Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8461, del 10-01-2019 (2018/11954)

RESOLUCIÓ d'11 de desembre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 22/18-EAE Mutxamel i 26/18-EAE Alacant.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8461

Data del DOGV
:   10-01-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/11954

CVE


Data del document
:   11-12-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Mutxamel](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de desembre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 22/18-EAE Mutxamel i 26/18-EAE Alacant. [2018/11954]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 22/18-EAE Mutxamel i 26/18-EAE Alacant.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila  
Promotor: Direcció General de Gestió del Medi Natural i Avaluació Ambiental  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat  
Localització: Municipi de Mutxamel (Alacant)  
Expedient: 022-2018-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 25 d'octubre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila en el terme municipal de Mutxamel, en els termes següents:  
En data 8 de maig de 2018 es va rebre documentació del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits en relació amb la necessitat de submissió al procediment d'avaluació ambiental estratègica. El Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica va comunicar que analitzada la documentació podia ser-li aplicable l'article 46, apartat 3 b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
Documentació aportada  
En data 8 de maig de 2018 es va rebre del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la documentació següent en format digital: còpia de la memòria informativa i dossier informatiu i de l'esborrany del projecte del decret. S'adjuntava també l'expedient administratiu.  
  
La documentació aportada, tenint en compte l'objecte i característiques de la proposta de decret, es considera suficient per a poder dur a terme el procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
  
Planejament vigent  
El municipi de Mutxamel disposa, com a document de planejament urbanístic, d'homologació de normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant el 30 de gener de 1998. Les normes subsidiàries no es van sotmetre a avaluació ambiental en ser aprovades en data 29.11.1989. L'homologació posterior no es va sotmetre a avaluació ambiental per no suposar una reclassificació de sòl no urbanitzable d'acord amb la legislació sectorial en aqueix moment.  
  
D'acord amb la informació disponible en la web de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, en el sistema d'informació urbanística del planejament municipal en vigor, es distingeixen els tipus de sòls següents:  
- Sòl no urbanitzable de protecció especial: per raó del seu excepcional valor agrícola, forestal, paisatgístic, històric i cultural per a la defensa del seu equilibri ecològic. Zona 13.  
Es permet únicament la producció agropecuària tradicional, sempre que no supose menyscapte de la qualitat del medi objecte de protecció. Només es permetran edificacions vinculades al manteniment del medi natural i al dels serveis públics i infraestructures. Com a excepció, es permetrà la rehabilitació, recuperació i revitalització del patrimoni arquitectònic i masies tradicionals en els termes establits en l'article 2.1.4.5.e. Les ampliacions no superaran en cap cas una ocupació de més del 30 % de l'actual i els 200 m² totals.  
  
- Sòl no urbanitzable comú o agrícola: en relació al seu relatiu valor natural, agrícola o potencial explotació dels seus recursos naturals ha de constituir un necessari equilibrador ecològic del territori i ha de limitar-s'hi l'edificació i els usos, no alterar la seua naturalesa o destinació, excloent-lo de tot desenvolupament urbanístic, excepte les facultats derivades de la Llei 4/1992 del sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana. Zona 11.  
No es podran realitzar altres construccions que les expressament permeses pels articles seté i huité de la Llei 4/1992, sobre sòl no urbanitzable.  
  
D'acord amb la Llei 4/92:  
Article 7: obres, instal·lacions i serveis públics.  
Article 8:  
- Amb llicència urbanística prèvia:  
· Habitatge unifamiliar i aïllat.  
· Magatzem vinculat a activitat agrícola, ramadera o forestal.  
· Instal·lacions per a explotació agrícola, forestal o cinegètica  
· Explotació de pedreres o extracció d'àrids o terres.  
  
· Activitats de serveis vinculades funcionalment a les carreteres.  
- DIC:  
· Activitats mineres i extractives.  
· Activitats industrials i productives.  
· Activitats turístiques, esportives, recreatives, d'oci, i esplai i terciàries.  
· Activitats terciàries i industrials d'especial importància.  
  
No obstant això, la normativa urbanística indica en la norma 11 el següent:  
- Els usos permesos seran: residencial privat unifamiliar, residencial públic i hostalatge, bars, cafeteries i restaurants, sociocultural o religiós, recreatiu i espectacles, sanitari, docent, esportiu i cementeri.  
- No es permeten els usos següents: residencial privat col·lectiu, administratiu públic, oficines, comercial, proveïments, industrial i garatge i aparcament.  
L'alçària màxima seran 2 plantes, 7 metres.  
- Sòl no urbanitzable de protecció de llits: format per aquelles zones del territori per on discorren les aigües cap al mar en èpoques de grans pluges. Zona 10.  
  
  
Imatge I - Pla de classificació del sòl d'acord amb el vigent planejament. Sòl no urbanitzable de protecció especial (zona 13), sòl no urbanitzable agrícola o comú (zona 11) i sòl no urbanitzable de protecció de llits (lineal, que travessa la zona de NO a SE). Font: Web de la conselleria d'habitatge, obres públiques i vertebració del territori, en el sistema d'informació urbanística del planejament municipal en vigor.  
  
  
El 10 de juny de 2011, la Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre document de referència del Pla general de Mutxamel. En la versió preliminar remesa (2010) Per a l'emissió del DR, i a la qual fa referència aquest, l'àmbit del paratge es proposa quasi íntegrament com a sòl no urbanitzable de protecció ambiental.  
  
D'acord amb l'article 8 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «El planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre no es produïsca aquesta adaptació, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en el decret de declaració esmentat.»  
  
Objecte del decret  
El decret de declaració té el contingut mínim següent, d'acord amb la legislació reguladora d'aquestes figures de protecció:  
a) Una exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de Participació del paratge natural municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan hi haurà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural  
  
El present decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació de Bec de l'Àguila, d'una superfície de 468,52 hectàrees situada al nord-oest del municipi de Mutxamel, la zona més muntanyenca, i que comprén les zones del Bec de l'Àguila, barranc dels Cocons i Tossal Redó.  
  
Imatge II - Delimitació de l'àmbit del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila  
(línia roja).  
  
  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge, les dues primeres corresponen a l'ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula igualment el consell de participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge i prohibeix aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar una deterioració o regressió dels valors naturals la protecció dels quals es pretén. Se n'exclou en tot cas la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix igualment unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en l'annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquestes desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que contindrà l'ordenació detallada dels usos i activitats en el seu àmbit.  
  
  
De les normes bàsiques de protecció, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament, prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, i s'hauran d'adaptar als instruments de planejament urbanístic que s'aproven amb posterioritat. Igualment, aquestes normes s'aplicaran amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no entren en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, i que haurà de consultar-se a l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer sobre protecció de recursos de domini públic (capítol I) i el segon sobre regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
  
1) Respecte a la protecció de recursos es regulen els següents en huit seccions: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves. Es fa referència en línies generals a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions sobre aquest tema.  
Es destaca pel seu interés la regulació següent referent a aquestes matèries:  
- Recursos hidrològics: es prohibeixen les canalitzacions o dragatges de llits excepte en els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja.  
En les zones de domini públic hidràulic (dph), de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permetrà la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
  
- Sòls: es prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen per finalitat la recuperació amb finalitats ecològiques, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Es prohibeix la destrucció de bancals i dels seus marges.  
  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya, sense perjudici de la necessària obtenció de l'autorització corresponent de l'administració forestal amb l'informe previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Xarxa Natura 2000: indica que les normes de gestió de Xarxa Natura 2000 prevaldran en cas de contradicció sobre les del decret.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius amb l'obtenció prèvia d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
- Interés geològic geomorfològic i coves: fa referència a la legislació sectorial.  
  
2) En relació a la regulació d'activitats i infraestructures es regulen les següents en deu seccions: activitats extractives i mineres, activitats agràries, apicultura, gestió forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
Es destaca pel seu interés la regulació següent referent a aquestes matèries:  
- Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
- Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Les construccions o instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries existents en el moment d'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat conformement a la normativa sectorial aplicable, i podran ampliar la seua superfície amb una sèrie de condicions: la superfície ocupada per les construccions i els elements arquitectònics no podrà excedir de l'1 % de la superfície de la parcel·la i no podrà ser superior en tot cas a 200 m².  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del paratge i queda subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica.  
Es prohibeix amb caràcter general la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, muntanyisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats llevat que ja existiren a l'entrada en vigor del present decret, l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
Es permet l'allotjament públic en el paratge en la modalitat de casa de turisme rural, i només es permet en les edificacions existents, incloent-hi els usos de restauració i adequació per a allotjament en el règim de turisme rural.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, i amb caràcter general es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús al qual es destinen estiga permés per les presents normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge natural municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
Els terrenys del paratge hauran de qualificar-se en la normativa urbanística de Mutxamel com a sòl no urbanitzable protegit paratge natural municipal.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària, o abocadors, amb excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com, aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment. Hauran d'obtindre a més informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
No es permet la instal·lació de noves torres de comunicació en l'àmbit del paratge.  
En la memòria informativa presentada no s'aporten programes d'actuació, encara que s'indica que la presència d'antigues mines de l'Ocre té un important potencial turístic i que es podria aprofitar aquest recurs, rehabilitant-lo i permetent que els visitants coneguen el valor històric d'aquestes mines.  
  
Justificació del decret  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de la Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com «les zones compreses en un o diversos termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Estableix, aquest mateix article, que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, excloent-ne de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, amb la finalitat de preservar-los per a les generacions futures i de fer-los valdre com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots ells a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai proposat com a paratge natural Bec de l'Àguila posseeix valors ecològics, paisatgístics, geomorfològics i socioculturals per a la seua declaració com a paratge natural municipal, i disposa de resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiu a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant decret del Consell, amb un informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que el regula.  
  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai alhora que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús, i les qüestions relatives a la seua gestió.  
  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general s'ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, conforme al que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la proposta de decret presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
11/06/18 05/10/18 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
11/06/18 10/07/18 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. (PATRICOVA)  
11/06/18 Subd. General de Medi Natural: servei de vida silvestre  
11/06/18 Subd. General de Medi Natural: Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
11/06/18 09/07/18 Subd. General de Medi Natural: Servei de Caça i Pesca  
11/06/18 11/09/18 Servei de Prevenció d'Incendis Forestals, Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.  
  
11/06/18 20.08.2018  
10.07.2018 Servei Territorial d'Agricultura d'Alacant  
Informe enginyer agrícola  
Informe veterinari  
11/06/18 19/10/18 Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
11/06/18 02/07/18 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
11/06/18 28.06.2018  
11.07.2018 Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant  
  
Mines  
Línies elèctriques  
11/06/18 25/07/18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
11/06/18 Direcció General de Patrimoni Cultural  
11/06/18 18/06/18 Agència Valenciana de Turisme  
11/06/18 07/09/18 Demarcació de Carreteres d'Alacant, Ministeri de Foment  
11/06/18 Ajuntament d'Alacant  
11/06/18 26/07/18 Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig  
 23/08/18 Informe tècnic d'espais naturals protegits, Direcció Territorial d'Alacant  
21/09/18 01/10/18 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servei de planificació, Agència de Seguretat i Emergències (02.07.2018): informa respecte a la necessitat de modificar la redacció de l'article 34.3 de l'annex III de la proposta de decret per a tindre en compte que les competències d'aprovació dels plans de prevenció d'incendis forestals i per a l'homologació dels plans d'actuació municipal enfront del risc d'incendis municipals depenen de dos departaments: el competent en prevenció d'incendis forestals i el competent en emergències i protecció civil, respectivament.  
- Servei d'Infraestructures Turístiques, Agència Valenciana de Turisme (18.06.2018): indica que no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient en l'àmbit turístic. S'indica que els establiments d'allotjament rural que s'autoritzen hauran d'ajustar-se a les normes d'ordenació turística que corresponguen segons la naturalesa de l'establiment que es tracte.  
- Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig (26.07.2018): el cap de la Secció de Medi Ambient informa que seria convenient que l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig s'adherira a la proposta de paratge de Mutxamel afegint un sector nord del seu municipi o promovent la declaració de forma independent.  
- Servei Territorial d'Indústria i Energia: Mines (28.06.2018): indica que d'acord amb l'article 122 de la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, qualsevol prohibició continguda en els instruments d'ordenació sobre activitats incloses en la Llei de mines haurà de ser motivada i no podrà ser de caràcter genèric.  
S'informa que no consten drets miners ni sol·licitats ni atorgats afectats per la proposta de decret.  
- Servei d'Ordenació del Territori (10.07.2018): s'informa que la proposta de decret es troba afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, sempre que es complisquen les consideracions efectuades.  
  
S'estableix la consideració final següent: s'incorporarà en les normes sobre regulació d'activitats i infraestructures del paratge natural municipal l'obligació del compliment de la normativa PATRICOVA en els àmbits que es troben afectats per perillositat d'inundació.  
  
- Servei de Caça i Pesca (09.07.2018): s'informa que per a compatibilitzar usos com l'acampada, senderisme, etc. amb l'aprofitament cinegètic i amb la finalitat de protegir la seguretat de les persones i els seus béns es tindrà en compte el que disposa l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana en matèria de zones de seguretat.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (25.07.2018): es remet informe de novembre de 2016 al qual es fa referència més endavant.  
- Informe veterinari, Direcció Territorial d'Alacant, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (10.07.2018): tenint en compte que existeixen en les proximitats (menys de 500 m) cinc explotacions equines no comercials de xicoteta capacitat i que la proposta de decret regula les pràctiques d'esplai i esport però s'oblida de la pràctica eqüestre i que es considera que ha de ser autoritzada en l'àmbit del paratge per ser compatible amb la conservació, així com les instal·lacions o quadres que alberguen o donen recer a aquests animals. S'efectua una proposta de modificació per a incloure la pràctica eqüestre i les instal·lacions per a albergar aquests animals.  
  
Article 27. Títol: Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats «agràries».  
Article 27.2. 1a oració: La construcció de magatzems, «quadres, corrals, mallades» i instal·lacions vinculades a l'explotació agrícola «o ramadera extensiva» requerirà la superfície mínima de parcel·la de 10.000 m²-  
Article. 29. Afegir nou punt 4: «Es considera autoritzable l'explotació per a la pràctica eqüestre dins de l'àmbit del paratge natural, segons el que es disposa en l'article 37.5»  
Article 37.5. 1a oració: La normativa d'ús públic recollida en les ordenances de gestió haurà de contindre necessàriament la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara senderisme, cicloturisme, «passejos i turisme eqüestre», etc.  
Article 48.1. Es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta en l'àmbit del paratge natural municipal, «sense perjudici del que es disposa en l'article 27.»  
(entre cometes els canvis proposats)  
  
En relació amb aquest informe, el present IATE considera que el turisme eqüestre, és a dir els passejos a cavall, és un ús que no s'ha plantejat en la proposta de decret, no obstant això, es tracta d'una activitat que és possible que s'estiga donant en existir en la proximitat explotacions equines no comercials, i en conseqüència caldria regular-la. Aquesta activitat, el turisme a cavall, s'estima que en principi pot ser compatible amb la conservació dels valors del medi si es regula adequadament, seguint determinades senderes o camins, intensitat, etc., però ha de ser el Servei de Gestió d'Espais Naturals protegits qui valore i considere que pot donar-se i determine la seua regulació establint sota quines condicions.  
Respecte a la possibilitat de modificar l'articulat per a permetre instal·lacions o quadres per a aquests animals es considera que el decret efectua una proposta sobre aquest tema, tan sols permet en relació a les instal·lacions agropecuàries les existents en el moment de l'aprovació de les presents normes, i no les instal·lacions de nova creació amb finalitat agropecuària. Aquesta és la proposta que es valora per aquest IATE.  
  
- Informe de l'enginyer agrícola, Direcció Territorial d'Alacant, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (10.07.2018): s'indica que s'observen de la proposta de decret efectes significatius en l'àmbit agrícola, ja que existeixen parcel·les qualificades de sòl no urbanitzable de caràcter agrícola que figuren en SIGPAC com a terres arables que actualment es troben com a reserva de sòl per a ser destinat al cultiu de fruites i hortalisses en hivernacle i aquest ús es troba prohibit pel futur decret (article 26).  
  
S'indica a més que no s'observa que la proposta siga totalment o parcialment incompatible amb la legislació sectorial vigent en matèria d'agricultura.  
Respecte a l'article 26 del decret, com les pràctiques agrícoles que es realitzen sota túnel o hivernacle són principalment cultius de regadiu, es considera pertinent demanar informació a la comunitat de regants afectada (Sindicats de Regs de l'Horta d'Alacant la direcció de la qual és: plaça Nova núm. 26, entresòl, 03110 Mutxamel, l'amplitud i nivell de detall amb què ha de ser estudiat aquest aspecte en l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
El criteri fonamental que ha de ser considerat en l'elaboració de la versió inicial de la proposta de decret, és que la implantació del paratge natural no impedisca el desenvolupament de les activitats agrícoles que es desenvolupen en la zona afectada.  
En relació a l'informe, el present IATE considera que la regulació proposada en l'esborrany que prohibeix amb caràcter general les pràctiques agrícoles en la modalitat d'hivernacle o túnel és adequada per a la conservació dels valors de l'àmbit, entre aquests el paisatge i la fauna de zones obertes, i no ocasionarà efectes negatius significatius ambientals, al contrari els evitarà.  
  
- Informe del tècnic d'espais naturals protegits, Direcció Territorial d'Alacant, Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (10.07.2018): informa desfavorablement sobre la proposta de declaració del paratge natural municipal formulada per l'Ajuntament amb els arguments següents en síntesis:  
1. S'indica que la principal motivació per a la seua declaració és, a priori, el proteccionista/conservacionista, no obstant això en la memòria s'indica expressament que hi ha la intenció d'ampliar l'oferta de serveis ambientals als ciutadans (oci en la naturalesa, oferta educativa, etc.) i que l'ajuntament té l'interés a assumir la gestió perquè així s'agilitaran els tràmits burocràtics relacionats amb aqueix espai.  
  
En la mateixa memòria s'indica que la declaració del paratge podria contribuir a incrementar significativament la presència humana en la zona el que ocasionaria una sèrie d'amenaces (per exemple risc d'incendis forestals, increment del trànsit de vehicles, etc.). Indica que s'ha pogut comprovar en la zona l'ús intensiu d'aquest espai pels ciclistes que contribueixen a la degradació de l'entorn.  
En conseqüència es donaria la paradoxa que la declaració del paratge podria contribuir, en la pràctica a agreujar els problemes ambientals que pateix aquest espai com a conseqüència de l'efecte crida i el consegüent increment de l'afluència de visitants en la zona.  
2. La memòria no revela els mecanismes de gestió i de finançament de l'espai una vegada declarat aquest, la qual cosa denota la falta de compromís real per part de l'ajuntament en l'adequada administració i maneig de l'espai, ja que considera la declaració com un fi en si mateix i no com el que és, un mitjà per a poder gestionar convenientment el dit espai, per a això es necessita una adequada planificació i suficient dotació de recursos econòmics.  
3. L'existència de la forest d'utilitat pública núm. 41 «Bec de l'Àguila» propietat de la Generalitat Valenciana i de la ZEPA «Riu Montnegre» planteja un conflicte de competències entre l'administració local i l'autonòmica i incorre en una duplicitat administrativa manifesta. S'indica que ambdues figures de protecció ofereixen a aquest espai un règim de protecció proporcionat i suficient als valors existents que es veu complementat per la normativa reguladora del medi natural (forestal, vida silvestre, etc.).  
En relació a l'informe, el present IATE valora la proposta de regulació d'usos efectuada en l'esborrany de la declaració. La proposta efectuada regula els usos públics de forma concreta i s'estima ambientalment acceptable, en l'àmbit de pla, per a evitar efectes negatius significatius sobre els valors del medi, alguns dels quals segons l'informe es donen actualment. No obstant això, la seua eficàcia dependrà de la gestió que es duga a terme per part de l'ajuntament.  
La proposta de regulació d'usos respecta la legislació sectorial forestal i dels espais Xarxa Natura 2000.  
  
- Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (01.10.2018): aquest informe es va emetre a sol·licitud del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica i en relació amb l'informe del tècnic d'espais naturals protegits de la Direcció Territorial d'Alacant de data 10.07.2018.  
S'indica el següent:  
Com a antecedents es destaquen:  
- El 14/VI/2016 el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits emet informe favorable en relació al criteri de conformitat per a la tramitació del paratge denominat Bec de l'Àguila com a paratge natural municipal.  
- El 17/VI/2016, la Direcció General emet el criteri de conformitat per a la tramitació del paratge natural municipal Bec de l'Àguila.  
En relació al punt primer i segon de l'informe: «Però la figura de paratge natural municipal té, entre altres funcions, l'ús públic sostenible ordenat del medi natural i, en aquest sentit, la seua protecció es regula mitjançant unes normes bàsiques d'ordenació. Aquesta regulació té com a finalitat, entre altres impactes, la protecció dels esmentats així com garantir la sostenibilitat de l'ús ordenat del medi.».  
  
«En relació al tercer punt, cal esmentar que l'Ajuntament de Mutxamel aporta un programa de gestió en el qual es descriuen les actuacions principals a dur a terme en el paratge natural proposat.»  
En relació al quart punt s'indica que els òrgans competents (Servei de Vida Silvestre i Servei d'Ordenació i Gestió Forestal) en les matèries relatives a les afeccions esmentades no han informat que amb la declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila s'incorre en la duplicitat administrativa adduïda en l'informe de la Direcció Territorial d'Alacant.  
«A més, es donen casos en què en el mateix àmbit territorial hi ha espais naturals protegits (parcs naturals), forests d'utilitat pública i/o espais de la Xarxa Natura 2000.  
La legislació forestal regula els aspectes sectorials de la seua matèria deixant els aspectes relatius a la protecció integral del patrimoni natural (els ecosistemes, els hàbitats, la fauna, la flora, ?) i del territori a la legislació d'espais naturals protegits.  
Finalment, cal esmentar que l'Ajuntament de Mutxamel entraria a participar en l'administració de la protecció i la gestió de l'espai natural protegit en l'àmbit local amb la declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila. Un exemple, seria la possibilitat d'adopció conjunta de mesures per a afavorir la presència d'espècies d'ocells amb la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural».  
L'informe conclou en el següent sentit: «Per tot el que s'ha exposat, el Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila compleix les condicions per a la seua tramitació i, en conseqüència, la proposta d'avaluació del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila, iniciada per l'Ajuntament de Mutxamel, compta amb l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits que va emetre informe favorable el 14/VI/2016 al qual em remet.».  
  
- Informe Servei de Prevenció d'Incendis (11.09.2018): conclou que de les normes bàsiques de la proposta de decret no és previsible que es deriven efectes negatius significatius sobre el medi ambient, en l'àmbit de les competències de la Direcció General de Prevenció d'Incendis.  
  
Es donen referències legals a tindre en compte respecte a prevenció d'incendis forestals i s'adjunta informe general del servei en relació a les mesures de prevenció a adoptar en zones d'interfície urbana-forestal.  
  
S'indica a més que en la prevenció d'incendis forestals a Mutxamel s'ha de considerar com a document de referència el Pla de prevenció d'incendis forestals de la Demarcació d'Altea aprovat segons resolució de 2 de juliol de 2013. El municipi no té aprovat el Pla local de prevenció d'incendis forestals que seria el document amb caràcter normatiu més eficaç en relació amb les afeccions en prevenció d'incendis en la interfície urbana-forestal. Aquesta normativa podria fer-se efectiva en forma d'ordenances municipals, o d'una altra índole, que puga dictar l'ajuntament de Mutxamel. Recorden que és de compliment obligatori disposar del pla referit.  
A l'efecte d'afeccions en la interfície indiquen que caldria ressenyar i assumir en el pla local l'indicat en l'article del Decret 98/2013, de 3 de maig, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial de la Comunitat Valenciana, a més d'altres mesures d'autoprotecció, les urbanitzacions situades en terreny forestal, o en els seus voltants.  
  
S'indica que el municipi disposa de pla local de cremes a l'efecte de la regulació de l'ús del foc en l'eliminació de restes agrícoles.  
  
El present IATE estima que no cal modificar l'esborrany del decret respecte a aquest assumpte en tractar-se de qüestions que en tot cas s'hauran de complir legalment per establir-se així en la normativa o plans sectorials.  
  
- Informe de l'enginyer cap de la demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana (07.09.2018): informa que respecte a les matèries de competència del Ministeri de Foment la proposta resulta parcialment incompatible amb la legislació sectorial de carreteres aplicable a la Xarxa de Carreteres de l'Estat.  
Per tant, ha de modificar-se la proposta de decret en els aspectes següents:  
1. La delimitació de l'àmbit del paratge natural ha d'excloure expressament les zones de servitud i de limitació a l'edificabilitat de l'AP-7, circumval·lació d'Alacant, definida en la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i excloure'n, així mateix, les zones de servitud acústica definides en la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll.  
  
2. La redacció de l'article 49.3 de les normes bàsiques del decret ha de fer esment exprés a la legislació sectorial estatal (Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, Llei 8/1972, de 10 de maig, de construcció, conservació i explotació d'autopistes en règim de concessió i Reial decret 1812/1944 de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament general de carreteres).  
El present IATE considera que ha de modificar-se la proposta en els aspectes indicats pel Ministeri de Foment. Les zones de servitud de protecció i de limitació de l'edificabilitat d'acord amb la Llei 37/2015 abans referida té límits precisos, 25 i 50 metres respectivament per a autopistes i autovies. La zona de servitud acústica depén d'un mapa de soroll que elaborarà l'administració competent, i es desconeix si està elaborat i la distància que suposarà. En conseqüència, respecte a l'exclusió de la zona de servitud acústica s'estima que haurà d'excloure's o modificar el decret de manera que s'hi incloga l'obligació de complir les condicions d'ús que impose la legislació sectorial o l'òrgan competent respecte a aqueixa infraestructura, i en aquest últim cas haurà d'obtindre informe favorable del Ministeri de Foment, demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana.  
  
  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (05.10.2018.): informa que és de preveure que el pla proposat tinga efectes positius en el paisatge en tant que se li proporciona un règim jurídic per a la protecció dels valors ambientals, sempre que incorpore la documentació en matèria de paisatge i els canvis en la normativa plantejats en l'informe.  
Completarà la memòria justificativa:  
a) Caracterització i valoració del paisatge de l'àmbit mitjançant una breu descripció, escrita i gràfica, de les unitats de paisatge i els recursos paisatgístics que el configuren (apartat c de l'annex II de la LOTUP), de manera que es caracteritzen els valors paisatgístics, fites i elements singulars als quals fa referència l'article 21 (apartats 1, 2 i 5) de les normes bàsiques d'ordenació.  
b) Anàlisi visual bàsica mitjançant la determinació de la visibilitat del paisatge a partir de la identificació dels principals punts d'observació i recorreguts que puguen existir en l'àmbit, justificat mitjançant cartografia i fotografies (apartat 4t c) de l'annex I de la LOTUP), de manera que s'identifiquen, si escau, els llocs de gran incidència visual i les conques visuals indicades en els apartats 1 i 5 de l'article 21 esmentat anteriorment.  
c) Les normes d'ordenació bàsica han d'entendre's com a mesures d'integració paisatgística previstes en l'apartat g de l'annex II LOTUP. La memòria justificativa conté un Pla d'actuacions que podria ser la base del programa d'implementació previst en l'apartat i de l'annex II de la LOTUP.  
Respecte de les normes d'ordenació bàsica, que constitueixen les mesures d'integració paisatgística, ha de tindre's en compte les observacions següents:  
- En l'apartat 1 de l'article 21, referit a impacte paisatgístic s'opta exclusivament per mesures d'emmascarament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. Considerant que aquestes mesures no són suficients per a garantir la implantació d'usos, activitats i infraestructures amb el paisatge de rellevant valor afectat i la infraestructura verda, s'haurà de substituir la condició inicialment proposada per l'exigència per a qualsevol implantació en l'àmbit d'un estudi d'integració paisatgística que determine l'adequada localització dels usos i activitats a implantar i les mesures d'integració paisatgística a aplicar.  
En aquest sentit, es proposa la següent redacció alternativa per a l'apartat 1 de l'article 21:  
«Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les diferents infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual i requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que determine la seua adequada localització i, en cas de resultar compatibles, establisca les mesures d'integració paisatgística a aplicar».  
- Així mateix, seria convenient fer referència expressa al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per al manteniment del caràcter del lloc. Per a això, es proposa afegir al final de l'apartat 5 de l'article 21, el següent:  
«[?] i per al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per a la preservació del seu caràcter paisatgístic».  
- Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant (19.10.2018): l'informe realitza una sèrie de consideracions territorials sobre aquest tema. S'indica que la legislació d'aplicació és el Decret 161/2004, de 3 de setembre, de regulació dels paratges naturals municipals. No obstant això, el present IATE indica que el mateix ajuntament, d'acord amb l'expedient de declaració del paratge, va manifestar l'adaptació del procediment per a la declaració del paratge a les determinacions del Decret 15/2016.  
  
Es destaquen les següents:  
- «El document definitiu haurà d'adequar el contingut de l'article 47 de la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV, és a dir zona rural protegida natural (ZRP-NA) i aclarir si les edificacions existents d'arquitectura tradicional permeten l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.»  
- S'indica la incongruència entre els articles 38.2 i 3 i 48 que prohibeixen la construcció d'edificacions turístiques, recreatives i esportives i les construccions de nova planta, respectivament, l'article 27 que permet les construccions i instal·lacions agrícoles i l'article 49.5 que permet les d'obra pública.  
  
El present IATE estima respecte a les consideracions territorials efectuades que, prèviament a la seua aprovació definitiva, les haurà de prendre en consideració el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, és a dir, valorar-les i, si escau, adoptar-les.  
I respecte a les qüestions següents:  
- S'adequarà l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge.  
  
- S'aclarirà la redacció de l'article 48 que prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta en l'àmbit del paratge per a evitar confusió, atés que en l'article 27.3 es permet la construcció de nova planta de casetes d'eines i en els articles 27.2 i 49.5 s'entén que es permeten la construcció de nova planta de magatzems i instal·lacions vinculades a l'explotació agrícola i d'edificacions per a obres d'infraestructura (línies elèctriques, xarxa viària) d'interés general proposades per l'administració pública. En conseqüència, en l'article 48.1 es mantindrà la prohibició establida, però indicant que excepte en aquells casos en què es permet en el mateix decret.  
El present IATE considera que la regulació que estableix el decret en relació a la construcció d'edificacions noves que es permeten abans esmentades, agrícoles i d'obra pública, i a la construcció d'edificacions i instal·lacions que es prohibeixen abans referides (edificacions turístiques i recreatives i instal·lacions esportives) no genera en l'àmbit del pla efectes negatius significatius.  
  
En l'expedient administratiu remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits consten informes, dels quals es destaca:  
  
- Servei de Vida Silvestre (18.10.2016): «La zona que es pretén declarar com a paratge natural municipal s'inclou íntegrament dins de ZEPA (Zona d'Especial Protecció per a les Aus) denominada «Riu Montnegre» (ES0000460). La seua inclusió en la Xarxa Natura 2000 es va deure, entre altres motius, al fet que en aquesta zona es donen cita les millors poblacions de la Comunitat Valenciana de cuaenlairat (Cercotrichas galactotes) i pinsà trompeter (Bucanetes githagineus), ambdues espècies incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada com a «vulnerables» (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat).  
La zona del Bec de l'Àguila a Mutxamel, que ocupa sobretot el vessant de solana, més abrupta i amb menys densitat de pins, mantenia fins fa uns pocs anys algunes parelles de cuaenlairat, concentrades sobretot als voltants de la microreserva de flora del Bec de l'Àguila, encara que en els últims anys no s'ha pogut comprovar la nidificació.  
  
- D'altra banda, i respecte al pinsà trompeter, les parelles censades en l'actualitat també se situen fora de la zona proposada com a paratge natural municipal, encara que és factible observar alguns exemplars en dispersió.»  
Si indica que amb la declaració del paratge natural municipal, l'Ajuntament, amb el suport de la conselleria, podria posar en marxa algunes mesures de gestió de les zones tendents a fer més atractiu l'hàbitat per a la fauna en general, i per al pinsà trompeter (Bucanetes githagineus) i el cuaenlairat (Cercotrichas galactotes) en particular. En concret, entre aquestes mesures es podria incloure el control de les poblacions de blanca (Pica pica), especialment perjudicials per al cuaenlairat, o la instal·lació d'algun punt d'aigua permanent que servira per a la reproducció d'amfibis i abeurador d'ocells, incloent-hi el pinsà.  
  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (04.11.2016):  
«Des del punt de vista de l'organisme de conca, hauria de tindre's en compte el principi rector del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, perquè el projecte de paratge natural municipal siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, als efectes que aquest regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.  
  
Han de quedar estàlvies totes les competències que la legislació vigent atribueix a l'Estat en relació amb el domini públic hidràulic.  
D'acord amb el que es disposa en l'article 9 del reglament del domini públic hidràulic, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de l'esmentada zona de flux preferent.  
Les actuacions, si escau, previstes, hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les autoritzacions administratives corresponents.  
Per l'àmbit del paratge discorre la conducció Rabassa-Fenollar-Amadorio.  
En tot cas, d'acord amb els articles 9.2 i 48.1 de les normes bàsiques d'ordenació del paratge que figuren en el projecte de decret, ha de resultar compatible la protecció del paratge amb les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics dels llits i de la conducció Rabassa-Fenollar-Amadorio, així com la realització d'obres d'infraestructura en aquests.»  
En l'expedient administratiu de declaració del paratge es respon a l'al·legació, i s'indica que es preveuen en l'esborrany les competències de l'Estat.  
  
- Enginyer de muntanyes de la demarcació forestal d'Altea (19.01.2017): s'indica que «no s'adverteix cap dificultat per a la seua viabilitat [...]» Si bé hauria de citar-se el Decret 58/2013, de 3 de maig del Consell (PATFOR). A més hauria de fer-se esment a les facultats d'administració i gestió que corresponen a la Generalitat Valenciana, en virtut de la normativa forestal vigent, com a titular de la forest pública catalogada núm. 41 Bec de l'Àguila.  
En la normativa d'esborrany del decret es recullen aquestes recomanacions.  
  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni (19.05.2017): considera suficient la previsió que es fa en l'esborrany del decret respecte al patrimoni cultural immaterial, sense perjudici de la seua necessària identificació i protecció d'acord amb les categories que corresponguen de conformitat amb la normativa de patrimoni cultural que resulta aplicable.  
  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Descripció de l'àmbit:  
Comprén una superfície de 468,52 hectàrees al nord-oest del municipi de Mutxamel, d'acord amb el projecte de decret, constituïda en gran part per relleus muntanyencs abruptes de calcàries i margues cretàciques. Es tracta de terrenys que presenten, en una part important, una erosió alta, destacant els cims del Bec de l'Àguila, el Savinar i el Tossal Redó per damunt de 400 metres, travessant el paratge de NO a SE el barranc dels Cocons. És un paisatge obert amb vegetació majoritàriament de baix port.  
Són quasi íntegrament terrenys forestals, una part estratègics, encara que una part àmplia d'aquests són antics bancals de cultiu de secà, majoritàriament d'ametlers. La zona sud-est de l'àmbit presenta un relleu ondulat o fortament ondulat amb una gran superfície d'antics cultius abandonats colonitzada per vegetació forestal d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. Una part important de la superfície de l'àmbit és forest catalogada Bec de l'Àguila.  
  
Bioclimàticament es tracta d'una zona termomediterrània semiàrida. La vegetació forestal està constituïda en gran part per matolls tipus timoners (Stipo tenacissimae-Sideritidetum leucanthae), fenassars (Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi), espartars (Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae) i espartars bords (Dactylido hispanicae-Lygeetum sparti), i en determinades zones es presenten pinedes de pi blanc (Pinus halepensis), procedents en alguns casos de repoblació. En algunes zones, puntualment, queden restes d'espinars i llentiscles (Chamaeropo humilis-Rhamnetum lycioidis).  
La major part de la zona es troba en l'àmbit de la ZEPA Riu Montnegre en la qual destaquen diferents espècies d'ocells de zones obertes com el cuaenlairat i el pinsà trompeter, ambdues espècies incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçada com a «vulnerables» (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat). En el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica s'està tramitant l'avaluació ambiental de les normes de gestió, entre altres, de l'espai de Xarxa Natura 2000 Riu Montnegre (Exp.: 17/2013EAE), i sobre les quals es va emetre document d'abast en data 9 de febrer de 2017.  
  
En l'àmbit del paratge es troba la microreserva vegetal Bec de l'Àguila, en la qual destaca la presència de Vella lucentina, present també en altres zones de l'àmbit.  
Hi ha en determinades zones risc de lliscament baix i mitjà, així mateix perillositat d'inundació geomorfològica.  
Hi ha poques edificacions en l'àmbit del paratge, però en el seu entorn hi ha tres zones amb edificacions tipus habitatge unifamiliar aïllat: al sud-oest i al sud en sòl no urbanitzable, part de protecció especial i part agrícola, i al nord-est en sòl urbà.  
Al sud i sud-est de l'àmbit del paratge hi ha grans superfícies amb cultius sota plàstic.  
També cal assenyalar la presència de les antigues mines d'ocre en el barranc de Cocons.  
  
Anàlisi de la proposta:  
Es procedeix a analitzar la proposta de decret fonamentalment en relació a les normes bàsiques d'ordenació, ja que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el medi.  
  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: el decret suposarà en un futur el canvi de qualificació de part de l'àmbit del paratge en passar de sòl no urbanitzable agrícola a sòl no urbanitzable protegit. Respecte a la resta de l'àmbit continuarà sent sòl no urbanitzable protegit però la regulació d'usos suposa un canvi respecte a l'actual existent. Aquesta regulació és més precisa i adaptada a la conservació dels valors de l'àmbit.  
  
El decret regula, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix el paratge. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, i matisa i estableix una sèrie d'especificacions sobre aquest tema amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguirà el que es disposa en les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no entren en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
La regulació establida suposa un marc per a projectes, igual que l'actual planejament, i en aquesta es recorda l'obligació de sotmetre els projectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan així ho establisca la legislació sectorial vigent.  
La regulació establida respecte a l'avaluació ambiental de plans i projectes s'estima adequada, però la terminologia utilitzada ha d'adaptar-se a la legislació sectorial vigent: s'ha de fer referència al règim d'avaluació ambiental i no d'avaluació d'impacte ambiental en fer referència a plans i projectes, i en conseqüència ha de modificar-se la redacció de l'article 5.  
Es modificaran les referències a la necessitat d'informe de l'article 49.4 de la conselleria competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 49.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[?]amb excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.»  
Ha de dir: «[?]amb excepció de les obres d'infraestructures o actuacions competència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com aquelles declarades d'interés general propostes per les administracions públiques, sempre que, es demostre la impossibilitat o inviabilitat d'ubicacions alternatives i es tramite, quan així ho exigisca la legislació sectorial vigent, l'avaluació d'impacte ambiental.».  
  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que pretenen protegir-se (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de l'adequada aplicació del decret.  
La proposta de decret regula els usos i estableix la prohibició de determinats usos incompatibles com l'activitat minera i en uns altres s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 25 de la proposta de decret, es considera justificada per no estimar-se compatible amb la conservació dels valors aquest tipus d'activitat. Tenint en compte la informació proporcionada pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant no resulta necessari l'establiment de perímetres de protecció.  
  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació del Territori s'incorporarà en les normes sobre regulació d'activitats i infraestructures del paratge natural municipal l'obligació del compliment de la normativa PATRICOVA en els àmbits que es troben afectats per perillositat d'inundació.  
En relació amb la secció de Xarxa Natura, es rectificaran les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 atés que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015 que va canviar la redacció i el número de l'article (46).  
En relació amb l'afecció al paisatge es preveuen efectes positius en aquest, no obstant això, s'efectuaran canvis en la normativa proposada d'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, així com es modificarà la memòria justificativa d'acord amb el referit informe, i s'haurà d'obtindre l'informe favorable del servei esmentat.  
  
S'efectuarà la correcció sol·licitada per l'Agència Valenciana de Seguretat i Emergències.  
En relació amb l'activitat cinegètica i d'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca es farà referència al que es disposa en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana en matèria de zones de seguretat.  
Es considera necessari que la memòria informativa identifique totes aquelles edificacions existents que són susceptibles d'usar per a l'allotjament de turisme rural, incloses aquelles existents susceptibles de restauració i adequació.  
Tenint en compte el que s'ha indicat no es considera que es produïsquen efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del pla, al contrari, tindrà efectes positius sobre el medi, no obstant això, hauran de dur-se a terme les modificacions apuntades en aquest punt de l'informe.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació al Decret de declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila en el terme municipal de Mutxamel (Alacant), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el referit decret no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del decret es modificarà el següent:  
1.1. Respecte a la proposta de decret:  
a. Es modificarà la redacció de l'article 34.3 d'acord amb l'informe del Servei de Planificació de l'Agència Valenciana d'Emergències de manera que es tinga en compte que la competència d'aprovació dels plans de prevenció d'incendis forestals i per a l'homologació dels plans d'actuació municipal enfront del risc d'incendis municipals depenen de dos departaments diferents: el departament competent en prevenció d'incendis forestals i el departament competent en emergències i protecció civil, respectivament.  
  
b. Si incorporarà en les normes sobre regulació d'activitats i infraestructures del paratge natural municipal l'obligació del compliment de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) en els àmbits que es troben afectats per perillositat d'inundació.  
  
c. La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «Article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals».  
  
Ha de dir «Article 5. Règim d'avaluació ambiental.»  
On diu: «1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al «règim d'avaluació ambiental» establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en aqueix moment.»  
Ha de dir: «1. Els plans projectes, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.».  
  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
Ha de dir: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
d. Es corregirà la redacció de l'article 49.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.»  
Ha de dir: «[?] a excepció de les obres d'infraestructures o actuacions competència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com aquelles declarades d'interés general proposades per les administracions públiques, sempre que, es demostre la impossibilitat o inviabilitat d'ubicacions alternatives i es tramite, quan així ho exigisca la legislació sectorial vigent, l'avaluació d'impacte ambiental.».  
e. La redacció de l'article 49.4:  
On diu: «[...] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient [...]»  
  
Ha de dir: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits [...]».  
   
f. En relació amb la secció de Xarxa Natura es rectificaran les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 sobre la base de la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
  
g. En relació amb l'activitat cinegètica es farà referència al que es disposa en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana en matèria de zones de seguretat.  
h. Es compliran les condicions establides en l'informe de l'enginyer cap de la demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana:  
  
1. La delimitació de l'àmbit del paratge natural ha d'excloure expressament les zones de servitud i de limitació a l'edificabilitat de l'AP-7, circumval·lació d'Alacant, definida en la Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, i excloure'n, així mateix, les zones de servitud acústica definides en la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll.  
  
2. La redacció de l'article 49.3 de les normes bàsiques del decret ha de fer esment exprés a la legislació sectorial estatal (Llei 37/2015, de 29 de setembre, de carreteres, Llei 8/1972, de 10 de maig, de construcció, conservació i explotació d'autopistes en règim de concessió i Reial decret 1812/1944 de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament general de carreteres).  
No obstant això, respecte a l'exclusió de la zona de servitud acústica, es podrà optar per aquesta opció, o modificar el decret de manera que s'incloga l'obligació de complir en aquesta les condicions d'ús que impose la legislació sectorial o l'òrgan competent respecte a aqueixa infraestructura, en aquest últim cas s'haurà d'obtindre l'informe favorable del Ministeri de Foment, demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana.  
i. Es modificarà la redacció dels apartats 1 i 5 de l'article 21 del decret en el sentit següent:  
- Nova redacció de l'apartat 1 de l'article 21:  
«Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les diferents infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual i requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que determine la seua adequada localització i, en cas de resultar compatibles, establisca les mesures d'integració paisatgística a aplicar».  
- S'afegirà al final de l'apartat 5 de l'article 21 el següent: «[?] i per al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per a la preservació del seu caràcter paisatgístic».  
j. El Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits en relació al possible ús de turisme eqüestre (passejos a cavall) serà qui valore i considere que pot donar-se aquest ús i, si escau, determine la seua regulació.  
  
k. S'adequarà l'article 47 de les normes de protecció (annex III) en relació a la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i es precisarà si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP, però sempre que es tracte per a actuacions i usos permesos en el paratge.  
  
l. Es mantindrà la prohibició establida en l'article 48.1 però indicant que excepte en aquells casos en què es permet en el mateix decret.  
  
1.2. Les consideracions territorials efectuades en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant de data 19.10.2018 les haurà de prendre en consideració, és a dir, valorar-les i, si escau, adoptar-les, el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
1.3. Es completarà la memòria justificativa del paratge natural municipal d'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i s'obtindrà informe favorable d'aqueix servei:  
a) Caracterització i valoració del paisatge de l'àmbit mitjançant una breu descripció, escrita i gràfica, de les unitats de paisatge i els recursos paisatgístics que el configuren (apartat c de l'annex II de la LOTUP), de manera que es caracteritzen els valors paisatgístics, fites i elements singulars als quals fa referència l'article 21 (apartats 1, 2 i 5) de les normes bàsiques d'ordenació.  
b) Anàlisi visual bàsica mitjançant la determinació de la visibilitat del paisatge a partir de la identificació dels principals punts d'observació i recorreguts que puguen existir en l'àmbit, justificat mitjançant cartografia i fotografies (apartat 4t c) de l'annex I de la LOTUP), de manera que s'identifiquen, si escau, els llocs de gran incidència visual i les conques visuals indicades en els apartats 1 i 5 de l'article 21 esmentat anteriorment.  
1.4. La memòria informativa s'ampliarà identificant totes aquelles edificacions existents que són susceptibles d'usar per a l'allotjament de turisme rural, incloses aquelles existents susceptibles de la seua restauració i adequació.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del decret en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica en relació al Decret de declaració del Paratge Natural Municipal Bec de l'Àguila en el terme municipal de Mutxamel, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 d'octubre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant  
Promotor: Autoritat Portuària d'Alacant  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
  
Localització: terme municipal d'Alacant (Alacant)  
Expedient. 26-18-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 25 d'octubre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, en els termes següents:  
  
En data 1 de juny de 2018 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant.  
  
1. Documentació aportada. El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant remet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació relativa a la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, consistent en un esborrany de la modificació puntual i un document inicial estratègic (DIE), segons el que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP); s'adjunta ofici de l'Autoritat Portuària d'Alacant en què sol·licita l'inici de l'avaluació ambiental simplificada de la modificació. La documentació, amb data de redacció abril de 2018, es presenta en format paper i digital.  
  
2. Model territorial vigent.  
2.1. Informació territorial. El municipi d'Alacant, capital de la província del mateix nom, amb una superfície de 201,27 km² i una població de 329.988 habitants (segons dades de l'INE per a 2017) Pertany a la comarca de l'Alacantí i dista 420 km de la capital de l'Estat. Limita amb termes municipals següents:  
- al sud: Elx  
- a l'oest: Monforte del Cid i Agost  
- al nord: Tibi, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant i el Campello  
- a l'est: el mar Mediterrani.  
2.2. Planejament vigent. El planejament vigent en el municipi d'Alacant és el Pla general municipal d'ordenació urbana d'Alacant (PGMOOA), aprovat definitivament per Resolució del conseller competent en urbanisme en data 27 de març de 1987; la normativa del pla es va publicar en el BOP de 14 de maig de 1987. Aquest Pla, per les dates de redacció i aprovació, no va ser sotmés a avaluació ambiental.  
  
En data 14 de juliol de 2008, l'Ajuntament d'Alacant presenta en la Direcció General de Gestió del Medi Natural document consultiu per a donar inici a l'avaluació ambiental estratègica de la revisió del Pla general (exp. 54-2009-EAE). En data 1 d'octubre de 2008 la directora de Gestió del Medi Natural emet document de referència.  
  
El 6 de febrer de 2015 per Acord del Ple de l'Ajuntament es desisteix de la revisió del Pla general «a fi de confeccionar un altre planejament més concorde amb les necessitats actuals.» Aquest desistiment es publica en el DOGV número 7475 de 27.02.2015.  
Els instrumentes urbanístics que regeixen en l'àmbit del port d'Alacant són el PGMOUA de 1987 i el Pla especial del port d'Alacant (PEPA), aprovat definitivament el 4 de desembre de 1992. Des de llavors s'han produït 4 modificacions puntuals del PEPA, en 1998, 2000, 2003 i, l'última aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en data 27 de maig de 2009.  
3. Descripció de la proposta  
3.1. Antecedents. El Pla general municipal d'ordenació urbana d'Alacant actualment vigent, va proposar un Pla especial del port (PEPA) com a instrument d'ordenació per a desenvolupar el que es preveu en l'Operació Integrada/3-Port (OI/3), l'objecte del qual era el de compatibilitzar el desenvolupament i funcionament del port amb el seu emplaçament en una situació estratègica de la ciutat; el PEPA es va redactar en 1989 i es va aprovar definitivament el 4 de desembre de 1992; aquest Pla especial va assignar als sectors 3TL i 3PL del port, els usos de terminal de passatgers i transbordadors i, possible dàrsena pesquera, respectivament.  
Mitjançant l'Ordre FOM/2491/2006, de 19 de juliol, es va aprovar el Pla d'utilització dels espais portuaris del port d'Alacant (PUEP), aquest pla va assignar l'ús nàutic-esportiu als sectors 3TL i 3PL.  
  
El 5 de setembre de 2011 s'aprova el Text refós de la Llei de ports de l'Estat i marina mercant (TRLPEMM) mitjançant Reial decret legislatiu 2/2011; en l'article 56 € Articulació urbanística dels ports, recull entre altres aspectes que:  
- Els plans generals i altres instruments d'ordenació urbanística hauran de qualificar la zona de servei dels ports estatals, com a sistema general portuari.  
- Aquest sistema general portuari es desenvoluparà a través d'un pla especial o instrument equivalent.  
- La competència per a formular aquest pla especial correspon a l'Autoritat Portuària.  
- Amb caràcter previ a la formulació del pla especial haurà de trobar-se delimitada la zona de servei del port mitjançant l'aprovació de la delimitació d'espais i usos portuaris d'aquest port (DEUP).  
  
Actualment es troba en fase final de tramitació la delimitació d'espais i usos portuaris (DEUP) del port d'Alacant, que substitueix el PUEP de 2006, i que preveu l'ús nàutic-esportiu per a la dàrsena objecte de la present modificació del PE, i l'ús complementari i auxiliar per a les esplanades dels molls que conformen aquesta dàrsena.  
  
3.2. Objecte i justificació. La modificació núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, que es tramita ara, pretén actualitzar els usos de dues zones concretes del port d'Alacant: la dàrsena exterior, en el seu extrem est, en la qual es localitzen els sectors 3TL i 3PL i, una part del sector 3MP de la unitat de ponent dedicat a concessions per a usos industrials i de magatzematge; sense introduir canvis en la configuració de l'actual infraestructura portuària ni ocupar nous espais terrestres o marins i, amb la finalitat de dinamitzar aquestes superfícies que en aquests moments presenten una manifesta falta d'activitat i atractiu per a la iniciativa privada, a causa de l'obsolescència dels usos que els assigna el Pla especial vigent.  
3.3. Àmbit. La modificació opera en dos àmbits concrets del port d'Alacant:  
  
A. Dàrsena exterior est. L'àmbit d'actuació se cenyeix a la superfície de terra que conformen els sectors 3TL i 3PL del Pla especial. Al principi, el PEPA de 1992 va destinar aquesta dàrsena al trànsit de passatgers i com a possible instal·lació pesquera, mentre que, posteriorment, el PUEP-2006 li va assignar l'ús nàutic-esportiu. (Es pretén amb la modificació que el PEPA assumisca l'ús nàutic-esportiu).  
B. Illes de concessions per a usos industrials i de magatzematge. Aquest sector presenta una delimitació discontínua.  
- Zona nord-est, al costat de la dàrsena interior nàutica-esportiva, que disposa d'instal·lacions industrials pertanyents a concessionaris del port, edificis administratius (oficines de l'Autoritat Portuària i seu de la Capitania Marítima), barri Heliodoro Madrona, un pàrquing en altura i l'estació d'autobusos d'Alacant. La modificació proposada actua únicament sobre una part d'aquest àmbit, aquella a la qual la DEUP, en tramitació, assigna l'ús vinculat a la interacció port-ciutat.  
  
- Zona sud-oest, al costat de l'actual dàrsena pesquera, és l'espai on es concentren les instal·lacions amb usos relacionats, directament, amb les activitats logístiques del port (ZAL). La seua posada en servei va ser posterior a la primera zona abans descrita, i forma part del desenvolupament del port cap al sud; el seu ús no es modifica.  
  
  
3.4. Descripció d'alternatives  
- Alternativa 0. Segons s'indica en el DIE «l'opció de no escometre cap canvi resulta la pitjor alternativa, ja que l'obsolescència dels usos que el Pla especial assigna a aquests sectors, impedeix el seu aprofitament. De fet, ja s'estan desenvolupant, en algun cas, activitats diferents de les previstes en el Pla especial, encara que emparades pel Pla d'utilització d'espais portuaris (PUEP) vigent.»  
- Alternativa 1. Alternativa seleccionada, opta per actualitzar els usos d'aquestes àrees sobre la base de les d'àrees adjacents, i que presenten usos similars en el planejament més recent o en elaboració (PUEP i la DEUP); tot això, amb la finalitat d'aconseguir una millor integració amb l'entorn i la ciutat d'Alacant.  
  
3.5. Descripció de la proposta.  
Quant a la dàrsena exterior est, s'han analitzat els usos de les zones de la dàrsena interior que presenten usos complementaris i auxiliars de l'activitat nàutica-esportiva, utilitzant com a referència el sector més pròxim: sector 1, zona I (en roig en la imatge).  
En el cas d'aquesta dàrsena, la modificació del PEPA planteja fusionar els dos sectors, el 3TL i 3 PL, en un únic sector que passaria a denominar-se 3NL amb l'ús nàutic-esportiu, complementari i auxiliar, que li assigna el PUEP vigent, i la DEUP en tramitació. «A més, es pretén detallar els usos i ordenances urbanístiques de la superfície actual de la dàrsena en qüestió, amb la finalitat de permetre el desenvolupament de projectes, principalment per la iniciativa privada en règim de concessió o autorització administrativa.»  
D'altra banda, quant a l'illa de concessions industrials i de magatzematge (sector 3MP), en la zona I (en groc en la imatge inferior), s'ha buscat la seua adaptació a la nova realitat del port, que ha anat desplaçant la seua activitat logística cap al sud. Per a això, s'han tingut en compte els sectors més pròxims geogràficament que presenten característiques similars, com la de la seua ubicació en la vora del port, al costat de la ciutat, i la de disposar d'espais de lliure accés ciutadà, que permeten la implantació d'usos terciaris que fomenten la integració amb la ciutat.»  
  
  
Per a aquest àmbit, la MP núm.5 manté les ordenances i els usos del PEPA, afegint a aquests 3 nous usos:  
  
Proposta d'usos de la MP núm.5 del PEPA  
Sector 3MP - Concessions industrials i de magatzematge  
Zona I (àmbit objecte de la modificació) Zona II (es mantenen els usos del PEPA)  
Producció industrial Producció industrial  
Magatzematge i comerç majorista Magatzematge i comerç majorista  
Tallers de reparació Tallers de reparació  
Producció artesanal Producció artesanal  
Estacionament Estacionament  
Oficines Oficines  
Comerç. Per la naturalesa de l'activitat s'inclouen:  
- Comercial: compravenda al detall.  
- Serveis personals i d'hostaleria.  
- Sales de reunió de qualsevol tipus.  
- Sales de cinema, teatres, conferències, exposicions, etc.   
Esportiu   
Dotacional de transports: instal·lacions destinades a estació d'autobusos.   
  
  
3.6. Efectes previsibles sobre el medi ambient. En el DIE s'aporta diagnòstic de la situació del medi ambient prèvia a l'aplicació del pla, i una aproximació en matèria de qualitat ambiental en els àmbits següents:  
- Sòls. Segons s'indica en el DIE «l'àmbit de modificació se situa sobre infraestructura portuària guanyada al mar amb material de rebliment, per la qual cosa no es desenvolupa sobre sòl natural. No obstant això, on s'han desenvolupat activitats incloses dins dels epígrafs assenyalats en l'annex I del RD 9/2005, referit a la Classificació Nacional d'Activitats Econòmiques, ja es va procedir amb anterioritat al sanejament dels terrenys, com va ser l'emplaçament de l'antiga factoria de productes asfàltics (PROES)».  
- Aigua. L'Autoritat Portuària d'Alacant té identificades 5 unitats de gestió aquàtiques portuàries (UGAP), considerant el que estableix la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. «La dàrsena sobre la qual pot tindre influència l'àrea subjecta a modificació correspon a la dàrsena exterior o principal (UGAP-4). D'acord a aquesta identificació, les aigües del port d'Alacant pertanyen a la categoria CM3 - aigües costaneres mediterrànies de renovació baixa i classe MM - aigües molt modificades.  
Les aigües molt modificades es corresponen amb aigües superficials que, com a conseqüència d'alteracions físiques produïdes per l'activitat humana, han experimentat un canvi substancial en la seua naturalesa. La consecució del bon estat ecològic d'aquestes aigües implicaria modificacions estructurals que resultarien inviables per a l'activitat portuària [?]. En tot cas, es disposa de xarxa de sanejament, connectada a la xarxa de clavegueram de l'Ajuntament d'Alacant, i separativa de pluvials.»  
  
  
- Aire. «En l'àmbit en qüestió no es desenvolupen activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, per la qual cosa no estan subjectes a autorització d'emissions a l'atmosfera. No obstant això, l'APA disposa d'una xarxa perimetral de quatre captadors en continu per al control de contaminació particulada (PM10) i connectats a la xarxa valenciana (RVVCCA) en continu (24h/365dies). [?] També es disposa de 3 estacions meteorològiques per al control efectiu de la qualitat de l'aire en l'entorn portuari.»  
- Acústica. «Respecte al soroll, els usos actuals són propis d'usos recreatius, celebració d'espectacles i industrial portuari.»  
Es conclou indicant que els nous usos previstos no introdueixen impactes ambientals significatius respecte a la situació actual, ja que suposen una continuïtat dels existents en el seu entorn immediat, «les úniques variables ambientals susceptibles de ser impactades ho són en fase d'explotació i, per això, sotmeses a altres instruments d'intervenció ambiental (autoritzacions i llicències)».  
«No obstant això, el Pla sí que té capacitat d'introduir alguns condicionants en matèria de paisatge per a millorar i fer valdre l'entorn, facilitant el compliment dels objectius de qualitat paisatgística que s'han definit per l'Autoritat Portuària atesa l'especialització esportiva/terciària de l'entorn, així com de la terminal de creuers, de manera que a més es facilite l'accessibilitat als recursos paisatgístics identificats.»  
  
3.7. Mesures d'integració paisatgística del pla. Es proposa incorporar en el Pla especial condicionants d'integració paisatgística i visual en les àrees de major potencial visual, com és el cas de la dàrsena esportiva, de manera que es garantisca que les construccions que s'implanten en els àmbits de modificació no introduïsquen elements discordants que deterioren la qualitat paisatgística del seu entorn.  
Es proposen els criteris paisatgístics següents:  
«a) Les construccions tindran en consideració l'entorn existent, i no introduiran elements lluminosos i/o cromàtics discordants, excepte els estrictament necessaris en virtut de marques, funcionalitat, singularitat arquitectònica, etc.  
b) Es respectaran els elements culturals com a elements conformadors del caràcter dels paisatges, considerant-los condicionants i referents dels projectes. Per a això, es garantirà l'accessibilitat i visibilitat de l'edifici del mareògraf, fent-lo valdre.  
c) Totes les actuacions garantiran la correcta visualització i accés al paisatge. En concret, està garantida la visibilitat del castell de Santa Bàrbara, element cultural identitari de la ciutat d'Alacant, a través de la passarel·la existent.  
d) El Pla especial garantirà que el disseny dels espais públics i el viari resulte funcional amb la resta de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.»  
  
  
4. Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general, com a òrgan ambiental, i conforme al que es disposa en l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació presentada s'ha sotmés a consulta a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments:  
  
Data consulta Data informe Administració pública consultada  
- 28.05.2018 Servei Territorial d'Urbanisme  
14.06.2018 12.07.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei d'Ordenació del Territori. PATRICOVA.  
 11.07.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei d'Ordenació del Territori. PAT Alacant-Elx.  
 11.07.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei d'Ordenació del Territori. PATIVEL.  
 23.10.2018 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
 - Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. SDG de Ports, Aeroports i Costes.  
 - Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Servei de Gestió de Residus  
 - Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. DT de Medi Ambient. Contaminació Acústica.  
 - Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic.  
 - Ministeri d'Agricultura i Pesca, Alimentació i Medi Ambient. Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar.  
 04.10.2018 Ministeri de Foment. Direcció General d'Aviació Civil  
 04.10.2018 Ministeri de Foment. Direcció General d'Infraestructures ferroviàries  
 - Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
 - Ajuntament d'Alacant - Servei de Planejament  
  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae on es podrà consultar el contingut integre d'aquests.  
  
5. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud de la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Paisatge. El 23 d'octubre de 2018 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa que la modificació del Pla especial sí que tindrà incidència en la infraestructura verda i el paisatge del municipi, i que és necessària la redacció d'un instrument de paisatge, per la qual cosa atés l'àmbit i abast del Pla especial, s'haurà d'incorporar un estudi d'integració paisatgística, amb el contingut establit en l'annex II de la LOTUP.  
5.2. Risc d'inundació. PATRICOVA. El 12 de juliol de 2018 el Servei d'Ordenació del Territori informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació, analitzada la documentació relativa a la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, i tenint en compte les cartografies d'inundabilitat aplicades en virtut de l'article 10 de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), constituïdes per la cartografia del PATRICOVA i la del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI).  
  
5.3. Pla d'acció territorial de la infraestructura verda i el litoral (PATIVEL). L'11 de juliol de 2018, el Servei d'Ordenació del Territori informa que el PATIVEL no estableix cap determinació que tinga una incidència directa en l'àmbit i en l'objecte de la modificació que es proposa; per això s'emet informe favorable i s'indica que de l'actuació proposada no es derivaran efectes significatius en matèria de protecció del litoral.  
5.4. Pla d'acció territorial de les àrees metropolitanes d'Alacant-Elx (PAT Alacant-Elx). L'11 de juliol de 2018, el Servei d'Ordenació del Territori informa que el PAT Alacant-Elx es troba en fase de tramitació.  
  
El PAT identifica el port d'Alacant com un important actiu territorial, en una posició estratègica respecte al Corredor Mediterrani, a les relacions amb Àfrica i amb l'interior peninsular, per a acollir activitats logístiques, amb independència del potencial que presenta en matèria turística, recreativa i d'acolliment d'usos relacionats amb la innovació.  
  
Si informa que la modificació proposada es considera adaptada a les determinacions indicades en l'esborrany del PAT, en la mesura que suposa una diversificació d'usos i activitats que potencien l'actiu territorial que representa el port d'Alacant en l'àrea metropolitana d'Alacant-Elx. Per això s'emet informe favorable i s'indica que de l'actuació proposada no es derivaran efectes significatius en matèria de l'ordenació territorial de l'àrea metropolitana d'Alacant-Elx.  
5.5. Aviació Civil. La Direcció General d'Aviació Civil del Ministeri de Foment, en data 4 d'octubre de 2018 informa que: «La totalitat de l'àmbit de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant es troba inclosa en les zones de servituds aeronàutiques corresponents a l'aeroport d'Alacant-Elx. [?] Tenint en compte les cotes del terreny, segons la cartografia disponible, i les cotes de les servituds aeronàutiques, i atés que en l'àmbit d'estudi el marge mínim entre ambdues és de 225 metres, es considera que hi ha cota, en principi, suficient perquè les servituds aeronàutiques no siguen sobrepassades per les construccions o instal·lacions que pogueren permetre's a través de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, les quals, en tot cas, hauran de quedar per davall d'aquestes servituds, inclosos tots els seus elements (com: antenes, parallamps, ximeneres, equips d'aire condicionat, caixes d'ascensors, cartells, rematades decoratives, etc.), incloses les grues de construcció i similars.».  
  
Conclou l'informe indicant que «aquest centre directiu informa favorablement sobre la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, pel que fa a servituds aeronàutiques, amb les condicions imposades per aquest informe, sempre que les construccions proposades o objectes fixos (pals, antenes, cartells, etc.) no vulneren les servituds aeronàutiques.»  
5.6. Ferrocarrils. La Subdirecció General de Planificació Ferroviària del Ministeri de Foment, el 4 d'octubre de 2018 informa que: «la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant no resulta incompatible amb la línia ferroviària present en l'entorn ni amb la planificació ferroviària.  
No obstant això, part de la denominada zona II de les illes de concessions per a usos industrials i de magatzematge és confrontant a la línia ferroviària d'accés a l'antiga estació de Benalua, actualment en desús. Per aquest motiu, el desenvolupament futur d'aquesta zona haurà de tindre en compte les limitacions imposades en relació amb els terrenys immediats al ferrocarril que estableix la Llei 38/2015, de 29 de setembre, del sector ferroviari.  
Finalment es recorda que qualsevol activitat prevista dins de les zones amb protecció ha de ser autoritzada prèviament per part d'ADIF.»  
  
5.7. Urbanisme. El 28 de maig de 2018 el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant informa que «l'Autoritat Portuària d'Alacant està tramitant en l'actualitat la modificació de la delimitació dels espais i usos portuaris (DEUP), instrument previ que regeix els aspectes bàsics per a establir les determinacions del Pla especial per al desenvolupament del sistema general portuari, segons estableix l'article 56 del RDL 2/2011 text refós de la Llei de ports de l'Estat.  
  
Prèviament a la seua aprovació definitiva, l'Autoritat Portuària planteja aquesta modificació núm.5 en dos àmbits concrets del PEPA, que indica que són coherents amb les determinacions que ve desenvolupant en el PEPA i amb les determinacions pròpies del PEPA vigent en l'actualitat.  
Des del punt de vista de les competències d'aquest servei territorial, no s'adverteix que la proposta contravinga la normativa urbanística d'aplicació.»  
  
6. Anàlisi i valoració. Es proposa modificació de Pla especial del port d'Alacant de 1992, que incideix en sòl urbà qualificat pel PGMOOA com a dotacional xarxa primària múltiple. Aquest Pla especial es va redactar a fi d'instrumentar l'Operació integrada/3-Port (OI/3) del PGMOUA; amb posterioritat es va redactar el PUEP (Ordre FOM/2491/2006) que fixava a la dàrsena exterior est un ús diferent; i actualment es troba en tramitació la DEUP, que assumeix l'ús del PUEP i a més proposa per a l'àmbit confrontant amb el cas urbà (sector 3MP) usos vinculats a la interacció port-ciutat. Són aquests successius canvis d'ús els que porten a l'òrgan promotor a proposar la present modificació.  
- Diagnòstic de la situació actual. Dels dos àmbits en els quals opera la modificació, la dàrsena exterior est és íntegrament terreny guanyat al mar dedicat estrictament a l'ús portuari, mentre que el sòl integrat en l'illa de concessions presenta, per la seua contigüitat amb la ciutat, una certa vocació urbana (barri Heliodoro Madrona); en l'actualitat es tracta d'un sòl ocupat per instal·lacions industrials de caràcter portuari, algunes en desús, i per equipaments públics i oficines.  
  
- Descripció de l'alternativa plantejada en el document inicial estratègic. El present informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza sobre la base de la informació continguda en el document inicial estratègic presentat, redactat a l'abril de 2018. Vist l'abast i objecte de la modificació no es plantegen alternatives, únicament es presenten les determinacions proposades per als dos àmbits objecte de la modificació.  
  
- Descripció de l'única alternativa presentada. Aquesta alternativa proposa dues actuacions concretes:  
1. Unificar els sectors 3TL i 3PL, amb ús actual de terminal de passatgers i possible dàrsena pesquera, en un únic sector 3NL d'ús nàutic-esportiu.  
2. Modificar els usos del sector 3MP-Zona I, actualment concessions industrials i magatzematge, pels proposats en la DEUP d'interacció port-ciutat; el que es concreta a afegir als actuals usos permesos l'ús comercial, esportiu i dotacional de transports.  
- Valoració. En la dàrsena exterior est es localitzen els mareògrafs 1 i 2 d'Alacant, que el DIE assenyala com a recursos visuals, culturals o científics d'interés d'àmbit; no s'indica si aquests elements disposen de caràcter patrimonial d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià (LPCV), ni el tractament que el Catàleg de Béns i Espais Protegits els confereix.  
Tampoc s'esmenten en el DIE determinacions particulars respecte al tractament del barri Heliodoro Madrona, conjunt representatiu dels models utòpics de colònies obreres del primer quart de segle XX a Espanya.  
És de preveure que l'adopció de la modificació en els termes plantejats (ús comercial, esportiu, infraestructures de transport), genere un augment en la mobilitat entre la ciutat i el port. No obstant això, vist que l'ús nàutic-esportiu ja ve desenvolupant-se des de fa una dècada en la dàrsena exterior est, i que l'àmbit del sector 3MP inclòs en la modificació, es troba obert al trànsit públic, rodat i per als vianants, i connectat amb sistemes de mobilitat sostenible (bici, bus) amb la ciutat, no són previsibles efectes desfavorables sobre la mobilitat general de la zona.  
  
- Valoració de la proposta. Analitzada l'alternativa proposada atenent la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta de modificació d'usos en la dàrsena exterior est i en l'illa de concessions del port d'Alacant, es realitza sobre terrenys urbans amb qualificació com a dotacional xarxa primària múltiple, sense que en aquest àmbit es produïsquen incidències sobre elements del patrimoni natural, ni sobre el model territorial establit en la planificació urbanística municipal; els àmbits no es troben afectats per risc d'inundació; per això aquesta alternativa es podria considerar compatible a efectes ambientals en els termes proposats, i d'acord amb les consideracions finals del present acord.  
  
7. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
8. Proposta d'acord  
Conforme al que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, la submissió al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat.  
Segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant no té incidència significativa en el model territorial vigent en el municipi, no afecta elements del patrimoni natural; incideix únicament sobre un àmbit de sòl urbà consolidat pels usos als quals s'ha estat destinant. Respecte al patrimoni cultural, la modificació atendrà les determinacions que indique l'administració competent en matèria de patrimoni cultural.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per considerar que no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la seua tramitació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que es complisquen les determinacions següents:  
  
Prèviament a l'aprovació definitiva:  
1. D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'elaborarà un estudi d'integració paisatgística sobre el qual emetrà informe aquest servei, i s'incorporaran, si escau, les determinacions que s'hi establisquen a la documentació amb eficàcia normativa de la modificació del Pla especial, així com la resta de mesures amb incidència sobre la qualitat del paisatge.  
2. La modificació incorporarà entre els seus plans normatius, el Pla de servituds aeronàutiques de l'aeroport d'Alacant-Elx, i s'haurà de deixar constància expressa en la normativa de la seua documentació que cap construcció sobrepassarà les alçàries indicades en el pla de servituds (inclosos tots els seus elements com ara antenes, parallamps, ximeneres, equips d'aire condicionat, caixes d'ascensors, cartells, rematades decoratives, etc.), modificacions del terreny o objecte fix (pals, antenes, aerogeneradors incloses les pales, cartells, etc.) així com el gàlib de viari o via fèrria.  
3. S'obtindrà l'informe preceptiu i vinculant en matèria de costes de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.  
4. Se sol·licitarà informe de la Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
5. Se sol·licitarà informe de l'administració competent en la matèria de patrimoni cultural, respecte del tractament dels edificis preexistents (mareògrafs i barri Heliodoro Madrona). Si indica que per a poder obtindre l'informe previ i vinculant exigit en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, s'hauran de satisfer prèviament, per a l'àmbit afectat, les exigències de l'article 47 d'aquesta llei. Concretament s'haurà de complir el que es disposa en el Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, per a l'àmbit esmentat.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica d'aquesta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm.5 del Pla especial del port d'Alacant, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 d'octubre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 11 de desembre de 2018.- El director general de Medi natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8461, del 10-01-2019 (2018/11954)

RESOLUCIÓN de 11 de diciembre de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 22/18-EAE Mutxamel y 26/18-EAE Alicante.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8461

Fecha DOGV
:   10-01-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/11954

CVE


Fecha del documento
:   11-12-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Mutxamel](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de diciembre de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 22/18-EAE Mutxamel y 26/18-EAE Alicante. [2018/11954]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 22/18-EAE Mutxamel y 26/18-EAE Alicante.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental del decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Bec de l'Àguila  
Promotor: Dirección General de Gestión del Medio Natural y Evaluación Ambiental  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat  
Localización: Municipio de Mutxamel (Alicante)  
Expediente: 022-2018-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 25 de octubre de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Bec de l'Àguila en el término municipal de Mutxamel, en los siguientes términos:  
En fecha 8 de mayo de 2018 se recibió documentación del servicio de gestión de espacios naturales protegidos en relación con la necesidad de sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental estratégica. El servicio de evaluación ambiental estratégica comunicó que analizada la documentación podía serle de aplicación el artículo 46, apartado 3 b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
Documentación aportada  
En fecha 8 de mayo de 2018 se recibió del servicio de gestión de espacios naturales protegidos la siguiente documentación en formato digital: copia de la memoria informativa y dossier informativo y del borrador del proyecto del decreto. Se adjuntaba también el expediente administrativo.  
La documentación aportada, teniendo en cuenta el objeto y características de la propuesta de decreto, se considera suficiente para poder llevar a cabo el procedimiento de evaluación ambiental estratégica.  
  
Planeamiento vigente  
El municipio de Mutxamel dispone, como documento de planeamiento urbanístico, de homologación de normas subsidiarias aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante el 30 de enero de 1998. Las Normas Subsidiarias no se sometieron a evaluación ambiental al ser aprobadas en fecha 29.11.1989. La homologación posterior no se sometió a evaluación ambiental al no suponer una reclasificación de suelo no urbanizable de acuerdo con la legislación sectorial en ese momento.  
De acuerdo con la información disponible en la web de la conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio, en el sistema de información urbanística del planeamiento municipal en vigor, se distinguen los siguientes tipos de suelos:  
- Suelo no urbanizable de protección especial: en razón de su excepcional valor agrícola, forestal, paisajístico, histórico y cultural para la defensa de su equilibrio ecológico. Zona 13.  
Se permite únicamente la producción agropecuaria tradicional, siempre que no suponga menoscabo de la calidad del medio objeto de protección. Sólo se permitirán edificaciones vinculadas al mantenimiento del medio natural y al de los servicios públicos e infraestructuras. Como excepción, se permitirá la rehabilitación, recuperación y revitalización del patrimonio arquitectónico y masías tradicionales en los términos establecidos en el artículo 2.1.4.5.e. Las ampliaciones no superarán en ningún caso una ocupación de más del 30 % de la actual y los 200 m² totales.  
- Suelo no urbanizable común o agrícola: en relación a su relativo valor natural, agrícola o potencial explotación de sus recursos naturales debe constituir un necesario equilibrador ecológico del territorio y debe limitarse en él la edificación y los usos, no alterar su naturaleza o destino, excluyéndole de todo desarrollo urbanístico, salvo las facultades derivadas de la Ley 4/1992 del suelo no urbanizable de la Comunitat Valenciana. Zona 11.  
No se podrán realizar otras construcciones que las expresamente permitidas por los artículos séptimo y octavo de la Ley 4/1992, sobre suelo no urbanizable.  
De acuerdo con la Ley 4/92:  
Artículo 7: obras, instalaciones y servicios públicos.  
Artículo 8:  
- Previa licencia urbanística:  
· Vivienda unifamiliar y aislada.  
· Almacén vinculado a actividad agrícola, ganadera o forestal.  
· Instalaciones para explotación agrícola, forestal o cinegética  
· Explotación de canteras o extracción de áridos o tierras.  
· Actividades de servicios vinculadas funcionalmente a las carreteras.  
- DIC:  
· Actividades mineras y extractivas.  
· Actividades industriales y productivas.  
· Actividades turísticas, deportivas, recreativas, de ocio, y esparcimiento y terciarias.  
· Actividades terciarias e industriales de especial importancia.  
  
No obstante la normativa urbanística indica en su norma 11, lo siguiente:  
- Los usos permitidos serán: residencial privado unifamiliar, residencial público y hospedaje, bares, cafeterías y restaurantes, sociocultural o religioso, recreativo y espectáculos, sanitario, docente, deportivo y cementerio.  
- No se permiten los siguientes usos: residencial privado colectivo, administrativo público, oficinas, comercial, abastecimientos, industrial y garaje y aparcamiento.  
La altura máxima serán 2 plantas, 7 metros.  
- Suelo no urbanizable de protección de cauces: formado por aquellas zonas del territorio por donde discurren las aguas hacia el mar en épocas de grandes lluvias. Zona 10.  
  
  
Imagen I - Plano de clasificación del suelo de acuerdo con el vigente planeamiento. Suelo no urbanizable de protección especial (zona 13), suelo no urbanizable agrícola o común (zona 11) y suelo no urbanizable de protección de cauces (lineal, que atraviesa la zona de NO a SE). Fuente: Web de la conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio, en el sistema de información urbanística del planeamiento municipal en vigor.  
  
El 10 de junio de 2011 se emitió, por la Comisión de Evaluación Ambiental, documento de referencia del Plan General de Mutxamel. En la versión preliminar remitida (2010) para la emisión del DR, y a la que el mismo hace referencia, el ámbito del paraje se propone casi en su totalidad como suelo no urbanizable de protección ambiental.  
  
De acuerdo con el artículo 8 del Decreto 15/2016, de 19 de febrero, del Consell, de regulación de los parajes naturales municipales de la Comunitat Valenciana: «El planeamiento urbanístico de los municipios incluidos en el ámbito del paraje deberá adaptarse a la normativa básica de protección y ordenación de usos establecida por el correspondiente decreto de declaración del paraje natural municipal. Mientras dicha adaptación no se produzca, en caso de conflicto prevalecerán las determinaciones establecidas en el citado decreto de declaración.»  
  
Objeto del decreto  
El decreto de declaración tiene el siguiente contenido mínimo, de acuerdo con la legislación reguladora de estas figuras de protección:  
a) Una exposición de motivos.  
b) La delimitación textual y gráfica del paraje.  
c) La aprobación de la normativa básica de protección y ordenación de usos del paraje natural municipal.  
d) La composición del Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal, como órgano colegiado consultivo, colaborador y asesor en la gestión del espacio protegido. En dicho órgano existirá representación de la conselleria competente en materia de medio ambiente y del ayuntamiento o ayuntamientos promotores.  
e) La habilitación al ayuntamiento para dictar una ordenanza de gestión del paraje natural  
  
El presente decreto pretende la declaración como paraje natural municipal, con la denominación de Bec de L'Àguila, de una superficie de 468,52 hectáreas situada al Noroeste del municipio de Mutxamel, la zona más montañosa, y que comprende las zonas del Bec de l'Àguila, Barranc dels Cocons i Tossal Redó.  
  
Imagen II - Delimitación del ámbito del Paraje Natural Municipal Bec de l'Àguila  
(línea roja).  
  
  
El decreto regula la administración, gestión y asesoramiento del paraje correspondiendo las dos primeras al Ayuntamiento, y la última a la Dirección General del Medio Natural.  
Regula igualmente el consejo de participación del paraje, así como los medios económicos y el régimen de infracciones y sanciones.  
El decreto establece el régimen de protección del paraje prohibiendo aquellos usos y actividades cuyo desarrollo pueda suponer un deterioro o regresión de los valores naturales cuya protección se pretende. Se excluye en todo caso la utilización urbanística de los terrenos incluidos en el ámbito del espacio natural protegido.  
Establece igualmente unas normas de ordenación básica que desarrolla en su anexo III, y faculta al ayuntamiento para que en el marco de ellas desarrolle una ordenanza municipal de gestión del paraje que contendrá la ordenación pormenorizada de los usos y actividades en el ámbito del mismo.  
  
De las normas básicas de protección, anexo III, se destaca lo siguiente:  
Las normas serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal, debiendo adaptarse a las mismas los instrumentos de planeamiento urbanístico que se aprueben con posterioridad. Igualmente, se aplicarán estas normas con preferencia sobre la legislación sectorial siempre que sean más detalladas o protectoras, y que no entren en contradicción con la finalidad de la legislación sectorial.  
Establece un régimen de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente, estableciendo que deberá consultarse al órgano gestor del paraje natural municipal.  
Se distinguen dos grandes grupos de normas, el primero sobre protección de recursos de dominio público (capítulo I) y el segundo sobre regulación de actividades e infraestructuras (capítulo II).  
  
1) Respecto a la protección de recursos se regulan los siguientes en ocho secciones: recursos hidrológicos, suelos, vegetación silvestre, fauna, Red Natura 2000, paisaje, patrimonio cultural, interés geológico, geomorfológico y cuevas. Se hace referencia en líneas generales a la regulación existente en la materia, pero se establecen una serie de especificaciones al respecto.  
Se destaca por su interés la siguiente regulación al respecto de estas materias:  
- Recursos hidrológicos: se prohíben las canalizaciones o dragados de cauces excepto en los casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza.  
En las zonas de dominio público hidráulico (dph), de servidumbre y policía se conservará la vegetación de ribera no permitiéndose la transformación a cultivo de terrenos baldíos o destinados a usos forestales.  
Se establece que las edificaciones e instalaciones en el ámbito del paraje deberán disponer de un sistema de depuración adecuado capaz de evitar el riesgo para la calidad de las aguas superficiales y subterráneas.  
- Suelos: se prohíbe con carácter general la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo, salvo aquellas que tengan por finalidad la recuperación con fines ecológicos, de antiguos campos de cultivo abandonados.  
Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de estos.  
- Vegetación silvestre: se indican las formaciones vegetales de interés.  
Se establecen los criterios para realizar la extracción de madera o leña, sin perjuicio de la necesaria obtención de la correspondiente autorización de la administración forestal con el informe previo del órgano competente en espacios naturales.  
  
- Fauna: se regulan los períodos de realización de actuaciones que sean potencialmente perturbadoras de la fauna.  
- Red Natura 2000: indica que las normas de gestión de Red Natura 2000 prevalecerán en caso de contradicción sobre las del Decreto.  
- Paisaje: establece que el ayuntamiento en sus autorizaciones o informes respecto al paraje deberá tener en cuenta los efectos sobre el paisaje.  
- Patrimonio cultural: hace referencia fundamentalmente a la legislación sectorial. Se establece que los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos previa obtención de informe favorable de la Conselleria competente en materia de cultura.  
- Interés geológico geomorfológico y cuevas: hace referencia a la legislación sectorial.  
  
2) En relación a la regulación de actividades e infraestructuras se regulan las siguientes en diez secciones: actividades extractivas y mineras, actividades agrarias, apicultura, gestión forestal, actividad cinegética, actividad industrial, uso público, actividades de urbanismo y edificación, infraestructuras y actividades de investigación.  
Se destaca por su interés la siguiente regulación al respecto de estas materias:  
- Actividades extractivas y mineras: se prohíben.  
- Actividades agrarias: con carácter general se prohíben las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel. Los terrenos forestales no se podrán transformar en agrícolas ni ser considerados como tales.  
Las construcciones o instalaciones vinculadas a las explotaciones agropecuarias existentes en el momento de aprobación de estas normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, y podrán ampliar su superficie con una serie de condiciones: la superficie ocupada por las construcciones y los elementos arquitectónicos no podrá exceder del 1 % de la superficie de la parcela y no podrá ser superior en cualquier caso a 200 m².  
- Apicultura, gestión forestal y actividad cinegética: se hace referencia a la legislación sectorial.  
No obstante, la conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar limitaciones específicas respecto a especies abatibles y períodos hábiles. Los aprovechamientos forestales requerirán de autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del paraje quedando sujeta a los períodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica.  
Se prohíbe con carácter general la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.  
- Actividad industrial: se prohíbe.  
- Uso público: regula diferentes actividades como senderismo, montañismo, circulación motorizada, actos públicos, etc.  
Se prohíben los campings y campamentos públicos y privados salvo que ya existieran a la entrada en vigor del presente decreto, la acampada, la construcción de edificaciones turísticas y recreativas y la construcción de instalaciones deportivas.  
Se permite el alojamiento público en el paraje en la modalidad de casa de turismo rural, y solo se permite en las edificaciones existentes, incluyendo los usos de restauración y adecuación para alojamiento en el régimen de turismo rural.  
- Actividades de urbanismo y edificación: se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta, y con carácter general se permite la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, siempre y cuando el uso al que se destinen esté permitido por las presentes normas de protección, especialmente aquellas edificaciones que puedan preverse como equipamiento público y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del paraje natural municipal o con las actividades de gestión de los recursos naturales.  
Los terrenos del paraje deberán calificarse en la normativa urbanística de Mutxamel como Suelo No Urbanizable Protegido Paraje Natural Municipal.  
- Infraestructuras: en el ámbito del paraje se prohíbe, con carácter general, la realización de nuevas infraestructuras de cualquier tipo tales como tendidos eléctricos, de comunicaciones, red viaria, o vertederos, con excepción de las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como, aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente. Deberán obtener además informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
No se permite la instalación de nuevas torres de comunicación en el ámbito del Paraje.  
En la memoria informativa presentada no se aportan programas de actuación, aunque se indica que la presencia de antiguas minas de l'Ocre tiene un importante potencial turístico y que se podría aprovechar este recurso, rehabilitándolo y permitiendo que los visitantes conozcan el valor histórico de estas minas.  
  
Justificación del decreto  
La figura de los parajes naturales municipales, establecida por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se orienta a la creación de espacios naturales protegidos de ámbito municipal, promovidos y gestionados por las propias corporaciones locales, con la colaboración de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
El artículo 9 de la citada Ley 11/1994 fija la definición de esta figura como «las zonas comprendidas en uno o varios términos municipales que presenten especiales valores naturales de interés local que requieran su protección, conservación y mejora y sean declaradas como tales a instancias de las entidades locales». Establece, este mismo artículo, que únicamente se admitirán en estos parajes los usos y actividades compatibles con las finalidades que motivaron su declaración, excluyendo de manera expresa la utilización urbanística de sus terrenos.  
Esta figura permite, por tanto, habilitar mecanismos de protección, ordenación y gestión para valores significativos del patrimonio natural de los municipios, con el fin de preservarlos para las generaciones futuras y de ponerlos en valor como recurso ambiental. En el régimen jurídico de los parajes, estos mecanismos se traducen en normas de uso, en directrices de gestión y en programas de actuación concretos, dirigidos todos ellos a la conservación, el aprovechamiento sostenible y el uso público ordenado de estos valores.  
El espacio propuesto como paraje natural Bec de l'Àguila posee valores ecológicos, paisajísticos, geomorfológicos y socioculturales para su declaración como paraje natural municipal, disponiendo de resolución de la Dirección General del Medio Natural que le otorga el criterio de conformidad positivo a la propuesta.  
La declaración como paraje natural municipal se realiza mediante decreto del Consell, con informe de la Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental, en un procedimiento que se inicia a propuesta del ayuntamiento, de acuerdo con la legislación sectorial que lo regula.  
El decreto permite la declaración como paraje natural municipal de este espacio a la vez que establece su régimen de protección, las normas básicas de uso, y las cuestiones relativas a su gestión.  
  
Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la propuesta de decreto presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
11/06/18 05/10/18 Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
11/06/18 10/07/18 Servicio de Ordenación del Territorio, Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. (PATRICOVA)  
11/06/18 Subd. General de Medio Natural: Servicio de Vida Silvestre  
11/06/18 Subd. General de Medio Natural: Servicio de Ordenación y Gestión Forestal  
11/06/18 09/07/18 Subd General de Medio Natural: Servicio de Caza y Pesca  
11/06/18 11/09/18 Servicio de Prevención de Incendios Forestales, Dirección General de Prevención de Incendios Forestales  
11/06/18 20.08.2018  
10.07.2018 Servicio Territorial de Agricultura de Alicante  
Informe Ingeniero Agrícola  
Informe veterinario  
11/06/18 19/10/18 Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante  
11/06/18 02/07/18 Agencia de Seguridad y Respuesta a las Emergencias  
11/06/18   
28.06.2018  
11.07.2018 Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante  
Minas  
Líneas eléctricas  
11/06/18 25/07/18 Confederación Hidrográfica del Júcar  
11/06/18 Dirección General de Patrimonio Cultural  
11/06/18 18/06/18 Agencia Valenciana de Turismo  
11/06/18 07/09/18 Demarcación de Carreteras de Alicante, Ministerio de Fomento  
11/06/18 Ayuntamiento de Alicante  
11/06/18 26/07/18 Ayuntamiento de San Vicente del Raspeig  
 23/08/18 Informe técnico de espacios naturales protegidos, Dirección Territorial de Alicante  
21/09/18 01/10/18 Servicio de gestión de espacios naturales protegidos  
  
  
Los informes recibidos junto con el informe ambiental y territorial estratégico se publicarán en la siguiente página web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servicio de planificación, Agencia de seguridad y emergencias (02.07.2018): informa respecto a la necesidad de modificar la redacción del artículo 34.3 del anexo III de la propuesta de decreto para tener en cuenta que las competencias de aprobación de los planes de prevención de incendios forestales y para la homologación de los planes de actuación municipal frente al riesgo de incendios municipales dependen de dos departamentos: el competente en prevención de incendios forestales y el competente en emergencias y protección civil respectivamente.  
- Servicio de Infraestructuras turísticas, Agencia Valenciana de turismo (18.06.2018): indica que no se derivarán efectos significativos sobre el medio ambiente en el ámbito turístico. Se indica que los establecimientos de alojamiento rural que se autoricen habrán de ajustarse a las normas de ordenación turística que correspondan según la naturaleza del establecimiento que se trate.  
- Ayuntamiento de San Vicente del Raspeig (26.07.2018): el jefe de la sección de medio ambiente informa que sería conveniente que el ayuntamiento de San Vicente del Raspeig se adhiriera a la propuesta de paraje de Mutxamel añadiendo un sector norte de su municipio o promoviendo la declaración de forma independiente.  
- Servicio territorial de industria y energía: Minas (28.06.2018): indica que de acuerdo con el artículo 122 de la Ley 22/1973, de 21 de julio, de Minas, cualquier prohibición contenida en los instrumentos de ordenación sobre actividades incluidas en la Ley de Minas deberá ser motivada y no podrá ser de carácter genérico.  
Se informa que no constan derechos mineros ni solicitados ni otorgados afectados por la propuesta de decreto.  
- Servicio de ordenación del territorio (10.07.2018): se informa que la propuesta de decreto se encuentra afectada por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones normativas del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana, siempre que se cumplan las consideraciones efectuadas.  
Se establece la siguiente consideración final: se incorporará en las normas sobre regulación de actividades e infraestructuras del paraje natural municipal la obligación del cumplimiento de la normativa PATRICOVA en los ámbitos que se encuentren afectados por peligrosidad de inundación.  
- Servicio de caza y pesca (09.07.2018): se informa que para compatibilizar usos como la acampada, senderismo, etc. con el aprovechamiento cinegético y con la finalidad de proteger la seguridad de las personas y sus bienes se tendrá en cuenta lo que dispone el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana en materia de zonas de seguridad.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (25.07.2018): se remite informe de noviembre de 2016 al que se hace referencia más adelante.  
- Informe veterinario, Dirección Territorial de Alicante, Conselleria de Agricultura, medio ambiente, cambio climático y desarrollo rural (10.07.2018): teniendo en cuenta que existen en las proximidades (menos de 500m.) cinco explotaciones equinas no comerciales de pequeña capacidad y que la propuesta de decreto regula las prácticas de recreo y deporte pero se olvida de la práctica ecuestre y que se considera que debe ser autorizada en el ámbito del paraje por ser compatible con la conservación, así como las instalaciones o cuadras que alberguen o den cobijo a estos animales. Se efectúa una propuesta de modificación para incluir la práctica ecuestre y las instalaciones para albergar estos animales.  
Artículo 27. Título: construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades «agrarias»  
Artículo 27.2. 1ª oración: la construcción de almacenes, «cuadras, corrales, apriscos» e instalaciones vinculadas a la explotación agrícola «o ganadera extensiva» requerirá la superficie mínima de parcela de 10.000 m²-  
Artículo 29. Añadir nuevo punto 4: «Se considera autorizable la explotación para la práctica ecuestre dentro del ámbito del Paraje Natural, conforme lo dispuesto en el artículo 37.5»  
Artículo 37.5. 1ª oración: la normativa de uso público recogida en las ordenanzas de gestión deberá contener necesariamente la regulación de la práctica de actividades de montaña tales como senderismo, cicloturismo, «paseos y turismo ecuestre», etc.;-  
Artículo 48.1. Se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta en el ámbito del Paraje Natural municipal, «sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 27.»  
(entre comillas los cambios propuestos)  
  
En relación con este informe, el presente IATE considera que el turismo ecuestre, es decir los paseos a caballo, es un uso que no se ha planteado en la propuesta de decreto, sin embargo se trata de una actividad que es posible que se esté dando al existir en la proximidad explotaciones equinas no comerciales, y en consecuencia sería necesaria su regulación. Esta actividad, el turismo a caballo, se estima que en principio puede ser compatible con la conservación de los valores del medio si se regula adecuadamente, siguiendo determinados senderos o caminos, intensidad, etc., pero debe ser el servicio de gestión de espacios naturales protegidos quien valore y considere que puede darse y determine su regulación estableciendo bajo qué condiciones.  
Respecto a la posibilidad de modificar el articulado para permitir instalaciones o cuadras para estos animales se considera que el decreto efectúa una propuesta al respecto, tan solo permite en relación a las instalaciones agropecuarias las existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas, y no las instalaciones de nueva creación con finalidad agropecuaria. Siendo esta la propuesta que se valora por este IATE.  
- Informe del ingeniero agrícola, Dirección Territorial de Alicante, Conselleria de Agricultura, medio ambiente, cambio climático y desarrollo rural (10.07.2018): se indica que se observan de la propuesta de decreto efectos significativos en el ámbito agrícola ya que existen parcelas calificadas como suelo no urbanizable de carácter agrícola que figuran en SIGPAC como tierras arables que actualmente se encuentran como reserva de suelo para ser destinado al cultivo de frutas y hortalizas bajo invernadero y dicho uso se encuentra prohibido por el futuro decreto (art. 26).  
Se indica además que no se observa que la propuesta sea total o parcialmente incompatible con la legislación sectorial vigente en materia de agricultura.  
Respecto al artículo 26 del decreto, como las prácticas agrícolas que se realizan bajo túnel o invernadero son principalmente cultivos de regadío, se considera pertinente recavar información a la Comunidad de Regantes afectada (Sindicatos de Riegos de la Huerta de Alicante cuya dirección es: Plaza Nueva, núm. 26, entresuelo, 03110 Mutxamel, la amplitud y nivel de detalle con que debe ser estudiado este aspecto en el estudio ambiental y territorial estratégico.  
El criterio fundamental que debe ser considerado en la elaboración de la versión inicial de la propuesta de decreto, es que la implantación del Paraje Natural no impida el desarrollo de las actividades agrícolas que se desarrollan en la zona afectada.  
En relación al informe, el presente IATE considera que la regulación propuesta en el borrador prohibiendo con carácter general las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel es adecuada para la conservación de los valores del ámbito, entre ellas el paisaje y la fauna de zonas abiertas, y no ocasionará efectos negativos significativos ambientales, al contrario los evitará.  
  
- Informe del técnico de espacios naturales protegidos, Dirección Territorial de Alicante, Conselleria de Agricultura, medio ambiente, cambio climático y desarrollo rural (10.07.2018): informa desfavorablemente la propuesta de declaración del paraje natural municipal formulada por el Ayuntamiento con los siguientes argumentos en síntesis:  
1. Se indica que la principal motivación para su declaración es, a priori, el proteccionista/conservacionista, sin embargo en su memoria se indica expresamente que existe la intención de ampliar la oferta de servicios ambientales a los ciudadanos (ocio en la naturaleza, oferta educativa, etc.) y que el ayuntamiento tiene el interés en asumir la gestión por que así se agilizarán los trámites burocráticos relacionados con ese espacio.  
En la propia memoria se indica que la declaración del Paraje podría contribuir a incrementar significativamente la presencia humana en la zona lo que ocasionaría una serie de amenazas (por ejemplo riesgo de incendios forestales, incremento del tránsito de vehículos, etc.). Indica que se ha podido comprobar en la zona el uso intensivo de dicho espacio por los ciclistas que contribuyen a la degradación del entorno.  
En consecuencia se daría la paradoja de que la declaración del Paraje podría contribuir, en la práctica a agravar los problemas ambientales que padece dicho espacio como consecuencia del efecto llamada y el consecuente incremento de la afluencia de visitantes en la zona.  
2. La memoria no revela los mecanismos de gestión y de financiación del espacio una vez declarado el mismo, lo que denota la falta de compromiso real por parte del ayuntamiento en la adecuada administración y manejo del espacio, ya que contempla la declaración como un fin en sí mismo y no como lo que es, un medio para poder gestionar convenientemente dicho espacio para lo cual se necesita una adecuada planificación y suficiente dotación de recursos económicos.  
3. La existencia del monte de utilidad pública número 41 «Bec de l'Àguila» propiedad de la Generalitat Valenciana y de la ZEPA Riu Montnegre plantea un conflicto de competencias entre la administración local y la autonómica e incurre en una duplicidad administrativa manifiesta. Se indica que ambas figuras de protección ofrecen a dicho espacio un régimen de protección proporcionado y suficiente a los valores existentes que se ve complementado por la normativa reguladora del medio natural (forestal, vida silvestre, etc.).  
En relación al informe, el presente IATE valora la propuesta de regulación de usos efectuada en el borrador de la declaración. La propuesta efectuada regula los usos públicos de forma concreta y se estima ambientalmente aceptable, a nivel de plan, para evitar efectos negativos significativos sobre los valores del medio, algunos de los cuales según el informe se dan actualmente. No obstante, su eficacia dependerá de la gestión que se lleve a cabo por parte del ayuntamiento.  
La propuesta de regulación de usos respeta la legislación sectorial forestal y de los espacios Red Natura 2000.  
  
- Informe del servicio de gestión de espacios naturales protegidos (01.10.2018): este informe se emitió a solicitud del servicio de evaluación ambiental estratégica y en relación con el informe del técnico de espacios naturales protegidos de la Dirección Territorial de Alicante de fecha 10.07.2018.  
Se indica lo siguiente:  
Como antecedentes se destacan:  
- El 14/VI/2016 el servicio de gestión de espacios naturales protegidos emite informe favorable en relación al criterio de conformidad para la tramitación del paraje denominado Bec de l'Àguila como paraje natural municipal.  
- El 17/VI/2016, la Dirección General emite el criterio de conformidad para la tramitación del paraje natural municipal Bec de l'Àguila.  
En relación al punto primero y segundo del informe: «Pero la figura de paraje natural municipal tiene, entre otras funciones, el uso público sostenible ordenado del medio natural y, en este sentido, su protección se regula mediante unas normas básicas de ordenación. Tal regulación tiene como finalidad la protección frente, a entre otros impactos, a los mencionados así como garantizar la sostenibilidad del uso ordenado del medio.»  
«En relación al tercer punto, cabe mencionar que el ayuntamiento de Mutxamel aporta un programa de gestión en el que se describen las actuaciones principales a llevar a cabo en el paraje natural propuesto.»  
En relación al cuarto punto se indica que los órganos competentes (servicio de vida silvestre y servicio de ordenación y gestión forestal) en las materias relativas a las afecciones mencionadas no han informado que con la declaración del paraje natural municipal Bec de l'Àguila se incurre en la duplicidad administrativa aducida en el informe de la Dirección Territorial de Alicante.  
«Además, se dan casos en que en el mismo ámbito territorial existen espacios naturales protegidos (parques naturales), montes de utilidad pública y/o espacios de la Red Natura 2000.  
La legislación forestal regula los aspectos sectoriales de su materia dejando los aspectos relativos a la protección integral del patrimonio natural (los ecosistemas, los hábitats, la fauna, la flora, ?) y del territorio a la legislación de espacios naturales protegidos.  
Por último, cabe mencionar que el Ayuntamiento de Mutxamel entraría a participar en la administración de la protección y la gestión del espacio natural protegido en el ámbito local con la declaración del paraje natural municipal Bec de l'Àguila. Un ejemplo, sería la posibilidad de adopción conjunta de medidas para favorecer la presencia de especies de aves con la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural».  
El informe concluye en el siguiente sentido: «Por todo lo expuesto, el paraje natural municipal «Bec de l'Àguila» cumple las condiciones para su tramitación y, en consecuencia, la propuesta de evaluación del paraje natural municipal Bec de l'Àguila, iniciada por el Ayuntamiento de Mutxamel, fue informada por el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos que emitió informe favorable el 14/VI/2016a l cual me remito.»  
  
- Informe servicio de prevención de incendios (11.09.2018): concluye que de las normas básicas de la propuesta de Decreto no es previsible que se deriven efectos negativos significativos sobre el medio ambiente, en el ámbito de las competencias de la Dirección General de prevención de incendios.  
Se dan referencias legales a tener en cuenta respecto a prevención de incendios forestales y se adjunta informe general del servicio en relación a las medidas de prevención a adoptar en zonas de interfaz urbano-forestal.  
Se indica además que en la prevención de incendios forestales en Mutxamel se debe considerar como documento de referencia el Plan de prevención de incendios forestales de la Demarcación de Altea aprobado según resolución de 2 de julio de 2013. El municipio no tiene aprobado el Plan local de prevención de incendios forestales que sería el documento con carácter normativo más eficaz en relación con las afecciones en prevención de incendios en la interfaz urbano-forestal. Esta normativa podría hacerse efectiva en forma de ordenanzas municipales, o de otra índole, que pueda dictar el ayuntamiento de Mutxamel.. Recuerdan que es de obligado cumplimiento disponer del referido plan.  
A los efectos de afecciones en el interfaz indican que sería necesario reseñar y asumir en el plan local lo indicado en el artículo del Decreto 98/2013, de 3 de mayo por el que se aprueba el Plan de Acción Territorial de la Comunitat Valenciana, además de otras medidas de autoprotección en las urbanizaciones situadas en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
Se indica que el municipio dispone de plan local de quemas a los efectos de la regulación del uso del fuego en la eliminación de restos agrícolas.  
El presente IATE estima que no es necesario modificar el borrador del decreto respecto a este asunto al tratarse de cuestiones que en cualquier caso se deberán cumplir legalmente al así establecerse en la normativa o planes sectoriales.  
  
- Informe del ingeniero jefe de la demarcación de carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana (07.09.2018): informa que respecto a las materias de competencia del Ministerio de Fomento la propuesta resulta parcialmente incompatible con la legislación sectorial de carreteras aplicable a la Red de Carreteras del Estado.  
Por lo tanto, debe modificarse la propuesta de Decreto en los aspectos siguientes:  
1. La delimitación del ámbito del Paraje Natural debe excluir expresamente las zonas de servidumbre y de limitación a la edificabilidad de la AP-7, Circunvalación de Alicante, definida en la Ley 37/2015, de 29 de septiembre, de carreteras, excluyendo así mismo a las zonas de servidumbre acústica definidas en la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, del Ruido.  
2. La redacción del artículo 49.3 de las normas básicas del Decreto debe hacer mención expresa a la legislación sectorial estatal (Ley 37/2015, de 29 de septiembre, de Carreteras, Ley 8/1972, de 10 de mayo, de construcción, conservación y explotación de autopistas en régimen de concesión y Real decreto 1812/1944 de 2 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento General de Carreteras).  
El presente IATE considera que debe modificarse la propuesta en los extremos indicados por el Ministerio de Fomento. Las zonas de servidumbre de protección y de limitación de la edificabilidad de acuerdo con la Ley 37/2015 antes referida tiene límites precisos, 25 y 50 metros respectivamente para autopistas y autovías. La zona de servidumbre acústica depende de un mapa de ruido que elaborará la administración competente, desconociéndose si está elaborado y la distancia que supondrá. En consecuencia, respecto a la exclusión de la zona de servidumbre acústica se estima que deberá excluirse o modificar el decreto de forma que se incluya la obligación de cumplir en la misma las condiciones de uso que imponga la legislación sectorial o el órgano competente respecto a esa infraestructura, debiendo obtener en este último caso informe favorable del Ministerio de Fomento, demarcación de carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana.  
  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje (05.10.2018.): informa que es de prever que el plan propuesto tenga efectos positivos en el paisaje en tanto que se le proporciona un régimen jurídico para la protección de los valores ambientales, siempre que incorpore la documentación en materia de paisaje y los cambios en la normativa planteados en el informe.  
Completará la memoria justificativa:  
a) Caracterización y valoración del paisaje del ámbito mediante una breve descripción, escrita y gráfica, de las unidades de paisaje y los recursos paisajísticos que lo configuran (apartado c del anexo II de la LOTUP), de manera que se caractericen los valores paisajísticos, hitos y elementos singulares a los que hace referencia el artículo 21 (apartados 1, 2 y 5) de las normas básicas de ordenación.  
b) Análisis visual básico mediante la determinación de la visibilidad del paisaje a partir de la identificación de los principales puntos de observación y recorridos que puedan existir en el ámbito, justificado mediante cartografía y fotografías (apartado 4º.c del anexo I de la LOTUP), de manera que se identifiquen, en su caso, los lugares de gran incidencia visual y las cuencas visuales indicadas en los apartados 1 y 5 del artículo 21 citado anteriormente.  
c) Las Normas de Ordenación Básica deben entenderse como medidas de integración paisajística contempladas en el apartado g del anexo II LOTUP. La memoria justificativa contiene un Plan de Actuaciones que podría ser la base del Programa de Implementación previsto en el apartado i del anexo II de la LOTUP.  
Respecto de las Normas de Ordenación Básica, que constituyen las medidas de integración paisajística, debe tenerse en cuenta las siguientes observaciones:  
- En el apartado 1 del artículo 21, referido a impacto paisajístico se opta exclusivamente por medidas de enmascaramiento y mimetización para la integración de los usos y actividades que puedan generar un importante impacto. Considerando que estas medidas no son suficientes para garantizar la implantación de usos, actividades e infraestructuras con el paisaje de relevante valor afectado y la infraestructura verde, se deberá sustituir la condición inicialmente propuesta por la exigencia para cualquier implantación en el ámbito de un estudio de integración paisajística que determine la adecuada localización de los usos y actividades a implantar y las medidas de integración paisajística a aplicar.  
En este sentido, se propone la siguiente redacción alternativa para el apartado 1 del artículo 21:  
«Se considerarán los valores paisajísticos del paraje como un criterio determinante para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos. En consecuencia, la implantación de usos o actividades evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual y requerirá la elaboración de un estudio de integración paisajística que determine su adecuada localización y, en caso de resultar compatibles, establezca las medidas de integración paisajística a aplicar».  
- Asimismo, sería conveniente hacer referencia expresa al mantenimiento de la cobertura, la topografía y el patrón parcelario, para el mantenimiento del carácter del lugar. Para ello, se propone añadir al final del apartado 5 del artículo 21, lo siguiente:  
«[?] y para el mantenimiento de la cobertura, la topografía y el patrón parcelario, para la preservación de su carácter paisajístico».  
- Servicio territorial de urbanismo de Alicante (19.10.2018): el informe realiza una serie de consideraciones territoriales al respecto. Se indica que la legislación de aplicación es el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre de regulación de los Parajes Naturales Municipales. No obrtante, el presente IATE indica que, el propio Ayuntamiento, de acuerdo con el expediente de declaración del paraje manifestó la adaptación del procedimiento para la declaración del Paraje a las determinaciones del Decreto 15/2016.  
Se destacan las siguientes:  
- «el documento definitivo deberá adecuar el contenido del artículo 47 de la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV, es decir zona rural protegida natural (ZRP-NA) y clarificar si las edificaciones existentes de arquitectura tradicional permiten la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP.»  
- Se indica la incongruencia entre los artículos 38.2 y 3 y 48 que prohíben, la construcción de edificaciones turísticas, recreativas y deportivas y, las construcciones de nueva planta respectivamente, el artículo 27 que permite las construcciones e instalaciones agrícolas y el artículo 49.5 que permite las de obra pública.  
  
El presente IATE estima con respecto a las consideraciones territoriales efectuadas que, previamente a su aprobación definitiva, se deberán tener en consideración por el servicio de gestión de espacios naturales protegidos, es decir, valorarse y, en su caso, adoptarse.  
Y respecto a las siguientes cuestiones:  
- Se adecuará el artículo 47 de las normas de protección (anexo III) en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y se precisará si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite o no la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP, pero siempre que se trate para actuaciones y usos permitidos en el paraje.  
- Se aclarará la redacción del artículo 48 que prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta en el ámbito del paraje para evitar confusión, dado que el artículo 27.3 se permite la construccfón de nueva planta de casetas de apero y el artículo 27.2 y el 49.5 se entiende que permiten la construcción de nueva planta de almacenes e instalaciones vinculadas a la explotación agrícola y de edificaciones para obras de infraestructura (tendidos eléctricos, red viaria) de interés general propuestas por la administración pública. En consecuencia en el artículo 48.1 se mantendrá la prohibición establecida, pero indicando que salvo en aquellos casos en los que se permite en el propio Decreto.  
El presente IATE considera que la regulación que establece el Decreto en relación a la construcción de edificaciones nuevas que se permiten antes mencionadas, agrícolas y de obra pública, y a la construcción de edificaciones e instalaciones que se prohíben antes referidas (edificaciones turísticas y recreativas e instalaciones deportivas) no genera a nivel de plan efectos negativos significativos.  
  
En el expediente administrativo remitido por el servicio de gestión de espacios naturales protegidos constan informes, destacándose los siguientes:  
- Servicio de vida silvestre (18.10.2016): «La zona que se pretende declarar como Paraje Natural Municipal se incluye en su totalidad dentro de ZEPA (Zona de Especial Protección para las Aves) denominada «Riu Montnegre» (ES0000460). Su inclusión en la Red Natura 2000 se debió, entre otros motivos, a que en dicha zona se dan cita las mejores poblaciones de la Comunitat Valenciana de alzacola (Cercotrichas galactotes) y camachuelo trompetero (Bucanetes githagineus), ambas especies incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada como «vulnerables» (decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat).  
La zona del Bec de l'Àguila en Mutxamel, que ocupa sobre todo la ladera de solana, más abrupta y con menos densidad de pinos, mantenía hasta hace unos pocos años algunas parejas de alzacola, concentradas sobre todo en los alrededores de la microreserva de flora del Bec de l'Àguila, aunque en los últimos años no se ha podido comprobar su nidificación.  
- Por su parte, y respecto al camachuelo trompetero, las parejas censadas en la actualidad también se sitúan fuera de la zona propuesta como paraje natural municipal, aunque es factible observar algunos ejemplares en dispersión.»  
Se indica que con la declaración del paraje natural municipal, el Ayuntamiento, con el apoyo de la conselleria, podría poner en marcha algunas medidas de gestión de las zonas tendentes a hacer más atractivo el hábitat para la fauna en general, y para el camachuelo trompetero (Bucanetes githagineus) y el alzacola (Cercotrichas galactotes) en particular. En concreto, entre estas medidas se podría incluir el control de las poblaciones de urraca (Pica pica), especialmente perjudiciales para el alzacola, o la instalación de algún punto de agua permanente que sirviera para la reproducción de anfibios y bebedero de aves, incluyendo el citado camachuelo.  
  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (04.11.2016):  
«Desde el punto de vista del Organismo de cuenca, debería tenerse en cuenta el principio rector del Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, para que el proyecto de Paraje Natural Municipal sea compatible con la gestión pública del agua, la ordenación del territorio, la conservación y protección del medio ambiente y la restauración de la naturaleza, a los efectos que el mismo regula, y fundamentalmente en lo relativo al dominio público hidráulico.  
Deben quedar a salvo todas las competencias que la legislación vigente atribuye al Estado en relación con el Dominio Público Hidráulico.  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 9 del reglamento del Dominio Público Hidráulico, en la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente.  
Las actuaciones, en su caso, previstas, deberán cumplir la legislación de aguas vigente y deberán solicitarse las correspondientes autorizaciones administrativas.  
Por el ámbito del paraje discurre la conducción Rabasa-Fenollar-Amadorio.  
En cualquier caso, de acuerdo con los artículos 9.2 y 48.1 de las Normas Básicas de Ordenación del Paraje que figuran en el proyecto de Decreto, debe resultar compatible la protección del paraje con las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos de los cauces y de la conducción Rabasa-Fenollar-Amadorio, así como la realización de obras de infraestructura en los mismos.»  
En el expediente administrativo de declaración del paraje se responde a la alegación, indicándose que se contemplan en el borrador las competencias del Estado.  
  
- Ingeniero de montes de la demarcación forestal de Altea (19.01.2017): se indica que «no se advierte ninguna difcultad para su viabilidad [...]» Si bien debería citarse el Decreto 58/2013, de 3 de mayo del Consell (PATFOR). Además debería hacerse mención a las facultades de administración y gestión que corresponden a la Generalitat Valenciana, en virtud de la normativa forestal vigente, como titular del monte público catalogado núm. 41 Bec de l'Àguila.  
En la normativa de borrador del decreto se recogen estas recomendaciones.  
  
- Dirección general de cultura y patrimonio (19.05.2017): considera suficiente la previsión que se hace en el borrador del decreto respecto al patrimonio cultural inmaterial, sin perjuicio de su necesaria identificación y protección de acuerdo con las categorías que correspondan de conformidad con la normativa de patrimonio cultural que resulta de aplicación.  
  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Descripción del ámbito:  
Comprende una superficie de 468,52 hectáreas al Noroeste del municipio de Mutxamel, de acuerdo con el proyecto de Decreto, constituida en gran parte por relieves montañosos abruptos de calizas y margas Cretácicas. Se trata de terrenos que presentan, en una parte importante, una erosión alta, destacando las cimas del Bec de l'Àguila, El Savinar i el Tossal Redó por encima de 400 metros, atravesando el paraje de NO a SE el barranco dels Cocons. Es un paisaje abierto con vegetación mayoritariamente de bajo porte.  
Son casi en su totalidad terrenos forestales, una parte estratégicos, aunque una parte amplia de los mismos son antiguos bancales de cultivo de secano, mayoritariamente de almendros. La zona sureste del ámbito presenta un relieve ondulado o fuertemente ondulado con una gran superficie de antiguos cultivos abandonados colonizada por vegetación forestal de acuerdo con el visor del Instituto cartográfico valenciano. Una parte importante de la superficie del ámbito es monte catalogado Bec de l'Àguila.  
Bioclimáticamente se trata de una zona termomediterránea semiárida. La vegetación forestal está constituida en gran parte por matorrales tipo tomillares (Stipo tenacissimae-Sideritidetum leucanthae), lastonares (Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi), espartales (Lapiedro martinezii-Stipetum tenacissimae) y albardinales (Dactylido hispanicae-Lygeetum sparti), y en determinadas zonas se presentan pinares de pino carrasco (Pinus halepensis), procedentes en algunos casos de repoblación. En algunas zonas, puntualmente, quedan restos de espinares y lentiscares (Chamaeropo humilis-Rhamnetum lycioidis).  
La mayor parte de la zona se encuentra en el ámbito de la ZEPA Riu Montnegre en la que destacan diferentes especies de aves de zonas abiertas como el alzacola y el camachuelo trompetero, ambas especies incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenezada como «vulnerables» (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat). En el servicio de evaluación ambiental estratégica se está tramitando la evaluación ambiental de las normas de gestión de entre otros, el espacio de Red Natura 2000 Riu Montnegre (Exp.: 17/2013EAE), y sobre las que se emitió documento de alcance en fecha 9 de febrero de 2017.  
En el ámbito del paraje se encuentra la microreserva vegetal Bec de l'Àguila, en la que destaca la presencia de Vella lucentina, presente también en otras zonas del ámbito.  
Existen en determinadas zonas riesgo de deslizamiento bajo y medio, así mismo peligrosidad de inundación geomorfológica.  
Existen pocas edificaciones en el ámbito del paraje, pero en su entorno existen tres zonas con edificaciones tipo vivienda unifamiliar aislada: al suroeste y al sur en suelo no urbanizable, parte de protección especial y parte agrícola, y al Noreste en suelo urbano.  
Al sur y sureste del ámbito del paraje existen grandes superficies con cultivos bajo plástico.  
También hay que señalar la presencia de las antiguas minas de ocre en el barranco de Cocons.  
  
Análisis de la propuesta:  
Se procede a analizar la propuesta de decreto fundamentalmente en relación a las normas básicas de ordenación, dado que las mismas concretan el régimen de protección y tendrán una repercusión sobre el medio.  
Respecto a las características del decreto, y en concreto respecto a las normas básicas de ordenación: el decreto supondrá en un futuro el cambio de calificación de parte del ámbito del paraje al pasar de suelo no urbanizable agrícola a suelo no urbanizable protegido. Respecto al resto del ámbito seguirá siendo suelo no urbanizable protegido pero la regulación de usos supone un cambio respecto a la actual existente. Esta regulación es más precisa y adaptada a la conservación de los valores del ámbito.  
El decreto regula, en el ámbito de sus competencias, los usos y actividades para conseguir una adecuada conservación de los valores que posee el paraje. La regulación establecida hace referencia a la legislación sectorial, matizando y estableciendo una serie de especificaciones al respecto con la finalidad de mejorar la conservación de los valores de la zona. Establece que se seguirá lo establecido en las normas propuestas siempre que sean más detalladas o protectoras que la legislación sectorial y no entren en contradicción con la finalidad de la misma.  
La regulación establecida supone un marco para proyectos, al igual que el actual planeamiento, y en la misma se recuerda la obligación de someter los proyectos al procedimiento de evaluación de impacto ambiental cuando así lo establezca la legislación sectorial vigente.  
La regulación establecida respecto a la evaluación ambiental de planes y proyectos se estima adecuada, pero la terminología utilizada debe adaptarse a la legislación sectorial vigente: se debe hacer referencia al régimen de evaluación ambiental y no de evaluación de impacto ambiental al hacer referencia a planes y proyectos, y en consecuencia debe modificarse la redacción del artículo 5.  
Se modificarán las referencias a la necesidad de informe del artículo 49.4 de la conselleria competente en materia de medio ambiente por el órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.  
Se considera necesario modificar la redacción del artículo 49.1 en el sentido de la exigencia de la evaluación de impacto ambiental:  
Donde dice: «[?]con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
Debe decir: «[?]con excepción de las obras de infraestructuras o actuaciones competencia de la Confederación Hidrográfica del Júcar, así como aquellas declaradas de interés general propuestas por las administraciones públicas, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad o inviabilidad de ubicaciones alternativas y se tramite, cuando así lo exija la legislación sectorial vigente, la evaluación de impacto ambiental.»  
  
En relación con las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
La regulación propuesta en el decreto (anexo III) tendrá en todo caso efectos positivos sobre los elementos del medio que pretenden protegerse (vegetación, fauna, flora, paisaje, etc.). La magnitud de los efectos positivos dependerá de la adecuada aplicación del decreto.  
La propuesta de decreto regula los usos estableciendo la prohibición de determinados usos incompatibles como la actividad minera y en otros se establecen determinadas limitaciones. La regulación efectuada será beneficiosa para la conservación de los valores de la zona.  
En relación con la prohibición de actividades extractivas y mineras en el ámbito del paraje establecida en el artículo 25 de la propuesta de Decreto, se considera justificada la misma al no estimarse compatible con la conservación de los valores este tipo de actividad. Teniendo en cuenta la información proporcionada por el servicio territorial de industria y energía de Alicante no resulta necesario el establecimiento de perímetros de protección.  
De acuerdo con el informe del servicio de ordenación del territorio se incorporará en las normas sobre regulación de actividades e infraestructuras del paraje natural municipal la obligación del cumplimiento de la normativa PATRICOVA en los ámbitos que se encuentren afectados por peligrosidad de inundación.  
En relación con la sección de Red Natura, se rectificarán las referencias al artículo 45 de la Ley 42/2007 dado que no han tenido en cuenta la modificación efectuada por la Ley 33/2015 que cambió la redacción y el número del artículo (46).  
En relación con la afección al paisaje se prevén efectos positivos en el mismo, no obstante, se efectuarán cambios en la normativa propuesta de acuerdo con el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje, así como se modificará la memoria justificativa de acuerdo con el referido informe, debiendo obtener informe favorable del citado servicio.  
Se efectuará la corrección solicitada por la agencia valenciana de seguridad y emergencias.  
En relación con la actividad cinegética y de acuerdo con el informe del servicio de caza y pesca se hará referencia a lo dispuesto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana en materia de zonas de seguridad.  
Se considera necesario que la memoria informativa identifique todas aquellas edificaciones existentes que son susceptibles de usar para el alojamiento de turismo rural, incluidas aquellas existentes susceptibles de su restauración y adecuación.  
Teniendo en cuenta lo indicado no se considera que se vayan a producir efectos negativos significativos sobre el medio ambiente a nivel de plan, al contrario, tendrá efectos positivos sobre el medio, debiendo no obstante llevarse a cabo las modificaciones apuntadas en el presente punto del informe.  
  
Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación al Decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Bec de l'Àguila en el término municipal de Mutxamel (Alicante), de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, y teniendo en cuenta las consultas realizadas y el análisis efectuado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que el referido Decreto no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre que se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1. Previamente a la aprobación definitiva del decreto se modificará lo siguiente:  
1.1. Respecto a la propuesta de Decreto:  
a. Se modificará la redacción del artículo 34.3 de acuerdo con el informe del servicio de planificación de la agencia valenciana de emergencias de manera que se tenga en cuenta que la competencia de aprobación de los planes de prevención de incendios forestales y para la homologación de los planes de actuación municipal frente al riesgo de incendios municipales dependen de dos departamentos distintos: el departamento competente en prevención de incendios forestales y el departamento competente en emergencias y protección civil respectivamente.  
b. Se incorporará en las normas sobre regulación de actividades e infraestructuras del paraje natural municipal la obligación del cumplimiento de la normativa del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) en los ámbitos que se encuentren afectados por peligrosidad de inundación.  
c. La redacción del artículo 5 en el siguiente sentido:  
Donde dice: «Artículo 5. Régimen de evaluación de impactos ambientales».  
Debe decir «Artículo 5. Régimen de evaluación ambiental.»  
Donde dice: «1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al «régimen de evaluación ambiental» establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.»   
Debe decir lo siguiente: «1. Los planes proyectos, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre esa materia vigente en ese momento.»  
Donde dice: «2. Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterán a consulta del órgano gestor del Paraje Natural Municipal.»  
Debe decir lo siguiente: «2. En todos los procedimientos de evaluación ambiental (ya se trate de planes o proyectos, que sigan la legislación sectorial autonómica o estatal en esta materia) que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterá a consulta del órgano gestor del Paraje Natural Municipal.»  
d. Se corregirá la redacción del artículo 49.1 de las normas, que quedará de la siguiente manera:  
Donde dice: «[?] con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
Debe decir: «[?] con excepción de las obras de infraestructuras o actuaciones competencia de la Confederación Hidrográfica del Júcar, así como aquellas declaradas de interés general propuestas por las administraciones públicas, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad o inviabilidad de ubicaciones alternativas y se tramite, cuando así lo exija la legislación sectorial vigente, la evaluación de impacto ambiental.»  
e. La redacción del artículo 49.4:  
Donde dice: «[...].siendo necesario la obtención de informe favorable previo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente [...]»  
Debe decir: «[?] siendo necesario la obtención de informe favorable previo del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos [...]»  
f. En relación con la sección de Red Natura se rectificarán las referencias al artículo 45 de la Ley 42/2007 en base a la la modificación efectuada por la Ley 33/2015.  
g. En relación con la actividad cinegética se hará referencia a lo dispuesto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana en materia de zonas de seguridad.  
h. Se cumplirán las condiciones establecidas en el informe del ingeniero jefe de la demarcación de carreteras del estado en la comunidad Valenciana:  
1. La delimitación del ámbito del Paraje Natural debe excluir expresamente las zonas de servidumbre y de limitación a la edificabilidad de la AP-7, Circunvalación de Alicante, definida en la Ley 37/2015, de 29 de septiembre, de carreteras, excluyendo así mismo a las zonas de servidumbre acústica definidas en la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, del Ruido.  
2. La redacción del artículo 49.3 de las normas básicas del Decreto debe hacer mención expresa a la legislación sectorial estatal (Ley 37/2015, de 29 de septiembre, de Carreteras, Ley 8/1972, de 10 de mayo, de construcción, conservación y explotación de autopistas en régimen de concesión y Real decreto 1812/1944 de 2 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento General de Carreteras).  
No obstante respecto a la exclusión de la zona de servidumbre acústica, se podrá optar por esta opción, o modificar el decreto de forma que se incluya la obligación de cumplir en la misma las condiciones de uso que imponga la legislación sectorial o el órgano competente respecto a esa infraestructura, debiendo obtener en este último caso informe favorable del Ministerio de Fomento, demarcación de carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana.  
i. Se modificará la redacción de los apartados 1 y 5 del artículo 21 del decreto en el siguiente sentido:  
- Nueva redacción del apartado 1 del artículo 21:  
«Se considerarán los valores paisajísticos del paraje como un criterio determinante para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos. En consecuencia, la implantación de usos o actividades evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual y requerirá la elaboración de un estudio de integración paisajística que determine su adecuada localización y, en caso de resultar compatibles, establezca las medidas de integración paisajística a aplicar».  
- Se añadirá al final del apartado 5 del artículo 21 lo siguiente: «[?] y para el mantenimiento de la cobertura, la topografía y el patrón parcelario, para la preservación de su carácter paisajístico».  
j. El servicio de gestión de espacios naturales protegidos en relación al posible uso de turismo ecuestre (paseos a caballo) será quien valore y considere que puede darse este uso y, en su caso, determine su regulación.  
k. Se adecuará el artículo 47 de las normas de protección (anexo III) en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y se precisará si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite o no la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP, pero siempre que se trate para actuaciones y usos permitidos en el paraje.  
l. Se mantendrá la prohibición establecida en el artículo 48.1 pero indicando que salvo en aquellos casos en los que se permite en el propio Decreto.  
1.2. Las consideraciones territoriales efectuadas en el informe del servicio territorial de urbanismo de Alicante de fecha 19.10.2018 deberán tenerse en consideración, es decir, valorarse y, en su caso, adoptarse por el servicio de gestión de espacios naturales protegidos.  
1.3. Se completará la memoria justificativa del paraje natural municipal de acuerdo con el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje, y se obtendrá informe favorable de ese servicio:  
a) Caracterización y valoración del paisaje del ámbito mediante una breve descripción, escrita y gráfica, de las unidades de paisaje y los recursos paisajísticos que lo configuran (apartado c del anexo II de la LOTUP), de manera que se caractericen los valores paisajísticos, hitos y elementos singulares a los que hace referencia el artículo 21 (apartados 1, 2 y 5) de las normas básicas de ordenación.  
b) Análisis visual básico mediante la determinación de la visibilidad del paisaje a partir de la identificación de los principales puntos de observación y recorridos que puedan existir en el ámbito, justificado mediante cartografía y fotografías (apartado 4º.c del anexo I de la LOTUP), de manera que se identifiquen, en su caso, los lugares de gran incidencia visual y las cuencas visuales indicadas en los apartados 1 y 5 del artículo 21 citado anteriormente.  
1.4. La memoria informativa se ampliará identificando todas aquellas edificaciones existentes que son susceptibles de usar para el alojamiento de turismo rural, incluidas aquellas existentes susceptibles de su restauración y adecuación.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Decreto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del Decreto.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir Informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica en relación al Decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Bec de l'Àguila en el término municipal de Mutxamel, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 30 de octubre de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante  
Promotor: Autoridad Portuaria de Alicante  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante  
Localización: término municipal de Alicante (Alicante)  
Expediente. 26-18-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 25 de octubre de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante, en los siguientes términos:  
  
En fecha 1 de junio de 2018 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante.  
1. Documentación aportada. El Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante remite al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la documentación relativa a la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante, consistente en un borrador de la modificación puntual y un documento inicial estratégico (DIE), según lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP); se adjunta oficio de la Autoridad Portuaria de Alicante solicitando el inicio de la evaluación ambiental simplificada de la modificación. La documentación, con fecha de redacción abril de 2018, se presenta en formato papel y digital.  
2. Modelo territorial vigente  
2.1. Información territorial. El municipio de Alicante, capital de la provincia del mismo nombre, con una superficie de 201,27 km² y una población de 329.988 habitantes (según datos del INE para 2017) pertenece a la comarca de L'Alacantí y dista 420 km de la capital del Estado. Limita con siguientes términos municipales:  
- al sur: Elx  
- al oeste: Monforte del Cid y Agost  
- al norte: Tibi, San Vicente del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant y El Campello.  
- al este: el mar Mediterráneo.  
2.2. Planeamiento vigente. El Planeamiento vigente en el municipio de Alicante es el Plan General Municipal de Ordenación Urbana de Alicante (PGMOUA), aprobado definitivamente por Resolución del conseller competente en urbanismo en fecha 27 de marzo de 1987; la normativa del plan se publicó en el BOP de 14 de mayo de 1987. Dicho Plan, por las fechas de redacción y aprobación, no fue sometido a evaluación ambiental.  
En fecha 14 de julio de 2008, el Ayuntamiento de Alicante presenta en la Dirección General de Gestión del Medio Natural documento consultivo para dar inicio a la evaluación ambiental estratégica de la revisión del Plan General (exp. 54-2009-EAE). En fecha 1 de octubre de 2008 la directora de Gestión del Medio Natural emite documento de referencia.  
El 6 de febrero de 2015 por Acuerdo del Pleno del Ayuntamiento se desiste de la revisión del Plan General «a fin de confeccionar otro planeamiento más acorde con las necesidades actuales.» Dicho desistimiento se publica en el DOGV número 7475 de 27.02.2015.  
Los instrumentos urbanísticos que rige en el ámbito del Puerto de Alicante son el PGMOUA de 1987 y el Plan Especial del Puerto de Alicante (PEPA), aprobado definitivamente el 4 de diciembre de 1992. Desde entonces se han producido 4 modificaciones puntuales del PEPA, en 1998, 2000, 2003 y, la última aprobada definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante en fecha 27 de mayo de 2009.  
3. Descripción de la propuesta  
3.1. Antecedentes. El Plan General Municipal de Ordenación Urbana de Alicante actualmente vigente, propuso un Plan Especial del Puerto (PEPA) como instrumento de ordenación para desarrollar lo previsto en la Operación Integrada/3-Puerto (OI/3), cuyo objeto era el de compatibilizar el desarrollo y funcionamiento del puerto con su emplazamiento en una situación estratégica de la ciudad; el PEPA se redactó en 1989 y se aprobó definitivamente el 4 de diciembre de 1992; dicho Plan Especial asignó a los sectores 3TL y 3PL del puerto, los usos de terminal de pasajeros y transbordadores y, posible dársena pesquera, respectivamente.  
Mediante la Orden FOM/2491/2006, de 19 de julio, se aprobó el Plan de Utilización de los Espacios Portuarios del puerto de Alicante (PUEP), ste Plan asignó el uso náutico-deportivo a los sectores 3TL y 3PL.  
El 5 de septiembre de 2011 se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Puertos del Estado y Marina Mercante (TRLPEMM) mediante Real decreto legislativo 2/2011; en su artículo 56 € Articulación urbanística de los puertos, recoge entre otros aspectos que:  
- Los planes generales y demás instrumentos de ordenación urbanística deberán calificar la zona de servicio de los puertos estatales, como sistema general portuario.  
- Dicho sistema general portuario se desarrollará a través de un plan especial o instrumento equivalente.  
- La competencia para formular dicho plan especial corresponde a la Autoridad Portuaria.  
- Con carácter previo a la formulación del plan especial deberá encontrarse delimitada la zona de servicio del puerto mediante la aprobación de la Delimitación de Espacios y Usos Portuarios de dicho puerto (DEUP).  
Actualmente se encuentra en fase final de tramitación la Delimitación de Espacios y Usos Portuarios (DEUP) del puerto de Alicante, que sustituye al PUEP de 2006, y que contempla el uso náutico-deportivo para la dársena objeto de la presente modificación del PE, y el uso complementario y auxiliar para las explanadas de los muelles que conforman dicha dársena.  
3.2. Objeto y justificación. La modificación nº5 del Plan Especial del Puerto de Alicante que se tramita ahora, pretende actualizar los usos de dos zonas concretas del puerto de Alicante: la dársena exterior, en su extremo Este, en la que se localizan los sectores 3TL y 3PL y, una parte del sector 3MP de la unidad de Poniente dedicado a concesiones para usos industriales y de almacenaje; sin introducir cambios en la configuración de la actual infraestructura portuaria ni ocupar nuevos espacios terrestres o marinos y, con el fin de dinamizar estas superficies que en estos momentos presentan una manifiesta falta de actividad y atractivo para la iniciativa privada, debido a la obsolescencia de los usos que les asigna el Plan Especial vigente.  
3.3. Ámbito. La modificación opera en dos ámbitos concretos del puerto de Alicante:  
  
A. Dársena exterior Este. El ámbito de actuación se ciñe a la superficie de tierra que conforman los sectores 3TL y 3PL del Plan Especial. En un principio, el PEPA de 1992 destinó dicha dársena al tráfico de pasajeros y como posible instalación pesquera, mientras que, posteriormente, el PUEP-2006 le asignó el uso náutico-deportivo. (Se pretende con la modificación que el PEPA asuma el uso náutico-deportivo).  
B. Manzanas de concesiones para usos industriales y de almacenaje. Este sector presenta una delimitación discontinua.  
- Zona Noreste, junto a la dársena interior náutico-deportiva, que dispone de instalaciones industriales pertenecientes a concesionarios del puerto, edificios administrativos (oficinas de la Autoridad Portuaria y sede de la Capitanía Marítima), barrio Heliodoro Madrona, un parking en altura y la estación de autobuses de Alicante. La modificación propuesta actúa únicamente sobre una parte de este ámbito, aquella a la que la DEUP, en tramitación, asigna el uso vinculado a la interacción puerto-ciudad.  
- Zona Suroeste, junto a la actual dársena pesquera, es el espacio en el que se concentran las instalaciones con usos relacionados, directamente, con las actividades logísticas del puerto (ZAL). Su puesta en servicio fue posterior a la primera zona antes descrita, y forma parte del desarrollo del puerto hacia el sur; su uso no se modifica.  
  
3.4. Descripción de alternativas  
- Alternativa 0. Según se indica en el DIE «la opción de no acometer cambio alguno resulta la peor alternativa ya que la obsolescencia de los usos que el Plan Especial asigna a estos sectores, impide su aprovechamiento. De hecho, ya se están desarrollando, en algún caso, actividades diferentes a las contempladas en el Plan Especial, aunque amparadas por el Plan de Utilización de Espacios Portuarios (PUEP) vigente.»  
- Alternativa 1. Alternativa seleccionada, opta por actualizar los usos de estas áreas en base a los de áreas adyacentes, y que presentan usos similares en el planeamiento más reciente o en elaboración (PUEP y la DEUP); todo ello, con el fin de lograr una mejor integración con el entorno y la ciudad de Alicante.  
  
3.5. Descripción de la propuesta.  
En cuanto a la dársena exterior Este, se han analizado los usos de las zonas de la dársena interior que presentan usos complementarios y auxiliares de la actividad náutico-deportiva, utilizando como referencia el sector más próximo: sector 1, zona I (en rojo en la imagen).  
En el caso de esta dársena, la modificación del PEPA plantea fusionar los dos sectores, el 3TL y 3 PL, en un único sector que pasaría a denominarse 3NL con el uso náutico-deportivo, complementario y auxiliar, que le asigna el PUEP vigente, y la DEUP en tramitación. «Además, se pretende pormenorizar los usos y ordenanzas urbanísticas de la superficie actual de la dársena en cuestión, con el fin de permitir el desarrollo de proyectos, principalmente por la iniciativa privada en régimen de concesión o autorización administrativa.»  
Por otro lado, en cuanto a la manzana de concesiones industriales y de almacenaje (sector 3MP), en su zona I (en amarillo en la imagen inferior), se ha buscado su adaptación a la nueva realidad del puerto, que ha ido desplazando su actividad logística hacia el Sur. Para ello, se han tenido en cuenta los sectores más próximos geográficamente que presentan características similares, como la de su ubicación en el borde del puerto, junto a la ciudad, y la de disponer de espacios de libre acceso ciudadano, que permiten la implantación de usos terciarios que fomentan la integración con la ciudad.»  
  
  
Para ste ámbito, la MP nº5 mantiene las ordenanzas y los usos del PEPA, añadiendo a estos 3 nuevos usos:  
  
Propuesta de usos de la MP nº5 del PEPA  
Sector 3MP - Concesiones industriales y de almacenaje  
Zona I (ámbito objeto de la modificación) Zona II (se mantienen los usos del PEPA)  
Producción industrial Producción industrial  
Almacenaje y comercio mayorista Almacenaje y comercio mayorista  
Talleres de reparación Talleres de reparación  
Producción artesanal Producción artesanal  
Estacionamiento Estacionamiento  
Oficinas Oficinas  
Comercio. Por la naturaleza de la actividad se incluyen:  
- Comercial: compraventa al detalle.  
- Servicios personales y de hostelería.  
- Salas de reunión de cualquier tipo.  
- Salas de cine, teatros, conferencias, exposiciones,etc.   
Deportivo   
Dotacional de transportes: instalaciones destinadas a estación de autobuses.   
  
  
3.6. Efectos previsibles sobre el medio ambiente. En el DIE se aporta diagnóstico de la situación del medio ambiente previa a la aplicación del plan, y una aproximación en materia de calidad ambiental en los siguientes ámbitos:  
- Suelos. Según se indica en el DIE «el ámbito de modificación se sitúa sobre infraestructura portuaria ganada al mar con material de relleno, por lo que no se desarrolla sobre suelo natural. No obstante, donde se han desarrollado actividades incluidas dentro de los epígrafes señalados en el anexo I del RD 9/2005, referido a la Clasificación Nacional de Actividades Económicas, ya se procedió con anterioridad al saneamiento de los terrenos, como fue el emplazamiento de la antigua factoría de productos asfálticos (PROAS)».  
- Agua. La autoridad portuaria de Alicante tiene identificadas 5 unidades de gestión acuáticas portuarias (UGAP), considerando lo establecido por la Confederación Hidrográfica del Júcar. «La dársena sobre la que puede tener influencia el área sujeta a modificación corresponde a la Dársena Exterior o Principal (UGAP-4). De acuerdo a esta identificación, las aguas del puerto de Alicante pertenecen a la categoría CM3 - aguas costeras mediterráneas de renovación baja y Clase MM - aguas muy modificadas.  
Las aguas muy modificadas se corresponden con aguas superficiales que, como consecuencia de alteraciones físicas producidas por la actividad humana, han experimentado un cambio sustancial en su naturaleza. La consecución del buen estado ecológico de estas aguas implicaría modificaciones estructurales que resultarían inviables para la actividad portuaria [?]. En cualquier caso, se dispone de red de saneamiento, conectada a la red de alcantarillado del Ayuntamiento de Alicante, y separativa de pluviales.»  
  
  
- Aire. «En el ámbito en cuestión no se desarrollan actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, por lo que no están sujetas a autorización de emisiones a la atmósfera. No obstante, la APA dispone de una red perimetral de cuatro captadores en continuo para el control de contaminación particulada (PM10) y conectados a la red valenciana (RVVCCA) en continuo (24h/365días). [?].También se dispone de 3 estaciones meteorológicas para el control efectivo de la calidad del aire en el entorno portuario.»  
- Acústica. «Respecto al ruido, los usos actuales son propios de usos recreativos, celebración de espectáculos e industrial portuario.»  
Se concluye indicando que los nuevos usos previstos no introducen impactos ambientales significativos respecto a la situación actual, ya que suponen una continuidad de los existentes en su entorno inmediato, «las únicas variables ambientales susceptibles de ser impactadas lo son en fase de explotación y, por ello, sometidas a otros instrumentos de intervención ambiental (autorizaciones y licencias)».  
«No obstante, el Plan sí tiene capacidad de introducir algunos condicionantes en materia de paisaje para mejorar y poner en valor el entorno, facilitando el cumplimiento de los objetivos de calidad paisajística que se han definido por la Autoridad Portuaria atendiendo a la especialización deportiva/terciaria del entorno, así como de la terminal de cruceros, de forma que además se facilite la accesibilidad a los recursos paisajísticos identificados.»  
3.7. Medidas de integración paisajística del plan. Se propone incorporar en el Plan Especial condicionantes de integración paisajística y visual en las áreas de mayor potencial visual, como es el caso de la dársena deportiva, de forma que se garantice que las construcciones que se implanten en los ámbitos de modificación no introduzcan elementos discordantes que deterioren la calidad paisajística de su entorno.  
Se proponen los siguientes criterios paisajísticos:  
«a) Las construcciones tendrán en consideración el entorno existente, y no introducirán elementos luminosos y/o cromáticos discordantes, salvo los estrictamente necesarios en virtud de marcas, funcionalidad, singularidad arquitectónica, etc.  
b) Se respetarán los elementos culturales como elementos conformadores del carácter de los paisajes, considerándolos condicionantes y referentes de los proyectos. Para ello, se garantizará la accesibilidad y visibilidad del edificio del mareógrafo, poniéndolo en valor.  
c) Todas las actuaciones garantizarán la correcta visualización y acceso al paisaje. En concreto, está garantizada la visibilidad del Castillo de Santa Bárbara, elemento cultural identitario de la ciudad de Alicante, a través de la pasarela existente.  
d) El Plan Especial garantizará que el diseño de los espacios públicos y el viario resulte funcional con el resto de la infraestructura verde y el mantenimiento de las principales vistas y perspectivas que lo caracterizan.»  
  
4. Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General, como órgano ambiental, y conforme a lo dispuesto en el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación presentada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Fecha consulta Fecha informe Administración pública consultada  
- 28.05.2018 Servicio Territorial de Urbanismo  
14.06.2018 12.07.2018 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. Servicio de Ordenación del Territorio. PATRICOVA.  
 11.07.2018 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. Servicio de Ordenación del Territorio. PAT Alacant-Elx.  
 11.07.2018 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. Servicio de Ordenación del Territorio. PATIVEL.  
 23.10.2018 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
 - Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. SDG de Puertos, Aeropuertos y Costas.  
 - Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Servicio de Gestión de Residuos  
 - Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. DT de Medio Ambiente. Contaminación acústica.  
 - Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte. Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico-Artístico.  
 - Ministerio de Agricultura y Pesca, Alimentación y Medio Ambiente. Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar.  
 04.10.2018 Ministerio de Fomento. Dirección General de Aviación Civil  
 04.10.2018 Ministerio de Fomento. Dirección General de Infraestructuras ferroviarias  
 - Confederación Hidrográfica del Júcar  
 - Ayuntamiento de Alicante - Servicio de Planeamiento  
  
  
Los informes recibidos se publican en la web www.agroambient.gva.es/eae donde se podrá consultar el contenido integro de los mismos.  
  
5. Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre de la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Paisaje. El 23 de octubre de 2018 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje informa que la modificación del Plan Especial si tendrá incidencia en la infraestructura verde y el paisaje del municipio, siendo necesaria la redacción de un instrumento de paisaje, por lo que atendiendo al ámbito y alcance del Plan Especial, se deberá incorporar un Estudio de Integración Paisajística, con el contenido establecido en el anexo II de la LOTUP.  
5.2. Riesgo de inundación. PATRICOVA. El 12 de julio de 2018 el Servicio de Ordenación del Territorio informa que la actuación propuesta no está afectada por riesgo de inundación, analizada la documentación relativa a la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del puerto de Alicante, y teniendo en cuenta las cartografías de inundabilidad aplicadas en virtud del artículo 10 de la Normativa del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), constituidas por la cartografía del PATRICOVA y la del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables (SNCZI).  
5.3. Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde y el Litoral (PATIVEL). El 11 de julio de 2018, el Servicio de Ordenación del Territorio informa que el PATIVEL no establece ninguna determinación que tenga una incidencia directa en el ámbito y en el objeto de la modificación que se propone; por ello se emite informe favorable y se indica que de la actuación propuesta no se derivarán efectos significativos en materia de protección del litoral.  
5.4. Plan de Acción Territorial de las áreas metropolitanas de Alicante-Elche (PAT Alacant-Elche). El 11 de julio de 2018, el Servicio de Ordenación del Territorio informa que el PAT ALACANT-ELX se encuentra en fase de tramitación.  
El PAT identifica al Puerto de Alicante como un importante activo territorial, en una posición estratégica respecto al Corredor Mediterráneo, a las relaciones con África y con el interior peninsular, para acoger actividades logísticas, con independencia del potencial que presenta en materia turística, recreativa y de acogida de usos relacionados con la innovación.  
Se informa que la modificación propuesta se considera adaptada a las determinaciones indicadas en el Borrador del PAT, en la medida que supone una diversificación de usos y actividades que potencian el activo territorial que representa el puerto de Alicante en el área metropolitana de Alicante-Elche. Por ello se emite informe favorable y se indica que de la actuación propuesta no se derivarán efectos significativos en materia de la ordenación territorial del área metropolitana de Alicante-Elche.  
5.5. Aviación Civil. La Dirección General de Aviación Civil del Ministerio de Fomento, en fecha 4 de octubre de 2018 informa que: «La totalidad del ámbito de la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante se encuentra incluida en las Zonas de Servidumbres Aeronáuticas correspondientes al Aeropuerto de Alicante-Elche. [?] Teniendo en cuenta las cotas del terreno, según la cartografía disponible, y las cotas de las servidumbres aeronáuticas, y dado que en el ámbito de estudio el margen mínimo entre ambas es de 225 metros, se considera que hay cota, en principio, suficiente para que las servidumbres aeronáuticas no sean sobrepasadas por las construcciones o instalaciones que pudieran permitirse a través de la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante, las cuales, en cualquier caso, deberán quedar por debajo de dichas servidumbres, incluidos todos sus elementos (como: antenas, pararrayos, chimeneas, equipos de aire acondicionado, cajas de ascensores, carteles, remates decorativos, etc.), incluidas las grúas de construcción y similares.»  
Concluye el informe indicando que «este Centro Directivo informa favorablemente la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante, en lo que a servidumbres aeronáuticas se refiere, con las condiciones impuestas por este informe, siempre y cuando las construcciones propuestas u objetos fijos (postes, antenas, carteles, etc.) no vulneren las servidumbres aeronáuticas.»  
5.6. Ferrocarriles. La Subdirección General de Planificación Ferroviaria del Ministerio de Fomento, el 4 de octubre de 2018 informa que: «la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante no resulta incompatible con la línea ferroviaria presente en el entorno ni con la planificación ferroviaria.  
No obstante, parte de la denominada zona II de las manzanas de concesiones para usos industriales y de almacenaje es colindante a la línea ferroviaria de acceso a la antigua estación de Benalúa, actualmente en desuso. Por este motivo, el desarrollo futuro de esta zona deberá tener en cuenta las limitaciones impuestas en relación con los terrenos inmediatos al ferrocarril que la Ley 38/2015, de 29 de septiembre, del Sector Ferroviario establece.  
Por último se recuerda que cualquier actividad prevista dentro de las zonas con protección debe ser autorizada previamente por parte de ADIF.»  
5.7. Urbanismo. El 28 de mayo de 2018 el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante informa que «la Autoridad Portuaria de Alicante está tramitando en la actualidad la modificación de la Delimitación de los Espacios y Usos Portuarios (DEUP), instrumento previo que rige los aspectos básicos para establecer las determinaciones del Plan Especial para el desarrollo del sistema general portuario, según establece el artículo 56 del RDL 2/2011 Texto refundido de la Ley de Puertos del Estado.  
Previamente a su aprobación definitiva, plantea la Autoridad Portuaria esta modificación núm. 5 en dos ámbitos concretos del PEPA, que indica son coherentes con las determinaciones que viene desarrollando en el PEPA y con las determinaciones propias del PEPA vigente en la actualidad.  
Desde el punto de vista de las competencias de este Servicio Territorial, no se advierte que la propuesta contravenga la normativa urbanística de aplicación.»  
  
6. Análisis y valoración. Se propone modificación de Plan Especial del Puerto de Alicante de 1992, que incide en suelo urbano calificado por el PGMOUA como dotacional Red Primaria Múltiple. Dicho Plan Especial se redactó a fin de instrumentar la Operación integrada/3-Puerto (OI/3) del PGMOUA; con posterioridad se redactó el PUEP (Orden FOM/2491/2006) que fijaba un uso distinto a la dársena exterior este; y actualmente se encuentra en tramitación la DEUP, que asume el uso del PUEP y además propone para el ámbito colindante con el caso urbano (sector 3MP) usos vinculados a la interacción puerto-ciudad. Son estos sucesivos cambios de uso los que llevan al órgano promotor a proponer la presente modificación.  
- Diagnóstico de la situación actual. De los dos ámbitos en los que opera la modificación, la dársena exterior este, es en su totalidad terreno ganado al mar dedicado estrictamente al uso portuario, mientras que el suelo integrado en la manzana de concesiones presenta, por su colindancia con la ciudad, una cierta vocación urbana (barrio Heliodoro Madrona); en la actualidad se trata de un suelo ocupado por instalaciones industriales de carácter portuario, algunas en desuso, y por equipamientos públicos y oficinas.  
- Descripción de la alternativa planteada en el Documento Inicial Estratégico. El presente informe ambiental y territorial estratégico (IATE) se realiza en base a la información contenida en el documento inicial estratégico presentado, redactado en abril de 2018. Visto el alcance y objeto de la modificación no se plantean alternativas, únicamente se presentan las determinaciones propuestas para los dos ámbitos objeto de la modificación.  
- Descripción de la única alternativa presentada. Esta alternativa propone dos actuaciones concretas:  
1. Unificar los sectores 3TL y 3PL, con uso actual de terminal de pasajeros y posible dársena pesquera, en un único sector 3NL de uso naútico-deportivo.  
2. Modificar los usos del sector 3MP-Zona I, actualmente concesiones industriales y almacenaje, por los propuestos en la DEUP de interacción puerto-ciudad; lo que se concreta en añadir a los actuales usos permitidos el uso comercial, deportivo y dotacional de transportes.  
- Valoración. En la dársena exterior este, se localizan los mareógrafos 1 y 2 de Alicante, que el DIE señala como recursos visuales, culturales o científicos de interés de ámbito; no se indica si dichos elementos disponen de carácter patrimonial de acuerdo con la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano (LPCV), ni el tratamiento que el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos confiere a los mismos.  
Tampoco se mencionan en el DIE determinaciones particulares respecto al tratamiento del barrio Heliodoro Madrona, conjunto representativo de los modelos utópicos de colonias obreras del primer cuarto de siglo XX en España.  
Es de prever que la adopción de la modificación en los términos planteados (uso comercial, deportivo, infraestructuras de transporte), genere un aumento en la movilidad entre la ciudad y el puerto. No obstante, visto que el uso náutico-deportivo ya viene desarrollándose desde hace una década en la dársena exterior Este, y que el ámbito del sector 3MP incluido en la modificación, se encuentra abierto al tráfico público, rodado y peatonal, y conectado con sistemas de movilidad sostenible (bici, bus) con la ciudad, no son previsibles efectos desfavorables sobre la movilidad general de la zona.  
- Valoración de la propuesta. Analizada la alternativa propuesta atendiendo a la documentación presentada y a los informes emitidos, se observa que la propuesta de modificación de usos en la dársena exterior este y en la manzana de concesiones del puerto de Alicante, se realiza sobre terrenos urbanos con calificación como dotacional Red Primaria Múltiple, sin que en dicho ámbito se produzcan incidencias sobre elementos del patrimonio natural, ni sobre el modelo territorial establecido en la planificación urbanística municipal; los ámbitos no se encuentran afectados por riesgo de inundación; por ello esta alternativa se podría considerar compatible a efectos ambientales en los términos propuestos, y de acuerdo con las consideraciones finales del presente acuerdo.  
  
7. Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
8. Propuesta de Acuerdo  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado.  
Según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante no tiene incidencia significativa en el modelo territorial vigente en el municipio, no afecta a elementos del patrimonio natural; incide únicamente sobre un ámbito de suelo urbano consolidado por los usos a los que ha venido destinándose. Respecto al patrimonio cultural, la modificación atenderá a las determinaciones que indique la Administración competente en materia de patrimonio cultural.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por considerar que no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se cumplan las siguientes determinaciones:  
  
Previa a su aprobación definitiva:  
1. De acuerdo con el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, se elaborará un estudio de integración paisajística que deberá ser informado por dicho Servicio, incorporándose, en su caso, las determinaciones que en el mismo se establezcan a la documentación con eficacia normativa de la modificación del Plan Especial, así como las restantes medidas con incidencia sobre la calidad del paisaje.  
2. La modificación incorporará entre sus planos normativos, el plano de Servidumbres Aeronáuticas del Aeropuerto de Alicante-Elche, debiendo dejar constancia expresa en la normativa de su documentación que ninguna construcción sobrepasará las alturas indicadas en el plano de servidumbres (incluidos todos sus elementos como antenas, pararrayos, chimeneas, equipos de aire acondicionado, cajas de ascensores, carteles, remates decorativos, etc.), modificaciones del terreno u objeto fijo (postes, antenas, aerogeneradores incluidas sus palas, carteles, etc.) así como el gálibo de viario o vía férrea.  
3. Se obtendrá el informe preceptivo y vinculante en materia de costas a la Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y del Mar del Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente.  
4. Se solicitará informe de la Subdirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
5. Se solicitará informe de la administración competente en la materia de patrimonio cultural, respecto del tratamiento de los edificios preexistentes (mareógrafos y barrio Heliodoro Madrona). Se indica que para poder obtener el informe previo y vinculante exigido en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, se deberán satisfacer previamente, para el ámbito afectado, las exigencias del artículo 47 de dicha ley. Concretamente se deberá dar cumplimiento a lo dispuesto en el Decreto 208/2010, de 10 de diciembre, del Consell, para el citado ámbito.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica de la misma.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 5 del Plan Especial del Puerto de Alicante, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 30 de octubre de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 11 de diciembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML