Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9467, del 10-11-2022 (2022/10041)

RESOLUCIÓ de 29 d'agost de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de legalització i ampliació d'explotació avícola de carn amb capacitat per a 120.900 pollastres d'engreix. Expedient: (2545095)032/2022-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9467

Data del DOGV
:   10-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10041

CVE


Data del document
:   29-08-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 d'agost de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de legalització i ampliació d'explotació avícola de carn amb capacitat per a 120.900 pollastres d'engreix. Expedient: (2545095)032/2022-AIA. [2022/10041]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2545095) 032/2022-AIA.  
Títol: Legalització i ampliació d'explotació avícola de carn amb capacitat per a 120.900 pollastres d'engreix (broilers).  
Promotor: Rafael Frasno Centelles.  
Autoritat substantiva: SVPCC. Exp. 067/17 IPPC.  
Localització: parcel·les 16 i 21 del polígon 7, del terme municipal de Zorita del Maestrazgo (Castelló).  
  
Antecedents  
Es pretén ampliar una explotació avícola existent en la parcel·la 16 del polígon 7 de la localitat de Zorita del Maestrazgo (Castelló), que compta amb capacitat per a 67.158 pollastres d'engreix fins a aconseguir una capacitat de 120.900 pollastres d'engreix. Es requereix per a això, autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
El Projecte de legalització i ampliació d'explotació avícola d'engreixament, amb capacitat per a 35.960 pollastres, en la parcel·la 16 del polígon 7 del terme municipal de Zorita del Maestrazgo, promogut per Rafael Frasno Centelles, va ser objecte d'avaluació ambiental amb número d'expedient 90/05-AIA. Aquest procediment va finalitzar amb l'emissió d'una declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants, amb data de la signatura de 10 d'octubre de 2007.  
  
Descripció del projecte  
L'ampliació projectada se situarà en la parcel·la 21 del polígon 7, del terme municipal de Zorita del Maestrazgo, en la partida Heretats, aproximadament a 610 metres a l'oest del nucli urbà del municipi.  
  
L'accés a l'explotació es realitza a través d'un vial pavimentat que parteix de la carretera autonòmica CV-14 (Morella-Zorita del Maestrazgo), a l'altura de l'accés nord a Zorita del Maestrazgo, en direcció oest.  
  
L'activitat consisteix en l'engreixament de pollastres i la duració del cicle de criança és de tres mesos aproximadament. Una vegada acabada la criança, es procedeix a la retirada del llit o jaç i a la neteja i desinfecció dels espais i el material. Després de cada cicle d'engreixament, es mantindrà un període de buit sanitari d'uns 10-15 dies.  
  
El sistema productiu que seguirà l'explotació és el de la integració, és a dir, una empresa productora facilitarà els pollets per al seu engreixament i, al final del cicle, la mateixa empresa integradora serà la que els retire per al seu posterior trasllat a l'escorxador.  
Es realitzaran un màxim de sis cicles anuals. Tenint en compte els períodes de buit sanitari entre cicles, juntament amb una mortaldat estimada d'un 5 %, s'estima una producció anual màxima per a l'ampliació de 322.574 pollastres d'engreix. La producció màxima anual estimada per a la totalitat de l'explotació serà de 689.130 pollastres d'engreix.  
  
L'explotació consta en l'actualitat de dues naus situades en la parcel·la 16, que tenen unes dimensions de 147x13 metres i de 130x14 metres, respectivament. L'ampliació es durà a terme mitjançant la construcció de dues noves naus en la parcel·la 21, cadascuna d'aquestes amb unes dimensions de 132x12 metres. El percentatge d'ocupació d'ambdues parcel·les serà del 31,48 % i del 42 %, respectivament, menor que el màxim del 50 % previst per la normativa autonòmica. En la part frontal de les noves naus, es destinarà una xicoteta superfície a local tècnic. També es reservarà un espai en totes les naus com a llatzeret per a separar els animals malalts de la resta, mitjançant una tanca metàl·lica que reduirà, en part, la superfície que alberga els animals. Aquesta tanca també serà utilitzada durant els primers mesos d'estada per a un millor aprofitament de la calor.  
L'estructura de les naus estarà composta per pòrtics metàl·lics. La coberta es realitzarà a base de xapa galvanitzada i lacada, amb un pendent del 25 %. El tancament estarà constituït per panells realitzats a partir de dues xapes d'acer de 0,5 mm de grossària, galvanitzades i lacades. A l'interior de les naus, per evitar el contacte directe dels animals amb els panells, s'instal·larà un sòcol d'una alçària de 0,50 cm de formigó prefabricat. Les finestres existents en les parets laterals seran de polièster amb fibra de vidre amb obertura i tancament en forma de guillotina i comptaran amb tela gabial. Les portes d'accés a la nau seran de planxa de xapa galvanitzada. El paviment de la nau consistirà en una solera de formigó armat.  
Els serveis urbanístics existents són:  
- Servei d'aigua potable.  
- Servei de subministrament elèctric  
En cas d'avaria elèctrica, per a poder continuar amb l'activitat, i fonamentalment amb el sistema de climatització, es disposa en l'explotació de dos grups electrògens de gasoil de 72 kVA (un per al grup de naus existents i un altre per al grup de naus d'ampliació).  
Es disposa d'instal·lació elèctrica de baixa tensió per a enllumenat ordinari mitjançant llums de baix consum.  
L'explotació disposa d'un tractor de 90 CV i d'un depòsit atomitzador. El tractor s'usa fonamentalment en les tasques de repartiment del jaç de serradures, en la seua posterior retirada i, juntament amb l'atomitzador, en la neteja a pressió de la nau una vegada buida.  
Al costat de cadascuna de les noves naus s'instal·laran dues sitges de fibra de vidre i suports metàl·lics de 14.000 kg de capacitat, totalment estancs, que permeten un subministrament continu i regular del pinso. S'instal·laran quatre línies de menjadores automàtiques per a cada nau.  
Per als mòduls d'ampliació de l'explotació, es preveu la instal·lació de cinc línies d'abeuradors amb una longitud de 130 m per a cada nau. S'instal·larà, igualment, un medicador i un depòsit mesclador de medicament de 60 litres per a cada nau.  
L'aigua que es preveu consumir provindrà del subministrament facilitat per la xarxa pública de proveïment d'aigua potable de la localitat en què se situa l'explotació. Els consums anuals d'aigua previstos són els següents: 6.528 m³ per al consum dels animals i 412,5 m³ per a la neteja de les naus i les instal·lacions. S'hi aporta certificat de l'Ajuntament de Zorita del Maestrazgo en què s'indica les concessions d'aigua que té registrades l'esmentat ajuntament i que garanteix el subministrament a l'explotació sempre que hi haja aigua suficient per al consum humà, que és prioritari en cas de cabal d'aigua insuficient.  
La ventilació de la granja serà de tipus forçada o dinàmica, mitjançant extractors o ventiladors helicoidals de baixa pressió. L'entrada d'aire es trobarà en la paret oposada a l'extracció.  
S'instal·larà un sistema de refrigeració de filtre humit o Pad Cooling.  
En les naus de nova construcció es disposarà d'un sistema de calefacció alimentat per combustible propà. L'explotació ja compta amb un depòsit d'emmagatzematge GLP en l'exterior, amb una capacitat aproximada de 10 m³, i se n'instal·larà un altre més per a alimentació del sistema de calefacció de l'ampliació de l'explotació. S'estima que el consum mitjà anual d'aquest tipus de combustible serà d'uns 20.000 kg.  
  
L'explotació comptarà amb clos perimetral en cadascuna de les parcel·les que la componen, equip mòbil de polvorització per a la desinfecció dels vehicles que hi accedisquen, pediluvis a l'entrada de les naus i malla gabial en les finestres.  
El pla de vacunació que se seguirà en l'explotació estarà prescrit pels serveis veterinaris de l'empresa integradora dels animals, que seran els que facilitaran la medicació necessària.  
La producció anual de fem després de l'ampliació s'ha estimat en 1.450,8 tones. Una vegada finalitzat el cicle d'engreixament, tot el jaç és evacuat de les naus per a la posterior retirada per una empresa autoritzada, que és la que s'encarregarà de la posterior valorització. S'hi adjunta còpia del contracte de gestió i retirada amb una empresa inscrita en el Registre d'Establiments SANDACH.  
En l'explotació es produiran residus especials ramaders, identificats amb codi LER 1802, és a dir, «Residus de tractament o prevenció de malalties d'animals». El volum generat d'aquest tipus de residu s'estima en uns 70 kg anuals. Per a la seua gestió, la granja compta amb un contracte de retirada, del qual hi adjunta còpia, subscrit amb una empresa autoritzada per a això, que instal·larà en l'explotació un contenidor homologat per a l'emmagatzematge d'aquests residus, la retirada dels quals es realitzarà, com a màxim, amb periodicitat semestral.  
L'explotació compta amb un compromís d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví, del qual hi adjunta còpia. Els cadàvers que es produïsquen durant l'engreixament seran traslladats a una caseta destinada a aquest efecte, situada en la proximitat del terme municipal. L'empresa contractada serà l'encarregada de retirar, amb la periodicitat necessària, els animals morts de la caseta i traslladar-los a la seua planta de tractament.  
No es generaran aigües residuals sanitàries, ja que l'elevat grau d'automatització de les instal·lacions fa que el treball presencial siga esporàdic, i això justifica la no-necessitat d'instal·lació de lavabos en l'explotació.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 26 de desembre de 2017, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació sol·licita, mitjançant una nota de règim intern, pronunciament sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació aportada en relació amb la sol·licitud d'autorització ambiental integrada de l'ampliació d'una granja avícola de carn al terme municipal de Zorita del Maestrazgo (Castelló), promoguda per Rafael Frasno Centelles. S'adjunta a la sol·licitud la memòria tècnica per a AAI d'ampliació d'explotació avícola a Zorita del Maestrazgo (juliol 2017); l'estudi d'impacte ambiental (juliol 2017); l'informe d'esmenes tècniques (octubre 2017), plànol 3: planta naus existents, plànol 4: alçament noves naus, plànol 5: instal·lacions naus existents; el projecte de prospecció arqueològica, la còpia del certificat de compatibilitat urbanística, la còpia de l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, la còpia de l'informe de ramaderia segons LOTUP, i el certificat de subministrament d'aigua de la xarxa pública municipal expedit per l'alcalde de l'Ajuntament de Zorita del Maestrazgo. Aquesta sol·licitud es tramita amb número d'expedient 150/2017-AIA.  
Amb data 8 de juny de 2018, es remet al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació un informe sobre la insuficiència de documentació aportada.  
Amb data 15 de gener de 2020, es notifica al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació la resolució de terminació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental a causa de la falta de presentació de la documentació requerida per a poder prosseguir la tramitació. Es tanca l'expedient 150/2017-AIA.  
Amb data 30 de gener de 2020, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació informa que s'ha sol·licitat de nou al titular una sèrie de documentació per continuar amb l'expedient.  
Amb dates 21 i 30 d'abril de 2021, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació sol·licita, mitjançant una nota de règim intern, un pronunciament sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació aportada pel promotor, que consisteix en diversos informes i certificats.  
Amb data 22 de febrer de 2022, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet el resultat del tràmit d'informació pública del projecte i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental. S'inicia expedient d'avaluació d'impacte ambiental amb referència 032/2022-AIA.  
Amb data 2 de març de 2022, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació comunica que ha sol·licitat informe a la secció forestal de la Direcció Territorial de Castelló sobre l'adequació del projecte.  
Amb data 24 de març de 2022, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet informe forestal.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme pel termini de trenta dies, mitjançant la inserció del corresponent anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9219, de data 19 de novembre de 2021. Segons diligència del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, durant el termini esmentat no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Consideracions legals  
L'activitat desenvolupada en l'explotació existent va ser objecte d'avaluació d'impacte ambiental. No obstant això, la quantitat d'animals avaluada va ser inferior a la que alberga en l'actualitat (35.960 pollastres d'engreix avaluats enfront dels 67.158 pollastres d'engreix existents). Per tant, a més de l'ampliació que se sol·licita realitzar en la parcel·la 21 del polígon 7 de Zorita del Maestrazgo, també s'ha de regularitzar la capacitat de l'explotació existent en la parcel·la 16 del mateix polígon. No resulta aplicable a l'expedient la modificació introduïda per la Llei 9/2018 en l'article 9 de la Llei 21/2013, en haver-se sol·licitat l'AAI amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta.  
Les noves naus de l'explotació se situaran aproximadament a 610 metres a l'oest del nucli urbà més pròxim que és Zorita del Maestrazgo, en una parcel·la situada en sòl qualificat com a no urbanitzable protegit. Com a instrument d'ordenació urbanística, el municipi compta amb projecte de delimitació de sòl urbà PDSU. S'hi adjunta informe del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, de data 9 de febrer de 2021, favorable a l'actuació, segons el que es preveu en la disposició transitòria vint-i-tresena del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge. Així mateix, s'hi adjunta certificat de compatibilitat urbanística favorable, de data 23 d'abril de 2021.  
  
Segons l'informe tècnic agropecuari, emés en data 19 de febrer de 2021, la distància més pròxima respecte d'una altra explotació de la mateixa espècie inscrita en el Registre d'Explotacions Ramaderes de la Comunitat Valenciana és superior a 500 m. La distància des de l'explotació al nucli de població més pròxim, el de Zorita del Maestrazgo, també és superior a 500 m, per la qual cosa es compleix la normativa estatal sobre ordenació de l'avicultura de carn.  
Segons els decrets del Consell 86/2018, de 22 de juny i 81/2022, de 10 de juny, el municipi de Zorita del Maestrazgo no ha sigut designat com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
El Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, en data 10 de març de 2022 informa que la parcel·la 21 del polígon 7 confronta amb la via pecuària núm. 10, assagador del Mas de Ros, amb una amplària legal de 4-12 metres, i no afecta la ubicació de les naus projectades en l'àmbit de l'esmentada via pecuària. En aquest informe també s'indica que, a excepció d'una xicoteta franja en la zona sud de la parcel·la, els terrenys sobre els quals es localitzen les instal·lacions estan situats en terreny no forestal, segons estableix el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). No obstant això, ateses les característiques que presenta el terreny cartografiat com a forestal, s'informa el projecte redactat favorable.  
Segons la valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, emesa mitjançant resolució del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental en data 24 de setembre de 2018, l'ampliació de l'explotació no està enclavada en l'espai de la Xarxa Natura 2000, no es preveu que l'actuació afecte espècies considerades prioritàries en el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana i en l'àmbit de l'explotació no hi ha hàbitats protegits afectats. Per tot això, es conclou que el projecte d'ampliació de l'explotació avícola no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no haurà de sotmetre's a avaluació detallada de repercussions sobre aquesta.  
  
La localització del projecte no afecta cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. La parcel·la en què se situarà l'explotació tampoc presenta risc d'inundació.  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental conté tota la informació detallada en l'annex VI de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, a excepció de l'estudi d'alternatives. En aquest es fa una descripció del projecte, amb un apartat dedicat a la gestió de residus, en el qual s'inclou la gestió del fem. Així mateix, es realitza una descripció general de l'entorn físic i es realitza una caracterització i valoració dels possibles impactes durant les fases de construcció de la granja, maneig de l'explotació i cessament de l'activitat.  
  
Durant la fase de construcció, s'estima que els principals impactes produïts per l'activitat incidiran en la qualitat de l'atmosfera, a causa principalment de la pols, el soroll i els gasos generats per la maquinària; en el sòl i en les aigües subterrànies, per la possible filtració dels hidrocarburs i olis procedents del manteniment de maquinària en la parcel·la; sobre la vegetació circumdant, per oclusió dels estomes a causa de la pols generada pel trànsit de la maquinària; sobre la fauna, a causa del soroll de la maquinària i de l'eliminació dels hàbitats vegetals terrestres; sobre el paisatge, a causa de la transformació del paisatge natural per la construcció de les naus, i sobre el medi forestal, a causa del risc d'incendis. S'estima que tot el procés constructiu tindrà una duració de cinc setmanes i que, amb l'aplicació de mesures preventives i correctores, els impactes seran en la major part temporals i reversibles. Per minimitzar el risc de contaminació de sòls i aigües, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa no realitzar cap tipus d'activitat de manteniment de la maquinària en la parcel·la, així com evitar el proveïment de carburant de vehicles i maquinària en la parcel·la i en l'entorn. Per a minimitzar el risc d'incendi, en l'explotació quedarà terminantment prohibit fumar i encendre foc i en cas de treballar amb eines o maquinària que poguera suposar algun risc d'inici de foc es realitzarà prèviament un desbrossament o neteja de males herbes, i es disposarà d'extintor i d'un punt d'aigua a pressió. Per reduir en la mesura del possible les emissions de pols, es realitzaran regs periòdics, s'evitaran apilaments de terra innecessaris i es mantindrà la maquinària que s'ha d'utilitzar en bon estat. A les mesures recollides en l'estudi d'impacte ambiental cal afegir les següents: els apilaments de terra que s'efectuen ho faran al resguard del vent, i els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en què es van generar o, en defecte d'això, seran entregats a un gestor autoritzat. D'altra banda, per reduir l'impacte sobre la fauna de la zona, durant les fases de construcció i desmantellament, les obres es programaran de tal manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies més vulnerables i en el clos perimetral de l'explotació no s'utilitzarà filferro espinós. Finalment, per reduir l'impacte sobre el paisatge, la tipologia, geometria, composició, materials i tonalitats cromàtiques de les construccions estaran d'acord amb les tradicionals per a aquest tipus de construccions en aquesta zona.  
  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, s'identifiquen els impactes següents:  
- Impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies: la retirada del fem per una empresa autoritzada després de cada cicle d'engreixament, que evitarà el seu emmagatzematge en l'explotació i la solera de formigó de les naus, redueix el risc de contaminació del sòl i de les aigües subterrànies per la filtració de fem. A fi de disposar d'un lloc d'emmagatzematge del fem en el cas que el gestor no puga retirar-lo en el moment en què finalitze el cicle d'engreixament, i en compliment de l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, s'haurà de construir un femer impermeabilitzat i estanc. Així mateix, una vegada executada l'obra, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent, en el qual es garantisca la total estanquitat i impermeabilitat tant de la solera de les naus com de la solera del femer. En el llibre de registre de l'explotació s'anotaran totes les retirades de fem que es produïsquen, identificant-hi l'empresa que realitza la retirada, la quantitat de fem i la data de retirada. Aquest llibre estarà actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- Impacte sobre la vegetació: el desenvolupament normal de l'activitat no suposa cap tipus d'incompatibilitat amb la vegetació existent als voltants. L'actuació es limitarà a l'arrancada dels arbres situats en la zona d'ubicació de les construccions, per la qual cosa l'impacte produït sobre la vegetació serà mínim i molt localitzat.  
- Impacte sobre la fauna: l'explotació de la granja podria fer augmentar el risc de contagi de malalties infectocontagioses als animals comuns i habituals en la zona. No obstant això, l'existència del clos perimetral de l'explotació i la instal·lació de malla gabial en les finestres, fan que aquest risc disminuïsca.  
- Contaminació acústica: les principals fonts de soroll durant la fase d'explotació seran els sorolls emesos pels animals i pels sistemes d'alimentació, ventilació i obertura de les finestres. Es preveu que el principal focus generador d'emissions sonores en l'exterior de les naus siga el funcionament dels ventiladors extractors. No obstant això, s'estima que la pressió acústica rebuda en l'exterior de les naus no sobrepassarà els límits establits en la normativa sectorial i, tenint en compte que l'explotació se situa a uns 600 metres del nucli de població més pròxim, no s'espera que provoque molèsties acústiques a la població.  
  
- Contaminació atmosfèrica: l'emmagatzematge del pinso en sitges estanques i el sistema d'alimentació automàtic tancat reduirà la generació de pols i el corresponent impacte sobre la qualitat de l'aire. El desenvolupament de l'activitat originarà unes emissions de gasos contaminants, principalment amoníac i òxid nitrós, originats pel procés de descomposició del fem durant l'allotjament de les aus en l'explotació. Per minimitzar aquest impacte, s'implantaran una sèrie de mesures correctores integrals, descrites en l'estudi d'impacte ambiental, que afecten tant el disseny de la mateixa granja com els procediments de maneig. Atenent la capacitat de l'explotació, l'activitat es classifica dins del grup B, d'acord amb el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011.  
  
- Olors: la retirada del fem després de cada cicle d'engreixament, evitant el seu emmagatzematge i manipulació en l'explotació, disminuirà la generació d'olors. A més, la distància existent al nucli de població més pròxim fa que l'impacte produït sobre la població siga mínim. No obstant això, coincidint amb els diferents buits sanitaris s'haurà de fer una neteja i una desinfecció escrupoloses de les naus i de les instal·lacions, de manera que no queden restes de la descomposició de les quals puga originar mala olor.  
- Impacte sobre el patrimoni: la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 24 d'abril de 2021, emet informe favorable del projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Impacte produït pel cessament de l'activitat: ateses les característiques constructives de les naus, aquestes es fan fàcilment desmuntables. Tots els materials utilitzats per a la seua construcció estan lliures d'amiant, per la qual cosa en cas de ser desmuntades o enderrocades no es requeriran mesures correctores especials. Tots els materials obtinguts en el seu desmuntatge seran conduïts a un abocador autoritzat o reutilitzats en operacions constructives i en cap concepte abandonats. Per la qual cosa no s'estimen impactes irreversibles derivats del cessament de l'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el corresponent programa de vigilància ambiental, d'aplicació durant la construcció, explotació i abandó de l'activitat. Es preveu el seguiment, entre altres, del bon estat de la maquinària, de l'absència de residus en la parcel·la en finalitzar la jornada laboral durant la fase d'obres, de la neteja de les naus i de la zona exterior. També es portarà un registre dels consums d'aigua, energia i pinso. Es disposarà d'un llibre d'explotació, en el qual es registrarà el desenvolupament i l'avanç de l'activitat i qualsevol incidència de caràcter ambiental que poguera produir-se. Durant el desenvolupament de les obres, l'aparició de restes arqueològiques, etnològiques o paleontològiques serà immediatament notificada a la Direcció General de Patrimoni.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I (grup 1).  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol II de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, la competència en matèria d'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de canvi climàtic i qualitat ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'ampliació d'explotació avícola de carn amb capacitat per a 120.900 pollastres d'engreix, situada en les parcel·les 16 i 21 del polígon 7, del terme municipal de Zorita del Maestrazgo (Castelló), promogut per Rafael Frasno Centelles, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de la memòria tècnica d'autorització ambiental integrada (juliol 2017) i de l'estudi d'impacte ambiental (juliol 2017), i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. Durant la fase de construcció de les naus:  
a) Els apilaments de terres s'efectuaran al resguard del vent.  
b) Els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar o, en defecte d'això, seran entregats a gestor autoritzat.  
c) Les obres es programaran de tal manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies faunístiques més vulnerables.  
d) El clos perimetral de l'explotació mancarà de filferro espinós.  
  
2. Les construccions seran del tipus que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona i els llocs destinats a servir de depòsits de deixalles es triaran i controlaran convenientment per a minimitzar el seu impacte sobre el paisatge.  
3. Atesa la proximitat de l'explotació a terreny forestal, s'haurà de complir el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, en particular en allò que fa referència a la utilització d'eines, maquinària i equips, i les normes de seguretat de caràcter general.  
  
4. D'acord amb el que s'estableix en el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
  
5. Pel que fa a la gestió del fem:  
a) Com a mesura de prevenció, per evitar la contaminació del sòl i de les aigües davant un eventual emmagatzematge del fem per causes sobrevingudes, es construirà un femer de dimensions adequades, amb solera estanca i impermeable, sistema de recollida de lixiviats, i parets i coberta que impedisquen l'arrossegament de fem per la pluja.  
  
b) Una vegada executada l'obra, el promotor presentarà davant l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent, en el qual es garantisca la total estanquitat i impermeabilitat tant de la solera de les naus com de la solera del femer.  
c) En el llibre de registre de l'explotació s'anotaran totes les retirades de fem que es produïsquen, identificant-hi l'empresa que realitza la retirada, la quantitat de fem i la data de retirada. Aquest llibre estarà actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
6. Coincidint amb els diferents buits sanitaris, s'haurà de fer una neteja i una desinfecció escrupoloses de les naus i de les instal·lacions, de manera que no queden restes de la descomposició de les quals puga originar mala olor.  
7. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 29 d'agost de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9467, del 10-11-2022 (2022/10041)

RESOLUCIÓN de 29 de agosto de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto legalización y ampliación de explotación avícola de carne con capacidad para 120.900 pollos de engorde. Expediente: (2545095)032/2022-AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9467

Fecha DOGV
:   10-11-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/10041

CVE


Fecha del documento
:   29-08-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de agosto de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto legalización y ampliación de explotación avícola de carne con capacidad para 120.900 pollos de engorde. Expediente: (2545095)032/2022-AIA. [2022/10041]  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2545095) 032/2022-AIA.  
Título: Legalización y ampliación de explotación avícola de carne con capacidad para 120.900 pollos de engorde (broilers).  
Promotor: Rafael Frasno Centelles.  
Autoridadsustantiva: SVPCC. Expte 067/17 IPPC.  
Localización: Parcelas 16 y 21, del polígono 7, del término municipal de Zorita del Maestrazgo (Castelló).  
  
Antecedentes  
Se pretende ampliar una explotación avícola existente en la parcela 16 del polígono 7 de la localidad de Zorita del Maestrazgo (Castelló), que cuenta con capacidad para 67.158 pollos de engorde hasta alcanzar una capacidad de 120.900 pollos de engorde. Se requiere para ello, autorización ambiental integrada de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de Prevención, Calidad y Control Ambiental de Actividades en la Comunidad Valenciana.  
El proyecto de «legalización y ampliación de explotación avícola de engorde», con capacidad para 35.960 pollos, en la parcela 16 del polígono 7 del término municipal de Zorita del Maestrazgo, promovido por Rafael Frasno Centelles, fue objeto de evaluación ambiental con número de expediente 90/05-AIA. Dicho procedimiento finalizó con la emisión de una declaración de impacto ambiental favorable con condicionantes, con fecha de la firma de 10 de octubre de 2007.  
  
Descripción del proyecto  
La ampliación proyectada se ubicará en la parcela 21 del polígono 7, del término municipal de Zorita del Maestrazgo, en la partida «Heretats», aproximadamente a 610 metros al oeste del núcleo urbano del municipio.  
El acceso a la explotación se realiza a través de un vial pavimentado que parte de la carretera autonómica CV-14 (Morella-Zorita del Maestrazgo), a la altura del acceso norte a Zorita del Maestrazgo, en dirección oeste.  
La actividad consiste en el engorde de pollos (pollos de engorde), siendo la duración del ciclo de crianza de tres meses aproximadamente. Una vez terminada la crianza, se procede a la retirada de la cama o yacija y a la limpieza y desinfección de los espacios y el material. Tras cada ciclo de engorde se mantendrá un periodo de vacío sanitario de unos 10-15 días.  
El sistema productivo que va a seguir la explotación es el de la integración, es decir, una empresa productora facilitará los pollitos para su engorde y al final del ciclo, la propia empresa integradora será la que los retire para su posterior traslado a matadero.  
Se realizarán un máximo de seis ciclos anuales. Teniendo en cuenta los periodos de vacío sanitario entre ciclos junto con una mortandad estimada de un 5 %, se estima una producción anual máxima para la ampliación de 322.574 pollos de engorde. La producción máxima anual estimada para la totalidad de la explotación será de 689.130 pollos de engorde.  
La explotación consta en la actualidad de dos naves ubicadas en la parcela 16, que tienen unas dimensiones de 147x13 metros y de 130x14 metros, respectivamente. La ampliación se llevará a cabo mediante la construcción de dos nuevas naves en la parcela 21, cada una de ellas con unas dimensiones de 132x12 metros. El porcentaje de ocupación de ambas parcelas será del 31,48 % y del 42 %, respectivamente, menor que el máximo del 50 % contemplado por la normativa autonómica. En la parte frontal de las nuevas naves se destinará una pequeña superficie a local técnico. También se reservará un espacio en todas las naves como lazareto para separar a los animales enfermos del resto mediante una valla metálica que reducirá, en parte, la superficie que alberga a los animales. Dicha valla también será utilizada durante los primeros meses de estancia para un mejor aprovechamiento del calor.  
La estructura de las naves estará compuesta por pórticos metálicos. La cubierta se realizará a base de chapa galvanizada y lacada, con una pendiente del 25 %. El cerramiento estará constituido por paneles realizados a partir de dos chapas de acero de 0,5 mm de espesor, galvanizadas y lacadas. En el interior de las naves, para evitar el contacto directo de los animales con los paneles, se instalará un zócalo de una altura de 0,50 cm de hormigón prefabricado. Las ventanas existentes en las paredes laterales serán de poliéster con fibra de vidrio con apertura y cierre en forma de guillotina y contarán con tela pajarera. Las puertas de acceso a la nave serán de plancha de chapa galvanizada. El pavimento de la nave consistirá en una solera de hormigón armado.  
Los servicios urbanísticos existentes son:  
- Servicio de agua potable.  
- Servicio de suministro eléctrico  
En caso de avería eléctrica, para poder continuar con la actividad, y fundamentalmente con el sistema de climatización, se dispone en la explotación de dos grupos electrógenos de gasoil de 72 kVA (uno para el grupo de naves existentes y otro para el grupo de naves de ampliación).  
Se dispone de instalación eléctrica de baja tensión para alumbrado ordinario mediante lámparas de bajo consumo.  
La explotación dispone de un tractor de 90 CV y de un depósito atomizador. El tractor se emplea fundamentalmente en las tareas de reparto de la yacija de serrín, en su posterior retirada y, junto con el atomizador, en la limpieza a presión de la nave una vez vacía.  
Junto a cada una de las nuevas naves se instalarán dos silos de fibra de vidrio y soportes metálicos de 14.000 kg de capacidad, totalmente estancos, que permitan un suministro continuo y regular del pienso. Se instalarán cuatro líneas de comederos automáticas para cada nave.  
  
Para los módulos de ampliación de la explotación, se prevé la instalación de cinco líneas de bebederos con una longitud de 130 m para cada nave. Se instalará, igualmente, un medicador y un depósito mezclador de medicamento de 60 litros para cada nave.  
El agua que se prevé consumir provendrá del suministro facilitado por la red pública de abastecimiento de agua potable de la localidad en la que se ubica la explotación. Los consumos anuales de agua previstos son los siguientes: 6.528 m³ para el consumo de los animales y 412,5 m³ para la limpieza de las naves e instalaciones. Se aporta certificado del ayuntamiento de Zorita del Maestrazgo que indica las concesiones de agua que tiene registradas dicho ayuntamiento y que garantiza el suministro a la explotación siempre que exista suficiente agua para el consumo humano, que es prioritario en caso de insuficiente caudal de agua.  
La ventilación de la granja será de tipo forzada o dinámica, mediante extractores o ventiladores helicoidales de baja presión. La entrada de aire se encontrará en la pared opuesta a la extracción.  
Se instalará un sistema de refrigeración de filtro húmedo o «Pad Cooling».  
En las naves de nueva construcción se dispondrá de un sistema de calefacción alimentado por combustible propano. La explotación ya cuenta con un depósito de almacenamiento GLP en el exterior, con una capacidad aproximada de 10 m³ y se instalará otro más para alimentación del sistema de calefacción de la ampliación de la explotación. Se estima que el consumo medio anual de este tipo de combustible será de unos 20.000 kg.  
La explotación contará con vallado perimetral en cada una de las parcelas que la componen, equipo móvil de pulverización para la desinfección de los vehículos que accedan a la misma, pediluvios a la entrada de las naves y malla pajarera en las ventanas.  
El plan de vacunación que se seguirá en la explotación vendrá prescrito por los servicios veterinarios de la empresa integradora de los animales, que serán los que facilitarán la medicación necesaria.  
La producción anual de estiércol tras la ampliación se ha estimado en 1.450,8 toneladas. Una vez finalizado el ciclo de engorde toda la yacija es evacuada de las naves para su posterior retirada por empresa autorizada, que es la que se encargará de su posterior valorización. Se adjunta copia del contrato de gestión y retirada con empresa inscrita en el registro de establecimientos SANDACH.  
En la explotación se producirán residuos especiales ganaderos, identificados con código LER 1802, es decir, «Residuos de tratamiento o prevención de enfermedades de animales». El volumen generado de este tipo de residuo se estima en unos 70 kg anuales. Para su gestión la granja cuenta con un contrato de retirada, del que adjunta copia, suscrito con una empresa autorizada para ello, que instalará en la explotación un contenedor homologado para el almacenamiento de estos residuos, cuya retirada se realizará, como máximo, con periodicidad semestral.  
La explotación cuenta con un compromiso de inscripción en la asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino, del que adjunta copia. Los cadáveres que se produzcan durante el engorde serán trasladados a una caseta destinada a tal efecto ubicada en la cercanía del término municipal. La empresa contratada será la encargada de, con la periodicidad necesaria, retirar los animales muertos de la caseta y trasladarlos a su planta de tratamiento.  
No se generarán aguas residuales sanitarias, dado que el elevado grado de automatización de las instalaciones hace que el trabajo presencial sea esporádico, justificándose la no necesidad de instalación de aseos en la explotación.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 26 de diciembre de 2017, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación solicita, mediante nota de régimen interno, pronunciamiento sobre la suficiencia e idoneidad de la documentación aportada en relación con la solicitud de autorización ambiental integrada de la ampliación de una granja avícola de carne, en el término municipal de Zorita del Maestrazgo (Castelló), promovida por Rafael Frasno Centelles. Se adjunta a la solicitud la memoria técnica para AAI de ampliación de explotación avícola en Zorita del Maestrazgo (julio 2017), Estudio de Impacto Ambiental (julio 2017), informe de subsanaciones técnicas (octubre 2017), plano 3: planta naves existentes, plano 4: alzado nuevas naves, plano 5: instalaciones naves existentes, proyecto de prospección arqueológica, copia del certificado de compatibilidad urbanística, copia del informe del Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón, copia del informe de ganadería según LOTUP y certificado de suministro de agua de la red pública municipal expedido por el alcalde del ayuntamiento de Zorita del Maestrazgo. Esta solicitud se tramita con número de expediente 150/2017-AIA.  
Con fecha 8 de junio de 2018 se remite al Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación informe acerca de la insuficiencia de documentación aportada.  
Con fecha 15 de enero de 2020 se notifica al Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación la resolución de terminación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental debido a la falta de presentación de la documentación requerida para poder proseguir la tramitación. Se cierra el expediente 150/2017-AIA.  
Con fecha 30 de enero de 2020, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación informa que se ha solicitado de nuevo al titular una serie de documentación para continuar con el expediente.  
Con fechas 21 y 30 de abril de 2021, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación solicita, mediante nota de régimen interno, pronunciamiento sobre la suficiencia e idoneidad de la documentación aportada por el promotor, que consiste en diversos informes y certificados.  
Con fecha 22 de febrero de 2022, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite el resultado del trámite de información pública del proyecto y solicita la evaluación de impacto ambiental. Se inicia expediente de evaluación de impacto ambiental con referencia 032/2022-AIA.  
Con fecha 2 de marzo de 2022, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación comunica que ha solicitado informe a la sección forestal de la Dirección Territorial de Castellón sobre la adecuación del proyecto.  
Con fecha 24 de marzo de 2022, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite informe forestal.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo por término de treinta días, mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9219, de fecha 19 de noviembre de 2021. Según diligencia del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, durante el citado plazo no se presentaron alegaciones.  
  
Consideraciones legales  
La actividad desarrollada en la explotación existente fue objeto de evaluación de impacto ambiental. Sin embargo, la cantidad de animales evaluada fue inferior a la que alberga en la actualidad (35.960 pollos de engorde evaluados frente a los 67.158 pollos de engorde existentes). Por lo tanto, además de la ampliación que se solicita realizar en la parcela 21 del polígono 7 de Zorita del Maestrazgo, también se debe regularizar la capacidad de la explotación existente en la parcela 16 del mismo polígono. No resulta de aplicación al expediente la modificación introducida por la ley 9/2018 en el artículo 9 de la ley 21/2013, al haberse solicitado la AAI con anterioridad a la entrada en vigor de esta.  
Las nuevas naves de la explotación se ubicarán a aproximadamente 610 metros al oeste del núcleo urbano más próximo que es Zorita del Maestrazgo, en una parcela situada en suelo calificado como no urbanizable protegido. Como instrumento de ordenación urbanística, el municipio cuenta con proyecto de delimitación de suelo urbano PDSU. Se adjunta informe del servicio territorial de urbanismo de Castellón, de fecha 9 de febrero de 2021, favorable a la actuación, según lo previsto en la disposición transitoria vigesimotercera del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje. Asimismo, se adjunta certificado de compatibilidad urbanística favorable, de fecha 23 de abril de 2021.  
Según el informe técnico agropecuario, emitido en fecha 19 de febrero de 2021, la distancia más cercana respecto de otra explotación de la misma especie inscrita en el registro de explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana es superior a 500 m. La distancia desde la explotación al núcleo de población más próximo, el de Zorita del Maestrazgo, también es superior a 500 m, por lo que se cumple la normativa estatal sobre ordenación de la avicultura de carne.  
Según los Decretos del Consell 86/2018, de 22 de junio y 81/2022, de 10 de junio, el municipio de Zorita del Maestrazgo no ha sido designado como zona vulnerable a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
El servicio territorial de medio ambiente de Castellón, en fecha 10 de marzo de 2022 informa que la parcela 21 del polígono 7 es colindante con la vía pecuaria núm. 10 «Azagador del Mas de Ros», con una anchura legal de 4-12 metros, no afectando la ubicación de las naves proyectadas al ámbito de la mencionada vía pecuaria. En este informe también se indica que, a excepción de una pequeña franja en la zona sur de la parcela, los terrenos sobre los que se localizan las instalaciones están situados en terreno no forestal, según establece el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). No obstante, atendiendo a las características que presenta el terreno cartografiado como forestal, se informa el proyecto redactado favorable.  
Según la valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000, emitida mediante resolución del director general de medio natural y de evaluación ambiental en fecha 24 de septiembre de 2018, la ampliación de la explotación no está enclavada en el espacio de la Red Natura 2000, no se prevé que la actuación afecte a especies consideradas prioritarias en el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana y en el ámbito de la explotación no existen hábitats protegidos afectados. Por todo ello se concluye que el proyecto de ampliación de la explotación avícola no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y no deberá someterse a evaluación detallada de repercusiones sobre la misma.  
La localización del proyecto no afecta a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. La parcela en la que se ubicará la explotación tampoco presenta riesgo de inundación.  
  
Consideraciones ambientales  
El estudio de impacto ambiental contiene toda la información detallada en el anexo VI de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, a excepción del estudio de alternativas. En el mismo se realiza una descripción del proyecto, con un apartado dedicado a la gestión de residuos, en el cual se incluye la gestión del estiércol. Así mismo, se realiza una descripción general del entorno físico y se realiza una caracterización y valoración de los posibles impactos durante las fases de construcción de la granja, manejo de la explotación y cese de la actividad.  
Durante la fase de construcción, se estima que los principales impactos producidos por la actividad incidirán en la calidad de la atmósfera, debido principalmente al polvo, ruido y gases generados por la maquinaria; en el suelo y en las aguas subterráneas, por la posible filtración de los hidrocarburos y aceites procedentes del mantenimiento de maquinaria en la parcela; sobre la vegetación circundante, por oclusión de los estomas debido al polvo generado por el tráfico de la maquinaria; sobre la fauna, debido al ruido de la maquinaria y a la eliminación de los hábitats vegetales terrestres; sobre el paisaje, debido a la transformación del paisaje natural por la construcción de las naves; y sobre el medio forestal, debido al riesgo de incendios. Se estima que todo el proceso constructivo tendrá una duración de 5 semanas y que, con la aplicación de medidas preventivas y correctoras, los impactos serán en su mayor parte temporales y reversibles. Para minimizar el riesgo de contaminación de suelos y aguas, en el estudio de impacto ambiental se propone no realizar ningún tipo de actividad de mantenimiento de la maquinaria en la parcela, así como evitar el repostaje de vehículos y maquinaria en la parcela y en el entorno. Para minimizar el riesgo de incendio, en la explotación quedará terminantemente prohibido fumar y encender fuego y en caso de trabajar con herramientas o maquinaria que pudiera suponer algún riesgo de inicio de fuego se realizará previamente un desbroce o limpieza de malas hierbas, y se dispondrá de extintor y de un punto de agua a presión. Para reducir en lo posible las emisiones de polvo, se realizarán riegos periódicos, se evitarán acopios de tierra innecesarios y se mantendrá la maquinaria a emplear en buen estado. A las medidas recogidas en el estudio de impacto ambiental cabe añadir las siguientes: los acopios de tierra que se efectúen, lo harán al resguardo del viento y los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado. Por otra parte, para reducir el impacto sobre la fauna de la zona, durante las fases de construcción y desmantelamiento, las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies más vulnerables y en el vallado perimetral de la explotación no se utilizará alambre de espino. Por último, para reducir el impacto sobre el paisaje, la tipología, geometría, composición, materiales y tonalidades cromáticas de las construcciones serán acordes a las tradicionales para este tipo de construcciones en esta zona.  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se identifican los siguientes impactos:  
- Impacto sobre el suelo y las aguas subterráneas: La retirada del estiércol por empresa autorizada tras cada ciclo de engorde, que evitará su almacenamiento en la explotación y la solera de hormigón de las naves, reduce el riesgo de contaminación del suelo y de las aguas subterráneas por la filtración de estiércol. Al objeto de disponer de un lugar de almacenamiento del estiércol en el caso de que el gestor no pueda retirarlo en el momento en que finalice el ciclo de engorde y, en cumplimiento del artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de ganadería de la Comunitat Valenciana, se deberá construir un estercolero impermeabilizado y estanco. Asimismo, una vez ejecutada la obra, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se garantice la total estanqueidad e impermeabilidad tanto de la solera de las naves como de la solera del estercolero. En el libro de registro de la explotación se anotarán todas retiradas de estiércol que se produzcan, identificando la empresa que realiza la retirada, cantidad de estiércol y fecha de retirada. Este libro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Impacto sobre la vegetación: El desarrollo normal de la actividad no supone ningún tipo de incompatibilidad con la vegetación existente en los alrededores. La actuación se limitará al arranque de los árboles situados en la zona de ubicación de las construcciones, por lo que el impacto producido sobre la vegetación será mínimo y muy localizado.  
- Impacto sobre la fauna: la explotación de la granja podría hacer aumentar el riesgo de contagio de enfermedades infecto-contagiosas a los animales comunes y habituales en la zona. Sin embargo, la existencia del vallado perimetral de la explotación y la instalación de malla pajarera en las ventanas, hacen que este riesgo disminuya.  
- Contaminación acústica: Las principales fuentes de ruido durante la fase de explotación serán los emitidos por los animales y por los sistemas de alimentación, ventilación y apertura de las ventanas. Se prevé que el principal foco generador de emisiones sonoras en el exterior de las naves sea el funcionamiento de los ventiladores-extractores. No obstante, se estima que la presión acústica recibida en el exterior de las naves no sobrepasará los límites establecidos en la normativa sectorial y, teniendo en cuenta que la explotación se ubica a unos 600 metros del núcleo de población más cercano, no se espera que provoque molestias acústicas a la población.  
- Contaminación atmosférica: El almacenaje del pienso en silos estancos y el sistema de alimentación automático cerrado reducirá la generación de polvo y el correspondiente impacto sobre la calidad del aire. El desarrollo de la actividad originará unas emisiones de gases contaminantes, principalmente amoniaco y óxido nitroso, originados por el proceso de descomposición del estiércol durante el alojamiento de las aves en la explotación. Para minimizar este impacto se implantarán una serie de medidas correctoras integrales, descritas en el estudio de impacto ambiental, que afectan tanto al diseño de la propia granja como a los procedimientos de manejo. En atención a la capacidad de la explotación, la actividad se clasifica dentro del grupo B, de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011.  
- Olores: La retirada del estiércol tras cada ciclo de engorde, evitando su almacenamiento y manipulación en la explotación, disminuirá la generación de olores. Además, la distancia existente al núcleo de población más cercano hace que el impacto producido sobre la población sea mínimo. No obstante, coincidiendo con los diferentes vacíos sanitarios se deberá realizar una escrupulosa limpieza y desinfección de las naves y de las instalaciones, de manera que no queden restos cuya descomposición pueda originar mal olor.  
- Impacto sobre el patrimonio: La Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 24 de abril de 2021 informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Impacto producido por el cese de la actividad: considerando las características constructivas de las naves, estas se hacen fácilmente desmontables. Todos los materiales empleados para su construcción están libres de amianto, por lo que en caso de ser desmontadas o demolidas no se precisarán medidas correctoras especiales. Todos los materiales obtenidos en su desmontaje serán conducidos a vertedero autorizado o reutilizados en operaciones constructivas y bajo ningún concepto abandonados. Por lo que no se estiman impactos irreversibles derivados del cese de la actividad.  
El estudio de impacto ambiental incluye el correspondiente Programa de vigilancia ambiental, de aplicación durante la construcción, explotación y abandono de la actividad. Se contempla el seguimiento, entre otros, del buen estado de la maquinaria, de la ausencia de residuos en la parcela al finalizar la jornada laboral durante la fase de obras, de la limpieza de las naves y de la zona exterior. También se llevará un registro de los consumos de agua, energía y pienso. Se dispondrá de un libro de explotación, en el que se registrará el desarrollo y avance la actividad y cualquier incidencia de carácter ambiental que pudiera producirse. Durante el desarrollo de las obras, la aparición de restos arqueológicos, etnológicos o paleontológicos será inmediatamente notificada a la Dirección General de Patrimonio.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado, está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo I (grupo 1).  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II, del título II, de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, la competencia en materia de evaluación de impacto ambiental de proyectos  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de cambio climático y calidad ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de explotación avícola de carne con capacidad para 120.900 pollos de engorde, ubicada en las parcelas 16 y 21, del polígono 7, del término municipal de Zorita del Maestrazgo (Castelló), promovido por Rafael Frasno Centelles, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones de la memoria técnica de autorización ambiental integrada (julio 2017) y del estudio de impacto ambiental (julio 2017), y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Durante la fase de construcción de las naves:  
a) Los acopios de tierras se efectuarán al resguardo del viento.  
b) Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
c) Las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies faunísticas más vulnerables.  
  
d) El vallado perimetral de la explotación carecerá de alambre de espino.  
2. Las construcciones serán del tipo que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona y los lugares destinados a servir de depósitos de desechos se elegirán y controlarán convenientemente para minimizar su impacto sobre el paisaje.  
3. Dada la proximidad de la explotación a terreno forestal, se deberá cumplir con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, en particular en lo referido a la utilización de herramientas, maquinaria y equipos, y las normas de seguridad de carácter general.  
4. De acuerdo con lo establecido en el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.  
5. Respecto a la gestión del estiércol:  
a) Como medida de prevención, para evitar la contaminación del suelo y de las aguas ante un eventual almacenamiento del estiércol por causas sobrevenidas, se construirá un estercolero de dimensiones adecuadas, con solera estanca e impermeable, sistema de recogida de lixiviados y paredes y cubierta que impidan el arrastre de estiércol por la lluvia.  
b) Una vez ejecutada la obra, el promotor presentará ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se garantice la total estanqueidad e impermeabilidad tanto de la solera de las naves como de la solera del estercolero.  
c) En el libro de registro de la explotación se anotarán todas retiradas de estiércol que se produzcan, identificando la empresa que realiza la retirada, cantidad de estiércol y fecha de retirada. Este libro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
6. Coincidiendo con los diferentes vacíos sanitarios se deberá realizar una escrupulosa limpieza y desinfección de las naves y de las instalaciones, de manera que no queden restos cuya descomposición pueda originar mal olor.  
7. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 29 de agosto de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML