oportú comptar amb l'informe del Servei de Qualitat de les Aigües, per la qual cosa quedem a l'espera d'aquest, o a senyal seua, procedim a sol·licitar-lo directament.  
- Si bé és cert que l'activitat es troba recentment recollida en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl, en el moment en què es va redactar l'estudi d'impacte ambiental no es trobava en vigor aquesta legislació. No obstant això, i independentment de la legislació en vigor, s'entén que ja en aquest moment es tractava d'una activitat potencialment contaminant del sòl, aspecte que es tracta amb la suficient profunditat en l'inventari ambiental, però no pel que fa a les mesures preventives o correctores. Per tot això, hauran de detallar-se les característiques de les soleres en les zones de procés, gestió d'aigües residuals, emmagatzemament de residus, com també el mode en què es va a dur a terme el control de l'estanquitat de l'esmentada fossa en el temps.  
En data 23 d'agost de 2005 es rep, remés per l'Àrea de Qualitat Ambiental, l'informe del Servei de Residus Industrials sol·licitat.  
En data 19 d'octubre de 2005 es rep, remés per l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe del Servei de Qualitat d'Aigües com també la documentació requerida a l'interessat. Respecte a l'esmentada documentació, es va considerar que no s'havia satisfet allò que s'ha requerit pel que fa a:  
- Els punts per a la presa de mostres, ja que encara que la CHS estableix que el punt en què es prendran les mostres per a la seua posterior anàlisi serà el d'eixida del tractament de depuració, el promotor assenyala que les mostres s'estan prenent en l'arqueta prèvia a l'eixida de l'assarb de la Rasga a través del mur de protecció contra inundacions.  
- Els límits establits per la CHS per a l'abocament de plom són 10 vegades menors que els considerats pel promotor en l'estudi d'impacte ambiental. No s'hi estableixen mesures correctores.  
- Segueix sense completar-se l'estudi d'impacte ambiental valorant el fet que VB Autobaterías, SA, es troba íntegrament dins de la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura.  
- Les analítiques que s'hi adjunten no es tenen en compte, tant quant al lloc en què es va prendre la mostra com en allò a què es refereix la presa de la mostra, duta a terme per la industrial i no per l'ECA.  
Com a conseqüència de tot això, en data 12 de desembre de 2005, la directora general de Gestió del Medi Natural va resoldre tornar l'estudi d'impacte ambiental al promotor, per estimar que de l'examen d'aquest no s'han obtingut elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació projectada, d'acord a l'article 24.5 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
En data de 27 de gener de 2006 es va presentar davant de l'oficina de correus d'Alacant i amb data entrada en la conselleria de Territori i Habitatge de 31 de gener de 2006, recurs d'alçada interposat per José Miguel López Ascaso en nom i representació de la societat VB Autobaterías, SA, contra la resolució de devolució de l'expedient 342/04-AIA de procediment d'avaluació d'impacte ambiental per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de la fàbrica de bateries de VB Autobaterías, SA té en el quilòmetre 73'5 de la N-332 al seu pas per Guardamar del Segura (Alacant) en el qual l'interessat al·lega pel que fa al punt de presa de mostres que en la documentació inicialment aportada desconeixia l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura que indicava que havia d'estar col·locat a l'eixida del tractament de depuració, manifestant la seua disposició a col·locar la presa de mostres en aquest punt. Pel que fa a la valoració del fet que l'activitat de l'empresa es desenvolupe en la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, al·legant que quan es va aportar la documentació i informació sol·licitada a l'octubre de 2005 es va considerar que era adequada i suficient, perquè no se li comunique la necessitat d'esmenar-lo en el termini de 10 dies per part de l'administració. L'interessat aporta l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental com a document núm. 3. En el fet que l'analítica presentada no podia tenir-se en compte perquè no havia sigut recollida per una ECA, l'interessat al·lega per mitjà de certificat d'Applus/LAVAQUA que aporta juntament amb el recurs d'alçada com a document núm. 4 que si va ser realitzat per una ECA. Finalment l'interessat presenta com a document núm. 5 les noves preses realitzades que demostren que no hi ha abocaments de plom 10 vegades major que l'autoritzat.  
En data de 13 de febrer la Secretaria Autonòmica de Territori i Habitatge va estimar la pretensió formulada en el recurs d'Alçada interposat per José Miguel López Ascaso en nom i representació de la mercantil VB Autobaterías, SA, contra la resolució de devolució de l'estudi d'impacte ambiental dictada per la directora general de Gestió del Medi Natural en data de 12 de desembre de 2005, en l'expedient de referència.  
En data 24 de febrer de 2006 es rep, remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental, la modificació de l'informe de data 1 d'octubre de 2004, de la Confederació Hidrogràfica del Segura emés en relació amb les condicions d'abocament que s'ha de recollir en l'autorització ambiental integrada de la mercantil VB Autobaterías, SA. Aquesta modificació es realitza com a conseqüència d'allò que sol·licita davant de la CHS per la citada mercantil. En la modificació, després de l'estudi de la incidència de l'abocament proposat per la industrial en el medi receptor, s'estima parcialment la sol·licitud pel que fa als límits d'abocament i s'estima pel que fa a les preses de mostres.  
En data 3 de març de 2006, representants de VB Autobaterías, SA, entreguen nova documentació al mateix temps que es manté una reunió per a analitzar-ne el contingut. Es va tractar la generació i gestió d'aigües residuals de la indústria, ja que en la documentació presentada originàriament, i en la rebuda com a conseqüència de l'ampliació sol·licitada, no quedava prou clara.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació, com pot ser l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Segura, els condicionants de la qual quedaran recollits en l'autorització ambiental integrada.   
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La indústria es troba recollida en l'epígraf 2.5.3. Fabricació de plaques acumuladors de plom amb una capacitat superior a 1.000 t/any, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, sent precisament la capacitat de fusió de plom, i específicament les seues emissions derivades, el motiu pel qual se sotmet tant a avaluació d'impacte ambiental com a l'autorització ambiental integrada.  
Igualment, fabricació de bateries plom/àcid se troba recollida en l'annex l del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Des del punt de vista territorial, la parcel·la limita al nord amb la CV-859, a l'est amb la N-332 (des de la qual s'accedeix a la planta), a l'oest amb sòl industrial sense ocupar i al sud amb terrenys agrícoles.  
Des del punt de vista ambiental, la parcel·la es troba en l'interior de la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, rodejada de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, molt pròxima a la desembocadura del Segura, i al LIC i microreserva Dunes de Guardamar, i pròxima a la zona humida el Hondo de Amorós i al jaciment Rabita de Guardamar. Tot aquest àmbit, disposa de valors biòtics, culturals, agrícoles i paisatgístics significatius, encara que el reconeixement i protecció d'aquests s'ha dut a terme després de la implantació de la indústria l'any 1977.  
Així, molt pròxim i cap al mar, es compta amb pinedes termòfiles assentades sobre dunes fixes costaneres, que contenen un sotabosc molt important en cobertura i nombre d'espècies, que constitueix la denominada màquia litoral. A més de les espècies de pi, aquesta màquia alberga una important representació d'arbustos i lianes de vocació termòfila, adaptats a créixer sobre sòls poc estructurats; altres vegades, en canvi, aquestes pinedes no tenen l'esmentat sotabosc ben estructurat, que veu dificultat el seu creixement per la total cobertura del sòl per part dels fulles caiguts dels pins.  
En canvi, rodejant la parcel·la i cap a l'interior, es trobaria el medi associat a un sòl amb una capacitat d'ús agrícola molt elevat, com correspon al Baix Segura del Segura, i una miqueta més lluny, El Hondo de Amorós, amb la flora i fauna associada a una marjal.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba dins d'una zona de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics, d'acord al SIT de la conselleria de Territori i Habitatge - Cartografia temàtica del territori de la CV. Així mateix, es troba íntegrament dins d'una zona de risc 2 d'inundació, segons el PATRICOVA, pendent d'actuacions recollides en el Pla integral del riu Segura.  
Respecte a la qualitat de l'aire, no es disposen de dades que permeten fer-se una idea de la qualitat de l'aire en les proximitats de la planta objecte d'avaluació d'impacte ambiental, ja que les estacions que -dins de la xarxa del sistema d'avaluació de la qualitat de l'aire de la Comunitat Valenciana- es troben més pròximes, no ho estan prou com per a poder extrapolar les dades.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
En l'estudi d'impacte ambiental, i annex a aquest, elaborats per VB Autobaterías, per a conéixer l'impacte que provoca el funcionament de la seua planta a Guardamar del Segura, després de l'elaboració d'un inventari ambiental, s'hi exposen les accions susceptibles de produir impactes, sent aquestes: el consum de matèries primeres (bàsicament plom i sulfúric, aigua, i energia), generació d'emissions atmosfèriques, soroll, aigües residuals i la generació de residus.  
Així, amb els factors del medi definits en l'inventari ambiental d'una banda, i d'un altre, amb les accions susceptibles de produir impactes, es du a terme directament la valoració d'aquests, disposant ja de mesures preventives o correctores.  
Per a les emissions de plom, partícules, boires àcides i gasos de combustió, després de justificar que les concentracions que s'emeten estan per sota del que estableix la llei, i davant del desconeixement dels nivells de qualitat de l'aire en la zona, es conclou que l'impacte sobre la qualitat de l'aire en l'entorn és moderat per al plom i compatible per a les emissions de boires àcides, partícules i gasos de combustió.  
Per a la flora, es considera únicament com a acció la deposició de partícules, valorant-se com a compatible. Igualment, només es valora l'impacte dels abocaments d'aigües residuals tractades sobre la fauna pròpia del medi aquàtic i marí. Es justifica el compliment de les concentracions establides en l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Segura, i es valora com compatible l'impacte.  
El possible impacte de les emissions sonores es valora únicament en funció de la proximitat de sòls residencials o urbanitzables, concloent que en trobar-se aquests lluny, i en trobar-se el medi afectat pel trànsit de les carreteres N-332 i CV-859, l'impacte serà compatible.  
Pel que fa als abocaments, s'efectuen al riu Segura a través del canal de la Rasga. Basant-se en la gestió interna dels corrents residuals, en el compliment de l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Segura, i en l'escassa qualitat de les aigües del Segura en la seua desembocadura, es conclou valorant l'impacte de l'abocament sobre la qualitat dels cursos hidrològics com de moderat a compatible.  
Havent determinat l'alta permeabilitat dels materials quaternaris -al·luvials- en els quals s'assenta la indústria, i l'elevat nivell freàtic, es considera que l'impacte sobre el sòl o els aqüífers és moderat, gràcies a les mesures preventives adoptades.  
Pel que fa al planejament urbanístic, es considera compatible l'impacte, per tractar-se d'un sòl industrial, igual que l'afecció al paisatge. Igualment compatible es considera l'impacte sobre el patrimoni.  
Cal destacar que es valora compatible l'impacte sobre els paratges d'interés natural, per la distància a aquests.  
Es du a terme també la identificació de riscs en condicions anormals o d'emergència, i s'adopten una sèrie de mesures correctores i protocols per a minimitzar les conseqüències de possibles accidents.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
1) Contaminació acústica. Vibracions.  
Es disposa d'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de data 20 de desembre de 2004, en el qual, respecte a la contaminació acústica, s'assenyala que s'han de complir els límits d'emissió acústica establit en l'annex ll de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica per als nivells de recepció externs en zones d'ús industrial: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB(A) durant la nit.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, les principals fonts productores de soroll són els filtres de mànegues de les línies situades en els exteriors d'ambdós naus.  
S'hi adjunta un informe dels resultats obtinguts en el control de soroll, de la planta, duta a terme per una ECA. Amb aquest fi es van fer mesures diürnes i nocturnes en 20 punts distribuïts en el perímetre de la planta. Sobre la base dels nivells de recepció externs per a ús dominant industrial recollits en l'annex ll, taula 1 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, es conclou que en horari diürn compleixen tots els punts mostrejats, però en horari nocturn, els valors de referència adoptats se sobrepassen en quatre dels punts mostrejats.  
En principi, no sembla que en fixar els valors de referència adoptats per a realitzar el control del soroll s'hagen pres sempre els més adequats, ja que s'han adoptat els nivells de recepció externs per a ús dominant industrial, oblidant que la parcel·la es troba en l'interior de la zona d'influència de la zona humida Desembocadura i front litoral del Segura, i rodejada per tres dels seus costats per sòl no urbanitzable de protecció agrícola, i molt pròxima a la desembocadura del Segura, i al LIC i microreserva Dunes de Guardamar. Només el seu costat oest afronta amb sòl industrial.  
No obstant això, com s'ha assenyalat, la parcel·la limita al nord amb la CV-859, a l'est amb la N-332 (que en aparença es va a ampliar) i a l'oest amb sòl industrial sense ocupar, afrontant al sud amb sòl no urbanitzable protegit. Així, els valors de referència adoptats en el costat oest són els oportuns, i pel que fa a la CV-859 i a la N-332, poden considerar-se adequats, ja que cas de necessitar-se atenuar el soroll que arriba a la zona humida, hauria de fer-se a través de l'actuació sobre les infraestructures vials. Pel que fa al límit sud de la parcel·la, sembla que es preveu l'ampliació sobre aquest sòl de l'ús industrial, per la qual cosa no es considera oportú adoptar nivells de recepció més restrictius que comportaren la necessària execució de mesures correctores si en un futur aquest sòl passarà a ser industrial. En definitiva, encara que l'ús dominant no siga totalment l'industrial, es considera adequat adoptar els nivells de recepció de l'ús dominant industrial per al control acústic de l'activitat.  
2) Contaminació atmosfèrica.  
Es disposa d'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de data 20 de desembre de 2004, en el qual, respecte a la contaminació atmosfèrica, es considera que els límits d'emissió proposats pel titular haurien de ser menys laxos en aplicació de les MTD, proposant els límits següents:  
Tipus de contaminant Límit proposat  
Plom 10 mg/Nm³  
Partícules 30 mg/Nm³  
Àcid sulfúric 10 mg/Nm³  
NOx 200 mg/Nm³  
SO2 200 ppm  
CO mg/Nm³  
Les emissions derivades de la metal·lúrgia del plom són el motiu bàsic pel qual se sotmet a avaluació d'impacte ambiental la fabricació de bateries plom/àcid.  
En utilitzar forns de resistència elèctrica, s'eviten les emissions procedents de l'ús de combustibles com a element d'escalfament per a la fusió del plom. En els forns només s'emetran els gasos de la combustió del propà per a mantenir una atmosfera no oxidant sobre el plom fos (partícules, CO, SOx, NMVOC i NOx), en quantitats comparativament menyspreables. D'aquesta manera, les emissions seran bàsicament les procedents de la fusió i processat del plom (emissió de partícules, plom i les seues sals).  
L'emmagatzemament, trasbals i dosificació de matèries primeres es du a terme hermèticament i de manera automatitzada.  
Es detallen els focus d'emissió de contaminants atmosfèrics, alguns d'ells, d'abocament directe, i els altres amb sistemes de tractament de gasos (filtres de mànegues, llavadors de gasos).  
Els filtres de mànegues, en la majoria dels casos teflonades, s'empren per a l'abatiment de les emissions de pols i partícules. Les boires àcides, recollides a través d'aspiracions localitzades, es condueixen per al seu tractament en llavadors humits.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa el seguiment de les emissions d'acord amb el que estableix el Decret 833/75, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, per estar la indústria especificada en el grup B, punt 2.5.3., fabricació de plaques d'acumuladors de plom amb capacitat superior a 1.000 t/any. No obstant això, l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric no coincideix amb la industrial pel que fa a la proposta de límits d'emissió, ja que considera que els límits proposats, encara que legals, són poc ambiciosos, proposant uns límits més restrictius. Quelcom amb el que s'està d'acord per la proximitat de la indústria a unes quantes zones que han merescut diversos graus de protecció pels seus valors ambientals.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica. Risc d'inundació.  
Es disposa d'informe del Servei de Qualitat d'Aigües de data 25 d'agost de 2005, en el qual s'assenyala que l'abocament a domini públic hidràulic està autoritzat per la Confederació Hidrogràfica del Segura, amb data 29 de gener de 1993 (modificada amb data 19 de juliol de 2003), no havent-hi res a aportar per part d'aquest servei.  
Tota l'aigua emprada per la industrial procedeix de la xarxa de subministrament, reutilitzant alguns corrents per a reduir el consum. Part d'aquesta se sotmet a una desmineralització que en permeta el posterior ús industrial. L'abocament de les aigües residuals tractades s'efectua a domini públic hidràulic, concretament a l'assarb de la Rasga.  
Al respecte és ressenyable que en els 70 es va sol·licitar a la Comissaria d'Aigües del Segura el desviació de l'assarb de la Rasga a la seua arribada a la parcel·la de la indústria, perquè efectuara l'abocament a l'assarb del Senyor. Com a resultat d'aquesta actuació, l'assarb de la Rasga queda desviat, roman en l'interior de la parcel·la avaluada la part seccionada, i travessa la parcel·la d'oest-est, amb pendent en aquesta direcció. Aquesta secció, va ser preparada executant-hi un caixó de formigó.  
En l'interior de la parcel·la es disposa d'una xarxa separativa que permet la gestió discriminada dels corrents d'aigües pluvials, aigües residuals sanitàries i aigües residuals de procés industrial.  
Les aigües residuals sanitàries es recullen i envien per al seu tractament a l'EDARU (biològic) de què disposa la indústria. No es determina el punt de confluència amb els altres corrents d'aigües residuals tractats.  
Les aigües pluvials podrien dividir-se en pluvials netes i potencialment contaminades. Les zones en què puguen generar-se pluvials potencialment contaminades per llavada i escorriment han sigut cobertes, de manera que les pluvials generades, de cobertes i escorriment, seran netes. Aquestes aigües pluvials es recullen i envien al caixó formigonat, que al seu torn les condueix cap a la continuació de l'assarb de la Rasga, travessant una arqueta per a la presa de mostres i un aforador.  
En tot cas, l'ús que es dona a aquest canal ha sigut conegut per la Confederació Hidrogràfica del Segura, que no ha fet cap consideració respecte d'això en el qual es refereix al Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües.  
Per a les aigües residuals de procés es disposa d'una EDARI (fisicoquímic). Igualment, tant el rebuig del procés d'osmosi a què se sotmet l'aigua de xarxa, com l'efluent procedent de la neteja de les membranes i la porga de l'agent de llavada dels llavadors humits emprats com a mesura correctora de l'emissió de boires àcides, es gestionen en l'EDARI de la indústria. L'efluent de l'EDARI s'evacua a través d'una canonada que discorre pel caixó de formigó. Aquesta canonada verifica el seu abocament en l'arqueta per a la presa de mostres, on conflueixen amb les pluvials puntualment evacuades pel caixó de formigó.  
Els possibles vessaments accidentals bé queden confinats fins a determinar-ne la posterior gestió, bé són conduïts a través de xarxes de drenatge fins a la bassa d'homogeneïtzació de l'EDARI.  
És ressenyable que el caixó formigonat, amb una capacitat de 352 m³, pot complir les funcions de dipòsit per a l'emmagatzemament de les aigües generades després de sufocar un possible incendi.  
Per a l'abocament a domini públic hidràulic, actualment es disposa d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Segura (de l'any 1987, modificada pel que fa a clorurs, sulfats, presa de mostres i inclusió del cobalt, l'any 1993). Aquesta autorització, ha sigut objecte d'informe de la CHS de data 25 de gener de 2006. En l'informe es fixen les condicions d'abocament que s'ha de recollir en l'autorització ambiental integrada. Les condicions d'abocament exposades en l'esmentat informe modifiquen les actuals, després de l'estudi de la incidència de l'abocament proposat per la industrial en el medi receptor. Aquest estudi estableix si es mantenen els objectius de qualitat de les aigües legalment establits, coneguts la qualitat de les aigües del riu, i el volum i composició de l'abocament de la indústria. Després de l'estudi s'accepten els valors proposats per la industrial per a la nova autorització d'abocament, que s'ha de recollir en l'autorització ambiental integrada, excepte pel que fa al mercuri, i requereix la determinació de cianurs totals, nitrits, a més de nitrogen Kjeldahl. S'estableix la presa de mostres per a la posterior anàlisi d'aquestes a l'eixida de la fàbrica, abans de l'aforador.  
No obstant tot això, hi ha el projecte d'implantar xarxa de sanejament en el cas que s'urbanitzara per a ús industrial el sòl adjacent a la parcel·la de VB Autobaterías, SA, moment en què es connectaria la industrial, realitzant l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de sanejament que les conduiria a l'EDAR municipal.  
Els llots generats en el procés de tractament d'aigües residuals industrials se sotmeten a un procés de concentració en sacs filtrants. L'aigua separada en aquest procés es recircula a capçalera de l'EDARI. Els fangs de l'EDARU es gestionen directament des del punt de generació.  
Finalment, pel que fa al risc d'inundació, cal destacar que VB Autobaterías, SA, es troba íntegrament dins d'una zona de risc 2 d'inundació, segons el PATRICOVA. Aquest risc d'inundació perdura malgrat les mesures que s'han anat adoptant per a millorar l'alleugeriment de les aigües, bàsicament per la conjunció d'elevada pluviometria amb temporal de llevant. No obstant això, des de la seua implantació fins ara, s'han adoptat tota una sèrie de mesures preventives que, encara que en el seu conjunt hagen justificat la instal·lació de la factoria en un altre emplaçament, una vegada adoptades eviten que la parcel·la s'inunde. Aquestes mesures bàsicament inclouen:  
- Un mur de secció trapezoïdal, executat en terra compactada, rodejant el perímetre de la parcel·la, dotat amb via de servei. Cota sobre el nivell del mar de 2'46 m i de 0'85 sobre la cota d'inundació de la carretera. Amplària del costat major del trapezi (de la base): entre els 10'7 i els 13'2 m. Amplària de del costat menor: entre els 2'3 i els 4'4 m.  
- Comporta de tancament automàtic en el punt d'eixida d'aigües residuals tractades.  
- Equip de bombament per a elevar les aigües que puguen caure dins del perímetre de la parcel·la per damunt del mur de protecció.  
- Accés de vehicles elevant-se des de la carretera fins a passar sobre el mur.  
- Alarmes de nivell en la Rasga  
Aquestes mesures van fer que a pesar de la gran inundació de 1987, amb desbordament del Segura aigües amunt i temporal de llevant que dificultava el desguàs al mar, la parcel·la de VB Autobateries, SA., no s'inundara.  
4) Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl. Segons s'indica, totes les zones on s'exerceix l'activitat fabril compten amb paviments adequats a la funció a realitzar. S'assenyala que en general es tracta de paviment formigonat. Específicament, en les zones on es treballa amb àcids, el paviment, pendents i canals de recollida fins a les arquetes des d'on es bombaran els possibles vessaments a l'EDARI, disposen de protecció antiàcids.  
5) Residus generats  
Es disposa de l'informe del Servei de Residus Industrials, de data 12 d'agost de 2005, en el qual s'assenyala que revisada la documentació remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental amb data 1 de desembre de 2004 en relació amb el projecte d'autorització ambiental integrada presentat per la mercantil VB Autobaterías, SA, i a la vista de la normativa de residus, no s'ha d'efectuar cap objecció a aquesta.  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: escòries i nates de plom, plaques i òxid de plom, fangs i pastes de plom, bateries, envasos i embalatges, oli usat, decapant, àcid acètic i acetat de plom, filtres, llums de mercuri, fluorescents, absorbents contaminats, aerosols, àcid sulfúric contaminat, dissolvents, greixos, fangs de l'EDARI i de l'EDARU, terres contaminades, pintures usades, paper i cartó, ferralla, fungibles d'oficina, residus de laboratori, piles alcalines, etc. Es proposa emmagatzemar els residus temporalment en contenidors i bidons, sense rebre cap tractament, en unes quantes zones disposades en les instal·lacions, encara que no es detallen les característiques d'aquestes.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i el mode en què s'ha de dur-se a terme el mesurament de les emissions gasoses i el control del soroll, abocaments i gestió de residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat 4.f de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fosa (inclòs l'aliatge) de metalls no ferrosos, a excepció de metalls preciosos, inclosos els productes de recuperació (refinat, restes de fosa, etc.), amb una capacitat de fusió de més de 4 tones per al plom i el cadmi i 20 tones per a tots els altres metalls, per dia, es troben sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per VB Autobaterías, SA, per a la fàbrica de bateries plom/àcid situada al quilòmetre 73'5 de la N-332, al seu pas pel terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant), en els termes que estableix el projecte bàsic, documentació complementària, l'estudi d'impacte ambiental i annexos a aquest, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Per la proximitat de la indústria a unes quantes zones que han merescut diversos graus de protecció pels seus valors ambientals, es considera preceptiu el compliment dels límits d'emissió establits en l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, bé directament, bé implementant les mesures correctores que siguen necessàries per a aconseguir aquests límits.  
2. Pel que fa a la generació i gestió de corrents residuals:  
2.1 Si l'abocament de l'EDARI no compleix els límits d'abocament, es recircularà a la capçalera de l'EDARI.  
2.2 S'haurà de disposar de sistemes per a la retenció i recollida de possibles vessaments en les zones de procés on es manegen matèries primeres líquides. Les canaletes, arquetes i sistemes per a la recollida i retenció de vessaments hauran de conformar un sistema de drenatge cec (o en connexió amb l'EDARI) en el seu funcionament habitual, trobar-se impermeabilitzats, i en cas necessari, disposar de protecció antiàcids. Aquest sistema de drenatge d'abocaments accidentals només podrà connectar-se amb el caixó formigonat en cas d'incendi, per al que es disposaran els sistemes de control, tant en les xarxes de drenatge, com en l'aforador, perquè complisca la seua funció de depòsit per a l'emmagatzemament de les aigües generades després de sufocar un possible incendi.  
2.3 El punt en què es prendran les mostres per a la seu posterior anàlisi serà l'eixida de fàbrica, abans de l'aforador.  
2.4 Si complit el termini de vigència de l'autorització d'abocament, aquesta no es renova en les mateixes condicions, o la indústria es connecta a la xarxa de sanejament municipal, l'esmentada modificació tindrà la consideració de substancial pel que fa a aquesta declaració d'impacte ambiental, tenint l'efecte exposat en el condicionant número 7.  
3. Pel que fa a la generació i gestió de residus:  
3.1 Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
3.2 Pel que fa a les zones d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà de zones pavimentades, cobertes, ventilades, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
5. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
5.1 Mesuraments de les emissions de plom, partícules, àcid sulfúric NOx (mesurat com a NO2), SO2 i CO, realitzades per un organisme de control autoritzat, amb una periodicitat anual per a focus amb cabal superior a 30.000 Nm³/h, biennal entre els 30.000 i els 10.000 Nm³/h i triennal per als focus amb cabal inferior als 10.000 Nm³/h, tot això independentment dels mesuraments d'autocontrol realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa.  
5.2 Els límits d'emissió hauran de ser els proposats en l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de data 20 de desembre de 2004.  
5.3 Els mesuraments de NOx, SO2 i CO es duran a terme en aquells focus relacionats amb processos en què es generen gasos de combustió.  
5.4 Els valors límit d'abocament seran els establits en cada moment per la Confederació Hidrogràfica del Segura, igual que la periodicitat dels controls. S'haurà de duplicar la memòria anual de les analítiques requerida per l'organisme de conca, per a remetre-la a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
5.5 Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròximes o limítrofs. Aquests mesuraments hauran de realitzar-se per un organisme col·laborador de l'administració després de l'execució de les mesures correctores descrites en la documentació presentada, i posteriorment, amb periodicitat anual.  
5.6 S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
5.7 El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5.8 El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental i annexos a aquest, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 181/05-AIA  
Títol: Servei de recepció i tractament de descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil  
Promotor: Descoauto SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Onda  
Localització: C/ Cantàbria, 12 del terme municipal d'Onda (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una activitat de servei de recepció i tractament de descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil al terme municipal d'Onda, promogut per Descoauto SL.  
L'activitat s'instal·larà en una nau, ja existent, situada en sòl d'ús industrial recentment urbanitzat. El solar té una superfície de 1.000,14 m² i la superfície construïda total és de 927,14 m². Es disposa dels serveis d'aigua potable, electricitat, telèfon, recollida de fem, enllumenat i xarxa de sanejament.   
L'activitat exercida genera diversos residus (perillosos i no perillosos) que són convenientment emmagatzemats (temporalment) i gestionats. Tot el procés es du a terme a l'interior de la nau (coberta i amb paviment impermeable). S'estima un nombre de vehicles que cal descontaminar al dia de dos.  
Els vehicles, una vegada descontaminats, seran entregats a un gestor autoritzat per al tractament de vehicles fora d'ús descontaminats.  
No es plantegen alternatives al projecte.  
Afeccions legals  
La parcel·la on s'ha de situar l'activitat està inclosa dins del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, aprovat per Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, concretament en una àrea d'influència antròpica. Les característiques de situació, mesures correctores adoptades, etc. compatibilitzen l'activitat amb allò que preveu el PORN.  
L'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix en una operació de gestió de residus perillosos (160104\* vehicles al final de la seua vida útil). Com a tal, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En particular, aquest tipus d'activitat està regulada pel Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. Així mateix, ha de sotmetre's al RD 1619/2005, de 30 de desembre, sobre gestió de pneumàtics fora d'ús.   
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I d'aquest, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troben les activitats de sanejament, descontaminació i semblants (CNAE 90,03) i el reciclatge de residus no metàl·lics (CNAE37,20) i altres grups entre els quals es trobaria l'activitat considerada. Així, el titular de l'activitat ha de comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i, si és el cas, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
La indústria haurà d'obtenir la preceptiva autorització d'abocament, concedida per l'organisme municipal o l'entitat de sanejament d'aigües, segons siga procedent.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Tramitació administrativa   
En data 30 de juny de 2005, va tenir entrada en aquesta conselleria l'estudi d'impacte ambiental presentat davant de l'Ajuntament d'Onda.   
Consultat l'esmentat Ajuntament en referència a la resta de documentació obrant en l'expedient, es va rebre amb data entrada en els serveis centrals d'aquesta conselleria de 25 d'agost de 2005, la documentació següent:  
- Projecte tècnic d'activitat  
- Còpia de l'expedient de tramitació de llicència d'activitat, el qual inclou entre altres el certificat d'exposició pública d'aquest i les al·legacions presentades, contestades pel mateix Ajuntament, i informes de compatibilitat urbanística de l'activitat amb el planejament vigent.  
En la junta de govern local de 23 de maig de 2005, l'Ajuntament d'Onda va acordar informar favorablement l'autorització sol·licitada, sempre que s'adopten les mesures correctores descrites en el projecte, les que dicten els tècnics municipals i les que dicte la comissió provincial de qualificació d'activitats.  
Requerida informació addicional a l'ajuntament d'Onda i al promotor, s'ha aportat:  
- Annex al projecte  
- Annex a l'estudi d'impacte ambiental  
- Informe de l'Ajuntament d'Onda, en el qual es comunica que: la parcel·la dicposa dels serveis urbanístics que la llei preveu.  
Informe favorable de permís d'abocament emés per Facsa, per a les aigües procedents dels serveis higiènics associats a l'activitat.  
Consideracions ambientals  
L'activitat se situarà en un polígon industrial (el Colador), per la qual cosa el medi està significativament antropitzat. No obstant això, la Cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana, identifica la zona com de vulnerabilitat alta de les aigües subterrànies.  
En l'estudi d'impacte ambiental, només es consideren els possibles impactes durant la fase d'explotació de la indústria. Els més significatius són els relatius al soroll generat, les aigües residuals i la generació de residus.   
D'aquests, el més destacable és la possible contaminació de les aigües subterrànies i el sòl per abocament incontrolat de residus perillosos.   
Les mesures correctores adoptades són les següents:  
- L'activitat de l'empresa es realitza en l'interior de la nau.  
- El sòl és de formigó en massa revestit de paviment impermeable sense junta.   
- Els residus generats assimilables a urbans seran gestionats pels serveis municipals.   
- Els residus perillosos generats per la mateixa activitat de descontaminació seran entregats a gestors autoritzats.  
- Els tancaments de la nau limiten la transmissió de soroll als limítrofs.  
- Les aigües sanitàries (lavabos i vestidors) i les aigües pluvials seran abocades a la xarxa de sanejament municipal.  
- Al llarg de la nau, s'instal·larà una canaleta de recollida de vessaments i aigües contaminades. Mitjançant la canaleta es condueixen aquestes al sistema de separació de greixos i hidrocarburs (que seran entregades a gestor autoritzat), a continuació passen per una bassa de decantació i finalment són emmagatzemades en una fossa d'on són extretes i convenientment entregades a gestor autoritzat.  
- Es disposaran contenidors per a bateries, filtres i condensadors amb PCB/PCT i la resta de residus sòlids.  
- Es disposaran depòsits per als fluids extrets en la descontaminació del vehicle: combustibles, oli del motor, oli de caixes de canvi, oli de transmissió, oli hidràulic, líquid de refrigeració, etc. Així mateix, existiran les corresponents cubetes de retenció.  
- Es disposa una zona per a l'emmagatzemament dels pneumàtics fora d'ús.  
- La instal·lació de maquinària es farà, si és el cas, sobre bancades i suports antivibratoris.  
No s'inclou el programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 6.c de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, que inclou el desballestament o emmagatzemament de ferralla.   
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte d'activitat de servei de recepció i tractament de descontaminació de vehicles al final de la seua vida útil, promoguda per Descoauto SL al terme municipal d'Onda, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Les cubetes de seguretat per a evitar els vessaments en la zona d'emmagatzemament de residus perillosos hauran de ser capaces de contenir, com a mínim, el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (el major d'aquests dos volums). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, comporte un augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
2. S'haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals a l'autoritat municipal o, si és el cas, a l'entitat de sanejament. Les aigües residuals abocades, hauran de complir els paràmetres establits. A fi de comprovar el compliment d'aquests paràmetres s'haurà de realitzar, almenys, una analítica anual de les aigües abocades.  
3. La instal·lació de decantació, separació de greixos i trapes de recollida de vessaments, seran estanques sense que existisca la possibilitat d'abocament accidental dels esmentats vessaments a la xarxa de clavegueram.  
4. El programa de vigilància ambiental, suposarà el control mensual per part del mateix titular de l'estat dels sistemes de recollida de vessaments, absència d'abocaments al sòl i absència de líquids en les cubetes de recollida, com també el seguiment de les condicions d'emmagatzemament dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge). També es procedirà al control dels nivells sonors de l'activitat a la seua posada en marxa i posteriorment, amb la periodicitat establida en la reglamentació vigent.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 198/05-AIA  
Títol: Legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: José Vicente Marzá Roig  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vall d'Alba (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Partida Juncosa, polígon 20, parcel·la 112, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La granja existent que cal legalitzar consta de tres naus porcines amb una superfície construïda total de 528,4 m² i una capacitat per a 550 porcs d'encebament (de 20 a 100 kg de pes viu). Amb l'ampliació proposada es pretén construir una quarta nau, amb capacitat per a 450 porcs.  
La superfície de la parcel·la és de 7.966 m². La superfície construïda actualment ocupa 528,4 m². La nau que cal construir ocuparà una superfície de 380,64 m².  
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romandran en l'explotació, des dels 20 kg i romandran fins a aconseguir un pes mitjà de 100 kg de pes viu. Es realitzarà 2 encebaments a l'any de 1.000 porcs cada un amb un buit sanitari d'almenys 40 dies, abans de rebre nous animals.   
Es generarà un total de 2.150 m³ de purí/any. El purí quedarà retingut en fosses de purins amb una capacitat total de 572,78 m³ que permeten albergar el purí generat en 3,2 mesos. Segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, la capacitat d'emmagatzemament de purí en l'explotació haurà de ser com a mínim per a la producció d'almenys tres mesos. Una vegada tractat, el purí generat en l'explotació serà destinat com a adob orgànic a camps de cultiu. Es necessita un total de 42,65 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines), i disposar d'un total de 46,0159 ha, de les quals s'ha facilitat fotocòpia d'escrits d'acceptació dels propietaris de les esmentades parcel·les a l'aplicació de purins.  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'aplicaran purins, es recull a continuació: al terme municipal de la Vall d'Alba, polígon 9, parcel·la 332; polígon 10, parcel·la 137, 323, 324-a, 324-b, 327, 329-a; polígon 20, parcel·la 112-a; polígon 8, parcel·la 120; polígon 9, parcel·la 83-a; polígon 21, parcel·la 8-a, 8-d, 8-e, 57-a, 57-b, 9-a; polígon 6, parcel·la 289; polígon 7, parcel·la 73; polígon 8, parcel·la 8; polígon 9, parcel·la 89; polígon 9, parcel·la 94-a, 94-b; polígon 20, parcel·la 113-a, 113-b; polígon 9, parcel·la 90; polígon 3, parcel·les 142-b, 142-e, 142-f, 142-g, 142-j, 142-k; polígon 3, parcel·les 181-a, 181-c, 181-d; polígon 3, parcel·les 184-a, 184-c, 184-e, 184-f, 184-g, 184-h i 184-i.   
S'han observat dos errors en dos dels fulls d'acceptació dels propietaris de les parcel·les. El primer correspon al promotor de la granja porcina, apareixent en el full d'acceptació la parcel·la 232 del polígon 9 i en la seua cèdula de propietat la 332, corresponent la superfície indicada a aquesta última. El segon error correspon al full d'acceptació de José Segura Cruz. Figurant en aquesta la parcel·la 1181 i en la seua cèdula de propietat la 181, corresponent la superfície indicada a aquesta última.  
De la relació de parcel·les aportades pel promotor s'han exclòs aquelles que actualment corresponen a matoll segons fotografies aèries i dades del SIGPAC.   
El subministrament d'aigua potable de la granja està connectat a la xarxa de distribució de la Vall d'Alba segons certifica l'empresa concessionària del subministrament d'aigua potable al municipi de la Vall d'Alba.  
El nucli urbà més pròxim (la Vall d'Alba), es troba a 2,6 km de l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 2 de novembre de 2005, data en què va tenir entrada en aquesta conselleria el projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 144, de 30 de novembre de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions segons diligència de l'Ajuntament de la Vall d'Alba. L'Ajuntament mateix diligència que ha notificat l'expedient als veïns immediats al lloc de l'emplaçament i que s'ha inserit en el tauler d'anuncis.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.  
- Informe favorable arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia de la Vall d'Alba.  
Afeccions legals  
Segons s'indica en el projecte, el sòl on s'exerceix l'activitat està qualificat com a sòl no urbanitzable comú.  
No es produeix cap tipus d'afecció sobre espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, zones humides, ZEPA, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, ni camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà dedicada principalment al cultiu d'ametlers i en menor proporció al cultiu d'oliveres i terreny de sembra. En els terrenys no cultivats creix el fenc silvestre, romer, estepa, bruc, timó, coscoll, savina comuna, etc. També hi ha algunes alzines disperses o formant xicotets bosquets i boscos de pi roig en regeneració.   
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals, principalment.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental són els que se citen a continuació:  
- Sorolls i vibracions procedents de les naus porcines produïts pels animals i els xicotets electromotors. L'estudi considera la molèstia de la granja en aquests aspectes d'índex baix, grau 1 segons el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
- Olors provinents dels residus generats pels animals, considerat en l'estudi la molèstia resultant d'índex baix grau 2, segons el mencionat Decret 54/1990.  
- Impacte visual escàs.  
- Risc d'incendi, considerat d'índex baix, grau 1, segons l'annex II de l'esmentat decret.  
- Generació de residus en la granja.  
- Repercussió en la sanitat ambiental.  
Cal destacar que els principals impactes que pot produir en el medi aquest tipus d'establiment són:   
- Impacte sobre l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats en l'explotació i emmagatzemats en les fosses de purins fins a l'extracció d'aquests.  
- Impacte sobre l'aigua, per contaminació química d'aigües subterrànies, associada a fugues en les fosses de purins, abocaments incontrolats o mala aplicació i maneig dels productes sanitaris utilitzats en l'explotació.  
- Impacte sobre el sòl, per alteració de les seues propietats químiques, associada a abocaments incontrolats.  
No s'ha utilitzat cap mètode establit per a la valoració d'impactes. S'han considerant alguns aspectes segons el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment d'allò que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures correctores proposades, s'hi inclouen les següents:  
- Per a evitar males olors procedents de la granja, s'hauran de netejar diàriament els compartiments d'aquestes de les restes d'excrements i residus, de manera que caiguen a través de les reixes a les rases o fosses inferiors impermeables i cobertes. Aquests residus rebran tractament biològic amb un producte compost per una sèrie de bacteris, rents, fongs i enzims que units a un suport mineral inert permeten desodoritzar i digerir el purí produït.  
- Quatre vegades l'any, s'hauran de retirar els purins depurats en la granja emprant-los com a adob orgànic en cultius de la zona, i escampar-los uniformement sense que es produïsca cap entollada.  
- En l'accés a l'explotació es disposarà de gual sanitari de formigó armat impermeabilitzat amb equip per a la desinfecció dels vehicles.  
- Tota l'explotació haurà d'estar cercada amb malla galvanitzada i tanca arbòria perenne per a impedir-hi qualsevol accés indesitjat.  
- Els cadàvers d'animals hauran de ser retirats per una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus.  
- En totes les finestres i buits de les construccions de la granja s'haurà de disposar de tela metàl·lica resistent per a impedir el pas de possibles vectors de malalties.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament, situada al terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), promoguda pel Sr. José Vicente Marzá Roig, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'hi estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà per la qual cosa prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant de l'òrgan substantiu i davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, còpia del contracte per a retirada de cadàvers amb una empresa gestora autoritzada.  
- Les fosses d'emmagatzemament de purí han d'estar degudament impermeabilitzades, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que en permeta la gestió adequada.  
- S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.  
- Es disposarà a l'entrada de l'explotació de sistema de desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que cal analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.   
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ajustarà a allò que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5703, del 14-02-2008 (2008/1664)

RESOLUCIÓN de 25 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Náquera, Sagunto, Alicante, Vila-real, Guardamar del Segura, Onda y Vall d'Alba.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5703

Fecha DOGV
:   14-02-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/1664

CVE


Fecha del documento
:   25-01-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Náquera](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Náquera, Sagunto, Alicante, Vila-real, Guardamar del Segura, Onda y Vall d'Alba. [2008/1664]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Cominitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 170/05-AIA Náquera, 294/04-AIA Sagunto, 217/05-AIA Alicante, 135/05-AIA Vila-real, 342/04-AIA Guardamar del Segura, 181/05-AIA Onda, y 198/05-AIA Vall d'Alba, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 25 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 170/05-AIA  
Título: Planta integral para la gestión medioambiental de recursos naturales en Náquera.  
Promotor: José Vicente Estellés Doménech  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Náquera, polígono 26, parcela 752 (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de una planta de valorización de residuos vegetales procedentes de restos de poda de jardines públicos y privados, residuos de selvicultura y restos de poda agrícola y forestal. En particular, los residuos valorizados serán:  
- 20 02 01 Residuos biodegradables (de parques y jardines, incluidos los residuos de cementerios).  
- 02 01 03 Residuos de tejidos vegetales.  
- 02 01 07 Residuos de selvicultura.  
los cuales se asimilan a residuos urbanos. Se estima una cantidad anual de residuos gestionados de 3500 Tm.  
El proceso desarrollado consta de los siguientes pasos:  
- Recepción y clasificación de la materia prima. Si llegaran troncos gordos, serán troceados y apilados para su venta.  
- Triturado-desfibrilado del material clasificado. El producto triturado se separará en fino y gordo o astillado:  
1. El triturado fino se destinará a compostaje, según el siguiente procedimiento:  
- Apilado del producto para facilitar el proceso de compostaje  
- Humidificación y volteos para acelerar el proceso  
- Salida de compost  
2. El triturado gordo o astillado será destinado a quema por gestor autorizado o a transformación en briquetas.  
La parcela seleccionada para la ubicación de la actividad tiene una superficie de 9.527 m² y está situada en suelo no urbanizable. Se accede por camino existente de propiedad municipal. El 50% de la superficie se destina a regeneración de la vegetación y el resto será donde si sitúen las instalaciones. Éstas constarán de oficinas para control de entrada y salida y aseos, que ocuparán una superficie de 15 m²; una solera de hormigón de 1.000 m² (consistencia plástica con mallazo de acero electrosoldado sobre capa de arena de 15 cm de espesor y lámina de polietieno) con una pendiente del 1% para que se evacuen los lixiviados hacia la balsa de recogida, de 8 m².   
La maquinaria empleada en la planta será una pala cargadora y una trituradora.  
El suministro de agua se hará por conexión a la red, la energía para oficina y aseos se obtendrá mediante placas solares y las aguas residuales de los aseos se llevarán a una fosa séptica que será vaciada por empresa gestora.  
El promotor justifica la actuación en el marco de la legislación forestal, por considerar que se llevarán a cabo actividades de mejora de procesos de obtención, transformación y comercialización de productos económicos del monte.  
2. Alternativas  
No se presentan alternativas al proyecto.  
Afecciones legales  
La parcela en la que se va a ubicar la instalación está clasificada como no urbanizable, por lo que se deberá obtener la preceptiva Declaración de Interés Comunitario del órgano competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo.  
Asimismo, la parcela aparece cartografiada en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, aprobado por el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat. Así pues, le resulta de aplicación la normativa vigente en materia forestal.  
El linde oeste está delimitado por el Barranc del Cirer, por lo que se deben cumplir los condicionantes establecidos en el RD 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el reglamento del dominio público hidráulico y demás legislación relacionada.  
La actividad realizada en la empresa queda regulada por la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos y por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana. En aplicación de estas disposiciones, la actividad está sometida a régimen de autorización administrativa por el órgano competente en materia medioambiental de la Comunidad Valenciana. A estos efectos, deberán solicitarse las correspondientes Autorizaciones Administrativas, otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Según se establece en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorías acústicas que periódicamente deberá realizar.  
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminante del suelo entre las cuales se encuentra el reciclaje de desechos no metálicos (CNAE 37,20) y otros grupos entre los cuales se podría encontrar la actividad considerada. Así pues, el titular de la actividad está obligado a comprobar su inclusión en dicho anexo y en su caso, remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1. de dicha norma.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Según certificado emitido por el Ayuntamiento de Náquera (al cual se hace referencia en apartados siguientes) la actuación prevista es compatible con el planeamiento vigente.  
No obstante, la parcela se sitúa en un entorno sensible:  
- Linda con el Barranc del Cirer.  
- Linda con una zona boscosa de pino y matorral.  
- Se trata de un entorno protegido por sus valores natural, paisajístico y ecológico.  
- Está incluida en la cartografía que delimita el suelo forestal.  
- Limita con el PORN del Parque Natural de Sierra Calderona.  
La zona a ocupar (menor al 50% de la parcela) está cubierta por vegetación arbustiva y herbácea que desaparecerá con la ocupación del suelo.   
El medio aéreo puede verse afectado por la emisión de polvo y los gases emitidos por los vehículos de transporte y maquinaria de la actividad.  
Las aguas subterráneas pueden verse afectadas por el vertido fortuito de aguas residuales y lixiviados. Además, según la cartografía del territorio de la Comunidad Valenciana, se trata de una zona de vulnerabilidad alta de acuíferos.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
En el estudio de impacto ambiental, se contemplan los siguientes impactos posibles:  
- Impacto visual de la instalación  
- Levantamiento de polvo por las labores de adecuación del terreno  
- Generación de residuos durante las obras  
- Aumento de la erosión del terreno por aguas pluviales  
- Emisión de gases de maquinaria  
- Polvo causado por el trasiego de camiones  
- Aceites generados por el mantenimiento de la maquinaria  
Se considera que la principal acción impactante es el acondicionamiento de la parcela. Durante el funcionamiento de la instalación, el impacto de más relevancia es la contaminación del suelo y las aguas subterráneas en caso de un vertido accidental de lixiviados.   
Respecto al patrimonio Histórico Nacional, se ha realizado por parte del promotor un informe de intervención arqueológica, previo a la obra de construcción de la planta, a efectos de descartar cualquier posible afección.   
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Las medidas correctoras propuestas son:  
- Riego del terreno previo a la realización de labores de limpieza de hierbas así como de las zonas de circulación de vehículos, para evitar el levantamiento de polvo  
- Canalización de las aguas pluviales, para evitar la erosión del terreno  
- Nivelado de la parcela, en la zona de compostaje, para dotar de una pendiente del 1% que dirija los lixiviados a la balsa de almacenamiento. Estos lixiviados se reutilizan para la humidificación de los residuos.   
- Se emplearán contenedores durante la fase de construcción de la instalación para recoger los residuos y recipientes producidos  
- Se acondicionará una zona para la realización de los cambios de aceite de los camiones con objeto de evitar la contaminación del suelo. Los aceites se gestionarán convenientemente, a través de empresas autorizadas.  
No se generarán olores, puesto que la descomposición de los restos vegetales será en condiciones aeróbicas.  
Como medida compensatoria se destaca la regeneración vegetal del 50% de la parcela no ocupado, mediante la plantación de árboles propios de la zona, en la mitad sur.  
Asimismo, el suministro de energía eléctrica para la oficina y aseos se realizará mediante la instalación de placas solares.  
Respecto al Programa de Vigilancia Ambiental propuesto, no establece ninguna medida concreta de seguimiento. En este sentido, será necesario comprobar la adopción de las medidas correctoras y su eficacia y el control de los factores ambientales considerados en el estudio de impacto ambiental.  
Tramitación administrativa  
El 26 de septiembre de 2005, se recibió en el Área de Evaluación Ambiental de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, nota interna del Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se remite el expediente de autorización de las operaciones de valorización de residuos no peligrosos. Dicho expediente contiene:  
- Proyecto básico y de ejecución de planta integral para la gestión medioambiental de recursos naturales en Náquera.  
- Aclaraciones al proyecto de planta integral para la gestión medioambiental de recursos naturales en Náquera.  
- Anexos al proyecto de planta integral para la gestión medioambiental de recursos naturales en Náquera, que incluye la evaluación de impacto ambiental de la actividad.  
- Copia de la solicitud de licencia de actividad, con fecha de entrada en el Ayuntamiento de Náquera el 11 de agosto de 2005.  
Posteriormente, se han ido adjuntando los siguientes documentos:  
- Respuesta a consulta realizada a la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, adjuntando informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en el que se informa favorablemente la ejecución del proyecto de referencia, exclusivamente desde el punto de vista de su afección a espacios protegidos o de interés para la conservación del medio natural.  
- Memoria valorada para obra de relleno de parcela 752, polígono 2, del T.M. de Náquera, presentada por el promotor.  
- Texto de la alegación presentada por Mª del Carmen Mir, remitida por la Dirección Territorial de Valencia de esta conselleria.  
- Escrito del Ayuntamiento de Náquera por el que se comunica que el expediente ha sido sometido a exposición pública en el DOGV y se adjunta el informe técnico realizado en respuesta a la alegación recibida.   
- Certificado de compatibilidad urbanística del secretario del ayuntamiento de Náquera, con el visto bueno del Alcalde, en el que se indica que la actuación prevista es compatible con el planeamiento vigente.  
- Copia del escrito de remisión a la Unidad de Inspección de Patrimonio Histórico-Artístico del informe de intervención arqueológica realizado por el promotor.  
- Copia de la resolución de 31 de enero de 2006, del Comisario de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, por la que se informa favorablemente la instalación y se establecen una serie de condicionantes. Se indica expresamente que la autorización no incluye la necesaria para la utilización del aseo previsto en la oficina, el cual precisará una tramitación independiente.  
Consideraciones jurídicas  
La Ley 2/1989, de 3 de marzo, en su anexo I, relaciona los proyectos sujetos a Evaluación de Impacto Ambiental, entre los que se encuentran las instalaciones de tratamiento y/o eliminación de desechos y residuos sólidos urbanos (epígrafe 6.a).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad Planta integral para la gestión medioambiental de recursos naturales, promovida por José Vicente Estellés Doménech en el término municipal de Náquera, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir, previo a la obtención de la preceptiva autorización administrativa para ejercer la actividad, se establecen las siguientes:  
1. La balsa de lixiviados deberá fabricarse en hormigón hidrofugado y estar cubierta (con boca de hombre para limpieza y acceso) para evitar la entrada de agua de lluvia y el desbordamiento. Se deberá acreditar su estanqueidad por técnico competente, al objeto de solicitar a la autoridad competente la preceptiva autorización de vertido. Deberá obtenerse, asimismo, la correspondiente autorización para la utilización del aseo previsto.  
2. Deberán preverse las medidas contraincendios necesarias, de acuerdo con la carga térmica correspondiente a la capacidad máxima de restos vegetales que puede acumular la planta. A estos efectos, de acuerdo con los artículos 146 y 147 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, la acumulación de cualquier tipo de residuos agrícola o forestal y la utilización de grupos electrógenos, motores, equipos eléctricos o de explosión requerirá previa autorización del director de los servicios territoriales de la conselleria competente en medio ambiente. Será necesario estar en posesión de dicha autorización con anterioridad al comienzo de las obras de ejecución de la planta y de la entrada en funcionamiento de esta.   
3. Previo al inicio de la actuación, se deberá estar en posesión del informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, que en aplicación del art. 62.2 de la Ley 4/98 determinará la viabilidad patrimonial de la actuación y/o las condiciones a las que debe sujetarse necesariamente la misma.  
4. La gestión posterior de los lixiviados que se retiren de la balsa será llevada a cabo por empresa gestora autorizada.  
5. La maquinaria empleada en la instalación deberá poseer el marcado CE.  
6. Para proceder a la repoblación propuesta como medida compensatoria, será necesario disponer de la preceptiva autorización concedida por el órgano forestal, según se establece en el artículo 27.3 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre.   
7. Se deberá proceder al vallado perimetral de la zona donde se lleva a cabo la actividad mediante pantalla vegetal, a efectos de conservar el valor natural-paisajístico-ecológico del entorno.  
8. El Programa de Vigilancia Ambiental contemplará, al menos, el control anual de los siguientes aspectos:  
- Evolución de la zona de arbolado regenerada, procediendo a la reposición de aquellos ejemplares que no se desarrollen.  
- Mantenimiento de la pantalla vegetal.  
- Ausencia total de vertidos líquidos al suelo, especialmente lixiviados.   
- Control mensual de la capacidad de la balsa de almacenamiento de lixiviados.  
- Auditoría acústica a la puesta en marcha, y en los plazos establecidos en la legislación autonómica vigente.  
- Ausencia de olores, y en su caso, modificación de los parámetros de trabajo para su desaparición.  
- Minimización del polvo emitido y gases emitidos, mediante el correcto mantenimiento de la maquinaria empleada y las zonas de circulación.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 24 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 294/04-AIA  
Promotor: Cultipeix, SL.  
Autoridad Sustantiva: conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto proyecto: Ampliación de Granja Marina de dorada, lubina y corvina.  
Localización: Frente a la costa de Sagunto (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
El presente proyecto de ampliación de granja marina tiene como objetivo conseguir una producción anual de 2.500 tn con el cultivo de dorada (1.700 tn), lubina (500 tn) y corvina (300 tn), siendo esta última -la corvina- una especie que se introduce como alternativa de cultivo.  
Actualmente, la producción en la instalación de esta granja marina que tiene un volumen de cultivo de 41.000 m³ (12 jaulas flotantes de 22 metros de diámetro) es de 500 tn de dorada y lubina.  
Se proyecta conseguir el aumento de la producción, conservando las condiciones de cultivo de 10-13 kg./m³ de densidad media, en un volumen total de cultivo de 237.600 m³ mediante la colocación de:  
24 jaulas de 25 metros de diámetro en grupos de 3x2, y  
6 jaulas aisladas de 50 metros de diámetro.  
También se colocarán 4 jaulas de 25 metros de diámetro en un grupo de 2x2 para operaciones de clasificación, despesques, etc.  
Estas jaulas quedarán instaladas dentro de las 50 has de la superficie del polígono de concesión actual de dominio público marítimo terrestre que está emplazado frente al Puerto de Sagunto en una zona con profundidades entre 28 y 32 metros. Las coordenadas del punto central del polígono son 39º 39,353'N - 00º 9,666'W.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 9 de noviembre de 2004 se recibe del Servicio Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Valencia el estudio de impacto ambiental del proyecto de ampliación de una granja marina para engorde de peces en la costa de Sagunto (Valencia) de la empresa Cultipeix, SL.  
En fecha 3 de diciembre de 2004 se recibe del Servicio Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Valencia el proyecto de Ampliación de una granja marina para engorde de peces en la costa de Sagunto. No requiriendo las instalaciones proyectadas aumento de la superficie del polígono de concesión de dominio público que tiene Cultipeix, SL.  
En fecha 14 y 17 de enero de 2005 se comunica al promotor y al Ayuntamiento de Sagunto del trámite de exposición pública del estudio de impacto ambiental por parte de esta conselleria de Territorio y Vivienda.  
Realizada la exposición pública del estudio de impacto ambiental durante treinta días hábiles, mediante anuncio publicado en el DOGV núm. 4.934 de 28/01/05, no se ha recabado alegación alguna a la misma según Diligencia del Ayuntamiento de Sagunto y certificado de la Jefa del Negociado de Información y Registro de la conselleria de Territorio y Vivienda de fecha 15-04-05.  
Petición de informe sectorial   
En fecha 4 de enero de 2005 se efectúa consulta al Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria.  
Informe sectorial  
El Servicio de Calidad de Agua en su informe de fecha 7 de junio de 2005 considera que:  
La producción prevista anual en pleno rendimiento pasaría de las 550 t/año de la instalación original a 2.500 t/año: 1.700 t de dorada, 500 t de lubina y 300 t de corvina.   
La cantidad de pienso utilizado en el cultivo pasaría de 950 t/año a 5.490 t/año, con lo cual los residuos pasarían de 183 t/año a 1.057 t/año, por tanto la carga contaminante será unas seis veces mayor.   
Respecto al Plan de Vigilancia Ambiental presentado por la empresa el 11 de mayo de 2005 (nº reg. 20186/07), los puntos de muestreo serán 4, uno en la instalación y los otros tres a 0,26 mn (500 m) al este, oeste y sur de la misma, en cada uno de estos puntos deberán tomarse 3 muestras en la columna de agua a las profundidades 0, -10 y -20 y además la muestra del sedimento.  
Deberá anotarse la cantidad y el tipo de productos antibacterianos y/o fungicidas utilizados en el caso de presentarse algún tipo de enfermedad y estas anotaciones se adjuntarán al PVA.  
Tienen la obligación de remitir los resultados del Plan de Vigilancia a la Dirección General de Calidad Ambiental trimestralmente, para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en la calidad de las aguas litorales.  
Transcurridos dos años desde el funcionamiento de la instalación y de la remisión de los resultados del PVA, el peticionario podrá solicitar la modificación del Plan de Vigilancia Ambiental.  
Documentación complementaria   
En fecha 10 de octubre de 2005, la empresa presenta los resultados de vigilancia ambiental correspondientes a los meses de abril, junio y julio de 2005.  
Consideraciones ambientales  
La ampliación proyectada de la granja marina abarcará la totalidad de la superficie del polígono de concesión (50 has) que se encuentra, a profundidades de 28 a 32 metros, sobre fondos de arenas finas fangosas.  
Estos fondos fangosos y comunidades asociadas, muy extendidos en la zona estudiada del lugar del polígono, tienen un valor ecológico escaso pues carecen de interés para su conservación. En cambio, las comunidades que son de interés para su conservación como las praderas de fanerógamas y Coralígeno, por el estado degradado de la zona en cuestión únicamente quedan en la zona de estudio manchas de antiguas praderas de Posidonia oceanica, en cotas inferiores a -20m que están alejadas de la instalación piscícola, y el Coralígeno de plataforma que se encuentra en los alrededores de la instalación está fragmentado y distribuido irregularmente.  
La incidencia negativa más relevante de la actividad se debe a la emisión de los residuos generados por el cultivo en sí (pienso no comido, heces,) que se vierten al medio marino afectando la calidad de las aguas y fondos. Estos residuos incorporan al medio sólidos en suspensión y nutrientes causando alteraciones en la columna de agua, con efectos inmediatos (aumento de turbidez, eutrofia,), y en el fondo marino, con efectos a medio o largo plazo por la sedimentación y acumulación de las partículas que irán degradándolos hasta llegar a darse procesos anaerobios.  
Al conservar las condiciones de cultivo de la instalación actual (500 tn anuales) la tasa de sedimentación por unidad de superficie para la ampliación de la instalación continuará siendo similar, con valores para las partículas de resto de pienso entre 3 y 5 g/m² d y para partículas de heces de 20 g/m² d. Lo que varía sustancialmente es la superficie afectada y, con ella, los aportes netos que se estiman en unos 810 t anuales de sólidos sedimentables. La mayor parte de esas partículas (alrededor del 80%) sedimentarán rápidamente debajo de las jaulas y en sus alrededores, y a partir de ahí disminuirá con rapidez la tasa de sedimentación.  
En el EIA estiman mediante modelo matemático la zona de influencia de las jaulas sobre las biocenosis bentónicas. Resultando de dicho estudio una zona central de unos 100 m de diámetro de máxima influencia de la contaminación provocada por la sedimentación de pienso y heces, y una zona con una influencia menor que se extenderá hasta unos 250 m de diámetro alrededor de las jaulas grandes (50 m diámetro) y hasta unos 420 m de diámetro en las unidades de 3x2 de las jaulas menores (25 m de diámetro).   
La zona de influencia de la instalación afectará a los fondos que comprenden el polígono de concesión y áreas anexas donde se dará la menor sedimentación, la biocenosis de todos estos fondos es la de arenas finas fangosas.  
Los efectos de los nutrientes, principalmente nitrógeno y fósforo, sobre la calidad de la columna de agua y las poblaciones planctónicas se consideran poco significativos dado que la instalación se ubica en una costa abierta y con buena circulación, además de estar alejada de la costa y zonas de baño.  
Durante la fase de construcción el mayor número de los impactos que se producen se consideran compatibles y de baja intensidad, ya que se restringen a la zona de obras y cuando éstas finalicen sus efectos cesarán. Otros como el efecto de los lastres y fondeos en la dinámica litoral se tipifica moderado, debido a su duración sobre el fondo e imposibilidad de evitarlo más que por su magnitud; y, es destacable en esta fase la valoración de severo al efecto producido por los residuos como severo.  
Según las conclusiones de la vigilancia ambiental realizada en la granja actual, en todos los puntos de muestreo, es buena la calidad del agua en la zona con características oligotróficas y, los sedimentos de los fondos presentan características similares con algunas diferencias no muy marcadas en los existentes bajo las jaulas.  
Para minimizar los efectos negativos detectados se establecen medidas correctoras y preventivas.  
En la fase de construcción, para confirmar que la colocación de los lastres y fondeos se ubican sobre arenas fangosas se realizará una prospección más detallada previa a su instalación, cartografiando los lugares de fondeo y las comunidades cercanas.  
Se mantendrán en correcto funcionamiento los motores de las embarcaciones para evitar la contaminación provocada por la emisión de combustibles, grasas, aceites, gases, etc al medio marino.  
Se impedirá el abandono de herramientas y materiales sobrantes de la obra tanto en mar abierto como en el recinto portuario. Concluidas las obras se retirarán todos los residuos generados y se trasladarán a vertederos autorizados.  
En la fase de funcionamiento, para reducir las pérdidas del pienso suministrado se optimizará su dosificación. Así mismo, se realizará un seguimiento constante de las tasas de ingestión para ajustar la dosificación a cada época o período de crecimiento.  
Como medidas adicionales se sugiere el introducir estructuras: Long-lines en la zona de influencia de las jaulas para favorecer el crecimiento de bivalvos que a su vez favorecerán la fijación de nutrientes y materia orgánica, y Arrecifes artificiales con bloques de hormigón armado cuyo objetivo será diversificar el tipo de substrato que permita el asentamiento de organismos filtradores que favorezcan la fijación de la materia orgánica sedimentada, además de ofrecer protección a las jaulas y fondos adyacentes frente a las embarcaciones de arrastre.  
Como medida alternativa, se sugiere la posibilidad de realizar limpiezas periódicas con medios mecánicos de las zonas de mayor acumulación de material sedimentado.  
La aplicación de los medicamentos a los peces estabulados estará controlada por personal facultativo y se regirá por la normativa comunitaria y estatal, entre la que destacan las Directivas del Consejo 91/67/CEE y 93/53/CEE, y los Reales Decretos 109/95, 157/95 y 1749/98. La manipulación de los mismos será por personal específicamente formado para esa tarea.  
El almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable, y la eliminación de estos productos, restos de ellos, envases y embalajes, así como de las especies muertas será realizada por empresas autorizadas para ello.  
Programa de Vigilancia Ambiental.  
En el EIA se establece el plan de vigilancia y control para las fases de construcción y funcionamiento de la actividad. Este plan debería también contemplar la fase de desmantelamiento de la actividad en ese lugar, igualmente a controlar, ante la posible situación de desistir o de cambiar de ubicación la instalación.  
Durante las obras de instalación se realizarán visitas periódicas para comprobar la aplicación de las medidas correctoras y la incidencia de las distintas acciones sobre el medio con el fin de detectar cualquier desviación de los impactos previstos.  
En la fase de funcionamiento, se establece un programa de muestreo y análisis para el control de la influencia de la granja sobre la calidad ambiental de la columna de agua y los fondos adyacentes que puedan verse afectados por los aportes del pienso, heces y excreciones de los peces.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento y del anexo I apartado 1 g) del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 13, apartado 2 del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Considerar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Ampliación de Granja Marina para el engorde de dorada, lubina y corvina, promovida por la empresa Cultipeix, SL., ubicada frente a la costa de Sagunto (Valencia), siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Durante la ejecución de las obras del proyecto, tanto de las operaciones realizadas en tierra como en el mar, se retirarán todos los materiales sobrantes para ser trasladados a vertedero autorizado y/o entregados a gestor autorizado. Finalizadas las obras de instalación, se confirmará la retirada total de estos sobrantes mediante la realización de inspecciones e inmersiones en el mar.  
2. Ante cualquier accidente, la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.  
3. La empresa, para el tipo de medicamentos y su aplicación al cultivo que utilice, se atendrá al cumplimiento de la normativa comunitaria y estatal vigentes (entre otras las Directivas del Consejo 91/67/CEE y 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 y RD 1749/98), así como para el almacenamiento de estos productos que se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable.  
4. El Programa de Vigilancia Ambiental a llevar a cabo durante el funcionamiento de la actividad piscícola contemplará lo siguiente:  
Las estaciones o puntos de muestreo para el control ambiental serán cuatro: uno en la instalación piscícola y los otros tres, a una distancia de 500 m del polígono, se ubicarán al este, oeste y sur del mismo. En cada estación se tomarán las muestras de sedimento y de la columna de agua (a 0 m, -10m y -20 m).  
a) En Aguas, con periodicidad mensual se determinarán  
Temperatura (medida in situ).  
Transparencia con Disco de Secchi (m)  
pH.  
Seston o materia particulada en suspensión.  
Oxigeno disuelto (medido in situ)  
Nitrógeno total (mg/l).  
Fósforo total (mg/l).  
Clorofila a, e índice de Margalef.  
Coliformes fecales y Estreptococos fecales.  
Identificación y recuento de especies fitoplanctónicas.  
b) En Sedimentos, también con una periodicidad mensual  
Composición granulométrica  
Materia orgánica (%)  
Nitrógeno total (mg/l).  
Fósforo total (mg/l).  
Potencial redox mV (en 20»).  
Beggiatoa spp.  
Anualmente, se caracterizará y cuantificará la biocenosis de los fondos en los que está ubicada la instalación.  
Se cartografiará el Coralígeno de plataforma y se determinará la distancia existente entre los límites del polígono de concesión y el Coralígeno de plataforma que se encuentra en sus alrededores, además se realizará un seguimiento anual del estado de conservación y evolución de esta comunidad bentónica más próxima a la actividad piscícola.  
Se adjuntarán al Plan de Vigilancia Ambiental las anotaciones referidas a la cantidad y tipo de los productos antibacterianos y/o fungicidas utilizados en el caso de presentarse algún tipo de enfermedad.  
Se realizará anualmente en septiembre un inventario visual de grandes invertebrados y peces.  
5. En el caso que sea autorizada la instalación, deberá incluirse en la citada autorización la obligación de remitir los resultados obtenidos del Plan de Vigilancia a la Dirección General de Calidad Ambiental, para evaluar y controlar su posible incidencia en la calidad de las aguas litorales. Transcurridos dos años desde el funcionamiento de la instalación y de la remisión de los resultados del P.V.A., el peticionario podrá solicitar la modificación del Plan de Vigilancia Ambiental.  
De forma trimestral remitirán a la Dirección General de Calidad Ambiental los resultados, análisis de los mismos y conclusiones del Programa de Vigilancia Ambiental.  
6. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Programa de Vigilancia Ambiental  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 28 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 217/05-AIA  
Título: Proyecto de Explotación de la Concesión Minera Derivada del Permiso de Investigación Vyesa-1 nº 2475  
Promotor: BPB Iberplaco SA.   
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante  
Objeto del proyecto: Extracción de yesos.  
Localización: Paraje denominado Volta Romera del Municipio de Alicante. Ocupa parte de las parcelas 54, 55, 56, 61, 227, 228 y 229 del polígono 3.  
Ref. órgano sustantivo: MINAS/jd/am - MIVARI/2004/29  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
La concesión proyecta extraer yesos de edad Triásico Superior Keuper, los estériles los constituyen las intercalaciones arcillosas y de calizas, que servirán para rellenar el hueco resultante de la explotación minera. La relación yeso comercial/estéril representa un 90%.  
Las parcelas afectadas por la explotación poseen una superficie total de 18,98 hectáreas, de la cual tan solo 5,41 ha serán la zona de extracción. La superficie de ocupación es del 28,5%.  
El volumen total de material a extraer (reservas brutas) está próximo a los 413.000 m³. Las reservas netas so unos 371.700 m³ (unas 929.250 toneladas) y el volumen de estériles es de unos 41.300 m³. La producción anual se estima en unas 500.000 toneladas (200.000 m³), por lo que la duración de la explotación es de unos dos años, sin contar el tiempo dedicado a tareas de restauración.  
El personal empleado lo constituyen 3 operarios en turno normal de 8 horas.  
La maquinaria empleada está compuesta por: una cargadora frontal tipo CAT 950, cinco camiones de 25 m³, un bulldozer de 300 CV, un carro perforador y compresor, una retroexcavadora con martillo hidráulico tipo CAT 214, un tractor agrícola con cuba de riego y niveladora.  
El arranque de las rocas se efectúa mediante perforación y voladuras, además del ripado necesario.  
El sistema de explotación es mediante cantera, con un solo banco de 10 metros de altura y talud de 70º de inclinación respecto de la horizontal. El avance del frente es ascendente, iniciándose en el SE y dirigiéndose hacia el NO, hasta dejar una plataforma a cota 208 msnm con drenaje al SE.  
Sobre el talud del banco de explotación se acopia y rellena con estéril para crear dos bancos de restauración de 5 metros de altura, con una berma intermedia de 3 metros de anchura y taludes individuales de 35º. Una vez finalizada la explotación de la cantera transcurren 6 meses más para concluir la restauración.  
No existe equipamiento fijo ni construcciones, tan solo vestuarios y aseos en una caseta prefabricada, y un retrete químico situado en el exterior.  
La zona de explotación mantiene una distancia de más de 10 metros a todas las parcelas colindantes y caminos vecinales; además se cierra con una valla perimetral.  
2. Alternativas  
El promotor ha considerado otro emplazamiento diferente al propuesto, el cual tiene las coordenadas UTM medias aproximadas X = 718300 Y = 4261511. Lo ha desechado porque se encuentra en terrenos calificados por el PGOU de Alicante como suelo no urbanizable de especial protección de hitos, donde no es compatible la actividad minera, ya que no están permitidos los movimientos de tierras que desfiguren el perfil del terreno, entendiéndose por tales los que originen desniveles mayores de 1,00 m.  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación   
El 18.11.05 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante remite un ejemplar del Proyecto de Explotación y otro del Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.  
El 22.11.05 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la documentación antedicha.  
El 5.12.05 se realiza una consulta al Servicio de Gestión Forestal.  
El 9.12.05 se requiere al promotor una ampliación de documentación, consistente en el certificado de compatibilidad de la actividad minera con los usos del suelo según el PGOU de Alicante, así como el informe de Patrimonio Cultural Valenciano.  
El 20.12.05 se realiza una consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.  
El 21.12.05 se realiza una consulta al Ayuntamiento de Alicante.  
El 19-12-05 se realiza una consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad, que a su vez la traslada al Servicio Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.  
El 2.03.06 el promotor remite, vía órgano sustantivo, un escrito donde hace constar que ha solicitado los documentos requeridos en el oficio de fecha 9-12-05, pero que no dispone de ellos todavía.  
2. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOGV número 5.062, de fecha 2 de julio de 2005, no habiéndose presentado alegación alguna en el plazo concedido para ello.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Se han realizado consultas a los organismos siguientes: Servicio de Gestión Forestal, Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante, Ayuntamiento de Alicante, y al Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
Informes sectoriales  
Dirección Territorial de Territorio y Vivienda  
La Dirección Territorial de Territorio y Vivienda informa que la descripción de la fauna y flora del Estudio de Impacto Ambiental es insuficiente.  
Se trata de una zona con varios cerros que albergan vegetación gipsícola muy bien estructurada, tratándose de ecosistemas muy frágiles y de elevado valor ecológico, que se encuentran frecuentemente afectados por las actividades humanas de todo tipo.  
La zona afectada por la actuación tiene un interés ambiental excepcional, en donde existe una vegetación gipsícola muy bien estructurada, con una elevada concentración de endemismos botánicos muy interesantes, sobre los que seria conveniente realizar una exhaustiva protección. Se trata de un tipo de ecosistemas muy frágiles, de alto valor ecológico, y que en general se encuentran afectados por las actividades humanas de todo tipo. Además, se trata de una zona de gran valor paisajístico, muy cercana al río. Conviene resaltar que la zona presenta un estado de conservación muy bueno, con la vegetación de las lomas prácticamente inalterada y la de los bancales abandonados con un grado de regeneración de la vegetación natural muy elevado, pues ha colonizado completamente estas áreas, estando presente la vegetación gipsófila y de pastizal, y puntualmente de saladar, que pertenecen a tres hábitats considerados como prioritarios por la legislación europea (Directivas de Hábitats 92/43/CEE y 97/62/CE) como nacional (Real Decreto 1997/1995).  
Respecto a la fauna, la actuación propuesta afecta áreas de cría y de campeo de poblaciones de numerosas especies de animales incluidas en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas (Real Decreto 439/1990) y en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas (Decreto 34/2004). Estas zonas naturales no sólo son utilizadas por las especies propias de zonas forestales, sino que también sirven de refugio para especies que habitan los cultivos e incluso las zonas urbanizadas. Si se realizar la actuación propuesta, estas especies resultarian afectadas por la destrucción directa o destrucción de su hábitat y consiguiente desaparición.  
Se encuentran presentes las siguientes especies catalogadas en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas (Real Decreto 439/1990):  
Bufo calamita, Tarentola mauritanica, Hemidactylus turcicus, Psammodromus algirus, Psammodromus hispanicus, Podarcis hispanica, Coluber hippocrepis, Elaphe scalaris, Accipiter gentilis, Falco tinnunculus, Bubo bubo, Athene noctua, Asio otus, Upupa epos, Galerida cristata.  
Se encuentran presentes las siguientes especies catalogadas como protegidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas:  
Bufo bufo, Malpolon monspessulanus, Erinaceus europaeus, Crocidura russula, Suncus etruscus, Mustela nivalis.  
Resulta especialmente destacable la presencia de especies tales como: Oenanthe leucura, Hieraetus fasciatus, Bucanetes githagineus; estas dos últimas especies catalogadas como vulnerables en el Decreto 32/2004 que establece el Catálogo Valenciano de Fauna. Dicho decreto prohibe, en el caso de las especies catalogadas, la destrucción y alteración de su hábitat y, en particular, la de los lugares de reproducción, reposo, campeo o alimentación.  
Desde el punto de vista de la vegetación hay que hacer las siguientes consideraciones:  
1. La flora y la vegetación presente en las zonas afectadas por la citada explotación son de interés por presentar diversas especies endémicas protegidas o en vías de protección por el Gobierno Valenciano, así como por la legislación estatal y europea mediante las Directivas de Hábitats 92/43 y 97/62, así como en el Real Decreto 1997/1995 de 7 de diciembre.  
2. Desde el punto de vista botánico se han considerado las especies de flora incluidas en la normativa de conservación de la Comunidad Valenciana (Orden de 20 de diciembre de 1985) así como las incluidas en diversos grupos descritos en los libros publicados por la conselleria de Territorio y Vivienda (Aguilella & Al, 1994; Laguna & Al, 1998) de flora endémica, rara o amenazada de la Comunidad Valenciana que necesitan alguna medida de conservación en territorio valenciano.  
Las especies que aparecen en este libro, y los grupos a los que pertenecen son los siguientes:  
a) Endemismos de área restringida al territorio valenciano.  
b) Endemismos de área restringida al territorio valenciano y provincias limítrofes.  
Comunitat vegetal Codi Corinne  
Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) \* 1520  
Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodeietea (Teucrio - Brachypodietum) \* 6220  
(\*) Hàbitat prioritari de la Directiva 97/62.  
\* \* \* \* \*  
Comunidad vegetal Código Corinne  
Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia) \* 1520  
Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodeietea (Teucrio - Brachypodietum) \* 6220  
(\*) Hábitat prioritario de la Directiva 97/62.  
Especie Grupo  
Limonium furfuraceum A  
Limonium parvibracteatum A  
Teucrium libanitis B  
En cuanto a las especies incluidas en la Orden de la conselleria de Agricultura y pesca de 20 de diciembre de 1985, presentes en el territorio que sería afectado por la obra son las siguientes: Teucrium libanitis (anexo III), Teucrium pseudochamaepitys (anexo III) y Thymus vulgaris (anexo III).  
3. Desde el punto de vista de la vegetación se encuentran en la zona diversas comunidades vegetales incluidas en las Directivas de Hábitats 92/43/CEE y 97/62/CE, así como en el Real Decreto 1997/1995 de 7 de diciembre:  
Por todo lo anterior, el informe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda es desfavorable, tanto debido a la fragilidad como al excepcional interés paisajístico de la zona, con comunidades incluidas en la Directiva Hábitats, y por la presencia de fauna protegida (cuyo hábitat también está protegido) y de flora endémica o protegida.  
Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
Este Servicio remitió la consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.   
Servicio de Gestión Forestal  
El Servicio de Gestión Forestal informa que:  
1. El mantenimiento de la tierra vegetal retirada debe incluir el correcto drenaje y control de la pérdida de suelo por arrastre del agua, ya que es un suelo totalmente expuesto a la precipitación directa. Se debe prever la superficie que va a ocupar, de modo que la topografía permita un correcto acopio de la misma.  
2. En cuanto al sistema de drenaje, no es posible valorar la idoneidad de las actuaciones, ya que no se definen las características de los canales perimetrales, el caudal recogido, la capacidad erosiva del agua de escorrentía, la cantidad de sedimentos arrastrados y su deposición aguas abajo, la turbidez y los usos del agua. Además de deberán adoptar las medidas necesarias si se prevén fenómenos erosivos.  
3. El ancho de la berma intermedia debe justificarse basándose en la superficie necesaria para albergar el canal de evacuación de aguas, el paso de la maquinaria de mantenimiento de la vegetación y la plantación de las especies seleccionadas; teniendo en cuenta, en este último caso, que la distancia al borde ha de asegurar la planta contra el desmoronamiento.  
4. El documento presenta discrepancias: en la descripción de la obra de drenaje se explica que las cunetas discurrirán por el pie de cada talud, sin embargo, en la prevención del impacto producido sobre las aguas, se indica que los canales se diseñarán en las cabezas de talud.  
5. Se deberá tener en cuenta el aporte de estéril necesario para el rellenado, ya que con el propio estéril de la explotación no es suficiente.  
6. Queda sin definir la dosis de siembra, densidad, marcos y método de plantación, además la revegetación de los taludes no queda claramente definida, debiéndose tomar las medidas que se estimen oportunas frente a la retención de la tierra vegetal aportada y arraigo de las plantas.  
7. A partir del plano de la topografía final, se observa una zona, en el extremo oeste, de vaguada, donde el agua queda canalizada por la topografía original hasta la cabeza del talud superior de restauración; debido a la falta de un cálculo hidrológico, no se puede comprobar si es necesario realizar alguna medida que minimice el efecto erosivo del agua en este talud.  
8. La elección de especies no queda justificada. Deberá realizarse teniendo en cuenta tanto las distintas funciones de la vegetación, ya que arbóreas, arbustivas y herbáceas proporcionan al medio diferentes beneficios (rápida cobertura del suelo, capacidad de retención del suelo, mejorar la estructura del mismo, etc), como en relación a los parámetros climáticos (encuadre fitoclimático), edáficos (volumen útil, textura, pH, etc.) y fisiográficos (pendiente, orientación, insolación, etc.) junto a las necesidades de la vegetación. Además, se debe analizar la capacidad de retención de agua y la escorrentía, ya que condicionan tanto la selección de especies como la elección del mejor método de preparación del terreno que permita reducir la erosión y aumentar la capacidad de almacenar agua.  
9. Finalmente, se recuerda que las plantas y semillas empleadas para la restauración de los terrenos forestales deben adaptarse a la normativa vigente, en concreto al Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción.  
Ayuntamiento de Alicante  
Aún no ha respondido a la consulta.  
Afecciones Legales  
La actividad propuesta no afecta a Espacios Naturales Protegidos, ni a vías pecuarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
El sistema de explotación es ascendente y se inicia en las cotas más bajas. Este sistema no permite restaurar de inmediato y con garantías cada banco que se agota, pues en caso de llevar a cabo su restauración, esta se dañaría con la circulación de maquinaria, la revegetación se vería afectada por las emisiones de polvo y los impactos de las proyecciones de las voladuras, el suelo se podría cubrir de depósitos de sedimentos y además se erosionaría con la escorrentía.   
Otra gran deficiencia del sistema ascendente de explotación viene reflejada en el calendario de ejecución: los impactos creados por la actividad minera se postergan ineludiblemente para el final de las labores de extracción, lo cual confirma que el sistema de explotación es inadecuado medioambientalmente.  
En la restauración se forma una escombrera contra el talud de explotación, con una berma intermedia de 3 metros y dos bancos de 5 metros de altura, el conjunto no es geotécnicamente tan estable como si se remodelase del banco de explotación en dos bancos de 5 metros de altura, que se encuentran ya consolidados. Este diseño puede afectar a la estabilidad del suelo donde se realiza la restauración.   
El talud general de la cantera posee unos 30º de inclinación respecto de la horizontal y contrasta su valor con el de las laderas de la zona, es decir, la cantera restaurada no se integra en la geomorfología del entorno y le confiere a éste rasgos antrópicos.  
No se conoce el caudal de escorrentía, por lo que resulta imposible calcular las dimensiones de las cunetas y del canal de guarda, además no se han presentado los diseños correspondientes. Sin estos datos se corre el riesgo de que la escorrentía erosione la restauración.  
La pendiente del 1% sobre la plaza de la cantera no garantiza el drenaje, pues pueden producirse encharcamientos.  
El canal de guarda perimetral ejerce un efecto desfavorable, pues desperdicia la escorrentía, que puede aprovecharse para regar la vegetación implantada.  
En la descripción de la obra de drenaje se explica que las cunetas discurrirán por el pie de cada talud, sin embargo, en las medidas correctoras se indica que los canales se diseñarán en la cabeza de los taludes.  
No se ha justificado, mediante planos y cálculos, la cantidad de estériles que generará la explotación de los yesos, por lo que no está garantizado el relleno del hueco hasta la cota prevista. Se corre el riesgo de generar un hueco minero sin posibilidades de drenaje.  
La revegetación propuesta no ofrece garantías de lograr una cubierta vegetal adecuada, pues no se define la dosis de siembra, densidad, marcos y método de plantación.   
La elección de especies no está justificada, pues no se han tenido en cuenta las funciones de la vegetación, los parámetros climáticos (encuadre fitoclimático), los factores edáficos y fisiográficos, así como las necesidades propias de la vegetación. Además, no se ha analizado la capacidad de retención del agua, ni se ha evaluado la escorrentía, factores que condicionan la selección de especies. Se desconoce si las plantas y semillas empleadas en restauración se adaptan a la normativa vigente.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos han sido identificados y valorados; no obstante, el titular describe la restauración como una actividad susceptible de producir impacto ambiental y no explica las razones que sustentan tal afirmación.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
La vigilancia ambiental de las emisiones de polvo se limita a repetir las medidas correctoras y no concreta el programa de actuaciones a seguir.  
La vigilancia ambiental habla de medidas de carácter general que se aplican a la mayoría de las explotaciones de canteras, no se ofrece un programa detallado y adaptado a las características de la zona.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Explotación de la Concesión Derivada Vyesa I Nº 2475 y su Plan de Restauración, por las razones siguientes:  
1. Se trata de una zona de un interés ambiental excepcional: alberga un ecosistema de elevado valor ecológico y muy frágil, con vegetación gipsícola muy bien estructurada y flora endémica, rara o amenazada de la Comunidad Valenciana, con una concentración de endemismos botánicos protegidos o en vías de protección, posee un gran valor paisajístico y un estado de conservación muy bueno.  
2. La vegetación natural ha colonizado completamente los cultivos abandonados, teniendo en mosaico presencia de vegetación gipsófila y de pastizal, y puntualmente de saladar.  
3. Es un área de cría y campeo de numerosas especies de animales, que se encuentran incluidas en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas y en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas. Existen las especies Hieraetus fasciatus y Bucanetes githagineus catalogadas como vulnerables en el Decreto 32/2004 del Catálogo Valenciano de fauna; decreto que prohíbe la destrucción y alteración de su hábitat y, en particular, la de los lugares de reproducción, reposo, campeo o alimentación.  
4. En la zona existen diversas comunidades vegetales incluidas en las Directivas de Hábitats 92/43/CEE y 97/62/CE, así como en el Real Decreto 1997/1995 de 7 de diciembre.  
5. El promotor proyecta un sistema de explotación ascendente, el cual posterga ineludiblemente la restauración; además las zonas restauradas se ven sometidas a los impactos causados por el laboreo minero. El sistema de explotación propuesto es inadecuado medioambientalmente.  
6. La restauración geomorfológica de la zona no se integra en el entorno y crea un impacto visual crítico para las generaciones venideras.  
7. No existen garantías de que se alcance la cota final de restauración, pues no se ha justificado el volumen de estéril existente. Se corre el riesgo de generar una zona endorreica de aguas estancadas.  
8. No se define la dosis de siembra, densidad, marcos y método de plantación.   
9. La elección de especies no está justificada.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de marzo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 135/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: Azuvi, SA.   
Localización: av. Italia, nº 58, 12540- Villarreal (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Azuvi, SA, es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...), en cuyas instalaciones del av. Italia, nº 58 del término municipal de Villarreal (Castellón), fabrican baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas y esmaltes, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, siendo objeto de ampliación en una fracción muy pequeña, respecto a las instalaciones existentes, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento al final de su vida útil.   
Azuvi, SA., situada en una parcela calificada como suelo urbano industrial subzona IND-2 Plígonos Industriales, según el PGMOU del municipio de Villarreal, según Certificado del Ayuntamiento de 31 de octubre de 2002.  
Disponen de un pozo de captación de aguas del cual se abastecen, careciendo de la preceptiva Licencia de alumbramiento del Organismo de Cuenca competente, del que deberán obtener la oportuna Licencia.  
La parcela linda al norte con zona urbana de uso residencial habitada, y al oeste y sur, con otras actividades industriales del sector cerámico.   
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente agua, residuos de lodos y suspensiones procedentes de la preparación de esmaltes de otras industrias del sector cerámico, arcillas y esmaltes y colores cerámicos; y como fuentes de energía, gas natural y electricidad.   
Las instalaciones industriales tienen una capacidad de producción anual de unos 7.750.000 m², equivalente a unas 470 Tm/día, disponiendo actualmente de dos unidades de atomización de arcilla y 8 líneas de fabricación de baldosas cerámicas mediante el proceso de monococción, con una línea de tercer fuego, existiendo además una unidad de cogeneración propiedad de la empresa AZCO SA., cuyos gases calientes de escape son empleados en las unidades de atomización; realizando las siguientes operaciones básicas: Molienda de arcillas, preparación de barbotina y atomización de arcillas, almacén de arcilla atomizada, prensado del polvo atomizado, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación, y posterior empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como centro de transformación, instalación de molienda y preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, balsas de aguas de proceso, que son recicladas al atomizador, red de aguas pluviales y otros servicios generales tales como almacenamiento de gasóleo, redes de gas natural, aire comprimido, almacén de residuos generados, y equipamientos auxiliares: Oficinas, laboratorios, talleres, etc.   
Los esmaltes cerámicos son preparados en sus instalaciones mediante molienda por vía húmeda, y adición de colores, dispersantes, etc. En la preparación, manipulación y aplicación del esmalte sobre el soporte cerámico se producen importantes cantidades de aguas residuales contaminadas. Tales aguas residuales son recicladas al atomizador, aguas que deberán ser caracterizadas y en caso de dar carácter de peligrosidad habrán de ser gestionadas por gestor autorizado para tal tipo de residuo.  
Las aguas pluviales y las residuales de uso sanitario sin tratamiento son vertidas al alcantarillado.  
Tramitación administrativa  
La industria dispone de Licencia municipal de actividad, concedida inicialmente en 1963 y ampliaciones sucesivas, siendo la última Licencia a la ampliación en 1997.  
En fecha 6 de febrero de 2001, el Ayuntamiento autoriza el vertido de aguas residuales de origen higiénico-sanitario a la red de alcantarillado.  
Dispone de autorización de fecha 13 de octubre de 2000, de la Entidad de Saneamiento de Aguas para el vertido directo de 30 m³/año, mediante cubas a EDAR.  
Con fecha 11 de agosto de 2004 se recibe, remitido por el Área de Evaluación Ambiental: el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia.  
En fecha 22 de febrero de 2005 se somete a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicado por la DGCA de esta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV nº 4.951.  
En fecha 11 de mayo de 2005 el Ayuntamiento emite Certificado de inexistencia de alegaciones en relación con la exposición al público.  
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
La gestión de residuos está específicamente regulada por la LEY 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, por lo que se estará a lo dictado por la Dirección General de Calidad ambiental en la autorización de gestión concedida.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, y con una vulnerabilidad muy baja de contaminación de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
No dispone de autorización de alumbramiento de aguas, por lo que la autorización ambiental vendrá condicionada a su otorgamiento.  
La situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, por lo que los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Dado que hay una convivencia con viviendas cercanas, deberán extremarse las exigencias de contaminación y establecerse autocontroles adicionales.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados. Al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos, recuperándose los lodos por valorización dentro del sector cerámico.   
También es reseñable que se proyecta el vertido cero de aguas residuales industriales, que son reutilizadas en los atomizadores, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los atomizadores y hornos, y el polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las canteras y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento (al estar la planta en marcha), y en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
No aporta ningún informe realizado por un OCA de la medición de acústica producida por la industria. Por lo que deberá realizarse una auditoría en este sentido y actuar en caso necesario para garantizarse el cumplimiento de la legislación vigente.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria contará con un total de 46 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, tras las modificaciones introducidas que se han de someter al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- En la los hornos, secaderos y atomizadores: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes).  
- En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los límites de en chimeneas de los procesos de cocción, secado y captaciones de polvo de proceso, y en cualquier caso los establecidos en el Decreto 833/75, y teniendo en consideración que en los atomizadores se reciclan aguas de preparación de esmaltes, deberán controlarse las emisiones de fluoruros.  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
Finalmente, se deberá disponer de una máquina barredora con filtro de captación de polvo, para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua industrial procede de una captación subterránea autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar, de las que no se dispone autorización de alumbramiento.   
La parcela dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales y residuales domésticas, encontrándose conectada a la red municipal de saneamiento donde se vierten directamente.   
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas de las unidades del proceso industrial y las aguas sanitarias. Las industriales de los procesos de esmaltación, son recuperadas en el proceso de atomización de arcillas, de las que deberán aportar caracterización y cantidad anual gestionada, y en caso necesario, declaración de producción de tal residuo peligroso. Al no haber depuración, no se generan lodos de depuración.  
Las chimeneas de los hornos y secaderos carecen de sistemas anticontaminación, y los equipos dispuestos para el tratamiento de gases en el resto de puntos de captación de polvo son por vía seca, de modo que no generan aguas residuales.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada no se evalúa este aspecto. Según se indica, las balsas para el almacenamiento son impermeables.  
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: lodos y aguas (no enumeradas en la relación de residuos), testillo, aceites lubricantes agotados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, tales como rodillos, filtros de aceite, pantallas serigráficas, envases contaminados, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, polvo generado en el biselado y rectificado, papel y cartón contaminado, restos de laboratorio, guantes y mascarillas, aerosoles, etc., así como otros no enunciados tales como las mangas filtrantes deterioradas y los posibles cocios en desuso o deteriorados. Almacenan los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto en almacén cubierto, hasta su recogida por gestor autorizado.   
6) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las mediciones de ruido y de las emisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de vertidos de aguas residuales y residuos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13 (apartado 2) del Decreto 119/2003 de 11 de julio del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, que atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por AZUVI, SA., implantada en el av. Italia, nº 58, del término municipal de Villarreal (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, el Estudios de Impacto Ambiental, y demás documentación obrante en el expediente, en cumplimiento de la legislación medioambiental vigente, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones adicionales:  
1) Disponer de la Autorización de alumbramiento de aguas del pozo ubicado en su parcela.  
2) Aportar auditoría acústica con resultado aceptable, realizada por OCA en cumplimiento de lo establecido en el título IV, capítulo II Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y el Título II, capítulo II Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002 de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
3) El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
4) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
5) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
6) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 2 de marzo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 342/04-AIA  
Título: Fábrica de baterías  
Promotor: VB Autobaterías, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Kilómetro 73'5 de la N-332 a su paso por el término municipal de Guardamar del Segura (Alicante)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
La factoría que VB Autobaterías, SA, tiene en el kilómetro 73'5 de la N-332 a su paso por el término municipal de Guardamar del Segura (Alicante), se dedica a la fabricación de baterías plomo/ácido desde el año 1977. El objeto del proyecto presentado es la obtención de la Autorización Ambiental Integrada de las instalaciones existentes, incluyendo también la producción e instalaciones previstas por la empresa, aunque sujetas a modificaciones, para que consten en él y sean fieles a la próxima realidad de la planta.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
VB Autobaterías, SA, se dedica a la fabricación de baterías plomo/ácido en una parcela calificada como suelo urbano de uso industrial, según el PGOU del municipio de Guardamar del Segura. La parcela tiene una superficie de 157.000 m², con una superficie construida de, aproximadamente, 23.000 m².  
Desde el punto de vista territorial, la parcela limita al norte con la CV-859, al este con la N-332 (desde la que se accede a la planta), al oeste con suelo industrial sin ocupar y al sur con terrenos agrícolas.  
Desde el punto de vista ambiental, la parcela se encuentra en una partida denominada Primera Marjal, en el interior de la zona de influencia de la Zona Húmeda Desembocadura y frente litoral del Segura, rodeada de suelo no urbanizable de protección agrícola, muy próxima a la desembocadura del Segura, y al LIC y Microreserva Dunes de Guardamar, y próxima a la Zona Húmeda El Hondo de Amorós y al yacimiento Rabita de Guardamar. Asimismo, se encuentra íntegramente dentro de una zona de riesgo 2 de inundación, según el PATRICOVA.  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente plomo y ácido sulfúrico, aparte de las carcasas plásticas, consumo de agua, electricidad y propano. Las etapas del proceso de fabricación son básicamente las siguientes: recepción y almacenamiento de materias primas, fundición de rejilla u obtención de rejilla continua, producción de óxido de plomo, posteriormente obtención de pasta con la que se recubrirán las rejillas, curado de las mismas, montaje de las baterías, llenado con ácido diluido, y para finalizar, se cargan eléctricamente para acabar almacenándolas hasta su posterior expedición.  
Aparte de las unidades, equipos y edificaciones propias del proceso industrial, se cuenta con equipamientos accesorios al mismo, como pueden ser el centro de transformación eléctrica, almacén de residuos, equipos de tratamiento de aguas residuales y emisiones atmosféricas, laboratorios, oficinas, etc.  
Tramitación administrativa  
El procedimiento de evaluación de impacto ambiental se inició en fecha 9 de diciembre de 2004 a petición del Área de Calidad Ambiental. El expediente consta de:  
- Proyecto Básico.  
- Estudio de Impacto Ambiental.  
- Documentación complementaria, entre la que entre otros documentos, se incluye el certificado de compatibilidad urbanística, informe de la CHS en el que se incluyen las condiciones de vertido, libros de registro de emisiones atmosféricas, control de las torres de refrigeración, informe de ECA sobre los resultados obtenidos en el control de las emisiones a la atmósfera y el ruido, estudio de minimización de residuos, etc.  
- Escrito del Ayuntamiento de Guardamar del Segura en el que se adjunta el edicto expuesto en el Tablón de Anuncios y el Informe emitido por el técnico municipal de Medio Ambiente. Por su interés posterior, es reseñable que en dicho informe se señalan las carencias del EsIA en lo que se refiere a la no valoración de la Zona Húmeda Desembocadura y frente litoral del Segura, el Programa de Vigilancia Ambiental y la autoría del EsIA.  
- Escrito de fecha 1 de diciembre de 2004, del Jefe de Área de Calidad Ambiental, en el que se expone que finalizó el plazo de información pública sin haber recibido alegaciones al respecto en la conselleria de Territorio y Vivienda y en el Ayuntamiento de Guardamar del Segura.  
En fecha 15 de abril de 2005 se recibe, remitida por el Área de Calidad Ambiental la reiteración de la solicitud de Declaración de Impacto Ambiental.  
En fecha 22 de julio de 2005, el Área de Calidad Ambiental entrega copia del informe de suficiencia e idoneidad evacuado por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico respecto al proyecto de VB Autobaterías, SA.  
Una vez analizada la documentación obrante en el expediente, en fecha 26 de julio de 2005, se procede a solicitar ampliación de documentación, señalando que sin la información solicitada no se tendrían elementos de juicio suficientes para tomar una decisión respecto a la actuación proyectada. En la ampliación de documentación se solicitaba:  
- En cuanto a la generación y gestión de aguas residuales:  
- Se considera que no se han detallado suficientemente las unidades de tratamiento de aguas residuales, tanto en lo que se refiere a las aguas de origen sanitario como a las de proceso.  
- En apariencia, el denominado Azarbe de la Rasga atraviesa la parcela de VB Autobaterías, SA., de oeste a este, facilitando el drenaje de toda esta zona (U-6 Almarjal), con riesgo 2 de inundación según el PATRICOVA. Sin embargo, en la documentación presentada se da a entender que el canal cumple actualmente las funciones de depósito de 352 m³, para el almacenamiento de las aguas pluviales para su posterior tratamiento en la PTAR de la industria, y de balsa de homogeneización del efluente de la PTAR que no cumpliese los límites de vertido. Por todo ello, deberá detallarse:  
a) Drenaje de la parcela de suelo industrial adyacente al oeste de la de VB Autobaterías, SA.  
b) Redes de drenaje de aguas pluviales de cubiertas, pluviales de escorrentía limpias y pluviales potencialmente contaminadas, detallando la causa de la posible contaminación y la necesidad de introducir las tres corrientes en la PTAR, cuando al menos en el caso de las dos primeras deberían segregarse a través de una red separativa, suponiendo un aporte de elevada calidad en la desembocadura del río Segura.  
c) Gestión de la salmuera y el efluente de la regeneración del equipo de ósmosis.  
d) Puntos para la toma de muestras a la salida de los equipos para el tratamiento de aguas sanitarias y de proceso. En su caso, posteriores puntos de confluencia de estas corrientes hasta, en su caso, el vertido conjunto de las mismas.  
e) El Valor Límite de Emisión de Pb establecido en la Autorización de Vertido de la Confederación Hidrográfica del Segura (del año 1987, modificada en lo que respecta a cloruros, sulfatos, toma de muestras y inclusión del cobalto, en el año 1993), es de 0'05 mg/l, y el valor promedio señalado en la Caracterización de Caudales Vertidos del EsIA es 10 veces mayor, esto es, de 0'5 mg/l. Por todo ello, se solicitan las analíticas en las que se ha basado el apartado de Caracterización de caudales vertidos, al objeto de comprobar su coherencia con la autorización de vertido de la CHS.  
- En el EsIA no se ha valorado el hecho de que VB Autobaterías, SA, se encuentra íntegramente dentro de una zona de riesgo 2 de inundación, según el PATRICOVA. Deberá completarse el EsIA con la identificación y valoración de impactos de la actividad junto con el riesgo de inundación de la zona, adoptando las medidas preventivas y/o correctoras que de este estudio pudieran derivarse (en las zonas de proceso, tratamiento de aguas residuales, almacenamiento de residuos, etc.).  
- En el EsIA tampoco se ha valorado el hecho de que VB Autobaterías, SA, se encuentra íntegramente dentro de la zona de influencia de la Zona Húmeda Desembocadura y frente litoral del Segura. Deberá completarse el EsIA con la identificación y valoración de impactos de la actividad sobre dicha Zona Húmeda, adoptando las medidas preventivas y/o correctoras que de este estudio pudieran derivarse.  
- En lo que respecta a la generación y gestión de residuos, quedamos a la espera del informe del Servicio de Residuos Industriales, o a señal suya, procedemos a solicitarlo directamente.  
- Vistas las carencias de la documentación presentada respecto a la generación y gestión de aguas residuales, se considera oportuno contar con el informe del Servicio de Calidad de las Aguas, por lo que quedamos a la espera del mismo, o a señal suya, procedemos a solicitarlo directamente.  
- Si bien es cierto que la actividad se encuentra recientemente recogida en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo, en el momento en el que se redactó el EsIA no se encontraba en vigor esta legislación. No obstante, e independientemente de la legislación en vigor, se entiende que ya en ese momento se trataba de una actividad potencialmente contaminante del suelo, aspecto que se trata con la suficiente profundidad en el inventario ambiental, pero no en lo que respecta a las medidas preventivas y/o correctoras. Por todo ello, deberán detallarse las características de las soleras en las zonas de proceso, gestión de aguas residuales, almacenamiento de residuos, así como el modo en el que se va a llevar a cabo el control de la estanqueidad de dicha fosa en el tiempo.  
En fecha 23 de agosto de 2005 se recibe, remitido por el Área de Calidad Ambiental, el informe del Servicio de Residuos Industriales solicitado.  
En fecha 19 de octubre de 2005 se recibe, remitido por el Área de Calidad Ambiental el informe del Servicio de Calidad de Aguas así como la documentación requerida al interesado. Respecto a dicha documentación, se consideró que no se había satisfecho lo requerido en cuanto a:  
- Los puntos para la toma de muestras, ya que aunque la CHS establece que el punto en el que se tomarán las muestras para su posterior análisis será el de salida del tratamiento de depuración, el promotor señala que las muestras se están tomando en la arqueta previa a la salida del Azarbe de la Rasga a través del muro de protección contra inundaciones.  
- Los límites establecidos por la CHS para el vertido de plomo son 10 veces menores que los considerados por el promotor en el EsIA. No se establecen medidas correctoras.  
- Sigue sin completarse el EsIA valorando el hecho de que VB Autobaterías, SA, se encuentra íntegramente dentro de la zona de influencia de la Zona Húmeda Desembocadura y frente litoral del Segura.  
- Las analíticas que se adjuntan no se tienen en cuenta, tanto en cuanto al lugar en el que se tomó la muestra como en lo que se refiere la toma de la muestra, llevada a cabo por la industrial y no por la ECA.  
Como consecuencia de todo ello, en fecha 12 de diciembre de 2005, la directora general de Gestión del Medio Natural resolvió devolver el Estudio de Impacto Ambiental al promotor, por estimar que de su examen no se han obtenido elementos de juicio suficientes para tomar una decisión respecto a la actuación proyectada, de acuerdo al artículo 24.5 del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
En fecha de 27 de enero de 2006 se presentó ante la oficina de correos de Alicante y con fecha de entrada en la conselleria de Territorio y Vivienda de 31 de enero de 2006, recurso de alzada interpuesto por D. José Miguel López Ascaso en nombre y representación de la sociedad VB Autobaterías, SA, contra la resolución de devolución del expediente 342/04-AIA de procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental para la obtención de la autorización ambiental integrada de la fábrica de baterías de VB Autobaterías, SA tiene en el kilómetro 73'5 de la N-332 a su paso por Guardamar del Segura (Alicante) en el que el interesado alega en cuanto al punto de toma de muestras que en la documentación inicialmente aportada desconocía el informe de la Confederación Hidrográfica del Segura que indicaba que debía estar colocado a la salida del tratamiento de depuración, manifestando su disposición a colocar la toma de muestras en este punto. En cuanto a la valoración del hecho de que la actividad de la empresa se desarrolle en la zona de influencia de la Zona Húmeda Desembocadura y frente litoral del Segura alegando que cuando se aportó la documentación e información solicitada en octubre de 2005 se consideró que era adecuada y suficiente, pues no se le comunico la necesidad de subsanarlo en el plazo de 10 días por parte de la administración. El interesado aporta la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental como documento nº 3. En cuanto a que la analítica presentada no podía tenerse en cuenta porque no había sido recogida por una ECA, el interesado alega por medio de certificado de Applus/LAVAQUA que aporta junto al recurso de alzada como documento nº 4 que si fue realizado por una ECA. Finalmente el interesado presenta como documento nº 5 las nuevas tomas realizadas que demuestran que no hay vertidos de plomo 10 veces mayor que el autorizado.  
En fecha de 13 de febrero la Secretaría Autonómica de Territorio y Vivienda estimó la pretensión formulada en el recurso de Alzada interpuesto por José Miguel López Ascaso en nombre y representación de la mercantil VB Autobaterías, SA, contra la resolución de devolución del Estudio de Impacto Ambiental dictada por la directora general de Gestión del Medio Natural en fecha de 12 de diciembre de 2005, en el expediente de referencia.  
En fecha 24 de febrero de 2006 se recibe, remitida por el Área de Calidad Ambiental, la modificación del informe de fecha 1 de octubre de 2004, de la Confederación Hidrográfica del Segura emitido en relación con las condiciones de vertido a recoger en la Autorización Ambiental Integrada de la mercantil VB Autobaterías, SA. Esta modificación se realiza como consecuencia de lo solicitado ante la CHS por la citada mercantil. En la modificación, tras el estudio de la incidencia del vertido propuesto por la industrial en el medio receptor, se estima parcialmente la solicitud en lo que se refiere a los límites de vertido y se estima en lo que se refiere a las tomas de muestras.  
En fecha 3 de marzo de 2006, representantes de VB Autobaterías, SA, entregan nueva documentación a la vez que se mantiene una reunión para analizar el contenido de la misma. Se trató la generación y gestión de aguas residuales de la industria, ya que en la documentación presentada originalmente, y en la recibida como consecuencia de la ampliación solicitada, no quedaba suficientemente clara.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación, como puede ser la autorización de vertido de la Confederación Hidrográfica del Segura, cuyos condicionantes quedarán recogidos en la Autorización Ambiental Integrada.   
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La industria se encuentra recogida en el epígrafe 2.5.3. Fabricación de placas acumuladores de plomo con una capacidad superior a 1.000 Tm/año del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, siendo precisamente la capacidad de fusión de plomo, y específicamente sus emisiones derivadas, el motivo por el que se somete tanto a evaluación de impacto ambiental como a la autorización ambiental integrada.  
Igualmente, fabricación de baterías plomo/ácido se encuentra recogida en el Anexo l del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
Desde el punto de vista territorial, la parcela limita al norte con la CV-859, al este con la N-332 (desde la que se accede a la planta), al oeste con suelo industrial sin ocupar y al sur con terrenos agrícolas.  
Desde el punto de vista ambiental, la parcela se encuentra en el interior de la zona de influencia de la Zona Húmeda Desembocadura y frente litoral del Segura, rodeada de suelo no urbanizable de protección agrícola, muy próxima a la desembocadura del Segura, y al LIC y Microreserva Dunes de Guardamar, y próxima a la Zona Húmeda El Hondo de Amorós y al yacimiento Rabita de Guardamar. Todo éste ámbito, cuenta con valores bióticos, culturales, agrícolas y paisajísticos significativos, aunque el reconocimiento y protección de los mismos se ha llevado a cabo con posterioridad a la implantación de la industria en el año 1977.  
Así, muy próximo y hacia el mar, se cuenta con pinares termófilos asentados sobre dunas fijas costeras, que contienen un sotobosque muy importante en cobertura y número de especies, que constituye la denominada maquia litoral. Además de las especies de pino, esta maquia alberga una importante representación de arbustos y lianas de vocación termófila, adaptados a crecer sobre suelos poco estructurados; otras veces, en cambio, estos pinares carecen de dicho sotobosque bien estructurado, que ve dificultado su crecimiento por la total cobertura del suelo por parte de las hojas caídas de los pinos.  
En cambio, rodeando la parcela y hacia el interior, se encontraría el medio asociado a un suelo con una capacidad de uso agrícola muy elevado, como corresponde a la Vega Baja del Segura, y algo más lejos, El Hondo de Amorós, con la flora y fauna asociada a una marjal.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra dentro de una zona de baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de baja accesibilidad potencial a los recursos hídricos, de acuerdo al SIT de la conselleria de Territorio y Vivienda - Cartografía Temática del Territorio de la CV. Asimismo, se encuentra íntegramente dentro de una zona de riesgo 2 de inundación, según el PATRICOVA, pendiente de actuaciones recogidas en el Plan Integral del río Segura.  
Respecto a la calidad del aire, no se disponen de datos que permitan hacerse una idea de la calidad del aire en las proximidades de la planta objeto de evaluación de impacto ambiental, ya que las estaciones que -dentro de la red del Sistema de Evaluación de la Calidad del Aire de la Comunidad Valenciana- se encuentran más próximas, no lo están lo suficiente como para poder extrapolar los datos.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
En el Estudio de Impacto Ambiental, y Anexo al mismo, elaborados por VB Autobaterías, para conocer el impacto que provoca el funcionamiento de su planta en Guardamar del Segura, tras la elaboración de un Inventario Ambiental, se exponen las acciones susceptibles de producir impactos, siendo éstas: el consumo de materias primas (básicamente plomo y sulfúrico, agua, y energía), generación de emisiones atmosféricas, ruido, aguas residuales y la generación de residuos.  
Así, con los factores del medio definidos en el Inventario Ambiental por un lado, y por otro, con las acciones susceptibles de producir impactos, se lleva a cabo directamente la valoración de los mismos, contando ya con medidas preventivas y/o correctoras.  
Para las emisiones de plomo, partículas, nieblas ácidas y gases de combustión, tras justificar que las concentraciones que se emiten están por debajo de lo que establece la ley, y ante el desconocimiento de los niveles de calidad del aire en la zona, se concluye que el impacto sobre la calidad del aire en el entorno es moderado para el plomo y compatible para las emisiones de nieblas ácidas, partículas y gases de combustión.  
Para la flora, se considera únicamente como acción la deposición de partículas, valorándose como compatible. Igualmente, sólo se valora el impacto de los vertidos de aguas residuales tratadas sobre la fauna propia del medio acuático y marino. Se justifica el cumplimiento de las concentraciones establecidas en la autorización de vertido de la Confederación Hidrográfica del Segura, valorándose como compatible el impacto.  
El posible impacto de las emisiones sonoras se valora únicamente en función de la proximidad de suelos residenciales o urbanizables, concluyendo que al encontrarse éstos lejos, y al encontrarse el medio afectado por el tráfico de las carreteras N-332 y CV-859, el impacto será compatible.  
En lo que se refiere a los vertidos, se efectúan al río Segura a través del canal de la Rasga. Basándose en la gestión interna de las corrientes residuales, en el cumplimiento de la autorización de vertido de la Confederación Hidrográfica del Segura, y en la escasa calidad de las aguas del Segura en su desembocadura, se concluye valorando el impacto del vertido sobre la calidad de los cursos hidrológicos como de moderado a compatible.  
Habiendo determinado la alta permeabilidad de los materiales cuaternarios -aluviales- en los que se asienta la industria, y el elevado nivel freático, se considera que el impacto sobre el suelo o los acuíferos es moderado, gracias a las medidas preventivas adoptadas.  
En cuanto al planeamiento urbanístico, se considera compatible el impacto, por tratarse de un suelo industrial, al igual que la afección al paisaje. Igualmente compatible se considera el impacto sobre el patrimonio.  
Cabe destacar que se valora compatible el impacto sobre los parajes de interés natural, por la distancia a los mismos.  
Se lleva a cabo también la identificación de riesgos en condiciones anormales o de emergencia, adoptándose una serie de medidas correctoras y protocolos para minimizar las consecuencias de posibles accidentes.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
1) Contaminación acústica. Vibraciones.  
Se cuenta con informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de fecha 20 de diciembre de 2004, en el que, respecto a la contaminación acústica, se señala que se deben cumplir los límites de emisión acústica establecido en el Anexo ll de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunidad Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica para los niveles de recepción externos en zonas de uso industrial: 70 dB(A) durante el día y 60 dB(A) durante la noche.  
Según se indica en el EsIA, las principales fuentes productoras de ruido son los filtros de mangas de las líneas situados en los exteriores de ambas naves.  
Se adjunta un Informe de los resultados obtenidos en el control de ruido de la Planta, llevada a cabo por una ECA. Para ello se hicieron medidas diurnas y nocturnas en 20 puntos distribuidos en el perímetro de la Planta. Sobre la base de los niveles de recepción externos para uso dominante industrial recogidos en el en el Anexo ll, Tabla 1 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica, se concluye que en horario diurno cumplen todos los puntos muestreados, pero en horario nocturno, los valores de referencia adoptados se sobrepasan en cuatro de los puntos muestreados.  
En principio, no parece que al fijar los valores de referencia adoptados para realizar el control del ruido se hayan tomado siempre los más adecuados, ya que se han adoptado los niveles de recepción externos para uso dominante industrial, olvidando que la parcela se encuentra en el interior de la zona de influencia de la Zona Húmeda Desembocadura y frente litoral del Segura, y rodeada por tres de sus lados por suelo no urbanizable de protección agrícola, y muy próxima a la desembocadura del Segura, y al LIC y Microreserva Dunes de Guardamar. Sólo su lado oeste linda con suelo industrial.  
Sin embargo, como se ha señalado, la parcela limita al norte con la CV-859, al este con la N-332 (que en apariencia se va a ampliar) y al oeste con suelo industrial sin ocupar, lindando al sur con suelo no urbanizable protegido. Así, los valores de referencia adoptados en el lado oeste son los oportunos, y en lo que se refiere a la CV-859 y a la N-332, pueden considerarse adecuados, ya que caso de necesitarse atenuar el ruido que llega a la zona húmeda, debería hacerse a través de la actuación sobre las infraestructuras viales. En cuanto al linde sur de la parcela, parece que se prevé la ampliación sobre ese suelo del uso industrial, por lo que no se considera oportuno adoptar niveles de recepción más restrictivos que conllevaran la necesaria ejecución de medidas correctoras si en un futuro ese suelo va a pasar a ser industrial. En definitiva, aunque el uso dominante no sea totalmente el industrial, se considera adecuado adoptar los niveles de recepción del uso dominante industrial para el control acústico de la actividad.  
2) Contaminación atmosférica.  
Se cuenta con informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de fecha 20 de diciembre de 2004, en el que, respecto a la contaminación atmosférica, se considera que los límites de emisión propuestos por el titular deberían ser menos laxos en aplicación de las MTD's, proponiendo los siguientes límites:  
Tipo de contaminante Límite propuesto  
Plomo 10 mg/Nm³  
Partículas 30 mg/Nm³  
Ácido sulfúrico 10 mg/Nm³  
NOx 200 mg/Nm³  
SO2 200 ppm  
CO mg/Nm³  
Las emisiones derivadas de la metalurgia del plomo son el motivo básico por el que se somete a evaluación de impacto ambiental la fabricación de baterías plomo/ácido.  
Al utilizar hornos de resistencia eléctrica, se evitan las emisiones procedentes del uso de combustibles como elemento de calentamiento para la fusión del plomo. En los hornos sólo se emitirán los gases de la combustión del propano para mantener una atmósfera no oxidante sobre el plomo fundido (partículas, CO, SOx, NMVOC's y NOx), en cantidades comparativamente despreciables. De este modo, las emisiones serán básicamente las procedentes de la fusión y procesado del plomo (emisión de partículas, plomo y sus sales).  
El almacenamiento, trasiego y dosificación de materias primas se lleva a cabo herméticamente y de manera automatizada.  
Se detallan los focos de emisión de contaminantes atmosféricos, algunos de ellos, de vertido directo, y los otros con sistemas de tratamiento de gases (filtros de mangas, lavadores de gases).  
Los filtros de mangas, en la mayoría de los casos teflonadas, se emplean para el abatimiento de las emisiones de polvo y partículas. Las nieblas ácidas, recogidas a través de aspiraciones localizadas, se conducen para su tratamiento en lavadores húmedos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se propone el seguimiento de las emisiones de acuerdo a lo establecido en el Decreto 833/75 que desarrolla la Ley 38/1972 de protección del ambiente atmosférico, por estar la industria especificada en el Grupo B, punto 2.5.3., fabricación de placas de acumuladores de plomo con capacidad superior a 1.000 Tm/año. No obstante, el Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico no coincide con la industrial en lo que se refiere a la propuesta de límites de emisión, ya que considera que los límites propuestos, aunque legales, son poco ambiciosos, proponiendo unos límites más restrictivos. Algo con lo que se está de acuerdo por la proximidad de la industria a varias zonas que han merecido diversos grados de protección por sus valores ambientales.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica. Riesgo de inundación.  
Se cuenta con informe del Servicio de Calidad de Aguas de fecha 25 de agosto de 2005, en el que se señala que el vertido a dominio público hidráulico está autorizado por la Confederación Hidrográfica del Segura, con fecha 29 de enero de 1993 (modificada con fecha 19 de julio de 2003), no habiendo nada que aportar por parte de ese Servicio.  
Toda el agua empleada por la industrial procede de la red de suministro, reutilizando algunas corrientes para reducir el consumo. Parte de ella se somete a una desmineralización que permita su posterior uso industrial. El vertido de las aguas residuales tratadas se efectúa a dominio público hidráulico, concretamente al Azarbe de La Rasga.  
Al respecto, es reseñable que en los 70 se solicitó a la Comisaría de Aguas del Segura el desvío del Azarbe de La Rasga a su llegada a la parcela de la industria, para que efectuara el vertido al Azarbe del Señor. Como resultado de esta actuación, el Azarbe de La Rasga queda desviado, permaneciendo en el interior de la parcela evaluada la parte seccionada, atravesando la parcela de oeste-este, con pendiente en esa dirección. Esta sección, fue acondicionada ejecutando en ella un cajón de hormigón.  
En el interior de la parcela se cuenta con una red separativa que permite la gestión discriminada de las corrientes de aguas pluviales, aguas residuales sanitarias y aguas residuales de proceso industrial.  
Las aguas residuales sanitarias se recogen y envían para su tratamiento a la EDARU (biológico) con la que cuenta la industria. No se determina el punto de confluencia con las demás corrientes de aguas residuales tratadas.  
Las aguas pluviales podrían dividirse en pluviales limpias y potencialmente contaminadas. Las zonas en las que pudieran generarse pluviales potencialmente contaminadas por lavado y escorrentía han sido cubiertas, de modo que las pluviales generadas, de cubiertas y escorrentía, serán limpias. Estas aguas pluviales se recogen y envían al cajón hormigonado, que a su vez las conduce hacia la continuación del Azarbe de La Rasga, atravesando una arqueta para la toma de muestras y un aforador.  
En todo caso, el uso que se está dando a este canal ha sido conocido por la Confederación Hidrográfica del Segura, que no ha hecho consideración alguna al respecto en lo que se refiere al Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas.  
Para las aguas residuales de proceso se dispone de una EDARI (físico-quimico). Igualmente, tanto el rechazo del proceso de ósmosis al que se somete el agua de red, como el efluente procedente de la limpieza de las membranas y la purga del agente de lavado de los lavadores húmedos empleados como medida correctora de la emisión de nieblas ácidas, se gestionan en la EDARI de la industria. El efluente de la EDARI se evacua a través de una tubería que discurre por el cajón de hormigón. Esta tubería verifica su vertido en la arqueta para la toma de muestras, donde confluyen con las pluviales puntualmente evacuadas por el cajón de hormigón.  
Los posibles derrames accidentales bien quedan confinados hasta determinar su posterior gestión, bien son conducidos a través de redes de drenaje hasta la balsa de homogeneización de la EDARI.  
Es reseñable que el cajón hormigonado, con una capacidad de 352 m³, puede cumplir las funciones de depósito para el almacenamiento de las aguas generadas tras sofocar un posible incendio.  
Para el vertido a dominio público hidráulico, actualmente se cuenta con Autorización de la Confederación Hidrográfica del Segura (del año 1987, modificada en lo que respecta a cloruros, sulfatos, toma de muestras y inclusión del cobalto, en el año 1993). Esta Autorización, ha sido objeto de informe de la CHS de fecha 25 de enero de 2006. En el informe se fijan las condiciones de vertido a recoger en la Autorización Ambiental Integrada. Las condiciones de vertido expuestas en dicho informe modifican las actuales, tras el estudio de la incidencia del vertido propuesto por la industrial en el medio receptor. Este estudio establece si se mantienen los objetivos de calidad de las aguas legalmente establecidos, conocidos la calidad de las aguas del río, y el volumen y composición del vertido de la industria. Tras el estudio se aceptan los valores propuestos por la industrial para la nueva Autorización de Vertido, a recoger en la Autorización Ambiental Integrada, excepto en lo que se refiere al mercurio, requiriendo la determinación de cianuros totales, nitritos, además de nitrógeno Kjeldahl. Se establece la toma de muestras para su posterior análisis a la salida de la fábrica, antes del aforador.  
No obstante todo ello, existe el proyecto de implantar red de saneamiento en caso de que se urbanizara para uso industrial el suelo adyacente a la parcela de VB Autobaterías, SA, momento en el que se conectaría la industrial, realizando el vertido de aguas residuales a la red de saneamiento que las conduciría a la EDAR municipal.  
Los lodos generados en el proceso de tratamiento de aguas residuales industriales se someten a un proceso de concentración en sacos filtrantes. El agua separada en este proceso se recircula a cabecera de la EDARI. Los lodos de la EDARU se gestionan directamente desde el punto de generación.  
Finalmente, en lo que respecta al riesgo de inundación, hay que destacar que VB Autobaterías, SA., se encuentra íntegramente dentro de una zona de riesgo 2 de inundación, según el PATRICOVA. Este riesgo de inundación perdura a pesar de las medidas que se han ido adoptando para mejorar el alivio de las aguas, básicamente por la conjunción de elevada pluviometría con temporal de levante. No obstante, desde su implantación hasta ahora se han adoptado toda una serie de medidas preventivas que, aunque en su conjunto hubieran justificado la instalación de la factoría en otro emplazamiento, una vez adoptadas evitan que la parcela se inunde. Estas medidas básicamente incluyen:  
- Un muro de sección trapezoidal, ejecutado en tierra compactada, rodeando el perímetro de la parcela, dotado con vía de servicio. Cota sobre el nivel del mar de 2'46 m y de 0'85 sobre la cota de inundación de la carretera. Anchura del lado mayor del trapecio (de la base): entre los 10'7 y los 13'2 m. Anchura de del lado menor: entre los 2'3 y los 4'4 m.  
- Compuerta de cierre automático en el punto de salida de aguas residuales tratadas.  
- Equipo de bombeo para elevar las aguas que pudieran caer dentro del perímetro de la parcela por encima del muro de protección.  
- Acceso de vehículos elevándose desde la carretera hasta pasar sobre el muro.  
- Alarmas de nivel en la Rasga  
Estas medidas hicieron que a pesar de la gran inundación de 1987, con desbordamiento del Segura aguas arriba y temporal de levante que dificultaba el desagüe al mar, la parcela de VB Autobaterías, SA., no se inundara.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
Se trata de una actividad potencialmente contaminante del suelo. Según se indica, todas las zonas donde se desarrolla la actividad fabril cuentan con pavimentos adecuados a la función a realizar. Se señala que en general se trata de pavimento hormigonado. Específicamente, en las zonas donde se trabaja con ácidos, el pavimento, pendientes y canales de recogida hasta las arquetas desde donde se bombearán los posibles derrames a la EDARI, cuentan con protección antiácidos.  
5) Residuos generados.  
Se cuenta con informe del Servicio de Residuos Industriales, de fecha 12 de agosto de 2005, en el que se señala que revisada la documentación remitida por el Área de Calidad Ambiental con fecha 1 de diciembre de 2004 en relación con el proyecto de autorización ambiental integrada presentado por la mercantil VB AUTOBATERÍAS, SA., y a la vista de la normativa de residuos, no se tiene que efectuar objeción alguna a la misma.  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: escorias y natas de plomo, placas y óxido de plomo, lodos y pastas de plomo, baterías, envases y embalajes, aceite usado, decapante, ácido acético y acetato de plomo, filtros, lámparas de mercurio, fluorescentes, absorbentes contaminados, aerosoles, ácido sulfúrico contaminado, disolventes, grasas, fangos de la EDARI y de la EDARU, tierras contaminadas, pinturas usadas, papel y cartón, chatarra, fungibles de oficina, residuos de laboratorio, pilas alcalinas, etc. Se propone almacenar los residuos temporalmente en contenedores y bidones, sin recibir tratamiento alguno, en varias zonas dispuestas en las instalaciones, aunque no se detallan las características de las mismas.  
6) Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que se han de llevarse a cabo la medida de las emisiones gaseosas y el control del ruido, vertidos y gestión de residuos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado 4.f del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fundición (incluida la aleación) de metales no ferrosos, con excepción de metales preciosos, incluidos los productos de recuperación (refinado, restos de fundición, etc.), con una capacidad de fusión de más de 4 toneladas para el plomo y el cadmio y 20 toneladas para todos los demás metales, por día, se encuentran sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la obtención de la Autorización Ambiental Integrada promovido por VB Autobaterías, SA, para la fábrica de baterías plomo/ácido ubicada en el kilómetro 73'5 de la N-332, a su paso por el término municipal de Guardamar del Segura (Alicante), en los términos que establece el Proyecto Básico, documentación complementaria, el Estudio de Impacto Ambiental y Anexos al mismo, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. Por la proximidad de la industria a varias zonas que han merecido diversos grados de protección por sus valores ambientales, se considera preceptivo el cumplimiento de los límites de emisión establecidos en el informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, bien directamente, bien implementando las medidas correctoras que sean necesarias para alcanzar esos límites.  
2. En cuanto a la generación y gestión de corrientes residuales:  
2.1 Si el vertido de la EDARI no cumpliese los límites de vertido, se recirculará a la cabecera de la EDARI.  
2.2 Se deberá contar con sistemas para la retención y recogida de posibles derrames en las zonas de proceso donde se manejen materias primas líquidas. Las canaletas, arquetas y sistemas para la recogida y retención de derrames deberán conformar un sistema de drenaje ciego (o en conexión con la EDARI) en su funcionamiento habitual, encontrarse impermeabilizados, y en caso necesario, contar con protección antiácidos. Este sistema de drenaje de vertidos accidentales sólo podrá conectarse con el cajón hormigonado en caso de incendio, para lo que se dispondrán los sistemas de control, tanto en las redes de drenaje, como en el aforador, para que cumpla su función de depósito para el almacenamiento de las aguas generadas tras sofocar un posible incendio.  
2.3 El punto en el que se tomarán las muestras para su posterior análisis será la salida de fábrica, antes del aforador.  
2.4 Si cumplido el plazo de vigencia de la Autorización de Vertido, esta no se renueva en las mismas condiciones, o la industria se conecta a la red de saneamiento municipal, dicha modificación tendrá la consideración de sustancial en lo que se refiere a esta Declaración de Impacto Ambiental, teniendo los efectos expuestos en el condicionante número 7.  
3. En cuanto a la generación y gestión de residuos:  
3.1 Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos.  
3.2 En cuanto a las zonas de almacenamiento de residuos peligrosos:  
- Se tratará de zonas pavimentadas, cubiertas, ventiladas, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
- Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
4. Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica. En todo caso, deberá cumplirse lo establecido en el título lV, capítulo ll Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y el Título ll, capítulo ll Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
5. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
5.1 Mediciones de las emisiones de plomo, partículas, ácido sulfúrico NOx (medido como NO2), SO2 y CO, realizadas por un organismo de control autorizado, con una periodicidad anual para focos con caudal superior a 30.000 Nm³/h, bienal entre los 30.000 y los 10.000 Nm³/h y trienal para los focos con caudal inferior a los 10.000 Nm³/h, todo ello independientemente de las mediciones de autocontrol realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa.  
5.2 Los límites de emisión deberán ser los propuestos en el informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de fecha 20 de diciembre de 2004.  
5.3 Las mediciones de NOx, SO2 y CO se llevarán a cabo en aquellos focos relacionados con procesos en los que se generen gases de combustión.  
5.4 Los valores límite de vertido serán los establecidos en cada momento por la Confederación Hidrográfica del Segura, al igual que la periodicidad de los controles. Se duplicará la memoria anual de las analíticas requerida por el Organismo de cuenca, para remitirla a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
5.5 Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deberán realizarse por organismo colaborador de la administración tras la ejecución de las medidas correctoras descritas en la documentación presentada, y posteriormente, con periodicidad anual.  
5.6 Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
5.7 El titular de la instalación estará obligado a remitir a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
5.8 El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
6. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental y Anexos al mismo, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 6 de marzo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 181/05-AIA   
Título: Servicio de recepción y tratamiento de descontaminación de vehículos al final de su vida útil.  
Promotor: Descoauto SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Onda  
Localización: C/ Cantabria, 12 del término municipal de Onda (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
El objeto del proyecto es la instalación de una actividad de servicio de recepción y tratamiento de descontaminación de vehículos al final de su vida útil en el término municipal de Onda, promovido por Descoauto SL.  
La actividad se instalará en una nave ya existente situada en suelo de uso industrial, recientemente urbanizado. El solar tiene una superficie de 1.000,14 m² y la superficie construida total es de 927,14 m². Se dispone de los servicios de agua potable, electricidad, teléfono, recogida de basura, alumbrado y red de saneamiento.   
La actividad desarrollada genera diversos residuos (peligrosos y no peligrosos) que son convenientemente almacenados (temporalmente) y gestionados. Todo el proceso se lleva a cabo en el interior de la nave (cubierta y con pavimento impermeable). Se estima un número de vehículos a descontaminar al día de dos.  
Los vehículos, una vez descontaminados, serán entregados a un gestor autorizado para el tratamiento de vehículos fuera de uso descontaminados.  
No se plantean alternativas al proyecto.  
Afecciones legales   
La parcela donde se va a ubicar la actividad está incluida dentro del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, aprobado por Decreto 218/1997, de 30 de julio, del gobierno valenciano, concretamente en un Área de Influencia Antrópica. Las características de situación, medidas correctoras adoptadas, etc compatibilizan la actividad con lo previsto en el PORN.  
La actividad de tratamiento de vehículos al final de su vida útil constituye una operación de gestión de residuos peligrosos (160104\* vehículos al final de su vida útil). Como tal, está sometido al régimen de autorización administrativa por el órgano competente en materia medioambiental, de acuerdo con la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos y por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana. En particular, este tipo de actividad está regulada por el Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil. Asimismo, debe someterse al RD 1619/2005, de 30 de diciembre, sobre gestión de neumáticos fuera de uso.   
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminante del suelo entre las cuales se encuentran las actividades de saneamiento, descontaminación y similares (CNAE 90,03) y el reciclaje de residuos no metálicos (CNAE37,20) y otros grupos entre los cuales se encontraría la actividad considerada. Así pues, el titular de la actividad debe comprobar su inclusión en dicho anexo y en su caso, estará obligado a remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1. de dicha norma.  
Según se regula en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorías acústicas periódicas.  
La industria deberá obtener la preceptiva autorización de vertido, concedida por el organismo municipal o la Entidad de Saneamiento de Aguas, según proceda.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tramitación administrativa  
En fecha 30 de junio de 2005, tuvo entrada en esta conselleria el estudio de impacto ambiental presentado ante el Ayuntamiento de Onda.  
Consultado dicho Ayuntamiento en referencia al resto de documentación obrante en el expediente, se recibió con fecha de entrada en los servicios centrales de esta conselleria de 25 de agosto de 2005, la siguiente documentación:  
- Proyecto técnico de actividad  
- Copia del expediente de tramitación de licencia de actividad, el cual incluye entre otros el certificado de exposición pública del mismo y las alegaciones presentadas, contestadas por el propio ayuntamiento, e informes de compatibilidad urbanística de la actividad con el planeamiento vigente.  
En la junta de gobierno local de 23 de mayo de 2005, el Ayuntamiento de onda acordó informar favorablemente la autorización solicitada, siempre que se adopten las medidas correctoras descritas en el proyecto, las que dicten los técnicos municipales y las que dicte la comisión provincial de calificación de actividades.  
Requerida información adicional al ayuntamiento de Onda y al promotor, se ha aportado:  
- Anexo al proyecto  
- Anexo al estudio de impacto ambiental  
- Informe del ayuntamiento de Onda, en el que se comunica que la parcela cuenta con los servicios urbanísticos que la ley prevé.  
Informe favorable de premiso de vertido emitido por FACSA, para las aguas procedentes de los servicios higiénicos asociados a la actividad.  
Consideraciones ambientales  
La actividad se ubicará en un polígono industrial (El Colador), por lo que el medio está significativamente antropizado. No obstante, la Cartografía Temática del Territorio de la Comunidad Valenciana, identifica la zona como de vulnerabilidad alta de las aguas subterráneas.  
En el estudio de impacto ambiental, sólo se consideran los posibles impactos durante la fase de explotación de la industria. Los más significativos son los relativos al ruido generado, las aguas residuales y la generación de residuos.   
De estos, el más destacable es la posible contaminación de las aguas subterráneas y el suelo por vertido incontrolado de residuos peligrosos.   
Las medidas correctoras adoptadas son las siguientes:  
- La actividad de la empresa se realiza en el interior de la nave.  
- El suelo es de hormigón en masa revestido de pavimento impermeable sin junta.   
- Los residuos generados asimilables a urbanos serán gestionados por los servicios municipales.   
- Los residuos peligrosos generados por la propia actividad de descontaminación serán entregados a gestores autorizados.  
- Los cerramientos de la nave limitan la transmisión de ruido a los colindantes.  
- Las aguas sanitarias (aseos y vestuarios) y las aguas pluviales serán vertidas a la red de saneamiento municipal.  
- A lo largo de la nave, se instalará una canaleta de recogida de derrames y aguas contaminadas. Mediante la canaleta se conducen estas al sistema de separación de grasas e hidrocarburos (que serán entregadas a gestor autorizado), a continuación pasan por una balsa de decantación y finalmente son almacenadas en una fosa de donde son extraídas y convenientemente entregadas a gestor autorizado.  
- Se dispondrán contenedores para baterías, filtros y condensadores con PCB/PCT y el resto de residuos sólidos.  
- Se dispondrán depósitos para los fluidos extraídos en la descontaminación del vehículo: combustibles, aceite del motor, aceite de cajas de cambio, aceite de transmisión, aceite hidráulico, líquido de refrigeración, etc. Asimismo, existirán los correspondientes cubetos de retención.  
- Se dispone una zona para el almacenamiento de los neumáticos fuera de uso.  
- La instalación de maquinaria se hará, en su caso, sobre bancadas y soportes antivibratorios.  
No se incluye el Programa de Vigilancia Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con el epígrafe 6.c del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, que incluye el desguace y/o almacenamiento de chatarra.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de actividad de Servicio de recepción y tratamiento de descontaminación de vehículos al final de su vida útil, promovida por Descoauto SL. en el término municipal de Onda, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.   
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los cubetos de seguridad para evitar los derrames en la zona de almacenamiento de residuos peligrosos deberán ser capaces de contener, como mínimo, el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (el mayor de estos dos volúmenes). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga un aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
2. Se deberá disponer de la preceptiva autorización de vertido de aguas residuales a la autoridad municipal o, en su caso, a la entidad de Saneamiento. Las aguas residuales vertidas, deberán cumplir los parámetros establecidos. A fin de comprobar el cumplimiento de tales parámetros de deberá realizar, al menos, una analítica anual de las aguas vertidas.  
3. La instalación de decantación, separación de grasas y fosa de recogida de derrames, serán estancas sin que exista la posibilidad de vertido accidental de dichos derrames a la red de alcantarillado.  
4. El Programa de Vigilancia Ambiental, supondrá el control mensual por parte del propio titular del estado de los sistemas de recogida de derrames, ausencia de vertidos al suelo y ausencia de líquidos en los cubetos de recogida, así como el seguimiento de las condiciones de almacenamiento de los residuos (separación por tipo, envasado y etiquetado). También se procederá al control de los niveles sonoros de la actividad a su puesta en marcha y posteriormente, con la periodicidad establecida en la reglamentación vigente.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 6 de marzo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 198/05-AIA  
Título: Legalización y ampliación de la explotación porcina de cebo  
Promotor: José Vicente Marzá Roig  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Vall d'Alba (Castellón)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización y ampliación de la explotación porcina de cebo  
Localización: Partida Juncosa, polígono 20, parcela 112, del término municipal de Vall d'Alba (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización y ampliación de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La granja existente a legalizar consta de tres naves porcinas con una superficie construida total de 528,4 m² y una capacidad para 550 cerdos de cebo (de 20 a 100 kg. de peso vivo). Con la ampliación propuesta se pretende construir una cuarta nave, con capacidad para 450 cerdos.  
La superficie de la parcela es de 7.966 m². La superficie construida actualmente ocupa 528,4 m². La nave a construir ocupará una superficie de 380,64 m².  
La actividad consistirá en el cebo de cerdos, los cuales permanecerán en la explotación, desde los 20 kg. y permanecerán hasta alcanzar un peso medio de 100 kg. de peso vivo. Se realizará 2 cebas al año de 1.000 cerdos cada una con un vacío sanitario de al menos 40 días, antes de recibir nuevos animales.   
Se generará un total de 2.150 m³ de purín/año. El purín quedará retenido en fosas de purines con una capacidad total de 572,78 m³ que permiten albergar el purín generado en 3,2 meses. Según el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas, la capacidad de almacenamiento de purín en la explotación deberá ser como mínimo para la producción de al menos tres meses. Una vez tratado, el purín generado en la explotación será destinado como abono orgánico a campos de cultivo. Se necesita un total de 42,65 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico (Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas), disponiendo de un total de 46,0159 ha., de las que se ha facilitado fotocopia de escritos de aceptación de los propietarios de dichas parcelas a la aplicación de purines.  
La identificación catastral de las parcelas donde se aplicarán purines, se recoge a continuación: en el término municipal de Vall d'Alba, Polígono 9, parcela 332; Polígono 10, parcela 137, 323, 324-a, 324-b, 327, 329-a; Polígono 20, parcela 112-a; Polígono 8, parcela 120; Polígono 9, parcela 83-a; Polígono 21, parcela 8-a, 8-d, 8-e, 57-a, 57-b, 9-a; Polígono 6, parcela 289; Polígono 7, parcela 73; Polígono 8, parcela 8; Polígono 9, parcela 89; Polígono 9, parcela 94-a, 94-b; Polígono 20, parcela 113-a, 113-b; Polígono 9, parcela 90; Polígono 3, parcelas 142-b, 142-e, 142-f, 142-g, 142-j, 142-k; Polígono 3, parcelas 181-a, 181-c, 181-d; Polígono 3, parcelas 184-a, 184-c, 184-e, 184-f, 184-g, 184-h y 184-i.   
Se han observado dos errores en dos de las hojas de aceptación de los propietarios de las parcelas. El primero de ellos corresponde al promotor de la granja porcina apareciendo en la hoja de aceptación la parcela 232 del polígono 9 y en su cédula de propiedad la 332, correspondiendo la superficie indicada a esta última. El segundo error corresponde a la hoja de aceptación de D. José Segura Cruz. Figurando en ésta la parcela 1181 y en su cédula de propiedad la 181, correspondiendo la superficie indicada a esta última.  
De la relación de parcelas aportadas por el promotor se han excluido aquellas que actualmente corresponden a matorral según fotografías aéreas y datos del SIGPAC.   
El suministro de agua potable de la granja está conectado a la red de distribución de Vall d'Alba según certifica la empresa concesionaria del suministro de agua potable en el municipio de Vall d'Alba.  
El núcleo urbano más próximo (Vall d'Alba), se encuentra a 2,6 km. de la explotación.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 2 de noviembre de 2005, fecha en la que tuvo entrada en esta conselleria el Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 144, de 30 de noviembre de 2004, no habiéndose presentado alegaciones según diligencia del Ayuntamiento de Vall d'Alba. El mismo Ayuntamiento diligencia que se ha notificado el expediente a los vecinos inmediatos al lugar del emplazamiento y que se ha insertado en el tablón de anuncios.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
- Informe favorable del Veterinario de Area.  
- Informe favorable Arquitecto Municipal.  
- Informe favorable de la Alcaldía de Vall d'Alba.  
Afecciones legales  
Según se indica en el Proyecto, el suelo donde se desarrolla la actividad está calificado como Suelo No Urbanizable Común.  
No se produce ningún tipo de afección sobre Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, Zonas Húmedas, ZEPAs, LICs propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración, ni Vías Pecuarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano dedicada principalmente al cultivo de almendros y en menor proporción al cultivo de olivos y terreno de siembra. En los terrenos no cultivados crece el heno silvestre, romero, jara, brezo, tomillo, coscoja, sabina común, etc. También existen algunas encinas dispersas o formando pequeños bosquetes y bosques de pino albar en regeneración.   
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Los impactos identificados en el Estudio de Impacto Ambiental son los que se citan a continuación:  
- Ruidos y vibraciones procedentes de las naves porcinas producidos por los animales y los pequeños electromotores. El Estudio considera la molestia de la granja en estos aspectos de índice bajo, grado 1 según el Decreto 54/1990 de 26 de marzo del Consell de la Generalitat Valenciana.  
- Olores provinientes de los residuos generados por los animales, considerado en el Estudio la molestia resultante de índice bajo grado 2, según el mencionado Decreto 54/1990.  
- Impacto visual escaso.  
- Riesgo de incendio, considerado de índice bajo, grado 1, según el Anexo II del citado Decreto.  
- Generación de residuos en la granja.  
- Repercusión en la sanidad ambiental.  
Hay que destacar que los principales impactos que puede producir en el medio este tipo de establecimiento son:   
- Impacto sobre el aire, por emisión de olores asociada a los purines generados en la explotación y almacenados en las fosas de purines hasta su extracción.  
- Impacto sobre el agua, por contaminación química de aguas subterráneas, asociada a fugas en las fosas de purines, vertidos incontrolados o mala aplicación y manejo de los productos sanitarios utilizados en la explotación.  
- Impacto sobre el suelo, por alteración de sus propiedades químicas, asociada a vertidos incontrolados.  
No se ha utilizado ningún método establecido para la valoración de impactos. Se han considerando algunos aspectos según el Decreto 54/1990, de 26 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 1º de la ley 3/1989, de 2 de mayo, sobre Actividades Calificadas.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
Entre las medidas correctoras propuestas, se incluyen las siguientes:  
- Para evitar malos olores procedentes de la granja, se limpiarán diariamente los compartimentos de la misma de los restos de excrementos y residuos, de forma que caigan a través de los slats a las zanjas o fosas inferiores impermeables y cubiertas. Estos residuos recibirán tratamiento biológico con un producto compuesto por una serie de bacterias, levaduras, hongos y enzimas que unidas a un soporte mineral inerte permiten desodorizar y digerir el purín producido.  
- Cuatro veces al año, se retirarán los purines depurados en la granja empleándolos como abono orgánico en cultivos de la zona, esparciéndolos uniformemente sin que se produzca ningún encharcamiento.  
- En el acceso a la explotación se dispondrá de vado sanitario de hormigón armado impermeabilizado con equipo para la desinfección de los vehículos.  
- Toda la explotación estará cercada con malla galvanizada y seto arbóreo perenne para impedir cualquier acceso indeseado a la misma.  
- Los cadáveres de animales serán retirados por empresa autorizada para gestionar este tipo de residuos.  
- En todas las ventanas y huecos de las construcciones de la granja se dispondrá de tela metálica resistente para impedir el paso de posibles vectores de enfermedades.  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización y ampliación de la explotación porcina de cebo, situada en el término municipal de Vall d'Alba (Castellón), promovida por D. José Vicente Marzá Roig, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano por lo que previamente a la obtención de la licencia de actividad, deberá presentarse ante el Organo Sustantivo y ante la Dirección General de Gestión del Medio Natural, copia del contrato para retirada de cadáveres con empresa gestora autorizada.  
- Las fosas de almacenamiento de purín deben estar debidamente impermeabilizadas, de manera que se evite el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.  
- Se dispondrá a la entrada de la explotación de sistema de desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.  
- El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.   
- La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo de 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 7 de marzo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML