Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9353, del 02-06-2022 (2022/4708)

DECRET 64/2022, de 20 de maig, del Consell, per a la conservació de prades de fanerògames marines en la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2022/05/20/64/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9353

Data del DOGV
:   02-06-2022

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2022/4708

CVE


Data del document
:   20-05-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [espècie protegida](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [zona protegida](javascript:void(0))
    * [espècie marina](javascript:void(0))

DECRET 64/2022, de 20 de maig, del Consell, per a la conservació de prades de fanerògames marines en la Comunitat Valenciana. [2022/4708]  
Índex  
Preàmbul  
Article 1. Objecte  
Article 2. Definicions  
Article 3. Delimitació cartogràfica i catalogació  
Article 4. Protecció general i prohibicions  
Article 5. Excepcions al règim de prohibicions  
Article 6. Restes de Posidònia oceànica i Cymodocea nodosa  
Article 7. Regulació del fondeig d'embarcacions  
Article 8. Autorització d'instal·lacions de fondejos de baix impacte  
  
Article 9. Seguiment  
Article 10. Difusió i sensibilització  
Article 11. Vigilància  
Article 12. Règim sancionador  
Disposició addicional primera. De la incidència pressupostària  
Disposició addicional segona. Procediment d'aplicació del present Decret a espais portuaris  
Disposició transitòria primera. Cartografia de les prades de fanerògames marines a la Comunitat Valenciana  
Disposició transitòria segona. Instal·lacions, activitats i/o actuacions localitzades en prades de fanerògames autoritzades abans de l'entrada en vigor del Decret.  
Disposició derogatòria única. Derogació normativa  
Disposició final primera. Habilitació per a desenvolupament  
Disposició final segona. Actualització cartogràfica  
Disposició final tercera. Pla de seguiment de l'estat general de les prades  
Disposició final quarta. Espais naturals protegits i Xarxa Natura 2000 de competència autonòmica  
Disposició final cinquena. Manuals de bones pràctiques  
Disposició final sisena. Entrada en vigor  
  
  
  
PREÀMBUL  
  
I  
  
Les prades de fanerògames marines, especialment les de Posidònia oceànica (posidònia), constitueixen la comunitat bentònica més important de les àrees costaneres del Mediterrani pel seu rellevant paper ecològic en fons coberts per arenes succintes. Aquestes prades són una gran font d'oxigenació i producció de matèria orgànica, amb la qual cosa contribueixen al segrest de CO i, per tant, a la mitigació del canvi climàtic. D'altra banda, ajuden a mantindre l'estabilitat dels sediments, atenuant l'energia d'onatge i corrents, i per tant possibiliten la conservació de les platges. Aquest paper l'exerceixen fins i tot després de morir, ja que la gran afluència de fulles mortes protegeixen les platges de l'erosió. Finalment, en les prades viuen més de 400 espècies de plantes i 1000 d'animals, de les quals moltes són d'interés comercial i algunes estan seriosament amenaçades.  
Per totes aquestes raons, les prades de Posidònia oceànica són considerades hàbitat prioritari per la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, on apareixen citades expressament com 1120 Prades de Posidònia (Posidonion oceanicae). Per part seua, el gram (Cymodocea nodosa) constitueix una espècie característica de l'hàbitat 1110: Bancs d'arena coberts permanentment per aigua marina, poc profunda.  
  
  
  
  
II  
  
Vista la seua importància, és necessari evitar la regressió de les prades de fanerògames marines causada principalment per la contaminació, pesca d'arrossegament, obres d'infraestructura costanera, extracció d'àrids i fondeig d'embarcacions. Per a això és necessari arbitrar mesures tant en les mateixes prades com a la platja submergida i emergida adjacent a aquesta, així com en els ecosistemes dunars associats.  
El present decret s'emmarca en l'objectiu d'avançar en l'harmonització d'usos i activitats socioeconòmiques, amb la preservació i l'ús sostenible dels excel·lents valors ambientals, sense perjudici del respecte a les competències de les diferents administracions concurrents i sense cap impediment per al compliment dels seus objectius, de manera que es concep com una oportunitat per a permetre, en estreta col·laboració amb altres administracions, una gestió adequada i sostenible del territori.  
  
  
III  
  
L'article 45 de la Constitució Espanyola, al punt 2 diu que els poders públics vetlaran per la utilització racional de tots els recursos naturals, amb la finalitat de protegir i millorar la qualitat de la vida i defensar i restaurar el medi ambient, secundant-se en la indispensable solidaritat col·lectiva. D'acord amb l'article 149.1.23.a de la Constitució, l'Estat té competència exclusiva per a dictar la legislació bàsica sobre protecció del medi ambient, sense perjudici de les facultats de les comunitats autònomes d'establir normes addicionals de protecció.  
  
Aquest Decret es dicta en exercici de la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de protecció del medi ambient, espais naturals protegits i pesca en aigües interiors i aqüicultura, i d'acord amb el que es disposa en l'article 6.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, i de l'annex del Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament del Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial i del Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades on s'indica explícitament que les comunitats autònomes podran reglamentar les operacions d'ancoratge d'embarcacions o altres similars per a protegir la posidònia, i s'aplica en l'àmbit terrestre i marí competència de la Generalitat.  
Tot això sense perjudici del que disposa l'article 149.1 de la Constitució, especialment en els seus apartats 20 i 23, així com de les facultats que corresponen a l'Estat com a titular del domini públic maritimoterrestre previst en l'article 132.2 de la Constitució i en la legislació en matèria de costes i de les seues competències per a l'ordenació general de la navegació marítima establides en la legislació en matèria de marina mercant i de gestió en matèria de biodiversitat marina previstes en la Llei 41/2010, de 29 de desembre, de protecció del medi marí.  
  
A més, les prades de fanerògames són un clar exemple de connexió entre la terra i la mar, ja que existeix una estreta relació entre l'equilibri sedimentació/erosió de les prades i les condicions sedimentàries de la línia de costa. Aquesta connexió és tant a escala de continuïtat física, de les interaccions terra-mar, com de la transició i interacció de processos ecològics, que determina que les prades atenuen l'energia de l'onatge i corrents, cosa que fa disminuir la resuspensió del sediment, erosió i transport i, a una major escala temporal, les prades representen un paper actiu en el balanç sedimentari, tant proporcionant arena d'origen biòtic a les platges com fixant el sediment. D'igual manera l'aportació de sòlids i nutrients des de la terra a la mar repercutirà sobre les prades de fanerògames marines. Es produeix per tant en aquest àmbit marí les circumstàncies previstes en l'article 6.4 de la Llei 42/2007, que indica que correspon a les comunitats autònomes l'exercici de les funcions a les quals es refereix aquesta llei respecte a espècies (excepte les altament migratòries) i espais, hàbitats o àrees crítiques situats en el medi marí, quan existisca continuïtat ecològica de l'ecosistema marí amb l'espai natural terrestre objecte de protecció, avalada per la millor evidència científica existent.  
  
Les previsions d'aquest Decret s'adeqüen als principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència, d'acord amb el que s'estableix en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. En aquest sentit, la iniciativa normativa està justificada per la necessitat de desenvolupar el règim normatiu aplicable a la Posidònia i el gram com a espècies incloses en el Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial establit pel Reial decret 139/2011, com del règim previst en els articles 57 i següents de la Llei 42/2007, i com a normes addicionals de protecció en matèria de medi ambient, a fi d'adaptar-ho a la realitat de la Comunitat Valenciana. L'eficàcia de la norma implica partir de la base del règim de prohibicions preestablides en l'article 57 de la Llei 42/2007 i establir les excepcions pertinents mitjançant una regulació clara, per a garantir el principi de seguretat jurídica. Aquesta seguretat jurídica es deriva també del fet que aquest Decret és coherent amb la resta de l'ordenament jurídic, perquè es dicta a partir del règim previst en la Llei 42/2007, amb la finalitat de regular i especificar el règim de protecció general, les excepcions aplicables a aquest i les operacions de fondeig, tal com s'indica en el Reial decret 139/2011.  
  
A més, el Decret forma un tot coherent amb la resta de normativa autonòmica composta pels instruments de planificació dels Espais Naturals Protegits: el Decret pretén ser el marc normatiu aplicable si manca previsió en aquests instruments. El Decret no estableix nous procediments administratius, sinó que aprofita la normativa existent per a introduir especificitats puntuals respecte a les prades de fanerògames marines; és en aquest sentit també una norma proporcional i eficient que evita càrregues administratives innecessàries. D'un altre costat, respecte al principi de transparència, la present norma es va sotmetre als tràmits previstos en la normativa d'aplicació, entre aquests la consulta pública prèvia, l'exposició pública i l'audiència a les persones i col·lectius interessats.  
Aquest decret s'estructura en 12 articles, dos disposicions addicionals, dos disposicions transitòries, una disposició derogatòria i sis disposicions finals.  
Aquesta disposició està inclosa en el Pla normatiu de l'Administració de la Generalitat per a 2022.  
Per tot això, considerant que correspon al Consell exercir la potestat reglamentària, d'acord amb la Constitució Espanyola, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana i les lleis, d'acord amb l'article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, sotmés al coneixement i informe del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient; després d'haver obtingut l'informe preceptiu de l'Advocacia de la Generalitat i conformement amb el Consell Jurídic Consultiu, amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió de 20 de maig de 2022,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
Aquest Decret té per objecte la regulació d'aquells usos i activitats que puguen afectar les prades de Posidònia oceànica i de Cymodocea nodosa (d'ara en avant posidònia i gram) i les comunitats biològiques de les quals formen part, incloses les seues restes, mitjançant la promoció d'accions que contribuïsquen de manera activa al manteniment i la consecució del seu estat favorable de conservació.  
  
Article 2. Definicions  
A l'efecte d'aquest Decret, s'entén per:  
1. Prades de fanerògames marines: àrea submarina caracteritzada per la presència de comunitats d'angiospermes marines en les quals la posidònia i gram són les espècies més representatives.  
2. Prades d'alt valor: són aquelles que presenten un excel·lent estat de conservació en les quals concorren característiques d'elevada cobertura, densitat, o formacions singulars, com els esculls barrera de posidònia, també denominats altines o entines i les prades de gram d'alta densitat, que siguen declarades com a tals per la conselleria competent en la conservació del medi natural.  
3. Fondeig fix: l'instal·lat en el substrat de manera permanent, i al qual es fixa una boia de superfície que permet l'amarrament d'embarcacions.  
4. Mort de fondeig: element de gran pes recolzat en el fons on s'afirma el cap de fondeig.  
5. Fondeig de baix impacte: aquell el sistema de fixació del qual al fons afecte mínimament la prada, o reproduïsca un biòtop rocós quan s'instal·la sobre arenes, amb un disseny que evite que la línia de fondeig puga destruir les plantes durant els moviments de canvis de direcció per l'arrossegament de cadenes o caps.  
6. Fondeig professional: és aquell practicat en el marc d'una activitat econòmica tal com la d'empreses de pesca, busseig, embarcacions turístiques o similars que hagen d'operar en el mateix lloc amb una determinada freqüència al llarg d'un lapse temporal.  
7. Fondeig incontrolat: aquell que es desenvolupa en contra de la normativa de protecció de les prades de fanerògames marines.  
8. Mètodes manuals de retirada: els que es fan sense maquinària.  
9. Òrgan substantiu: òrgan de l'administració que exerceix les competències per a adoptar, aprovar o autoritzar un projecte, pla o programa que afecte o puga afectar les prades de fanerògames marines.  
  
10. Alteració significativa: a l'efecte de la Llei 42/2007, qualsevol afectació, amb resultat de destrucció o mort, de posidònia o gram com a espècie o hàbitat, mitjançant l'ocupació perenne o temporal del seu espai, la rompuda, la tala, l'arrancada, la desestabilització del seu substrat o altres accions que suposen una deterioració de les seues condicions naturals.  
11. Afecció d'àmbit reduït: amb caràcter general, es considera d'àmbit reduït aquella afectació que no supere els 100 m².  
  
Article 3. Delimitació cartogràfica i catalogació  
1. La conselleria competent en la matèria de medi ambient cartografiarà i facilitarà a l'Institut Cartogràfic Valencià, a l'efecte d'aquest Decret, les prades de fanerògames marines existents en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i catalogarà aquelles considerades d'alt valor, d'acord amb la millor informació tècnica i científica disponible.  
  
2. Les delimitacions cartogràfiques i la catalogació seran incorporades a sistemes d'informació accessibles als navegants i al públic en general i incorporades a les cartes i publicacions nàutiques elaborades per l'Institut Hidrogràfic de la Marina.  
  
Article 4. Protecció general i prohibicions  
1. D'acord amb el que es disposa en l'article 57 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, la inclusió de posidònia oceànica i gram en el Llistat d'Espècies Silvestres en Règim de Protecció Especial, implica les prohibicions genèriques de les activitats de recollir, tallar, mutilar, arrancar o destruir intencionadament la planta.  
2. Així mateix, queden prohibides les següents actuacions sobre prades de fanerògames marines:  
a) La pesca d'arrossegament, les extraccions d'àrids, l'abocament de materials dragats i l'abocament d'aigües residuals i salmorra.  
b) Els nous projectes, entre altres, els d'aqüicultura, els nous emissaris submarins i les noves obres en aquells casos en què la corresponent tramitació ambiental determine que puguen tindre efectes negatius sobre les prades de fanerògames marines. En aquest cas, en el marc d'aquesta tramitació ambiental ha de plantejar-se l'alternativa que garantisca el compliment de les prescripcions d'aquest Decret.  
3. Respecte a les prades de posidònia i prades d'alt valor, queden prohibides, a més, l'ancoratge, la instal·lació de morts de fondeig i el fondeig que no es trobe ben autoritzat d'acord amb el que es preveu en l'article 8 d'aquest Decret.  
4. Els nous projectes que, sense situar-se sobre prades de fanerògames marines, durant la corresponent tramitació ambiental es determine que puguen tindre efectes negatius sobre aquestes, han de plantejar alternatives que garantisquen el compliment de les prescripcions d'aquest Decret.  
5. L'autorització d'abocaments de terra a la mar d'aigües depurades, tèrmics, procedents de dessalinitzadores o aquells que puguen afectar les prades de fanerògames marines indicarà les mesures de control i seguiment a adoptar pel titular de la instal·lació per a conéixer el resultat de les analítiques en matèria de qualitat de les aigües i d'evolució de la biocenosi marina, informació que haurà de comunicar a la conselleria competent en la matèria de medi ambient.  
6. Respecte de les instal·lacions ja existents d'abocaments en la costa, quan dels resultats dels controls realitzats o del programa de seguiment previst en l'article 9 es puga inferir una afectació a les prades, la conselleria competent en la matèria de medi ambient requerirà al titular de l'abocament perquè intensifique i amplie el seguiment ambiental, realitze les millores necessàries en el tractament de l'efluent o modifique el punt d'abocament per a minimitzar el seu impacte.  
  
Article 5. Excepcions al règim de prohibicions  
1. Sense perjudici del règim general de prohibicions establit en l'article 57 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, queden autoritzades les següents:  
a) El fondeig d'arts fixos i menors de pesca professional (arts fixos d'art de fons o embolic, palangre de fons, aparells d'ham, arts de parada, arts de parany, cadufs i bonitolera), en els termes previstos en la legislació de pesca, i en els casos en què siguen inevitables els fondejos d'aquests sobre prades. Quan l'embarcació només es fondege per a esperar entre una calada i una altra, fer el rebuig, o qualsevol altra acció que requerisca una parada de duració limitada, ho farà sobre fons d'arena i en el cas dels fondejos fixos sobre prada, aquests han de ser de baix impacte, tal com estableix l'article 8.3.e d'aquest Decret.  
  
b) Les actuacions necessàries per a la realització d'activitats nàutiques, com ara abalisaments de seguretat, senyalització de camps de regates o línies d'eixida i arribada o altres assimilables, han de ser de baix impacte i en tot cas requeriran informe favorable de la direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural.  
2. Quan corresponga a la Generalitat l'aplicació de les excepcions establides en l'article 61 de la Llei 42/2007, s'atorgarà per la direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural, que haurà de tenir en compte les prescripcions d'aquest Decret i les que s'establisquen, si escau, en el marc dels procediments d'avaluació ambiental. Aquestes excepcions hauran de valorar, a més, que l'actuació no supose un risc per a l'estat local de conservació de les prades i els efectes acumulatius en el temps o en relació amb altres projectes, actuacions, plans o programes, i dictarà les mesures correctores i compensatòries oportunes.  
  
Article 6. Restes de Posidònia oceànica i Cymodocea nodosa  
1. La retirada, possessió, transport i ús de restes de posidònia i gram en l'àmbit de competència de la Generalitat requerirà l'autorització de la Conselleria competent en la matèria de medi ambient, d'acord amb els requisits i el procediment establits en la Llei 42/2007 i en el Manual de Bones Pràctiques sobre la retirada de restes de posidònia i gram previst en aquesta norma, sense perjudici de l'aplicació de la legislació de costes.  
2. Amb caràcter general les restes de posidònia i gram s'incorporaran al substrat costaner, preferentment a la mateixa platja a la qual arriben. Quan no siga possible reincorporar-los a les platges de procedència per les seues possibles repercussions ecològiques negatives sobre l'hàbitat (restes contaminades, necessitat de l'ús de maquinària pesant), les restes retirades es reutilitzaran en processos d'economia circular o qualssevol altres que impliquen el seu aprofitament (compostatge, gasificació, pel·letització, producció animal o qualsevol altre procés de valorització), sense perjudici de les autoritzacions administratives preceptives en cada situació.  
3. L'autorització corresponent s'atorgarà pels serveis territorials de la conselleria competent en la matèria de medi ambient i fixarà les condicions de la retirada de les restes, incloent-hi temporada, condicions (manual o amb maquinària), periodicitat i destinació de les restes. L'autorització podrà tindre una vigència màxima de quatre anys.  
  
4. En el cas de platges incloses en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits, les determinacions anteriors hauran d'adaptar-se al que disposen les normes de gestió dels espais corresponents, així com a les particularitats derivades de la presència en les mateixes d'hàbitats o espècies sotmeses a qualsevol règim de protecció.  
  
5. El que es disposa en aquest article s'aplicarà sense perjudici dels títols habilitants previstos en la legislació de costes i altres d'àmbit estatal, si és el cas, de protecció del medi marí.  
  
Article 7. Regulació del fondeig d'embarcacions  
1. El fondeig sobre prades posidònia i prades d'alt valor només serà possible utilitzant sistemes de baix impacte autoritzats d'acord amb la normativa en matèria de costes i amb el que s'estableix en l'article 8 d'aquest Decret.  
2. En el cas d'espais naturals protegits, incloses les Reserves Marines i els espais de la Xarxa Natura 2000, l'administració competent instal·larà sistemes de fondeig de baix impacte per a facilitar l'ús de determinades zones, d'acord amb l'ordenació aprovada d'aquests espais.  
3. Les previsions referents al fondeig d'aquest article no s'aplicaran en casos de força major o perill per a la seguretat de la vida humana en la mar o de la navegació. Tampoc s'aplicaran en els casos de treballs científics, projectes de restauració d'hàbitats i de gestió d'àrees protegides ben autoritzats o ordenats per l'òrgan ambiental.  
  
  
Article 8. Autorització d'instal·lacions de fondejos de baix impacte  
1. Les instal·lacions de fondejos de baix impacte sobre prades de fanerògames marines, estan subjectes a l'autorització administrativa a què es refereix l'article 61 de la Llei 42/2007 i al que es disposa en l'article 5 d'aquest Decret, per part de la direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural, sense perjudici dels corresponents títols habilitants en matèria de costes.  
2. Prèviament a la concessió de l'autorització, s'haurà de sol·licitar l'informe favorable respecte de la compatibilitat de l'activitat amb l'estratègia marina corresponent, segons es disposa en l'article 3.3 de la Llei 41/2010 de protecció del medi marí sense perjudici de qualssevol altres informes exigits per la legislació vigent.  
3. Per a l'atorgament de l'autorització administrativa s'haurà de tindre en compte el que estableix aquest Decret i, en particular, el següent:  
  
a) El titular, o bé el gestor de la instal·lació dels fondejos de baix impacte haurà de ser una administració pública, entitat de dret públic, entitats de custòdia del territori o entitats sense ànim de lucre l'activitat de les quals estiga relacionada amb el medi marí o activitats nàutiques, sempre prevalent el criteri d'interés de servei públic i de conservació de les espècies sobre l'econòmic.  
b) El projecte ha de determinar la localització, nombre i distribució dels fondejos considerant les característiques de les embarcacions que freqüenten el lloc i els principis de seguretat marítima.  
c) El projecte haurà de considerar, a més, la capacitat de càrrega, l'impacte sobre el paisatge, l'afectació a la navegació i pesca professional, i la possibilitat de fondeig en zones sense prades.  
d) La instal·lació dels fondejos es realitzarà preferentment sobre fons d'arena, en cas que n'hi haja.  
e) Les embarcacions que necessiten fondeig professional sobre prades de fanerògames marines faran ús de sistemes permanents de fondeig de baix impacte.  
4. L'informe a emetre per la direcció general amb competències al medi natural de la Generalitat en els procediments estatals substantius d'atorgament de concessions i autoritzacions de costes, en el marc del que es disposa en l'article 152.6 del Reial decret 876/2014, de 10 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament general de costes, ha de recollir, almenys, les prescripcions establides en aquest article.  
5. En el cas d'espais naturals protegits o de la Xarxa Natura 2000 s'atendrà, a més, a la zonificació específica establida en cada espai i es requerirà l'informe favorable de la direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural, d'acord amb el que disposen els instruments vigents de planejament i gestió d'aquests espais.  
  
6. A l'efecte de l'aplicació del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, la instal·lació de fondejos de baix impacte en espais de la Xarxa Natura 2000, promoguts per l'òrgan competent en medi ambient, es considera que tenen relació directa amb la gestió de l'espai Natura 2000.  
  
Article 9. Seguiment  
1. La conselleria competent en la matèria de medi ambient ha d'elaborar i aprovar un pla de seguiment de l'estat general de les prades, a fi de facilitar el seu coneixement públic, i millorar les polítiques i estratègies de conservació, gestió i ús sostenible del patrimoni natural i de la biodiversitat, alineat amb el que es disposa en la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica.  
  
2. Aquest pla de seguiment definirà els indicadors i mètodes per a avaluar l'estat de conservació de les prades, establirà una sèrie d'estacions de referència representatius dels diferents tipus de prades i la periodicitat dels mostrejos. El pla de seguiment inclourà la recuperació i homologació de dades prèvies per a comptar amb una suficient perspectiva històrica i adequats nivells de referència.  
3. En el pla de seguiment podran integrar-se altres administracions, centres d'investigació, associacions i fundacions que es comprometen a obtindre i compartir les dades i indicadors previstos, amb els mètodes i periodicitat establits.  
  
Article 10. Difusió i sensibilització  
1. La conselleria competent en la matèria de medi ambient ha d'impulsar o col·laborar en campanyes d'informació i sensibilització sobre els valors ecològics, patrimonials i de bones pràctiques per a la conservació de les prades.  
2. Aquestes campanyes es dirigiran especialment als usuaris de les zones contemplades en aquest Decret i seran específiques per als espais naturals protegits, inclòs personal d'informació en aquests espais.  
  
  
Article 11. Vigilància  
Les funcions de vigilància, inspecció i control que estableix aquest Decret corresponen a la Generalitat, en l'àmbit d'aquesta disposició, i sense perjudici de la col·laboració d'altres administracions estatals o municipals i de les forces de seguretat de l'estat, autonòmiques o locals.  
  
  
Article 12. Règim sancionador  
1. El règim sancionador és el previst en el títol VI de la Llei 42/2007 i en el títol V Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, o aquelles normes que les substituïsquen.  
2. Amb la finalitat d'especificar les infraccions previstes en l'article 80.1 de la Llei 42/2007, en particular les previstes en els apartats h, j, m, n, o, q, s, t i x, es consideren incloses les actuacions relatives a la retirada de restes de posidònia en contra de les previsions d'aquest Decret, l'alteració de l'hàbitat per ancoratge, l'arrancada manual de feixos de posidònia en activitats de busseig, l'alteració de la prada per a la instal·lació de sistemes d'aqüicultura o altres obres i l'abocament de productes químics, substàncies biològiques, aigües residuals insuficientment depurades i salmorra procedent de dessalinitzadores, sempre que alteren les condicions de l'hàbitat o l'espècie provocant la seua deterioració o destrucció.  
3. Per a la graduació de les sancions s'aplicaran els criteris previstos en l'article 81.2 de la Llei 42/2007. A aquest efecte, es considerarà especialment la superfície de prades de fanerògames marines afectada o destruïda.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. De la incidència pressupostària.  
L'aplicació i desenvolupament d'aquest decret no tindrà cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignats a la Generalitat i, en tot cas, hauran de ser atesos amb els mitjans personals i materials d'aquesta.  
  
Segona. Procediment d'aplicació del present decret a espais portuaris  
  
Per a l'àmbit d'aplicació del present decret en els espais portuaris de competència autonòmica, transferits o adscrits, així com qualsevol espai destinat a usos portuaris de competència autonòmica, incloent els canals d'accés, la Conselleria competent en medi natural, d'acord amb la conselleria competent en ports, desenvoluparà un procediment específic per a resoldre l'impacte que poguera tindre alguna actuació especifica en aquestes àrees, atesa la situació i conservació de les prades de fanerògames en aquests espais.  
  
No obstant això, els espais portuaris anteriorment descrits podran continuar desenvolupant les labors de manteniment per a poder garantir la seguretat en aquests espais.  
  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera. Cartografia de les prades de fanerògames marines a la Comunitat Valenciana  
Fins que la conselleria no aprove la cartografia a la qual es refereix l'article 3.1 d'aquesta disposició, per a l'aplicació del que s'estableix en aquest decret es tindrà en compte la cartografia de prades submarines disponible en el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. Mentre no s'aprove aquesta cartografia, no seran aplicables les prohibicions contemplades en l'article 4.3. d'aquest precepte, referides a ancoratge en prades de posidònia i prades d'alt valor.  
  
Segona. Instal·lacions, activitats i/o actuacions localitzades en prades de fanerògames autoritzades abans de l'entrada en vigor del decret  
  
1. Sense perjudici del règim general de prohibicions establit en l'article 57 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, queden autoritzades les instal·lacions, activitats o actuacions localitzades en prades i autoritzades prèviament a l'entrada en vigor del present Decret fins a l'expiració de la seua autorització.  
  
2. No es renovaran les autoritzacions, pròrrogues o permisos d'aquelles activitats o actuacions l'afectació de les quals no siga d'àmbit reduït.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
1. Queda derogada l'Ordre de 23 de gener de 1992, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, per a la regulació de les activitats sobre les prades fanerògames marines.  
2. Queden derogades totes les disposicions d'igual o inferior rang que s'oposen al que es disposa en aquest Decret.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació per al desenvolupament  
Es faculta a la persona titular de direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural per a establir, mitjançant resolució, els criteris per a l'elaboració dels informes tècnics a emetre previstos en la present norma.  
  
Segona. Actualització cartogràfica  
La cartografia i catalogació a la qual fa referència l'article 3.1 d'aquest decret s'aprovarà, en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor de la present disposició, mitjançant ordre de la conselleria competent en la matèria de medi ambient i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Tercera. Pla de seguiment de l'estat general de les prades  
El pla de seguiment a la qual fa referència l'article 9 d'aquest decret s'aprovarà, en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor de la present disposició, mitjançant resolució de la direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural, i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Quarta. Espais naturals protegits i Xarxa Natura 2000 de competència autonòmica  
La protecció específica de les prades de fanerògames marines en espais naturals protegits i de la Xarxa Natura 2000 de la Comunitat Valenciana es regeix per la normativa corresponent en cada cas, inclosa en els seus plans respectius. En cas de no disposar de normativa específica degudament aprovada o bé existint, no contemple de manera específica cap norma referida a la protecció i conservació de les prades de fanerògames, les normes d'aquest Decret s'aplicaran subsidiàriament.  
  
  
Cinquena. Manual informatiu per a la bona gestió de prades de fanerògames i Manual de bones pràctiques sobre la retirada de restes de posidònia i gram  
La direcció general competent en la matèria de protecció del medi natural ha de redactar i aprovar, si escau, en el termini d'un any des de l'entrada en vigor del present decret:  
1. Un manual de bones pràctiques sobre la retirada de les restes de posidònia i gram que recollirà les condicions per a la seua autorització. En aquest manual es tindrà en compte el Catàleg de Platges establit pel Decret 58/2018, de 4 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'Acció Territorial de la Infraestructura Verda del Litoral de la Comunitat Valenciana i el Catàleg de Platges de la Comunitat Valenciana.  
  
2. Un manual, amb caràcter informatiu, per a la bona gestió de prades de fanerògames marines, que podrà contindre aspectes relatius a la conservació de l'espècie i de l'hàbitat, així com referir-se, amb caràcter informatiu, a les atribucions de cada administració amb competències en la matèria i als procediments d'autorització d'usos en els diferents tipus d'espais.  
  
Sisena. Entrada en vigor  
Aquest Decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 20 de maig de 2022  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
La consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural,  
Emergència Climàtica i Transició Ecològica,  
MIREIA MOLLÀ HERRERA



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9353, del 02-06-2022 (2022/4708)

DECRETO 64/2022, de 20 de mayo, del Consell, para la conservación de praderas de fanerógamas marinas en la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2022/05/20/64/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   9353

Fecha DOGV
:   02-06-2022

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2022/4708

CVE


Fecha del documento
:   20-05-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [especie protegida](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [zona protegida](javascript:void(0))
    * [especie marina](javascript:void(0))

DECRETO 64/2022, de 20 de mayo, del Consell, para la conservación de praderas de fanerógamas marinas en la Comunitat Valenciana. [2022/4708]  
Índice  
Preámbulo  
Artículo 1. Objeto  
Artículo 2. Definiciones  
Artículo 3. Delimitación cartográfica y catalogación  
Artículo 4. Protección general y prohibiciones  
Artículo 5. Excepciones al régimen de prohibiciones  
Artículo 6. Restos de Posidonia oceánica y Cymodocea nodosa  
Artículo 7. Regulación del fondeo de embarcaciones  
Artículo 8. Autorización de instalaciones de fondeos de bajo impacto  
Artículo 9. Seguimiento  
Artículo 10. Difusión y sensibilización  
Artículo 11. Vigilancia  
Artículo 12. Régimen sancionador  
Disposición adicional primera. De la incidencia presupuestaria  
Disposición adicional segunda. Procedimiento de aplicación del presente Decreto a espacios portuarios  
Disposición transitoria primera. Cartografía de las praderas de fanerógamas marinas en la Comunidad Valenciana  
Disposición transitoria segunda. Instalaciones, actividades y/o actuaciones localizadas en praderas de fanerógamas autorizadas antes de la entrada en vigor del Decreto.  
Disposición derogatoria única. Derogación normativa  
Disposición final primera. Habilitación para desarrollo  
Disposición final segunda. Actualización cartográfica  
Disposición final tercera. Plan de seguimiento del estado general de las praderas  
Disposición final cuarta. Espacios naturales protegidos y Red Natura 2000 de competencia autonómica  
Disposición final quinta. Manuales de buenas prácticas  
Disposición final sexta. Entrada en vigor  
  
  
  
PREÁMBULO  
  
I  
  
Las praderas de fanerógamas marinas, especialmente las de Posidonia oceanica (posidonia), constituyen la comunidad bentónica más importante de las áreas costeras del Mediterráneo por su relevante papel ecológico en fondos cubiertos por arenas someras. Estas praderas son una gran fuente de oxigenación y producción de materia orgánica, con lo que contribuyen al secuestro de CO2 y, por tanto, a la mitigación del cambio climático. Por otra parte, ayudan a mantener la estabilidad de los sedimentos, atenuando la energía de oleaje y corrientes, y por tanto posibilitan la conservación de las playas. Este papel lo desempeñan incluso tras morir, ya que los arribazones de hojas muertas protegen las playas de la erosión. Por último, en las praderas viven más de 400 especies de plantas y 1000 de animales, de las cuales muchas son de interés comercial y algunas están seriamente amenazadas.  
Por todas estas razones, las praderas de Posidonia oceanica están consideradas hábitat prioritario por la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, donde aparecen citadas expresamente como 1120\* Praderas de Posidonia (Posidonion oceanicae). Por su parte, la Seba (Cymodocea nodosa) constituye una especie característica del hábitat 1110: Bancos de arena cubiertos permanentemente por agua marina, poco profunda.  
  
  
  
  
II  
  
Vista su importancia, es necesario evitar la regresión de las praderas de fanerógamas marinas causada principalmente por la contaminación, pesca de arrastre, obras de infraestructura costera, extracción de áridos y fondeo de embarcaciones. Para ello es necesario arbitrar medidas tanto en las mismas praderas como en la playa sumergida y emergida adyacente a ella, así como en los ecosistemas dunares asociados.  
El presente decreto se enmarca en el objetivo de avanzar en la armonización de usos y actividades socioeconómicas, con la preservación y el uso sostenible de los sobresalientes valores ambientales, sin perjuicio del respeto a las competencias de las diferentes administraciones concurrentes y sin impedimento alguno para el cumplimiento de sus objetivos, de forma que se concibe como una oportunidad para permitir, en estrecha colaboración con otras administraciones, una gestión adecuada y sostenible del territorio.  
  
  
III  
  
El artículo 45 de la Constitución Española, en su punto 2 dice que los poderes públicos velarán por la utilización racional de todos los recursos naturales, con el fin de proteger y mejorar la calidad de la vida y defender y restaurar el medio ambiente, apoyándose en la indispensable solidaridad colectiva. De acuerdo con el artículo 149.1.23.a de la Constitución, el Estado tiene competencia exclusiva para dictar la legislación básica sobre protección del medio ambiente, sin perjuicio de las facultades de las comunidades autónomas de establecer normas adicionales de protección.  
Este Decreto se dicta en ejercicio de la competencia exclusiva de la Generalitat en materia de protección del medio ambiente, espacios naturales protegidos y pesca en aguas interiores y acuicultura, y de acuerdo con lo previsto en el artículo 6.4 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, y del anexo del Real decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del Listado de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial y del Catálogo Español de Especies Amenazadas donde se indica explícitamente que las comunidades autónomas podrán reglamentar las operaciones de anclaje de embarcaciones u otras similares para proteger la Posidonia, y se aplica en el ámbito terrestre y marino competencia de la Generalitat.  
Todo ello sin perjuicio de lo que dispone el artículo 149.1 de la Constitución, especialmente en sus apartados 20 y 23, así como de las facultades que corresponden al Estado como titular del dominio público marítimo-terrestre previstas en el artículo 132.2 de la Constitución y en la legislación en materia de costas y de sus competencias para la ordenación general de la navegación marítima establecidas en la legislación en materia de marina mercante y de gestión en materia de biodiversidad marina previstas en la Ley 41/2010, de 29 de diciembre, de Protección del Medio Marino.  
Además, las praderas de fanerógamas son un claro ejemplo de conexión entre la tierra y el mar, al existir una estrecha relación entre el equilibrio sedimentación/erosión de las praderas y las condiciones sedimentarias de la línea de costa. Esta conexión es tanto a nivel de continuidad física, de las interacciones tierra-mar, como de la transición e interacción de procesos ecológicos, que determina que las praderas atenúen la energía del oleaje y corrientes, disminuyendo la resuspensión del sedimento, erosión y transporte y, a una mayor escala temporal, las praderas juegan un papel activo en el balance sedimentario, tanto proporcionando arena de origen biótico a las playas como fijando el sedimento. De igual manera el aporte de sólidos y nutrientes desde la tierra al mar repercutirá sobre las praderas de fanerógamas marinas. Se produce por tanto en este ámbito marino las circunstancias previstas en el artículo 6.4 de la Ley 42/2007, que indica que corresponde a las comunidades autónomas el ejercicio de las funciones a las que se refiere esta ley con respecto a especies (excepto las altamente migratorias) y espacios, hábitats o áreas críticas situados en el medio marino, cuando exista continuidad ecológica del ecosistema marino con el espacio natural terrestre objeto de protección, avalada por la mejor evidencia científica existente.  
Las previsiones de este Decreto se adecúan a los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia y eficiencia, de acuerdo con lo establecido en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas. En este sentido, la iniciativa normativa está justificada por la necesidad de desarrollar el régimen normativo aplicable a la Posidonia y la Seba como especies incluidas en el Listado de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial establecido por el Real decreto 139/2011, como del régimen previsto en los artículos 57 y siguientes de la Ley 42/2007, y como normas adicionales de protección en materia de medio ambiente, a fin de adaptarlo a la realidad de la Comunitat Valenciana. La eficacia de la norma pasa por partir de la base del régimen de prohibiciones preestablecidas en el artículo 57 de la Ley 42/2007 y establecer las excepciones pertinentes mediante una regulación clara, logrando así garantizar el principio de seguridad jurídica. Esta seguridad jurídica se deriva también del hecho de que este Decreto es coherente con el resto del ordenamiento jurídico, pues se dicta a partir del régimen previsto en la Ley 42/2007, con el fin tanto de regular y especificar el régimen de protección general, las excepciones aplicables a este y las operaciones de fondeo, tal como se indica en el Real decreto 139/2011.  
Además, el Decreto forma un todo coherente con el resto de normativa autonómica compuesta por los instrumentos de planificación de los Espacios Naturales Protegido: el Decreto pretende ser el marco normativo aplicable a falta de previsión en los citados instrumentos. El Decreto no establece nuevos procedimientos administrativos, sino que aprovecha la normativa existente para introducir especificidades puntuales respecto a las praderas de fanerógamas marinas; es en este sentido también una norma proporcional y eficiente que evita cargas administrativas innecesarias. De otro lado, respecto al principio de transparencia, la presente norma se sometió a los trámites previstos en la normativa de aplicación, entre ellos la consulta pública previa, la exposición pública y la audiencia a las personas y colectivos interesados.  
Este decreto se estructura en 12 artículos, dos disposiciones adicionales, dos disposiciones transitorias, una disposición derogatoria y seis disposiciones finales.  
Esta disposición está incluida en el Plan normativo de la Administración de la Generalitat para 2022.  
Por todo ello, considerando que corresponde al Consell ejercer la potestad reglamentaria, de acuerdo con la Constitución Española, el Estatut d'Autonomia de la Comunidad Valenciana y las Leyes, de acuerdo con el artículo 28.c de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, a propuesta de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, sometido al conocimiento e informe del Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente; obtenido el informe preceptivo de la Abogacía de la Generalitat y conforme con el Consell Jurídic Consultiu, previa deliberación del Consell, en la reunión de 20 de mayo de 2022,  
  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Objeto  
Este Decreto tiene por objeto la regulación de aquellos usos y actividades que puedan afectar a las praderas de Posidonia oceanica y de Cymodocea nodosa (en adelante posidonia y seba) y las comunidades biológicas de las que forman parte, incluyendo sus restos, mediante la promoción de acciones que contribuyan de manera activa al mantenimiento y la consecución de su estado favorable de conservación.  
  
Artículo 2. Definiciones  
A los efectos de este decreto, se entiende por:  
1. Praderas de fanerógamas marinas: área submarina caracterizada por la presencia de comunidades de angiospermas marinas en las que la posidonia y seba son las especies más representativas.  
2. Praderas de alto valor: son aquellas que presentan un excelente estado de conservación en las que concurren características de elevada cobertura, densidad, o formaciones singulares, como los arrecifes barrera de posidonia, también denominados altines o entines y las praderas de seba de alta densidad, que sean declaradas como tales por la Conselleria competente en la conservación del medio natural.  
3. Fondeo fijo: el instalado en el sustrato de forma permanente, y al que se fija una boya de superficie que permite el amarre de embarcaciones.  
4. Muerto de fondeo: elemento de gran peso apoyado en el fondo donde se afirma el cabo de fondeo.  
5. Fondeo de bajo impacto: aquel cuyo sistema de fijación al fondo afecte mínimamente a la pradera, o reproduzca un biotopo rocoso cuando se instala sobre arenas, con un diseño que evite que la línea de fondeo pueda destruir las plantas durante los movimientos de borneo por el arrastre de cadenas o cabos.  
6. Fondeo profesional: es aquel practicado en el marco de una actividad económica tal como la de empresas de pesca, buceo, embarcaciones turísticas o similares que tengan que operar en el mismo lugar con una determinada frecuencia a lo largo de un lapso temporal.  
7. Fondeo incontrolado: aquel que se desarrolla en contra de la normativa de protección de las praderas de fanerógamas marinas.  
8. Métodos manuales de retirada: los que se hacen sin maquinaria.  
9. Órgano sustantivo: órgano de la administración que ostenta las competencias para adoptar, aprobar o autorizar un proyecto, plan o programa que afecte o pueda afectar a las praderas de fanerógamas marinas.  
10. Alteración significativa: a los efectos de la Ley 42/2007, cualquier afectación, con resultado de destrucción o muerte, de posidonia o seba como especie o hábitat, mediante la ocupación perenne o temporal de su espacio, la roturación, la tala, el arranque, la desestabilización de su sustrato u otras acciones que supongan un deterioro de sus condiciones naturales.  
11. Afección de ámbito reducido: con carácter general, se considera de ámbito reducido aquella afección que no supere los 100 m².  
  
Artículo 3. Delimitación cartográfica y catalogación  
1. La Conselleria competente en la materia de medio ambiente cartografiará y facilitará al Institut Cartogràfic Valencià, a los efectos de este decreto, las praderas de fanerógamas marinas existentes en el ámbito de la Comunitat Valenciana, y catalogará aquellas consideradas como de alto valor, de acuerdo con la mejor información técnica y científica disponible.  
2. Las delimitaciones cartográficas y la catalogación serán incorporadas a sistemas de información accesibles a los navegantes y al público en general e incorporadas a las cartas y publicaciones náuticas elaboradas por el Instituto Hidrográfico de la Marina.  
  
Artículo 4. Protección general y prohibiciones  
1. De acuerdo con lo previsto en el artículo 57 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, la inclusión de posidonia oceanica y seba en el Listado de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial, implica las prohibiciones genéricas de las actividades de recoger, cortar, mutilar, arrancar o destruir intencionadamente la planta.  
2. Asimismo, quedan prohibidas las siguientes actuaciones sobre praderas de fanerógamas marinas:  
a) La pesca de arrastre, las extracciones de áridos, el vertido de materiales dragados y el vertido de aguas residuales y salmueras.  
b) Los nuevos proyectos, entre otros, los de acuicultura, los nuevos emisarios submarinos y las nuevas obras en aquellos casos en que la correspondiente tramitación ambiental determine que puedan tener efectos negativos sobre las praderas de fanerógamas marinas. En su caso, en el marco de esta tramitación ambiental debe plantearse la alternativa que garantice el cumplimiento de las prescripciones de este decreto.  
3. Respecto a las praderas de posidonia y praderas de alto valor, quedan prohibidas, además, el anclaje, la instalación de muertos de fondeo y el fondeo que no se encuentre debidamente autorizado de acuerdo con lo previsto en el artículo 8 de este decreto.  
4. Los nuevos proyectos que, sin ubicarse sobre praderas de fanerógamas marinas, durante la correspondiente tramitación ambiental se determine que puedan tener efectos negativos sobre ellas, deben plantear alternativas que garanticen el cumplimiento de las prescripciones de este decreto.  
5. La autorización de vertidos de tierra al mar de aguas depuradas, térmicos, procedentes de desalinizadoras o aquellos que puedan afectar a las praderas de fanerógamas marinas indicará las medidas de control y seguimiento a adoptar por el titular de la instalación para conocer el resultado de las analíticas en materia de calidad de las aguas y de evolución de la biocenosis marina, información que deberá comunicar a la Conselleria competente en la materia de medio ambiente.  
6. Respecto a las instalaciones ya existentes de vertidos en la costa, cuando de los resultados de los controles realizados o del programa de seguimiento previsto en el artículo 9 se pueda inferir una afección a las praderas, la Conselleria competente en la materia de medio ambiente requerirá al titular del vertido para que intensifique y amplíe el seguimiento ambiental, realice las mejoras necesarias en el tratamiento del efluente o modifique el punto de vertido para minimizar su impacto.  
  
Artículo 5. Excepciones al régimen de prohibiciones  
1. Sin perjuicio del régimen general de prohibiciones establecido en el artículo 57 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, quedan autorizadas las siguientes:  
a) El fondeo de artes fijos y menores de pesca profesional (artes fijos de enmalle o enredo, palangre de fondo, aparejos de anzuelo, artes de parada, artes de trampa, cadufos y bonitolera), en los términos previstos en la legislación de pesca, y en los casos en que sean inevitables los fondeos de los mismos sobre praderas. Cuando la embarcación solo se fondee para esperar entre una calada y otra, hacer el descarte, o cualquier otra acción que requiera una parada de duración limitada, lo hará sobre fondo de arena y en el caso de los fondeos fijos sobre pradera, estos deben ser de bajo impacto, tal como establece el artículo 8.3.e de este decreto.  
b) Las actuaciones necesarias para la realización de actividades náuticas, como balizamientos de seguridad, señalización de campos de regatas o líneas de salida y llegada u otras asimilables, deben ser de bajo impacto y en todo caso requerirán de informe favorable de la dirección general competente en la materia de protección del medio natural.  
2. Cuando corresponda a la Generalitat la aplicación de las excepciones previstas en el artículo 61 de la Ley 42/2007, se otorgará por la dirección general competente en la materia de protección del medio natural, que deberá tener en cuenta las prescripciones de este Decreto y las que se establezcan, en su caso, en el marco de los procedimientos de evaluación ambiental. Estas excepciones deberán valorar, además, que la actuación no suponga un riesgo para el estado local de conservación de las praderas y los efectos acumulativos en el tiempo o con relación a otros proyectos, actuaciones, planes o programas, y dictará las oportunas medidas correctoras y compensatorias.  
  
Artículo 6. Restos de Posidonia oceanica y Cymodocea nodosa  
1. La retirada, posesión, transporte y uso de restos de posidonia y seba en el ámbito de competencia de la Generalitat requerirá de autorización de la Conselleria competente en la materia de medio ambiente, de acuerdo con los requisitos y el procedimiento establecidos en la Ley 42/2007 y en el Manual de Buenas Prácticas sobre la retirada de restos de posidonia y seba previsto en esta norma, sin perjuicio de la aplicación de la legislación de costas.  
2. Con carácter general los restos de posidonia y seba se incorporarán al sustrato costero, preferentemente a la misma playa a la que llegan. Cuando no sea posible reincorporarlos a las playas de procedencia por sus posibles repercusiones ecológicas negativas sobre el hábitat (restos contaminados, necesidad del uso de maquinaria pesada...) los restos retirados se reutilizarán en procesos de economía circular o cualesquiera otros que impliquen su aprovechamiento (compostaje, gasificación, peletización, producción animal o cualquier otro proceso de valorización), sin perjuicio de las autorizaciones administrativas preceptivas en cada situación.  
3. La autorización correspondiente se otorgará por los servicios territoriales de la Conselleria competente en la materia de medio ambiente y fijará las condiciones de la retirada de los restos, incluyendo temporada, condiciones (manual o con maquinaria), periodicidad y destino de los restos. La autorización podrá tener una vigencia máxima de cuatro años.  
4. En el caso de playas incluidas en el ámbito de la Red Natura 2000 y espacios naturales protegidos, las determinaciones anteriores deberán adaptarse en su caso a lo que dispongan las normas de gestión de los espacios correspondientes, así como a las particularidades derivadas de la presencia en las mismas de hábitats o especies sometidas a cualquier régimen de protección.  
5. Lo previsto en este artículo se aplicará sin perjuicio de los títulos habilitantes previstos en la legislación de costas y otros de ámbito estatal, en su caso, de protección del medio marino.  
  
Artículo 7. Regulación del fondeo de embarcaciones  
1. El fondeo sobre praderas posidonia y praderas de alto valor solo será posible utilizando sistemas de bajo impacto autorizados de acuerdo con la normativa en materia de costas y con lo establecido en el artículo 8 de este decreto.  
2. En el caso de espacios naturales protegidos, incluidas las Reservas Marinas y los espacios de la Red Natura 2000, la administración competente instalará sistemas de fondeo de bajo impacto para facilitar el uso de determinadas zonas, de acuerdo con la ordenación aprobadas de esos espacios.  
3. Las previsiones referentes al fondeo de este artículo no se aplicarán en casos de fuerza mayor o peligro para la seguridad de la vida humana en el mar o de la navegación. Tampoco se aplicarán en los casos de trabajos científicos, proyectos de restauración de hábitats y de gestión de áreas protegidas debidamente autorizados u ordenados por el órgano ambiental.  
  
Artículo 8. Autorización de instalaciones de fondeos de bajo impacto  
1. Las instalaciones de fondeos de bajo impacto sobre praderas de fanerógamas marinas, están sujetas a la autorización administrativa a que se refiere el artículo 61 de la Ley 42/2007 y a lo previsto en el artículo 5 de este decreto, por parte de la dirección general competente en la materia de protección del medio natural, sin perjuicio de los correspondientes títulos habilitantes en materia de costas.  
2. Previamente a la concesión de la autorización, se deberá solicitar el informe favorable respecto de la compatibilidad de la actividad con la estrategia marina correspondiente, según se dispone en el artículo 3.3 de la Ley 41/2010 de protección del medio marino sin perjuicio de cualesquiera otros informes exigidos por la legislación vigente.  
3. Para el otorgamiento de la autorización administrativa se deberá tener en cuenta lo que establece este Decreto y, en particular, lo siguiente:  
a) El titular, o en su caso, el gestor de la instalación de los fondeos de bajo impacto deberá ser una administración pública, entidad de derecho público, entidades de custodia del territorio o entidades sin ánimo de lucro cuya actividad esté relacionada con el medio marino o actividades náuticas, prevaleciendo el criterio de interés de servicio público y de conservación de las especies sobre el económico.  
b) El proyecto debe determinar la localización, número y distribución de los fondeos considerando las características de las embarcaciones que frecuentan el lugar y los principios de seguridad marítima.  
c) El proyecto deberá considerar, además, la capacidad de carga, el impacto sobre el paisaje, la afección a la navegación y pesca profesional, y la posibilidad de fondeo en zonas sin praderas.  
d) La instalación de los fondeos se realizará preferentemente sobre fondos de arena, en caso de que existan.  
e) Las embarcaciones que necesiten fondeo profesional sobre praderas de fanerógamas marinas harán uso de sistemas permanentes de fondeo de bajo impacto.  
4. El informe a emitir por la dirección general con competencias en medio natural de la Generalitat en los procedimientos estatales sustantivos de otorgamiento de concesiones y autorizaciones de costas, en el marco de lo previsto en el artículo 152.6 del Real decreto 876/2014, de 10 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento General de Costas, recogerá, al menos, las prescripciones establecidas en este artículo.  
5. En el caso de espacios naturales protegidos o de la Red Natura 2000 se atenderá, además, a la zonificación específica establecida en cada espacio y se requerirá el informe favorable de la dirección general competente en la materia de protección del medio natural, de acuerdo con lo que dispongan los instrumentos vigentes de planeamiento y gestión de dichos espacios.  
6. A los efectos de la aplicación del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000, la instalación de fondeos de bajo impacto en espacios de la Red Natura 2000, promovidos por el órgano competente en medio ambiente, se considera que tienen relación directa con la gestión del espacio Natura 2000.  
  
Artículo 9. Seguimiento  
1. La Conselleria competente en la materia de medio ambiente elaborará y aprobará un plan de seguimiento del estado general de las praderas, con el objeto de facilitar su conocimiento público, y mejorar las políticas y estrategias de conservación, gestión y uso sostenible del patrimonio natural y de la biodiversidad, alineado con lo dispuesto en la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética.  
2. Este plan de seguimiento definirá los indicadores y métodos para evaluar el estado de conservación de las praderas, establecerá una serie de estaciones de referencia representativos de los distintos tipos de praderas y la periodicidad de los muestreos. El plan de seguimiento incluirá la recuperación y homologación de datos previos para contar con una suficiente perspectiva histórica y adecuados niveles de referencia.  
3. En el plan de seguimiento podrán integrarse otras administraciones, centros de investigación, asociaciones y fundaciones que se comprometan a obtener y compartir los datos e indicadores previstos, con los métodos y periodicidad establecidos.  
  
Artículo 10. Difusión y sensibilización  
1. La Conselleria competente en la materia de medio ambiente debe impulsar o colaborar en campañas de información y sensibilización sobre los valores ecológicos, patrimoniales y de buenas prácticas para la conservación de las praderas.  
2. Estas campañas se dirigirán especialmente a los usuarios de las zonas contempladas en este Decreto y serán específicas para los espacios naturales protegidos, incluyendo personal de información en esos espacios.  
  
Artículo 11. Vigilancia  
Las funciones de vigilancia, inspección y control que establece este Decreto corresponden a la Generalitat, en el ámbito de esta disposición, y sin perjuicio de la colaboración de otras administraciones estatales o municipales y de las fuerzas de seguridad del Estado, Autonómicas o Locales.  
  
Artículo 12. Régimen sancionador  
1. El régimen sancionador es el previsto en el Título VI de la Ley 42/2007 y en el Título V Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, o aquellas normas que las sustituyan.  
2. Con el fin de especificar las infracciones previstas en el artículo 80.1 de la Ley 42/2007, en particular las previstas en los apartados h, j, m, n, o, q, s, t y x, se consideran incluidas las actuaciones relativas a la retirada de restos de posidonia en contra de las previsiones de este decreto, la alteración del hábitat por anclaje, el arranque manual de fajos de posidonia en actividades de buceo, la alteración de la pradera para la instalación de sistemas de acuicultura u otras obras y el vertido de productos químicos, sustancias biológicas, aguas residuales insuficientemente depuradas y salmueras procedentes de desalinizadoras, siempre que alteren las condiciones del hábitat o la especie provocando su deterioro o destrucción.  
3. Para la graduación de las sanciones se aplicarán los criterios previstos en el artículo 81.2 de la Ley 42/2007. Con este fin, se considerará especialmente la superficie de praderas de fanerógamas marinas afectada o destruida.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. De la incidencia presupuestaria.  
La aplicación y desarrollo de este Decreto no tendrá ninguna incidencia en la dotación de los capítulos de gasto asignados a la Generalitat y, en todo caso, deberán ser atendidos con los medios personales y materiales de la misma.  
  
Segunda. Procedimiento de aplicación del presente Decreto a espacios portuarios  
Para el ámbito de aplicación del presente Decreto en los espacios portuarios de competencia autonómica, transferidos o adscritos, así como cualquier espacio destinado a usos portuarios de competencia autonómica, incluyendo los canales de acceso, la Conselleria competente en medio natural, de acuerdo con la Conselleria competente en puertos, desarrollará un procedimiento específico para resolver el impacto que pudiera tener alguna actuación especifica en estas áreas, atendiendo a la situación y conservación de las praderas de fanerógamas en estos espacios.  
No obstante, los espacios portuarios anteriormente descritos podrán seguir desarrollando las labores de mantenimiento para poder garantizar la seguridad en dichos espacios.  
  
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
  
Primera. Cartografía de las praderas de fanerógamas marinas en la Comunitat Valenciana.  
Hasta que la Conselleria no apruebe la cartografía a la que se refiere el artículo 3.1 de esta disposición, para la aplicación de lo establecido en este Decreto se tendrá en cuenta la cartografía de praderas submarinas disponible en el visor del Institut Cartogràfic Valencià. En tanto no se apruebe dicha cartografía, no serán de aplicación las prohibiciones contempladas en el artículo 4.3. de este precepto, referidas a anclaje en praderas de posidonia y praderas de alto valor.  
  
Segunda. Instalaciones, actividades y/o actuaciones localizadas en praderas de fanerógamas autorizadas antes de la entrada en vigor del Decreto.  
1. Sin perjuicio del régimen general de prohibiciones establecido en el artículo 57 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, quedan autorizadas las instalaciones, actividades o actuaciones localizadas en praderas y autorizadas previamente a la entrada en vigor del presente Decreto hasta la expiración de su autorización.  
2. No se renovarán las autorizaciones, prórrogas o permisos de aquellas actividades o actuaciones cuya afección no sea de ámbito reducido.  
  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Derogación normativa  
1. Queda derogada la Orden de 23 de enero de 1992, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, para la regulación de las actividades sobre las praderas fanerógamas marinas  
2. Quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo dispuesto en este decreto.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Habilitación para el desarrollo  
Se faculta a la persona titular de Dirección General competente en la materia de protección del medio natural para establecer, mediante resolución, los criterios para la elaboración de los informes técnicos a emitir previstos en la presente norma.  
  
Segunda. Actualización cartográfica.  
La cartografía y catalogación a la que hace referencia el artículo 3.1 de este Decreto se aprobará, en el plazo de seis meses desde la entrada en vigor de la presente disposición, mediante Orden de la Conselleria competente en la materia de medio ambiente y se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Tercera. Plan de seguimiento del estado general de las praderas.  
El plan de seguimiento a la que hace referencia el artículo 9 de este Decreto se aprobará, en el plazo de seis meses desde la entrada en vigor de la presente disposición, mediante resolución de la dirección general competente en la materia de protección del medio natural, y se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Cuarta. Espacios naturales protegidos y Red Natura 2000 de competencia autonómica.  
La protección específica de las praderas de fanerógamas marinas en espacios naturales protegidos y de la Red Natura 2000 de la Comunitat Valenciana se rige por la normativa correspondiente en cada caso, incluida en sus planes respectivos. En caso de no disponer de normativa específica debidamente aprobada o bien existiendo, no contemple de manera específica previsión alguna referida a la protección y conservación de las praderas de fanerógamas, las previsiones de este Decreto se aplicarán subsidiariamente.  
  
Quinta. Manual informativo para la buena gestión de praderas de fanerógamas y Manual de buenas prácticas sobre la retirada de restos de posidonia y seba.  
La dirección general competente en la materia de protección del medio natural redactará y aprobará, en su caso, en el plazo de un año desde la entrada en vigor del presente Decreto:  
1. Un manual de buenas prácticas sobre la retirada de los restos de posidonia y seba que recogerá las condiciones para su autorización. En este manual se tendrá en cuenta el Catálogo de Playas establecido por el Decreto 58/2018, de 4 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral de la Comunitat Valenciana y el Catálogo de playas de la Comunitat Valenciana.  
2. Un manual, con carácter informativo, para la buena gestión de praderas de fanerógamas marinas, que podrá contener aspectos relativos a la conservación de la especie y del hábitat, así como referirse, con carácter informativo, a las atribuciones de cada administración con competencias en la materia y a los procedimientos de autorización de usos en los diferentes tipos de espacios.  
  
Sexta. Entrada en vigor.  
Este Decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 20 de mayo de 2022  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
La consellera de Agricultura, Desarrollo Rural,  
Emergencia Climática y Transición Ecológica,  
MIREIA MOLLÀ HERRERA



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI