Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7297, del 17-06-2014 (2014/5162)

RESOLUCIÓ de 2 de juny de 2014, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en vinya en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7297

Data del DOGV
:   17-06-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/5162

CVE


Data del document
:   02-06-2014

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de juny de 2014, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en vinya en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. [2014/5162]  
La norma tècnica vigent a la Comunitat Valenciana sobre producció integrada en vinya la va establir la Resolució de 17 de gener de 2008, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària.  
  
L'experiència adquirida i alguns canvis normatius sobre productes fitosanitaris van aconsellar fer-ne diverses revisions i modificacions. Estan vigents actualment, a més de la resolució anterior, els apartats primer i segon de la Resolució de 28 d'abril de 2010, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, i la Resolució de 17 de maig de 2013, del director general de Producció Agrària i Ramaderia.  
  
Així mateix, s'ha modificat la normativa general sobre producció integrada a la Comunitat Valenciana, amb la publicació de l'Orde 44/2010, de 14 de desembre, de 2010, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre la reglamentació de les produccions obtingudes per tècniques d'agricultura integrada i de les condicions d'autorització de les entitats de control i certificació. Esta orde va ser modificada per les ordes 1/2012 i 13/2012, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
En conseqüència, i segons la disposició final primera, d'aplicació de l'Orde 44/2010, esmentada més amunt, que faculta el director general competent en matèria de sanitat vegetal per a dictar els actes, les resolucions i les instruccions que siguen necessaris per a l'aplicació de l'orde, resolc:  
  
Primer  
Derogar:  
- La Resolució de 17 de gener de 2008, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en vinya en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
- La Resolució de 28 d'abril de 2010, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, per la qual es modifiquen les normes per a la producció integrada en vinya en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
- La Resolució de 17 de maig de 2013, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per la qual es modifiquen les normes per a la producció integrada en vinya en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Establir la reglamentació per al cultiu de la vinya a la Comunitat Valenciana amb la denominació de producció integrada, fixant les normes estrictes i prohibicions que han de complir-se, així com les recomanacions.  
  
PRÀCTICA: PREPARACIÓ DEL TERRENY PER A LA PLANTACIÓ  
Norma estricta o prohibició  
És obligatori eliminar les restes procedents de cultius anteriors.  
Queda prohibida la desinfecció química del terreny, excepte en casos tècnicament justificats i autoritzats per l'organisme oficial corresponent.  
Els terrenys que abans hagen tingut vinya s'han de deixar sense cultivar-hi vinya almenys 4 anys, si s'han observat atacs de fongs del sòl, nematodes o altres paràsits del sòl, excepte en el cas de fer pràctiques alternatives com ara la solarització.  
Recomanació  
En els terrenys en què abans hi haja hagut vinya, és convenient deixar un període de 7 anys abans d'establir-ne una plantació nova. En eixe període, és aconsellable el cultiu d'algun cereal o lleguminosa.  
  
Cal efectuar una aportació de matèria orgànica i adobament de fons segons les dades obtingudes de l'anàlisi del sòl.  
PRÀCTICA: PLANTACIÓ  
Norma estricta o prohibició  
En les noves plantacions, el material vegetal utilitzat haurà de procedir de productors oficialment autoritzats, estar certificat i tindre passaport fitosanitari.  
Totes les parcel·les que s'acullen al programa de producció integrada hauran de complir els requisits legals per a l'autorització de plantació de vinya.  
La disposició de les fileres dels ceps serà la que minimitze l'erosió del terreny.  
Queda prohibit cultivar de peu directe. El patró emprat haurà d'adaptar-se a les condicions edàfiques i climàtiques de la parcel·la, així com de la varietat emprada (annex I), per a la qual cosa serà preceptiu realitzar una anàlisi de sòl.  
Les varietats triades en vinyes emparades per denominacions d'origen o altres figures de qualitat reconegudes hauran d'ajustar-se al que reglamenten.  
No es poden tindre altres cultius associats al de la vinya en parcel·les dins del programa de producció integrada.  
En parcel·les ja establides en el moment de la incorporació a la producció integrada, ha de realitzar-se una avaluació de la incidència de virosi.  
Recomanació  
Quant al nombre de ceps per hectàrea i marcs de plantació, caldrà ajustar-se al que establixen les denominacions d'origen o altres figures de qualitat reconegudes i, en tots els casos, actuar en funció de la pluviometria o disponibilitat hídrica de cada zona, sòl i possibilitat d'obtenció de raïm de qualitat.  
La manifestació de símptomes de malalties víriques en més del 20 % dels ceps n'aconsella l'arrancada i la no-inclusió en producció integrada.  
L'orientació de les formacions en emparrat ha de ser N-S o NW-SE, sempre que siga possible.  
La zona d'unió patró-empelt ha de quedar sobre la superfície del sòl.  
  
PRÀCTICA: REG  
Norma estricta o prohibició  
Pel que fa al reg, s'haurà de tindre en compte el que preveuen els reglaments de les denominacions d'origen o altres figures de qualitat reconegudes.  
S'han de mantindre en bon estat de conservació els sistemes de distribució de l'aigua per a evitar la pèrdua dels recursos.  
S'haurà de disposar de les característiques analítiques de qualitat i de contingut de nutrients de l'aigua de reg, a fi de prendre les decisions sobre la seua utilització. A este efecte, es realitzaran anàlisis de l'aigua de reg cada tres anys.  
Es prohibix la utilització d'aigües residuals sense depuració.  
Recomanació  
No utilitzar aigües de reg la conductivitat elèctrica de les quals a 25 º C supere 1,5 dS/m o el contingut de clorur de les quals siga superior a 500 mg/l.  
El volum màxim anual utilitzat en reg no haurà de superar:  
- Raïm de taula: 5.000 m³/ha i any en reg localitzat i 6.000 m³/ha i any en reg a manta.  
- Raïm de vinificació: 1.500 m³/ha i any en reg localitzat i 1.700 m³/ha i any en reg a manta.  
En reg localitzat:  
- Excepte en el cas que es tracte d'instal·lacions per a reg de suport, el coeficient d'uniformitat del sector de reg (eficiència d'aplicació) haurà de ser, com a mínim, del 85 %.  
- Per a determinar la dosi de reg, es recomana utilitzar les dades d'evapotranspiració de referència (ET0) de l'estació del Sistema d'Informació Agroclimàtica per al Regadiu a la Comunitat Valenciana més pròxima a l'explotació, i tindre en compte l'aportació d'aigua per la pluja. La dotació d'aigua a aportar, en un període determinat, es calcularà com s'indica en l'annex II.  
- Es recomana utilitzar l'aplicació informàtica del Programa d'Assessorament per a Reg Localitzat del Servici de Tecnologia del Reg.  
  
  
  
PRÀCTICA: FERTILITZACIÓ  
Norma estricta o prohibició  
El subministrament de nutrients s'efectuarà fonamentalment a través del sòl. Les aportacions d'adobs foliars només s'utilitzaran quan estiguen tècnicament justificades.  
Es realitzaran anàlisis de sòl per a conéixer les característiques i composició en nutrients del sòl, com a mínim una cada 5 anys i sempre el primer any d'incorporació al programa de producció integrada.  
  
Es realitzaran anàlisis foliars almenys una cada tres anys per a comprovar que el programa de fertilització adoptat és l'adequat o, en qualsevol altre cas, per a corregir-lo.  
Les anàlisis s'afigen al llibre d'explotació, i han d'estar a disposició dels organismes encarregats de la supervisió de la producció integrada.  
  
El programa d'adobament es confeccionarà basant-se en els resultats de les anàlisis indicades abans, tenint també en compte altres factors com ara la composició de l'aigua de reg, varietat, rendiments, edat de la plantació, qualitat del fruit, comportament vegetatiu de la plantació, sistema de maneig i tipus de sòl.  
Les quantitats de macronutrients (N, P, K) per hectàrea i any no podran superar les assenyalades com a límit en l'annex III.  
Es descomptarà el nitrogen aportat procedent de la matèria orgànica o de l'aigua de reg.  
Els oligoelements només s'aplicaran quan una anàlisi prèvia en determine la insuficiència.  
Queden prohibides les aplicacions de nitrogen nítric en els marges de les parcel·les frontereres a corrents d'aigua.  
Els adobs orgànics i minerals han de presentar un contingut baix en metalls pesants i altres productes tòxics, sense excedir els límits legals establits en el Reial Decret 506/2013, de 28 de juny, sobre productes fertilitzants.  
No s'usaran llots de depuradora o altres residus sòlids urbans sense tractament previ i el seu ús respectarà les exigències dels annexos IA, IB i IC del Reial Decret 1310/1990, de 29 d'octubre, que regula la utilització dels fangs de depuració en el sector agrari. Es disposarà de la documentació corresponent conforme a l'article 4 del Reial Decret 1310/1990, que regula la utilització de llots de depuradora en el sector agrari, que inclourà el contingut en metalls pesants i organismes patògens.  
En tots els casos, i per a les explotacions agràries ubicades en termes municipals designats pel Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, i les modificacions posteriors, com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, l'aportació de nitrogen s'ajustarà a les quantitats, si són menors a les exigides en esta reglamentació, i períodes de prohibició de fertilització nitrogenada establits en el programa d'actuació aprovat per orde de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
  
Recomanació  
L'adob nitrogenat hauria de fragmentar-se en tres aportacions anuals.  
Els nivells d'elements nutritius en fulles, en el període de quallat a verol, no han d'estar en nivells de carència o d'excés (annex IV).  
S'ha d'aportar almenys un 20 % de les necessitats nitrogenades en forma de nitrogen orgànic, procedent de compost organomineral o de fems ben fets i amb garanties d'estar exempts d'agents patògens, en el cas en què s'aplique a manta.  
  
PRÀCTICA: FITOREGULADORS  
Norma estricta o prohibició  
Queda prohibit l'ús de fitoreguladors i semblants. S'exclouen d'esta prohibició les varietats en què resulte imprescindible usar-ne, com ara el tractament amb àcid gibberèl·lic en varietats apirèniques, o casos semblants, i sempre amb control tècnic.  
Recomanació  
Es recomana l'adopció de labors culturals que afavorisquen la qualitat de la producció, com la poda en verd, aclariment de xanglots, etc.  
L'anellatge pot utilitzar-se per a incrementar la grandària de baies en varietats apirèniques.  
  
  
PRÀCTICA: PODA  
Norma estricta o prohibició  
La poda es durà a terme amb un plantejament tècnic, tenint en compte els principis fonamentals que regixen esta pràctica, per a maximitzar-ne l'eficàcia i rendibilitat, adaptant-se a les exigències de cada varietat, al seu índex de fertilitat i altres factors agronòmics.  
Les podes s'efectuaran anualment (en verd i en sec), ja que és fonamental per al cultiu de la vinya, perquè servix per a millorar la qualitat, evitar la fructificació anyívola, millorar l'eficàcia i reduir el consum de productes fitosanitaris i facilitar la recol·lecció dels fruits.  
La poda en verd es realitzarà amb instruments tallants (tisores, ganivets, etc.).  
S'hauran de desinfectar els instruments de tall quan es canvie de parcel·la o de varietat.  
Recomanació  
Les restes de poda s'aconsella triturar-les i incorporar-les al terreny. En el cas que manifesten símptomes d'atac de plagues o malalties, es retiraran del camp i es cremaran immediatament.  
La poda es realitzarà en temps sec.  
  
PRÀCTICA: MANEIG DEL SÒL I CONTROL DE MALES HERBES  
Norma estricta o prohibició  
En les labors mecàniques no han d'utilitzar-se apers que destruïsquen l'estructura mecànica del sòl i propicien la formació de soles de llaurada.  
Es realitzarà el mínim treball necessari i s'adoptaran mesures per a la conservació del sòl.  
Normalment, la utilització d'herbicides haurà de restringir-se als usos següents:  
- Vinyes en espatlera o en reg per goteig, en aplicacions localitzades en bandes de 60-70 cm d'amplària.  
- Vinyes amb rodals de males herbes de tipus perenne.  
No s'han d'utilitzar herbicides hormonals.  
L'elecció del producte a utilitzar dependrà del tipus de mala herba a controlar i del seu estat de desenrotllament. Els herbicides permesos són els autoritzats per al cultiu de la vinya en el Registre Oficial de Productes Fitosanitaris del ministeri competent en matèria d'agricultura.  
Recomanació  
Es preferiran les labors mecàniques als mitjans químics.  
No és recomanable el treball d'estiu en els secans, perquè afavorix l'evaporació de l'aigua del sòl i trenca molts sarments.  
No és recomanable el treball profund en plantacions adultes, a fi de preservar les arrels superficials.  
És recomanable un treball superficial a la primavera, quan el sòl esta en saó, perquè permet descompactar i millorar la infiltració, a més d'eliminar les males herbes emergides.  
En les plantacions que disposen de coberta vegetal durant els mesos de tardor-hivern s'haurà de mantindre, i s'ha de suprimir al final de l'hivern.  
Recomanacions especials per a algunes vinyes  
- En vinyes amb pendent excessiu  
Cal sembrar gramínies en faixes situades perpendicularment al pendent, per a detindre l'escolament i l'erosió.  
- En vinyes en zones humides o entollades  
Cal establir cobertura vegetal i segar periòdicament interlínies. D'esta manera es protegix el sòl de l'erosió i s'afavorix la infiltració. A més, la cobertura vegetal servix per a controlar la vegetació excessiva de la vinya.  
- En vinyes jóvens  
Cal establir un encoixinament de plàstic negre situat en línia davall dels ceps. D'esta manera, es permet el control de males herbes i disminuïx l'evaporació, i així es conserva prou bé l'estructura del sòl.  
  
PRÀCTICA: CONTROL DE PLAGUES I MALALTIES  
Norma estricta o prohibició  
En el control de plagues i malalties, s'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als mètodes químics.  
  
En cada unitat territorial homogènia, és obligatori realitzar el seguiment del cicle biològic de les plagues i malalties i l'avaluació del risc com indica l'annex V.  
El tractament químic haurà de respondre a una situació d'estimació poblacional de la plaga o malaltia justificada, i com a única alternativa per al control del problema fitosanitari. Amb este fi, es consideraran els llindars recomanats en l'annex V.  
El nivell de població de plaga previ a la realització de cada tractament haurà d'anotar-se en el llibre d'explotació.  
Les matèries actives a utilitzar es reflectixen en l'annex V. Han sigut seleccionades basant-se en criteris de toxicitat, efecte sobre la fauna auxiliar, impacte ambiental, eficàcia i residus. S'indiquen amb «R» els productes recomanats. Queda, per tant, estrictament prohibida la utilització de productes no especificats en eixe annex.  
Queda prohibit l'ús de formulacions classificades com a «molt tòxiques» (T+).  
Es prohibixen els tractaments periòdics i sistemàtics sense justificació tècnica (calendaris de tractaments).  
Queda prohibit abandonar el control fitosanitari abans de la finalització del cicle vegetatiu del cultiu, així com l'ús de productes fitosanitaris en els marges dels corrents d'aigua.  
Recomanació  
Es tindrà especial atenció a aplicar les mesures indirectes de protecció del cultiu, com ara l'elecció de varietats o clons resistents, elecció adequada dels sistemes de plantació i conducció de la vinya, evitar l'excés de nitrogen, maneig de la vegetació per a afavorir l'aireig i manteniment a l'hivern de la coberta vegetal.  
Cal alternar, en la mesura que siga possible, les matèries actives usades en el control de plagues, malalties o males herbes.  
Amb caràcter general, es recomana la disminució en la mesura que es puga de l'àrea tractada, així com l'alternança de matèries actives amb diferent tipus d'activitat sobre el problema a controlar.  
La presència de residus haurà de minimitzar-se per mitjà de la màxima ampliació possible dels terminis de seguretat.  
  
PRÀCTICA: MAQUINÀRIA D'APLICACIÓ  
Norma estricta o prohibició  
La maquinària utilitzada en l'aplicació de productes fitosanitaris, herbicides, adobs foliars, etc. haurà de trobar-se en estat de funcionament adequat, la qual cosa permetrà elevar l'eficàcia de l'ús i, per tant, disminuirà els efectes contaminants que provoquen les pèrdues incontrolades, amb un estalvi econòmic sensible.  
Només podran ser utilitzats, per a la producció integrada, els equips de tractament revisats per la Unitat de Mecanització i Tecnologia Agrària de la Universitat Politècnica de València o per qualsevol Estació d'Inspecció Tècnica d'Equips d'Aplicació de Fitosanitaris (ITEAF) autoritzada segons el Reial Decret 1702/2011, de 18 de novembre, d'inspeccions periòdiques dels equips d'aplicació de productes fitosanitaris.  
La maquinària d'aplicació de productes fitosanitaris haurà de sotmetre's a una revisió per part de l'organisme competent cada tres anys, i tots els anys per part del productor. Només en el cas que l'equip siga declarat apte podrà seguir emprant-se per als tractaments de lluita integrada, per a la qual cosa serà ben identificat.  
Quan s'utilitzen polvoritzadors hidràulics amb disparadors d'acció manual, hauran de ser regulables en cabal i angle del con d'eixida.  
  
El responsable dels tractaments i els aplicadors hauran de tindre el carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari corresponent.  
  
Per a l'aplicació correcta dels tractaments, s'han de tindre en compte les condicions meteorològiques (temperatura, velocitat del vent inferior a 15 km/h, etc.).  
El sistema de càrrega dels depòsits i el transport no ha de permetre abocaments de cap tipus a les séquies, canals, camins, etc.  
Recomanació  
Calibrar la maquinària abans de començar els tractaments, adequant els reglatges als requeriments de cada tipus d'aplicació.  
La maquinària emprada ha d'assegurar un repartiment correcte del producte i l'absència de deriva. Es recomana l'ocupació d'embocadures de baixa deriva.  
Cal extremar les mesures de protecció personal abans, durant i després de les aplicacions de productes plaguicides (utilitzar un equip de protecció adequat, canviar-se de roba després dels tractaments, etc.).  
  
PRÀCTICA: RECOL·LECCIÓ  
Norma estricta o prohibició  
Els fruits hauran de recol·lectar-se en un estat de maduresa que permeta aconseguir les exigències de qualitat comercial. En raïm de taula es compliran els requisits establits en la part A de l'annex I del Reglament d'execució UE núm. 543/2011, de la Comissió. En la producció acollida a denominació d'origen o altres figures de qualitat reconegudes, es respectaran les dates i condicions de recol·lecció fixades.  
  
Les condicions de collita de la fruita seran les adequades per a disminuir-hi els danys.  
No es realitzarà recol·lecció de fruit mullat.  
Està prohibit el transport de raïm en contenidors metàl·lics no protegits amb pintures o lones de qualitat alimentària, llevat que siguen d'acer inoxidable.  
Els productes recol·lectats, fins que no s'envien al centre de manipulació, es col·locaran sota un sostre o en condicions que eviten la incidència directa dels agents atmosfèrics i en un lloc amb màxima ventilació.  
En cas de verema mecànica de raïm de vinificació, el temps màxim transcorregut entre l'execució de la verema i la descàrrega en el celler serà de 4 hores en varietats negres i de 3 hores en varietats blanques. Al final de cada jornada de treball, la màquina veremadora haurà de llavar-se escrupolosament.  
Si la recol·lecció és manual (raïm de vinificació), el temps màxim transcorregut entre l'execució de la verema i la descàrrega en celler serà de 8 hores per a varietats negres i de 6 hores per a varietats blanques.  
  
Recomanació  
Es recomana iniciar la verema en el raïm de vinificació quan s'arribe a la maduresa fisiològica següent:  
  
DO València  
Alt Túria 10-12º alcohòlics  
Valentí 11-13º alcohòlics  
Clariano 11-13º alcohòlics  
DO Utiel-Requena 10,5-12,5º alcohòlics  
DO Alacant 11-13º alcohòlics  
Vins de la Terra de Castelló 11-13º alcohòlics  
  
En casos especials, per a vins jóvens, s'accepta fins a 1,5º alcohòlics menys que la maduresa fisiològica, i en qualsevol cas ha de ser superior a 10,5º (excepte Alt Túria, 10º).  
No s'admetran partides de raïm amb índexs de podridura superiors a un 10 %, encara que en circumstàncies excepcionals per a raïm de vinificació es podria tolerar fins al 20 %.  
En tots els casos, s'aconsella que el raïm per a vinificació arribe tan sencer com siga possible al celler.  
  
PRÀCTICA: TRACTAMENT POSTRECOL·LECCIÓ I CONSERVACIÓ (RAÏM DE TAULA)  
Norma estricta o prohibició  
Per a la conservació de les varietats susceptibles, s'utilitzarà preferentment el fred, en les condicions adequades per a cada varietat. Els registres de cada cambra han de conservar-se.  
Es prohibix la realització de tractaments fitosanitaris postrecol·lecció en fruits, excepte la utilització de generadors de sulfurós, respectant sempre els límits màxims autoritzats per la llei.  
Queda prohibit l'ús de productes cosmètics.  
Queda prohibida la utilització per a rentar d'aigües no potables.  
  
PRÀCTICA: ELABORACIÓ DE VI I ALTRES PRODUCTES PROCEDENTS DE RAÏM  
Norma estricta o prohibició  
La utilització d'anhídrid sulfurós no ha de sobrepassar, al final de la fermentació, els 200 mg/l (blancs i rosats) o els 150 mg/l (negres). S'ha de respectar en tots els casos la legislació, així com les normes establides per les denominacions d'origen o altres figures de qualitat reconegudes.  
Recomanació  
S'establix com a preferent la utilització del fred per a controlar la fermentació.  
PRÀCTICA: EMMAGATZEMATGE I ENVASAMENT  
Norma estricta o prohibició  
S'efectuaran anàlisis per mostreig per a detectar la presència de residus de productes fitosanitaris i garantir que s'han emprat exclusivament les matèries actives autoritzades en este reglament, que es complix amb els límits màxims de residus de productes fitosanitaris (LMR) legalment establits, i amb els paràmetres de qualitat intrínseca i extrínseca exigits per les normes establides per a la producció integrada.  
  
L'emmagatzematge ha de realitzar-se amb procediments que permeten garantir la millor qualitat possible dels productes.  
La neteja, desinfecció i lluita contra els paràsits dels llocs d'emmagatzematge es realitzarà de manera que no es produïsca cap tipus de contaminació dels productes.  
En els magatzems, han de separar-se clarament els productes procedents de cultiu de producció integrada de la resta de productes convencionals.  
Totes les màquines, recipients, elements de transport, envasos i llocs d'emmagatzematge hauran de tindre les condicions següents:  
- No transmetre als productes amb què entren en contacte cap substància tòxica o que puga contaminar ni originar reaccions químiques perjudicials.  
- No alterar les característiques de composició i els caràcters organolèptics dels productes.  
- La neteja es realitzarà amb mètodes i productes autoritzats, igual que el control de rossegadors i d'insectes.  
Les operacions d'envasament han d'efectuar-se per sèries completes, separades físicament o en el temps d'operacions amb productes convencionals.  
  
PRÀCTICA: PROTECCIÓ DE L'ENTORN  
Norma estricta o prohibició  
Es prohibix l'abocament de productes agroquímics sobrants i dels líquids procedents de la neteja de la maquinària emprada en els tractaments a canals, séquies, rius, pous, camins, etc.  
Els embolcalls, envasos i recipients de productes d'ús agrícola no hauran d'abandonar-se en la parcel·la ni en els voltants, sinó que s'arreplegaran i eliminaran a través de les vies legals.  
  
Els envasos dels productes fitosanitaris i herbicides s'esbaldiran i l'aigua de la neteja s'incorporarà al depòsit de l'equip de tractament.  
  
  
PRÀCTICA: LLIBRE D'EXPLOTACIÓ  
Norma estricta o prohibició  
Els agricultors que s'incorporen a la producció integrada hauran de proveir-se d'un llibre d'explotació, en paper o informatitzat, preferentment segons el model publicat en la pàgina web de la conselleria competent en matèria d'agricultura. No obstant això, es considerarà complit el requisit del llibre d'explotació en tots els casos en què l'agricultor mantinga actualitzat, per a altres fins o compromisos, un registre de dades de l'explotació en què consten, almenys, totes les dades arreplegades en el llibre d'explotació esmentat.  
En este llibre s'anotaran amb detall suficient totes les labors i incidències del cultiu, amb les dates en què s'han realitzat o produït. S'ha de posar al dia almenys setmanalment.  
L'agricultor o el tècnic responsable de l'explotació en règim de producció integrada es responsabilitzarà, amb la firma, de la veracitat de les operacions registrades en el llibre.  
Este llibre estarà sempre disponible per a la inspecció per part de l'entitat de certificació i control (ECC) de la producció integrada corresponent, o pels servicis oficials. A este efecte, podrà reclamar-se en qualsevol moment i sense avís previ.  
Al llibre d'explotació haurà d'adjuntar-se la documentació que acredite les pràctiques de cultiu (factures, etc.), així com els resultats de les anàlisis exigides. L'ECC i l'Administració tindran accés lliure a les parcel·les de producció integrada per a efectuar les comprovacions oportunes.  
  
València, 2 de juny de 2014.- El director general de Producció Agrària i Ramaderia: José Miguel Ferrer Arranz.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7297, del 17-06-2014 (2014/5162)

RESOLUCIÓN de 2 de junio de 2014, del director general de Producción Agraria y Ganadería, por la que se establecen las normas para la producción integrada en vid en el ámbito de la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7297

Fecha DOGV
:   17-06-2014

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2014/5162

CVE


Fecha del documento
:   02-06-2014

Organismo emisor
:   Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de junio de 2014, del director general de Producción Agraria y Ganadería, por la que se establecen las normas para la producción integrada en vid en el ámbito de la Comunitat Valenciana. [2014/5162]  
La norma técnica vigente en la Comunitat Valenciana sobre producción integrada en viña fue establecida por la Resolución de 17 de enero de 2008, del director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria.  
La experiencia adquirida y algunos cambios normativos sobre productos fitosanitarios, aconsejó hacer varias revisiones y modificaciones, estando vigentes actualmente, además de la anterior resolución, los apartados primero y segundo de la Resolución de 28 de abril de 2010, del director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria y la Resolución de 17 de mayo de 2013, del director general de Producción Agraria y Ganadería.  
Asimismo, se ha modificado la normativa general sobre producción integrada en la Comunitat Valenciana con la publicación de la Orden 44/2010, de 14 de diciembre de 2010, de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación, sobre reglamentación de las producciones obtenidas por técnicas de agricultura integrada y de las condiciones de autorización de las entidades de control y certificación. Esta orden fue modificada por las órdenes 1/2012 y 13/2012 de la Consellería de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua.  
En consecuencia, y según la disposición final primera, de aplicación de la Orden 44/2010 anteriormente citada, que faculta al director general competente en materia de sanidad vegetal, para dictar los actos, resoluciones e instrucciones que sean precisos para la aplicación de dicha orden, resuelvo:  
  
Primero  
Derogar:  
- La Resolución de 17 de enero de 2008, del director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria, por la que se establecen las normas para la producción integrada en vid, en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
- La Resolución de 28 de abril de 2010, del director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria, por la que se modifican las normas para la producción integrada en vid, en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
- La Resolució de 17 de mayo de 2013, del director general de Producción Agraria y Ganadería, por la que se modifican las normas para la producción integrada en viña, en el ámbito de la Comunitat Valenciana..  
  
Segundo  
Establecer la reglamentación para el cultivo de la viña en la Comunitat Valenciana bajo la denominación de producción integrada, fijando las normas estrictas y prohibiciones que deben cumplirse, así como las recomendaciones.  
  
PRÁCTICA: PREPARACIÓN DEL TERRENO PARA LA PLANTACIÓN  
Norma estricta o prohibición  
Es obligatorio eliminar los restos procedentes de anteriores cultivos.  
Queda prohibida la desinfección química del terreno, salvo casos técnicamente justificados y autorizados por el organismo oficial correspondiente.  
En los terrenos que anteriormente hayan tenido vid deberá dejarse sin cultivar vid al menos 4 años si se han observado ataques de hongos del suelo, nemátodos u otros parásitos del suelo, salvo en caso de realizar prácticas alternativas como la solarización.  
Recomendación  
En los terrenos que anteriormente hayan tenido vid es conveniente dejar un periodo de 7 años antes de establecer una nueva plantación de este cultivo. En ese periodo es aconsejable el cultivo de algún cereal o leguminosa.  
Efectuar una aportación de materia orgánica y abonado de fondo según los datos obtenidos del análisis del suelo.  
PRÁCTICA: PLANTACIÓN  
Norma estricta o prohibición  
En las nuevas plantaciones el material vegetal utilizado deberá proceder de productores oficialmente autorizados, estar certificado y con pasaporte fitosanitario.  
Todas las parcelas que se acojan al programa de producción integrada, deberán cumplir los requisitos legales a efectos de autorización de plantación de vid.  
La disposición de las filas de las cepas será aquella que minimice la erosión del terreno.  
Queda prohibido cultivar de pie directo. El patrón empleado deberá adaptarse a las condiciones edáficas y climáticas de la parcela así como de la variedad empleada (anejo I), para lo cual será preceptivo realizar un análisis de suelo.  
Las variedades elegidas en viñedos amparados por Denominaciones de Origen u otras figuras de calidad reconocidas deberán atenerse a lo reglamentado por ellas.  
No se pueden tener otros cultivos asociados al de la vid en parcelas dentro del programa de producción integrada.  
En parcelas ya establecidas en el momento de su incorporación a la producción integrada debe realizarse una evaluación de la incidencia de virosis.  
Recomendación  
En cuanto al número de cepas por hectárea y marcos de plantación, se estará a lo establecido por las Denominaciones de Origen u otras figuras de calidad reconocidas, y en cualquier caso en función de la pluviometría o disponibilidad hídrica de cada zona, suelo y posibilidad de obtención de uva de calidad.  
La manifestación de síntomas de enfermedades víricas en más del 20 % de las cepas, aconseja el arranque de las mismas y su no inclusión en producción integrada.  
La orientación de las formaciones en espaldera debe ser N-S o NW-SE siempre que sea posible.  
La zona de unión patrón-injerto debe quedar sobre la superficie del suelo.  
  
PRÁCTICA: RIEGO  
Norma estricta o prohibición  
En lo referente a la práctica del riego se deberá tener en cuenta lo previsto en los reglamentos de las denominaciones de origen u otras figuras de calidad reconocidas.  
Se deberá mantener en buen estado de conservación los sistemas de distribución del agua para evitar la pérdida de los recursos.  
Se deberá disponer de las características analíticas de calidad y de contenido de nutrientes del agua de riego, al objeto de tomar las decisiones sobre su utilización. A tal efecto se realizarán análisis del agua de riego cada tres años  
Se prohíbe la utilización de aguas residuales sin previa depuración.  
Recomendación  
No utilizar aguas de riego cuya conductividad eléctrica a 25º C supere 1,5 dS/m ó el contenido de cloruro sea superior a 500 mg/l.  
  
El volumen máximo anual utilizado en riego no deberá superar:  
- Uva de mesa 5.000 m³/ha y año en riego localizado y 6.000 m³/ha y año en riego a manta.  
- Uva de vinificación: 1.500 m³/ha y año en riego localizado y 1.700 m³/ha y año en riego a manta.  
En riego localizado:  
- Salvo en caso de que se trate de instalaciones para riego de apoyo, el coeficiente de uniformidad del sector de riego (eficiencia de aplicación) deberá ser, como mínimo, del 85 %.  
- Para determinar la dosis de riego, se recomienda utilizar los datos de evapotranspiración de referencia (ET0) de la estación del Sistema de Información Agroclimática para el Regadío en la Comunitat Valenciana más próxima a la explotación y tener en cuenta el aporte de agua por la lluvia. La dotación de agua a aportar, en un período determinado, se calculará tal como se indica en el anejo II.  
- Se recomienda utilizar la aplicación informática del Programa de Asesoramiento para Riego Localizado del Servicio de Tecnología del Riego.  
  
  
PRÁCTICA: FERTILIZACIÓN  
Norma estricta o prohibición  
El suministro de nutrientes se efectuará fundamentalmente a través del suelo. Las aportaciones de abonos foliares solo se utilizarán cuando estén técnicamente justificadas.  
Se realizarán análisis de suelo para conocer las características y composición en nutrientes del suelo, como mínimo uno cada 5 años y siempre el primer año de incorporación al programa de producción integrada.  
Se realizarán análisis foliares al menos uno cada tres años para comprobar que el programa de fertilización adoptado es el adecuado o, en otro caso, para su corrección.  
Dichos análisis se acompañarán al libro de explotación, estando a disposición de los organismos encargados de la supervisión de la producción integrada.  
El programa de abonado se confeccionará en base a los resultados de los análisis antes citados, teniendo también en cuenta otros factores como: composición del agua de riego, variedad, rendimientos, edad de la plantación, calidad del fruto, comportamiento vegetativo de la plantación, sistema de manejo y tipo de suelo.  
Las cantidades de macronutrientes (N-P-K) por hectárea y año no podrán superar las señaladas como límite en el anejo III.  
Se descontará el nitrógeno aportado procedente de la materia orgánica o del agua de riego.  
Los oligoelementos solo se aplicarán cuando un análisis previo determine su insuficiencia.  
Quedan prohibidas las aplicaciones de nitrógeno nítrico en los márgenes de las parcelas lindantes a corrientes de agua.  
Los abonos orgánicos y minerales deben presentar un bajo contenido en metales pesados y otros productos tóxicos, sin exceder los límites legales establecidos en el Real Decreto 506/2013, de 28 de junio, sobre productos fertilizantes.  
No se usarán lodos de depuradora u otros residuos sólidos urbanos sin tratamiento previo y su uso respetará las exigencias de los anexos IA, IB y IC del Real Decreto 1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la utilización de los lodos de depuración en el sector agrario. Se dispondrá de la documentación correspondiente conforme al artículo 4 del Real Decreto 1310/1990 por el que se regula la utilización de lodos de depuradora en el sector agrario, que incluirá el contenido en metales pesados y organismos patógenos.  
En todo caso, y para aquellas explotaciones agrarias ubicadas en términos municipales designados por el Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano y las posteriores modificaciones, como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, el aporte de nitrógeno se ajustará a las cantidades, si son menores a las exigidas en esta reglamentación, y periodos de prohibición de fertilización nitrogenada establecidos en el correspondiente programa de actuación aprobado por orden de la consellería competente en materia de agricultura.  
Recomendación  
El abonado nitrogenado debería fragmentarse en tres aportaciones anuales.  
Los niveles de elementos nutritivos en hojas, en el periodo de cuajado a envero, no deben estar en niveles de carencia o de exceso (anejo IV).  
Aportar por lo menos un 20 % de las necesidades nitrogenadas en forma de nitrógeno orgánico, procedente de compost órgano-mineral o de estiércoles bien hechos y con garantías de estar exentos de agentes patógenos, en el caso en que se aplique a manta.  
  
PRÁCTICA: FITORREGULADORES  
Norma estricta o prohibición  
Queda prohibido el uso de fitorreguladores y similares. Se excluyen de esta prohibición aquellas variedades en las que resulte imprescindible su uso como el tratamiento con ácido giberélico en variedades apirenas, o casos parecidos, y siempre bajo control técnico.  
Recomendación  
Se recomienda la adopción de labores culturales que favorezcan la calidad de la producción, como poda en verde, aclarado de racimos, etc.  
El anillado puede utilizarse para incrementar el tamaño de bayas en variedades apirenas.  
  
  
PRÁCTICA: PODA  
Norma estricta o prohibición  
La poda se llevará a cabo con un planteamiento técnico, teniendo en cuenta los principios fundamentales que rigen dicha práctica, para maximizar su eficacia y rentabilidad, adaptándose a las exigencias de cada variedad, a su índice de fertilidad y otros factores agronómicos.  
Las podas se efectuarán anualmente (en verde y en seco), ya que es fundamental para el cultivo de la vid, pues sirve para mejorar la calidad, evitar la vecería, mejorar la eficacia y reducir el consumo de productos fitosanitarios y facilitar la recolección de los frutos.  
La poda en verde se realizará con instrumentos cortantes (tijeras, cuchillos, etc).  
Se deberán desinfectar los instrumentos de corte cuando se cambie de parcela o variedad.  
Recomendación  
Los restos de poda se aconseja triturarlos e incorporarlos al terreno. En caso de que manifiesten síntomas de ataque de plagas o enfermedades, se retirarán del campo y se quemarán inmediatamente.  
La poda se realizará en tiempo seco.  
  
PRÁCTICA: MANEJO DEL SUELO Y CONTROL DE MALAS HIERBAS  
Norma estricta o prohibición  
En las labores mecánicas no deben utilizarse aperos que destruyan la estructura mecánica del suelo y propicien la formación de suelas de labor.  
Se realizará el mínimo laboreo necesario y se adoptarán medidas para la conservación del suelo.  
La utilización de herbicidas, normalmente deberá restringirse a los usos siguientes:  
- Viñas en espaldera o en riego por goteo, en aplicaciones localizadas en bandas de 60-70 cm de anchura.  
- Viñas con rodales de malas hierbas de tipo perenne.  
No deberán utilizarse herbicidas hormonales.  
La elección del producto a utilizar dependerá del tipo de mala hierba a controlar, y de su estado de desarrollo. Los herbicidas permitidos son aquellos autorizados para el cultivo de la viña en el Registro Oficial de Productos fitosanitarios del Ministerio competente en materia de agricultura.  
Recomendación  
Se preferirán las labores mecánicas a los medios químicos.  
No es recomendable el laboreo de verano en los secanos, porque favorece la evaporación del agua del suelo y rompe muchos sarmientos.  
No es recomendable el laboreo profundo en plantaciones adultas con el fin de preservar las raíces superficiales.  
Es recomendable un laboreo superficial en primavera, cuando el suelo esta en tempero, pues permite descompactar y mejorar la infiltración, además de eliminar las malezas emergidas.  
En aquellas plantaciones que dispongan de cubierta vegetal durante los meses de otoño-invierno, se deberá mantener durante tal periodo, suprimiéndola al final del invierno.  
Recomendaciones especiales para algunos viñedos  
- En viñedos con excesiva pendiente  
Sembrar gramíneas en fajas situadas perpendicularmente a la pendiente, para detener la escorrentía y la erosión.  
- En viñedos en zonas húmedas o encharcadas  
Establecer cobertura vegetal y segar periódicamente entrelineas. De esta forma se protege el suelo de la erosión y se favorece la infiltración. Además la cobertura vegetal, sirve para controlar la vegetación excesiva de la vid.  
- En viñedos jóvenes  
Establecer un acolchado de plástico negro situado en línea bajo las cepas. De esta forma se permite el control de malas hierbas y disminuye la evaporación, conservando bastante bien la estructura del suelo.  
  
PRÁCTICA: CONTROL DE PLAGAS Y ENFERMEDADES  
Norma estricta o prohibición  
En el control de plagas y enfermedades, se antepondrán los métodos biológicos, biotécnicos, culturales, físicos y genéticos a los métodos químicos.  
En cada unidad territorial homogénea es obligatorio realizar el seguimiento del ciclo biológico de las plagas y enfermedades y la evaluación del riesgo tal como se indica en el anejo V.  
El tratamiento químico deberá responder a una situación de estimación poblacional de la plaga o enfermedad justificada, y como única alternativa para el control del problema fitosanitario presente. A tal fin, se considerarán los umbrales recomendados en el anejo V.  
El nivel de población de plaga previo a la realización de cada tratamiento deberá anotarse en el libro de explotación.  
Las materias activas a utilizar, reflejadas en el anejo V, han sido seleccionadas en base a criterios de toxicidad, efecto sobre la fauna auxiliar, impacto ambiental, eficacia y residuos. Se indican con «R» los productos recomendados. Queda, por tanto, estrictamente prohibida la utilización de productos no especificados en ese anexo  
Queda prohibido el uso de formulaciones clasificadas como «Muy Tóxicas» (T+).  
Se prohíben los tratamientos periódicos y sistemáticos sin justificación técnica (calendarios de tratamientos).  
Queda prohibido abandonar el control fitosanitario antes de la finalización del ciclo vegetativo del cultivo; así como el empleo de productos fitosanitarios en los márgenes de las corrientes de agua.  
Recomendación  
Se tendrá especial cuidado en aplicar las medidas indirectas de protección del cultivo, como la elección de variedades o clones resistentes, elección adecuada de los sistemas de plantación y conducción del viñedo, evitar el exceso del nitrógeno, manejo de la vegetación para favorecer la aireación y mantenimiento en invierno de la cubierta vegetal.  
Alternar, en la medida de lo posible, las materias activas usadas en el control de plagas, enfermedades o malas hierbas.  
Con carácter general, se recomienda la disminución en lo posible del área tratada, así como la alternancia de materias activas con diferente tipo de actividad sobre el problema a controlar.  
La presencia de residuos deberá minimizarse mediante la máxima ampliación posible de los plazos de seguridad.  
  
PRÁCTICA: MAQUINARIA DE APLICACIÓN  
Norma estricta o prohibición  
La maquinaria utilizada en la aplicación de productos fitosanitarios, herbicidas, abonados foliares, etc. deberá encontrarse en adecuado estado de funcionamiento, lo que permitirá elevar la eficacia de su utilización, y por tanto disminuirá los efectos contaminantes que provocan las pérdidas incontroladas, con un sensible ahorro económico.  
Sólo podrán ser utilizados, para la producción integrada, los equipos de tratamiento revisados por la Unidad de Mecanización y Tecnología Agraria de la Universidad Politécnica de Valencia o por cualquier Estación de Inspección Técnica de Equipos de Aplicación de Fitosanitarios (ITEAF) autorizada según el Real Decreto 1702/2011, de 18 de noviembre, de inspecciones periódicas de los equipos de aplicación de productos fitosanitarios.  
La maquinaria de aplicación de productos fitosanitarios deberá someterse a una revisión por el organismo competente cada tres años, y todos los años por el productor. Sólo en el caso de que el equipo sea declarado apto, podrá seguir empleándose para los tratamientos de lucha integrada, para cuyos efectos será debidamente identificado.  
Cuando se utilicen pulverizadores hidráulicos con disparadores de acción manual, estos deberán ser regulables en caudal y ángulo de cono de salida.  
El responsable de los tratamientos y los aplicadores deberán estar en posesión del carnet de manipulador de plaguicidas de uso fitosanitario correspondiente.  
Para la correcta aplicación de los tratamientos se tendrá en cuenta las condiciones meteorológicas (temperatura, velocidad del viento inferior a 15 km/h, etc).  
El sistema de carga de los depósitos y su transporte no debe permitir vertidos de ningún tipo a las acequias, canales, caminos, etc.  
Recomendación  
Calibrar la maquinaria antes de comenzar los tratamientos, adecuando los reglajes a los requerimientos de cada tipo de aplicación.  
La maquinaria empleada debe asegurar un correcto reparto del producto y ausencia de deriva. Se recomienda el empleo de boquillas de baja deriva.  
Extremar las medidas de protección personal antes, durante y después de las aplicaciones de productos plaguicidas (utilizar un equipo de protección adecuado, cambiarse de ropa tras los tratamientos, etc).  
  
PRÁCTICA: RECOLECCIÓN  
Norma estricta o prohibición  
Los frutos deberán recolectarse en un estado de madurez que permita alcanzar las exigencias de calidad comercial. En uva de mesa se cumplirán los requisitos establecidos en la parte A del anexo I del Reglamento de ejecución UE número 543/2011 de la Comisión. En la producción acogida a Denominación de Origen u otras figuras de calidad reconocidas, se respetarán las fechas y condiciones de recolección fijadas por las mismas.  
Las condiciones de cosecha de la fruta serán las adecuadas para disminuir los daños sobre la misma.  
No se realizará recolección de fruto mojado.  
Está prohibido el transporte de uvas en contenedores metálicos no protegidos con pinturas o lonas de calidad alimentaria, salvo que sean de acero inoxidable.  
Los productos recolectados, hasta tanto no se envíen al centro de manipulación, se colocarán bajo techo o en condiciones tales que eviten la incidencia directa de los agentes atmosféricos y en un lugar con máxima ventilación.  
En caso de vendimia mecánica de uva de vinificación, el tiempo máximo transcurrido entre la ejecución de la vendimia y la descarga en bodega será de 4 horas en variedades tintas y de 3 horas en variedades blancas. Al final de cada jornada de trabajo, la máquina vendimiadora deberá lavarse escrupulosamente.  
Si la recolección es manual (uva de vinificación) el tiempo máximo transcurrido entre la ejecución de la vendimia y la descarga en bodega será de 8 horas para variedades tintas y de 6 horas para variedades blancas.  
Recomendación  
Se recomienda iniciar la vendimia en uva de vinificación cuando se alcance la siguiente madurez fisiológica:  
  
DO Valencia  
Alto Turia 10-12º alcohólicos  
Valentino 11-13º alcohólicos  
Clariano 11-13º alcohólicos  
DO Utiel-Requena 10,5-12,5º alcohólicos  
DO Alicante 11-13º alcohólicos  
Vins de la Terra de Castelló 11-13º alcohólicos  
  
En casos especiales, para vinos jóvenes, se acepta hasta 1,5º alcohólicos menos que la madurez fisiológica, siendo en todo caso superior a 10,5º (excepto Alto Turia, 10º).  
No se admitirán partidas de uva con índices de podredumbre superiores a un 10 %, aunque en circunstancias excepcionales para uva de vinificación se podría tolerar hasta el 20 %.  
En cualquier caso, se aconseja que la uva para vinificación llegue lo más entera posible a la bodega.  
  
PRÁCTICA: TRATAMIENTO POSTRECOLECCIÓN Y CONSERVACIÓN (UVA DE MESA)  
Norma estricta o prohibición  
Para la conservación de las variedades susceptibles de ello, se utilizará preferentemente el frío, en las condiciones adecuadas para cada variedad. Los registros de cada cámara deben conservarse.  
Se prohíbe la realización de tratamientos fitosanitarios post-recolección en frutos, salvo la utilización de generadores de sulfuroso, respetando siempre los límites máximos, autorizados por la ley.  
Queda prohibido el uso de productos cosméticos.  
Queda prohibida la utilización para el lavado de aguas no potables.  
  
PRÁCTICA: ELABORACIÓN DE VINO Y OTROS PRODUCTOS PROCEDENTES DE UVA  
Norma estricta o prohibición  
La utilización de anhídrido sulfuroso no debe sobrepasar, al final de la fermentación los 200 mg/l (blancos y rosados) o los 150 mg/l (tintos), debiendo respetarse en todo caso la legislación vigente, así como las normas establecidas por las Denominaciones de Origen u otras figuras de calidad reconocidas.  
Recomendación  
Se contempla como preferente la utilización del frío para controlar la fermentación.  
PRÁCTICA: ALMACENAMIENTO Y ENVASADO  
Norma estricta o prohibición  
Se efectuarán análisis por muestreo para analizar la posible presencia de residuos de productos fitosanitarios y garantizar que se han empleado exclusivamente las materias activas autorizadas en este reglamento, que se cumple con los límites máximos de residuos de productos fitosanitarios (LMR) legalmente establecidos, y con los parámetros de calidad intrínseca y extrínseca exigidos por las normas establecidas para la producción integrada.  
El almacenamiento debe realizarse con procedimientos que permitan garantizar la mejor calidad posible de los productos.  
La limpieza desinfección y lucha contra los parásitos de los lugares de almacenamiento se realizará de manera que no se produzca ningún tipo de contaminación de los productos.  
En los almacenes deben separarse claramente los productos procedentes de cultivo de producción integrada del resto de productos convencionales.  
Todas las máquinas, recipientes, elementos de transporte, envases y lugares de almacenamiento deberán reunir las condiciones siguientes:  
- No transmitir a los productos con que entren en contacto sustancias tóxicas o que puedan contaminar, ni originar reacciones químicas perjudiciales.  
- No alterar las características de composición y los caracteres organolépticos de los productos.  
- La limpieza se realizará con métodos y productos autorizados, al igual que el control de roedores y de insectos.  
Las operaciones de envasado deben efectuarse por series completas, separadas físicamente o en el tiempo de operaciones con productos convencionales.  
  
PRÁCTICA: PROTECCIÓN DEL ENTORNO  
Norma estricta o prohibición  
Se prohíbe el vertido de productos agroquímicos sobrantes y de los líquidos procedentes de la limpieza de la maquinaria empleada en los tratamientos a canales, acequias, ríos, pozos, caminos, etc.  
Los envoltorios, envases y recipientes de productos de uso agrícola no deberán abandonarse en la parcela ni en sus inmediaciones, sino que se recogerán y eliminarán a través de los cauces legalmente establecidos.  
Los envases de los productos fitosanitarios y herbicidas se enjuagarán y el agua de su limpieza se incorporará al depósito del equipo de tratamiento.  
  
PRÁCTICA: LIBRO DE EXPLOTACIÓN  
Norma estricta o prohibición  
Los agricultores que se incorporen a la producción integrada, deberán proveerse de un libro de explotación, en papel o informatizado, preferentemente según el modelo publicado en la página web de la Consellería competente en materia de agricultura. No obstante, se considerará cumplido el requisito del libro de explotación en todos aquellos casos en que el agricultor mantenga actualizado, para otros fines o compromisos, un registro de datos de la explotación en el que consten, al menos, todos los datos recogidos en el libro de explotación citado.  
En este libro se anotarán con suficiente detalle todas las labores e incidencias del cultivo con las fechas en que se han realizado o producido. Su puesta al día deberá efectuarse al menos semanalmente.  
El agricultor o el técnico responsable de la explotación en régimen de producción integrada se responsabilizará, con su firma, de la veracidad de las operaciones registradas en el libro.  
Este libro estará siempre disponible para su inspección por la entidad de Certificación y Control (ECC) de la producción integrada correspondiente, o por los Servicios Oficiales. A tal efecto podrá reclamarse en cualquier momento y sin aviso previo.  
Al libro de explotación deberá adjuntarse la documentación que acredite las prácticas de cultivo (facturas etc.) así como los resultados de los análisis exigidos. La ECC y la Administración tendrán libre acceso a las parcelas de producción integrada para efectuar las comprobaciones oportunas.  
  
Valencia, 2 de junio de 2014.- El director general de Producción Agraria y Ganadería: José Miguel Ferrer Arranz.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML