Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4558)

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'execució i posada en funcionament del parc solar fotovoltaic PSF Villasol, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2833651) 174/2022/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9590

Data del DOGV
:   08-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4558

CVE


Data del document
:   24-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'execució i posada en funcionament del parc solar fotovoltaic PSF Villasol, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2833651) 174/2022/AIA. [2023/4558]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2833651) 174/2022/AIA.  
Títol: PSF Villasol.  
Promotor: Grupotec SPV 20, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/26.  
Localització: Villena (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
El projecte promogut per Grupotec SPV 20, SL, preveu l'execució i posada en funcionament d'un parc solar fotovoltaic en el terme municipal de Villena (Alacant). La potència instal·lada serà de 37 MWn i 44,99 MWp.  
Els mòduls solars són de tipus monocristal·lí d'alta eficiència o un altre de característiques equivalents i s'instal·laran sobre seguidors solars d'un eix, que serveix de suport i orienta els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, cosa que augmentarà el seu rendiment en comparació amb sistemes estàtics. La fonamentació es farà per mitjà de perfils clavats directament al terreny. Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors, que transformaran el nivell de tensió fins als 30 kV. S'instal·laran tres línies subterrànies de 30 kV que arribaran al centre de seccionament de la subestació col·lectora Valle 132/30 kV (objecte d'un altre projecte) situada en la parcel·la contigua, compartida amb cinc altres promotors de plantes fotovoltaiques.  
Des d'allà partirà una línia d'alta tensió a 132 kV de 7 km de longitud que discorrerà tant en aeri com en subterrani (l'avaluació ambiental de la qual es troba incorporada a l'expedient ATALFE/2020/22), fins a la interconnexió amb la subestació col·lectora Sax 400/132/30 kV (amb declaració d'impacte ambiental favorable de l'Administració general de l'Estat), que permetrà la connexió a la subestació SAX 400 de Red Eléctrica de España, SAU.  
L'àrea cadastral vinculada són 120,8 ha de la parcel·la 32 del polígon 36 del terme municipal de Villena. L'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 68,18 ha.  
Per a l'execució del projecte, es preveu un condicionament del terreny amb mitjans mecànics (retirada d'arbres, plantes, soques, mala herba, brossa, etc.), per a poder fer els treballs posteriors; s'instal·larà un clos perimetral cinegètic que permetrà el pas de fauna; es farà una adequació dels vials interiors per a la connexió entre zones de la instal·lació; es procedirà a l'obertura de rases subterrànies per a les línies elèctriques i la fonamentació dels equips electromecànics. Així mateix, es procedirà a la construcció d'un edifici per a albergar els equips de control.  
L'accés a aquesta es realitza per camins agraris ja construïts, des de la carretera CV-813, situada al nord de l'actuació.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà al desmantellament de les instal·lacions i infraestructures i a la restauració del terreny a les condicions anteriors a l'execució de les obres.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies del present projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els termes esmentats. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a la seua autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
En data 30 de desembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de:  
- Sol·licitud del promotor.  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica (l'evacuació és compartida i figura en l'expedient ATALFE 2022/22).  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Estudi d'avifauna.  
- Estudis d'inundabilitat.  
- Memòria de prevenció d'incendis.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Estudi arqueològic.  
- Pla de desmantellament.  
- Certificat d'informació pública.  
- Certificat de compatibilitat urbanística.  
a) Informació pública.  
D'acord amb la documentació rebuda, l'òrgan substantiu va fer la informació pública de l'expedient mitjançant anunci que es publica en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9227, de data 1 de desembre de 2021. Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de dues associacions: l'Associació de Veïns de l'Alzina i l'Associació Salvatierra.  
En data 6 de febrer de 2021, l'Associació de veïns de l'Alzina presenta al·legació en què exposa que en representació de tots els veïns d'aquesta pedania, s'oposa rotundament a la instal·lació massiva de projectes solars.  
El promotor respon que la pedania l'Alzina es troba a una distància superior a 20 quilòmetres del projecte plantejat, i que els efectes del mateix sobre aquesta són inexistents.  
En data 26 de desembre de 2021 l'Associació Salvatierra presenta al·legació en què exposa que:  
. L'estudi d'impacte ambiental menysprea els efectes sinèrgics del projecte, tenint en compte tots els projectes d'energies renovables que s'estan tramitant a la comarca de l'Alt Vinalopó i en el terme municipal de Villena.  
El promotor respon que l'estudi dels efectes sinèrgics es valora en l'estudi d'impacte ambiental de les infraestructures d'evacuació del nuc Sax (EsIA infraestructures d'evacuació comunes nuc Sax 400 kV) presentat com a part de l'expedient ATALFE/2020/22 i, a més, l'inventari de fauna s'ha elaborat en una àrea molt extensa, precisament per a tindre en compte el conjunt de projectes del nuc Sax 400 kV, i els possibles efectes sinèrgics i acumulatius sobre la fauna.  
  
. L'EsIA no considera l'afecció a recursos paisatgístics i hàbitats protegits per la legislació europea i espanyola, o bé s'omet el seu valor patrimonial. S'estructura aquest argument en diversos punts:  
a) Coherència de la Xarxa Natura 2000.  
El promotor respon que l'impacte referit apareix valorat en l'estudi d'impacte ambiental: La presència de la instal·lació suposa l'aparició d'una barrera per a diverses espècies d'animals, però tenint en compte l'extensió d'aquesta, l'existència de corredors als dos costats que l'envolten (barrancs) i l'ús d'un clos cinegètic que permet el pas de la fauna, no s'espera que es dividisquen poblacions ni s'evite totalment el pas de fauna. Per tot això, es considera l'impacte com a negatiu, moderat en la fase d'obres, i compatible en la fase de funcionament.  
  
b) Afectació a la ZEPA i LIC serra de les Salines.  
c) El promotor respon que la planta objecte d'estudi no presenta una alteració a la Xarxa Natura 2000 de manera directa, en qualsevol cas, que l'afecció indirecta es valora en els punts corresponents a l'avaluació d'impactes i que s'han programat diverses mesures preventives per a minimitzar aquest impacte, de manera que el projecte presentat és amb caràcter general compatible.  
d) Aprovació de les normes de gestió que regulen la ZEPA serra de les Salines (zones perifèriques de protecció).  
Les normes de gestió que regulen aquest espai protegit encara no han sigut aprovades per l'Administració Valenciana i sembla raonable esperar que el decret definitiu establisca les zones perifèriques de protecció.  
El promotor respon que el projecte és valorat per l'administració de manera que qualsevol impacte o incidència sobre les figures pròximes que formen part de la Xarxa Natura 2000 seran tingudes en compte. En qualsevol cas, en l'estudi d'impacte ambiental ja han sigut valorats els impactes indirectes esperables, i s'han aportat les mesures preventives adequades per a minimitzar aquest impacte.  
e) Risc d'incendi forestal donada la naturalesa de la instal·lació que comporta la implantació de sistemes elèctrics i electrònics de seguiment solar.  
El promotor respon que les consideracions referides en aquesta al·legació es troben recollides en l'annex de l'estudi d'impacte ambiental denominat mesures de prevenció d'incendis forestals.  
. Les conclusions de l'estudi de fauna són infundades i arbitràries, i no permeten la valoració adequada dels impactes sobre la fauna de la PSF Villasol. Els transsectes per a mostreig de passeriformes i mesomamífers, els punts d'observació d'aus, els mostrejos acústics i els d'amfibis són insuficients i amb unes distàncies entre ells no adequades. La metodologia utilitzada en l'escolta de rapinyaires nocturna no s'ha dut a terme correctament.  
El promotor respon que l'inventari de fauna de cicle anual complet realitzat segueix les metodologies i criteris establits pel MITERD per a plantes fotovoltaiques, així com els criteris i espècies incloses en les publicacions de la Generalitat Valenciana, per tant, és totalment adequat i representatiu.  
. L'impacte sobre certes espècies faunístiques i florístiques protegides, i el seu hàbitat no està convenientment reflectit en l'EsIA.  
El promotor respon que s'ha dut a terme un estudi de fauna de cicle anual complet, en el qual es caracteritzen a la perfecció les comunitats d'espècies presents al voltant del projecte i l'afecció que aquest puga provocar en elles.  
. L'eliminació de milers de peus de cultius llenyosos no té res a veure amb els objectius definits en el projecte de reducció de CO2.  
El promotor respon que la reducció d'emissions que aconsegueix la planta fotovoltaica en evitar el consum de combustibles fòssils en la producció d'energia és molt superior a la dels cultius.  
. L'estudi d'integració paisatgística no inclou el valor social assignat al projecte pautat per la normativa mitjançant els processos de participació pública.  
El promotor respon que el procés de participació pública del PPP de l'estudi d'integració paisatgística va ser iniciat amb l'inici del període d'informació pública, per la qual cosa el document consultat, lògicament, no recull els resultats d'aquest procés. Una vegada finalitzat, segons indica el mateix Pla de participació pública com l'estudi d'integració paisatgística, s'aportarà el document incloent aquesta valoració.  
  
. L'EsIA no fa al·lusió a l'afecció que tindrà en la zona sobre els terrenys cinegètics.  
El promotor respon que la limitació de l'activitat cinegètica no es considera un impacte ambiental.  
. Les mesures compensatòries proposades no semblen obeir ni en la seua naturalesa ni en la seua escala a les probables afeccions del projecte.  
El promotor respon que les mesures compensatòries proposades en l'EsIA i l'informe de l'inventari de fauna de cicle anual complet reflecteixen perfectament la compensació dels impactes residuals sobre la fauna.  
b) Consultes a administracions i informes rebuts:  
Simultàniament, es va formular consulta per part de l'òrgan substantiu a les Administracions Públiques afectades. S'ha rebut còpia dels informes:  
1. Ajuntament de Villena:  
. Informe favorable condicionat de l'Ajuntament de Villena de data 1 de setembre de 2020 de compatibilitat del projecte amb el planejament urbanístic. S'hi esmenten aquestes condicions derivades de la legislació vigent en aquell moment en matèria d'urbanisme i d'ordenació del territori. No obstant això, l'expedient es tramita a l'empara del règim previst en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica.  
. Informe tècnic de l'àrea de patrimoni de l'Ajuntament de Villena de data 3 de gener de 2022, en el qual remarquen la necessitat del seguiment arqueològic de les obres i considera necessari per a la preservació del llegat vinculat a les pràctiques agrícoles del terme municipal de Villena, la neteja i documentació dels elements lligats al medi agrícola com ara: séquies, canalitzacions d'aigua, basses, magatzems, casetes de ferramentes i construccions domèstiques.  
. Informe tècnic de l'àrea de medi ambient de l'Ajuntament de Villena de data 4 de gener de 2022, en el qual subscriuen deficiències existents en l'EsIA en relació amb les afeccions a l'espai RN2000 serra de les Salines i espècies d'avifauna protegides per la Directiva Aus. Així mateix, planteja deficiències en l'estudi d'integració paisatgística perquè no considera l'efecte sinèrgic del conjunt de plantes solars en tramitació, i proposa noves mesures compensatòries i correctives.  
  
2. Direcció General de Cultura i Patrimoni:  
.Informe favorable condicionat de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 16 de desembre de 2022 (expedient A-2020-0509) en el qual s'estableix que hauran de realitzar-se: el seguiment arqueològic dels moviments de terra en el moment de l'execució de les obres i el compliment de les mesures correctores per a la salvaguarda del patrimoni etnològic que s'hi indiquen.  
3. Subdirecció General de Medi Natural:  
. Informe coordinat (C-3/2022) de data 7 d'abril de 2022 de la Subdirecció General de Medi Natural, relatiu a les afeccions del projecte proposant les mesures correctores següents per a completar les deficiències de les propostes en els EsIA:  
«- S'utilitzaran seguidors que s'adapten al terreny i s'evitarà fer desmunts, esplanacions o anivellats del terreny.  
- Per als efectes del possible escolament de les plaques sobre el sòl, produït tant per la pluja com per la neteja, seria convenient fer una canalització que reculla aquestes aigües i les deposite de manera més dispersa o bé les acumule o redirigisca per al seu ús posterior en el reg de la pantalla vegetal d'integració paisatgística.  
- La barrera d'integració paisatgística haurà d'estar composta per diferents espècies de flora que pertanguen a la sèrie de vegetació corresponent a la zona natural i els individus es disposaran en forma de bosquet i no de manera lineal per a afavorir el trànsit de fauna a través d'aquesta i la biodiversitat de l'ecosistema.  
- S'haurà d'acreditar que no hi ha existència de cap individu arbori que donada la seua importància o grandària poguera ser part del patrimoni arbori monumental.  
- Per a poder reparar les pèrdues en la qualitat de l'hàbitat i d'espais vitals de les diferents espècies, s'hauran de mantindre els cultius existents en totes aquelles zones possibles que no s'utilitzen per a la instal·lació dels panells solars. S'hauran d'adquirir o llogar parcel·les de cultiu, tant fora com dins dels espais de les ZEPA, amb la intenció de mantindre cultius de cereals de varietats tradicionals de cicle llarg que permeten el desenvolupament de les postes d'avifauna.  
Aquesta esmena d'afeccions es faria en una proporció d'almenys el 25 % de la superfície afectada.  
- S'instal·laran caixes niu adaptades a espècies rapaces amb una densitat mínima d'1 per cada 5 hectàrees.  
- Es crearan illes de panells solars no superiors a 10 ha i es disposaran corredors de vegetació entre aquestes que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat. Per a complir amb aquesta pauta, s'insta a conservar la vegetació silvestre que poguera existir amb anterioritat.  
  
- S'haurà de mantindre una capa de cultiu herbaci en totes les instal·lacions que afavorisca el manteniment de l'estructura edàfica i la presència d'insectes pol·linitzadors.  
- El Pla de vigilància ambiental haurà d'incloure el seguiment d'aus, i enviar anualment al Servei de Vida Silvestre d'aquesta Subdirecció General els resultats que se'n deriven. Aquests estudis permetran avaluar i adaptar les mesures correctives plantejades per comprovar la seua eficàcia o la necessitat de modificar la seua ubicació o altres característiques.  
- Les tasques de rehabilitació de punts d'aigua i creació de tolles s'han de fer en una època que no afecte la nidificació o el pas d'aus aquàtiques (març-juny).  
- La construcció de vedrunes per a rèptils hauria d'anar acompanyada de la instal·lació de xicotetes tolles o punts d'aigua al seu voltant. S'haurà de tindre en compte que la zona pateix superpoblació de conills, per la qual cosa s'haurà d'intentar no afavorir la proliferació d'aquesta espècie».  
4. Confederació Hidrogràfica del Xúquer:  
.Informe de data 28 de juliol de 2021 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer condicionat al compliment de la legislació en matèria d'aigües.  
.Informe de data 21 d'octubre de 2022 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer desfavorable a l'estudi d'inundabilitat.  
.Informe de data 28 de desembre de 2022 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer favorable sobre el segon estudi d'inundabilitat presentat pel promotor en el qual esmena les deficiències del primer en data 23 de desembre de 2022.  
5. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
.Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 9 de març de 2022; sense caràcter concloent, en el qual s'especifica la necessitat d'un instrument d'ordenació territorial acompanyat de l'instrument de paisatge corresponent, per la qual cosa es demana elaborar un estudi de paisatge. En data 13 de juliol de 2022 s'emet nou informe reafirmant l'anterior.  
L'Advocacia General de la Generalitat, consultada en relació amb aquesta mena de projectes i la seua tramitació, en data 4 i 28 de novembre de 2022 emet informe i aclariment d'aquest. Assenyala que no cal requerir un estudi de paisatge en el tràmit d'autorització del projecte, i que s'ha d'emetre informe en els termes de l'article 25 del DL 14/2020.  
Sobre la base d'aquest, la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat dicta Instrucció de data 5 de desembre de 2022. D'acord amb la instrucció esmentada, tots aquells expedients que, en data de la instrucció ja han sigut informats, però estan pendents d'un informe concloent, s'informaran considerant la documentació que consta en l'expedient i atesos els criteris establits en la instrucció; l'informe es pronunciarà expressament sobre les qüestions (…); aquest informe serà concloent.  
En data 20 de desembre de 2022 s'emet nou informe, sense caràcter concloent, que estableix mesures d'integració paisatgística addicionals i que condiciona l'emissió d'un favorable a la seua adopció i a la incorporació de documents al projecte, en concret:  
- Representació gràfica de les MIP complementàries.  
- Aportació dels resultats i justificació del procés de participació pública.  
- Esmena dels documents del Pla de desmantellament i del programa d'implementació.  
El 16 de gener de 2023, l'STIEM trasllada l'escrit del promotor de data 11 de gener de 2023, en el qual es compromet a l'adopció de les mesures d'integració paisatgística requerides per aquest òrgan.  
En data 13 de febrer de 2023 s'emet informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en matèria de paisatge.  
6. Servei de Gestió Territorial:  
.Informe del Servei de Gestió Territorial de data 25 de novembre de 2022 desfavorable, sense caràcter concloent, a l'estudi d'inundabilitat presentat en primera instància.  
.Informe del Servei de Gestió Territorial de data 10 de gener de 2023, de caràcter concloent, favorable al segon i últim estudi d'inundabilitat.  
c) Altres actuacions:  
Donat l'estat de tramitació d'aquest i altres projectes anàlegs i en atenció a les fites establides en el Reial decret llei 23/2020, de 23 de juny, es formula consulta a l'advocacia amb relació a la possibilitat d'emetre declaració d'impacte ambiental amb caràcter retroactiu. S'emet informe de data 17 de gener de 2023 i aclariment en data 22 de febrer de 2023, en relació amb el que es preveu en l'article 39.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.  
De conformitat amb els antecedents exposats, cal entendre que en data 11 de gener de 2023 el promotor va completar els documents necessaris per a l'anàlisi ambiental del projecte, i aquests es van incorporar a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental per la seua remissió a l'òrgan ambiental per l'òrgan substantiu en data 16 de gener de 2023.  
  
  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, perquè la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
A la Comunitat Valenciana, les dades d'emissions de GEI verificades per a 2022 mostren que el valor acumulat per a les instal·lacions de generació d'energia a partir de combustibles fòssils implantats en aquest territori s'han incrementat de manera constant i rellevant en els últims dos anys i s'ha situat al mateix nivell que en 2019 (per damunt dels valors de 2017 i 2018).  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les Estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius, per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les mesures degudes de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
Les parcel·les es localitzen en el sud-oest del terme municipal de Villena, en una zona agrícola extensiva, al peu de mont nord de la serra de les Salines. El paisatge és el d'una vall agrícola amb aprofitaments de caràcter extensiu com ara vinyes, ametlers, oliveres o cultius herbacis anuals. Al sud i est de la instal·lació es troba adjacent la serra de les Salines que és zona ZEPA i LIC. Al nord-oest es troba la ZEPA Moratillas-Almela. Associades a les finques hi ha construccions agrícoles i habitatges aïllats. Limítrofes al projecte es troben les següents plantes solars fotovoltaiques en tramitació administrativa: PFV Atalaya Solar i PFV Villasol (expedients ATALFE/2020/27 i ATALFE/2020/26), promoguts pel mateix promotor que el present projecte i de tramitació autonòmica; FV PSF Sax I i PFV Prados (ATALFE/2020/68 i ATALFE/2020/80), promoguts per diferents promotors i de tramitació autonòmica; i FV Villena, FV CSF La Atalaya, FV Argos i FV Fotovoltaica Prados l'òrgan instructor dels quals és l'estatal competent.  
  
Les parcel·les estan classificades com a sòl no urbanitzable comú. No es troba cap element del patrimoni cultural dins de l'àrea d'influència de la zona d'actuació. L'informe de la Direcció General de Patrimoni indica que serà necessària la realització d'un seguiment dels moviments de terres en el moment de l'execució de les obres.  
  
S'analitzen tant les alternatives tecnològiques (s'opta per mòduls fotovoltaics sobre seguidors d'un eix, davant de mòduls fixos o seguidors a 2 eixos), com a diferents alternatives en relació amb la ubicació del projecte. Així mateix, el promotor ha considerat l'alternativa zero (no execució del projecte) la qual és descartada a causa del desaprofitament de fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. Es proposen en un estudi de justificació diverses ubicacions diferents i 5 alternatives. L'alternativa d'ubicació triada es justifica per la menor afecció territorial i paisatgística, la qual minimitza respecte a les altres el moviment de terres i les molèsties a la fauna i flora.  
La zona presenta vulnerabilitat mitjana d'aqüífers. Quant a la recàrrega d'aqüífers, la meitat nord de la planta està en una àrea sense interés i l'altra meitat s'ha qualificat per a millorar, per la qual cosa s'evitarà la compactació del sòl en aquesta. Quant a la permeabilitat del sòl, la pràctica totalitat de la planta es troba en zona de permeabilitat mitjana, mentre que una franja estreta en la zona sud que confronta amb el peu de la serra està definida com a molt alta. En l'àmbit de l'actuació es localitza el barranc de la Bareta que discorre paral·lelament a la parcel·la per la seua part est per la qual cosa s'obtindrà autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tal com indica l'informe de l'òrgan competent en la matèria.  
Es valora en l'EsIA el risc d'incendi en estar la planta en els voltants de la massa forestal de la serra de les Salines, i es presenta una memòria de prevenció d'incendis forestals que conté diferents mesures correctores i preventives com ara: no apilar materials vegetals procedents del desbrossament susceptibles d'inflamar-se; habilitar mitjans d'extinció per a evitar la propagació de foc durant la fase d'execució com a camió cisterna o extintors; habilitar una faixa tallafocs de 15 metres d'amplària entre el clos perimetral i l'àrea forestal. S'aplicaran les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treball que es fa en terreny forestal i en els seus voltants.  
  
Durant la fase de construcció es poden produir emissions de soroll, pols i contaminants associats a la maquinària i obres. Per a evitar això, l'EsIA proposa diverses mesures com ara reduir la velocitat dels vehicles pels vials (màxim 30 km/h); arruixar aquests amb la freqüència que siga necessària i evitar l'apilament de materials i altres moviments de terres o accions anàlogues en dies de vent que pogueren provocar l'aparició de núvols de pols o altres substàncies. Quant a la possible contaminació lumínica, s'utilitzaran dispositius de baixa luminància en els exteriors de la instal·lació solar.  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, les parcel·les per ocupar no es troben catalogades com a sòl forestal. Els terrenys en els quals es desenvolupa el parc solar no es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000, ni alberguen hàbitats d'interés comunitari ni altres espais naturals protegits o catalogats. No existeix afecció a cap via pecuària ni senda. Els closos seran de tipus cinegètic i disposaran de plaques anticol·lisió.  
Es confirmarà l'absència d'oliveres protegides, de conformitat amb l'indicat en l'informe de l'òrgan competent en medi natural. En cas de detectar oliveres protegides, s'aplicaran els diàmetres de protecció conforme al Decret 154/2018, de 21 de setembre.  
El projecte se situa entre dues ZEPA; la ZEPA serra de les Salines que confronta al sud; i la ZEPA Moratillas-Almela a uns 3 km pel nord. És per això que l'afecció més gran sobre la fauna serà sobre espècies d'aus, raó per la qual el promotor ha desenvolupat un estudi d'avifauna en l'àrea del projecte.  
La totalitat dels terrenys ocupats pels panells solars queda fora de l'àmbit de la ZEC Serra de les Salines (ES5213039), de l'àmbit de zonificació de la seua norma de gestió (Decret 12/2023, de 10 de febrer) i d'altres espais naturals protegits o catalogats. Tampoc alberguen hàbitats d'interés comunitari. No obstant això, les instal·lacions es troben limítrofes a l'àmbit de la ZEC-ZEPA Serra de les Salines.  
  
En l'estudi d'avifauna presentat pels promotors no s'ha observat presència d'espècies prioritàries en la zona d'actuació. Segons aquests, existeix una àrea de nidificació d'àguila reial (Aquila chrysaetos) i d'àguila cuabarrada (Aquila fasciata) a menys de 4 km. La zona d'instal·lació de la planta forma part de l'espai vital i alimentació d'aquests rapinyaires. Quant a les aus estepàries, com ara el sisó (Tetrax tetrax), la xurra (Pterocles orientalis), la ganga eurasiàtica (Pterocles alchata) es troben, segons l'estudi, en la zona ZEPA Moratillas-Almela allunyada a 4 km de la instal·lació. Es troba en l'àmbit d'actuació de la planta algun exemplar de sebel·lí (Burhinus oedicnemus). El projecte considera l'emissió de dos informes semestrals de seguiment d'avifauna durant el primer any de funcionament. Es crearan vedrunes que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers, que faciliten l'activitat de rapinyaires. Segons la Resolució del 31 d'agost, del director general del Medi Natural i Avaluació Ambiental, Villena es troba en la llista de municipis afectats per sobrepoblació de conills, per la qual cosa s'evitaran mesures que afavorisquen el seu desenvolupament en l'àmbit projectat.  
La planta s'instal·larà en una superfície que en l'actualitat forma part del vedat de caça A-10032. El promotor haurà d'informar el seu titular del canvi d'ús de sòl i de possibles efectes de l'article 39 de la Llei 13/2014, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
El sistema de proveïment d'aigua no potable serà per mitjà d'un depòsit d'aigua estanc que ompliran periòdicament empreses autoritzades. Les aigües fecals es connectaran a un depòsit estanc que serà periòdicament buidat i revisat per l'empresa autoritzada. L'aigua potable només s'utilitzarà en les oficines de la subestació i serà subministrada amb marraixes per l'empresa autoritzada.  
Els residus generats en la fase de construcció seran entregats al gestor autoritzat.  
Després de la vida útil del projecte, es procedirà al desmantellament dels panells i cablejat elèctric, i a la restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats. Per a això, el projecte s'acompanya d'un estudi de desmantellament amb pressupost. La gestió dels panells fotovoltaics es farà amb un gestor autoritzat de residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
Part del projecte es troba afectat per perillositat geomorfològica d'inundació de conformitat amb la cartografia del PATRICOVA. De conformitat amb l'article 18.4 de la normativa del PATRICOVA, en les parcel·les de sòl no urbanitzable afectades per aquesta perillositat es podrà eximir la prohibició d'implantar centres de producció d'energia (article 18.2 d'aquesta), sempre que un estudi específic i detallat justifique la seua escassa incidència en relació amb l'activitat que s'ha d'implantar. Després de la realització dels respectius estudis d'inundabilitat per part del promotor i l'estudi d'aquests per part del Servei de Gestió Territorial, s'emet el corresponent informe en el qual es considera compatible la instal·lació projectada.  
Quant a l'afecció sobre el paisatge, tant la fase de construcció de la instal·lació com d'explotació, suposaran un impacte negatiu sobre el territori, el paisatge i la infraestructura verda; per aquesta raó, el promotor ha elaborat un estudi d'integració paisatgística en el qual es preveuen les diferents afeccions i es proposen les mesures correctores necessàries i el pla de participació pública.  
Entre les mesures d'integració paisatgística es proposen:  
. El disseny de les edificacions i el llast dels nous camins d'acord amb l'entorn.  
. L'ús de mòduls fotovoltaics amb tractament antireflector.  
. La instal·lació d'una pantalla vegetal en el perímetre al costat de la carretera d'accés i fer servir peus d'oliveres i ametlers trasplantats.  
. L'elaboració de mesures durant la fase de construcció i desmantellament relatives a la retirada del material de maquinària, rebuig i neteja, el subsolatge de totes les superfícies afectades per la compactació i el condicionament topogràfic del terreny.  
. La creació d'una zona de transició en el sud de la planta segons el pla presentat, així com mantindre lliure una zona de cultius indicada.  
  
. Les noves zones de cultiu hauran de seguir un patró de cultiu similar a l'entorn.  
. El clos que divideix la parcel·la i la separa de la planta solar contigua ha de seguir el límit d'abancalament en lloc de travessar la parcel·la en diagonal sense cap relació amb el patró paisatgístic.  
. La reculada del clos en la seua zona sud. No s'ha de fer barrat entre la zona de transició i el terreny forestal, i deixar lliure d'instal·lacions aquest espai per a garantir una correcta connectivitat al costat de la zona de peu de mont.  
. Les zones del límit exterior oest han de mantindre el seu ús agrari i no ocupar-se conformant un espai de transició amb la planta solar contigua proposada, denominada Villena Solar.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7.1 de la Llei 21/20213, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
De conformitat amb l'article 1 de l'RDL 23/2020, de 23 de juny, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i altres àmbits per a la reactivació econòmica, «Els titulars dels permisos d'accés per a instal·lacions de generació d'energia elèctrica que hagueren obtingut aquests permisos en data posterior al 27 de desembre de 2013, i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei, hauran d'acreditar el compliment de les fites administratives següents en uns terminis no superiors als estipulats a continuació. (...) b) Si el permís d'accés es va obtindre amb posterioritat al 31 de desembre de 2017 i abans de l'entrada en vigor d'aquest Reial decret llei: 2n, Obtenció de la declaració d'impacte ambiental favorable: 31 mesos (...) que serà computat des del 25 de juny de 2020».  
De conformitat amb l'article 39.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques: «Excepcionalment, podrà atorgar-se eficàcia retroactiva als actes quan es dicten en substitució d'actes anul·lats, així com quan produïsquen efectes favorables a l'interessat, sempre que els supòsits de fet necessaris existiren ja en la data a la qual es retrotraga l'eficàcia de l'acte i aquesta no lesione drets o interessos legítims d'altres persones».  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Formular la declaració d'impacte ambiental del projecte de PF Villasol de 44,99 MWp, promogut per Grupotec SPV 20, SL, a Villena (Alacant), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i que s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals:  
1. El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores considerades en l'estudi d'impacte ambiental, projecte tècnic i altra documentació que conste en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en la present resolució.  
2. Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en la present resolució.  
3. La viabilitat ambiental del projecte quedarà supeditada al que determine l'avaluació ambiental de l'expedient d'autorització que considere la línia d'evacuació comuna.  
4. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius:  
5. S'executaran les mesures d'integració paisatgístiques desenvolupades en l'estudi d'integració paisatgística, addendes al projecte i aquelles altres addicionals que en aquesta matèria informe favorablement l'òrgan competent en ordenació del territori i paisatge. Perquè s'executen de manera real i efectiva, aquestes mesures s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, planatges i pressupost, i seran verificades per l'òrgan substantiu en fases posteriors de la tramitació, previ a l'autorització de l'explotació.  
6. S'utilitzarà la mínima superfície de sòl possible. Només es retirarà o remourà el sòl en els casos imprescindibles i justificats, i es mantindrà en aquests casos de manera adequada per a la seua posterior restauració. Es mantindrà una coberta vegetal davall dels panells i es farà el control de la vegetació per mitjans mecànics o pasturatge.  
7. Donada la proximitat amb la ZEC-ZEPA «serra de les Salines» i la ZEPA Moratillas-Almela, se seguiran les indicacions especificades en els informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Abans del començament de les obres, es comprovarà la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas que hi haja, s'informarà els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a conservar-los de la millor manera possible.  
8. Si durant l'execució de les obres aparegueren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació de conformitat amb el previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
9. Durant l'execució de l'obra s'habilitaran zones d'apilament de materials i emmagatzematge de maquinària degudament impermeabilitzades per a evitar les possibles fuites d'olis o combustibles, o els vessaments de qualsevol altre material contaminant. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i per mitjà d'un gestor autoritzat, i s'establiran les zones de recollida de residus, i no es faran apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
  
10. Es respectarà la zona de flux preferent dels barrancs limítrofs a la planta. Si és el cas, s'obtindrà abans de l'execució de l'obra l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per l'ocupació de les seues zones de policia (de conformitat amb l'article 9.d del Reglament del domini públic hidràulic).  
11. S'executaran les mesures relacionades amb la disminució de l'escolament de les aigües superficials i el manteniment de la capacitat d'infiltració del sòl considerades en la documentació presentada pel promotor i en els informes del Servei de Gestió Territorial. El clos cinegètic haurà de ser permeable de manera que no interrompa el règim fluvial dels llits circumdants.  
12. Quant a l'execució i explotació, es respectarà l'indicat en el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre mesures de seguretat i prevenció en incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es facen en terrenys forestals o voltants.  
13. L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
14. No podran utilitzar-se fitosanitaris, zoosanitaris o altres productes químics que puguen contaminar o alterar les condicions del medi que hi provoquen danys. Tampoc es farà servir en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap classe de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l'aqüífer.  
15. Finalitzada la vida útil de la instal·lació fotovoltaica, l'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament d'aquesta en els termes previstos en el Pla de desmantellament dissenyat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental  
16. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
17. Es durà a terme un control i seguiment de l'avifauna i s'enviarà anualment un informe sobre l'evolució d'aquesta a l'òrgan competent en matèria de biodiversitat i fauna.  
  
Segon  
Atés que en l'expedient consta, des de la seua remissió per al tràmit d'avaluació ambiental, l'estudi d'integració paisatgística elaborat pel promotor, atesa la falta d'emissió d'informe concloent en matèria de paisatge encara dictades instruccions específiques per a això, atesa l'acceptació expressa del promotor de les condicions indicades en el tercer informe emés en matèria de paisatge i que tot això ha resultat ser suficient per a l'obtenció d'un informe de caràcter favorable en aquesta matèria, i com que la fita administrativa marcada en l'RDL 23/2020, de 23 de juny, constitueix una circumstància singular, es pot atorgar excepcionalment, eficàcia retroactiva en data 16 de gener de 2023 a la present declaració d'impacte ambiental, excepte millor fonament de dret i sense perjudici del que així determine l'òrgan substantiu, en estimar que no es lesionen drets o interessos legítims d'altres persones.  
Tercera  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels quals, si és el cas, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 24 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4558)

RESOLUCIÓN de 24 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de ejecución y puesta en funcionamiento del parque solar fotovoltaico PSF Villasol, en el término municipal de Villena. Expediente: (2833651) 174/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9590

Fecha DOGV
:   08-05-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/4558

CVE


Fecha del documento
:   24-02-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de ejecución y puesta en funcionamiento del parque solar fotovoltaico PSF Villasol, en el término municipal de Villena. Expediente: (2833651) 174/2022/AIA. [2023/4558]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2833651) 174/2022/AIA.  
Título: PSF Villasol.  
Promotor: Grupotec SPV 20, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante.  
Ref. Órgano sustantivo: ATALFE/2020/26.  
Localización: Villena (Alicante).  
  
Descripción del proyecto  
El proyecto promovido por Grupotec SPV 20, SL, prevé la ejecución y puesta en funcionamiento de un parque solar fotovoltaico en el término municipal de Villena (Alicante). La potencia instalada será de 37MWn y 44,99MWp.  
Los módulos solares son de tipo monocristalino de alta eficiencia u otro de características equivalentes y se instalarán sobre seguidores solares de un eje, que sirve de soporte y orienta los módulos para minimizar el ángulo de incidencia entre los rayos solares y la superficie de los módulos durante el día, aumentando así su rendimiento en comparación con sistemas estáticos. La cimentación se realizará mediante perfiles hincados directamente al terreno. Los paneles se conectarán en serie y se agruparán en inversores, que transformarán el nivel de tensión hasta los 30 kV. Se instalarán tres líneas subterráneas de 30 kV que llegarán al centro de seccionamiento de la subestación colectora Valle 132/30 kV (objeto de otro proyecto) ubicada en la parcela contigua, compartida con otros cinco promotores de plantas fotovoltaicas.  
De allí partirá una línea de alta tensión a 132kV de 7 km de longitud que discurrirá tanto en aéreo como en subterráneo (cuya evaluación ambiental se encuentra incorporada al expediente ATALFE/2020/22), hasta la interconexión con la subestación colectora Sax 400/132/30kV (con declaración de impacto ambiental favorable de la administración general del Estado), que permitirá la conexión a la subestación SAX 400 de Red Eléctrica de España, SAU.  
El área catastral vinculada son 120,8 ha de la parcela 32 del polígono 36 del término municipal de Villena. El área de la superficie ocupada asociada al perímetro envolvente de todos los equipos e infraestructuras es de 68,18 ha.  
Para la ejecución del proyecto se prevé un acondicionamiento del terreno con medios mecánicos (retirada de árboles, plantas, tocones, maleza, broza, etc), para poder realizar los trabajos posteriores; se instalará un vallado perimetral cinegético que permitirá el paso de fauna; se realizará una adecuación de los viales interiores para la conexión entre zonas de la instalación; se procederá a la apertura de zanjas subterráneas para las líneas eléctricas y la cimentación de los equipos electromecánicos. Asimismo, se procederá a la construcción de un edificio para albergar los equipos de control.  
El acceso a las misma se realiza por caminos agrarios ya construidos, desde la carretera CV-813, situada al norte de la actuación.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá al desmantelamiento de las instalaciones e infraestructuras y a la restauración del terreno a las condiciones anteriores a la ejecución de las obras.  
  
Tramitación administrativa  
De conformidad con el anexo VI (parte B, epígrafe n) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el fraccionamiento de proyectos es el mecanismo artificioso de división de un proyecto con el objetivo de evitar la evaluación de impacto ambiental ordinaria en el caso de que las magnitudes supere los umbrales establecidos en el anexo I. Las características propias del presente proyecto determinan que constituye, por sí mismo, un supuesto de evaluación ambiental ordinaria, por lo que no se produce fraccionamiento en los citados términos. El Servicio, Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (órgano sustantivo) ha admitido a trámite el expediente para su autorización, por lo que corresponde a este órgano ambiental la evaluación de impacto ambiental del proyecto, de conformidad con la legislación autonómica y en concordancia con el artículo 11 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
En fecha 30 de diciembre de 2022 el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (órgano sustantivo) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
- Solicitud del promotor.  
- Proyecto de ejecución de la planta solar fotovoltaica (la evacuación es compartida y figura en el expediente ATALFE 2022/22).  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Estudio de avifauna.  
- Estudios de inundabilidad.  
- Memoria de prevención de incendios.  
- Estudio de integración paisajística.  
- Estudio arqueológico.  
- Plan de desmantelamiento.  
- Certificado de información pública.  
- Certificado de compatibilidad urbanística.  
a) Información pública.  
De acuerdo con la documentación recibida, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio que se publica en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9227 de fecha 1 de diciembre de 2021. Durante el período de exposición pública se han presentado alegaciones por parte de dos asociaciones; Asociación de vecinos de La Encina y Asociación Salvatierra.  
En fecha 6 de febrero de 2021 la Asociación de vecinos de La Encina presenta alegación donde expone que en representación de todos los vecinos de esta pedanía, se opone rotundamente a la instalación masiva de proyectos solares.  
El promotor responde que la pedanía La Encina se encuentra a una distancia superior a 20 kilómetros del proyecto planteado, siendo los efectos del mismo sobre esta inexistentes.  
En fecha 26 de diciembre de 2021 la Asociación Salvatierra presenta alegación donde expone que:  
 El estudio de impacto ambiental desprecia los efectos sinérgicos del proyecto, teniendo en cuenta todos los proyectos de energías renovables que se están tramitando en la comarca de L'Alt Vinalopó y en el término municipal de Villena.  
El promotor responde que el estudio de los efectos sinérgicos se valora en el estudio de impacto ambiental de las infraestructuras de evacuación del nudo Sax (EsIA infraestructuras de evacuación comunes nudo Sax 400kV) presentado como parte del expediente ATALFE/2020/22, y además el inventario de fauna, se ha elaborado en un área muy extensa, precisamente para tener en cuenta el conjunto de proyectos del nudo Sax 400 kV, y los posibles efectos sinérgicos y acumulativos sobre la fauna.  
. El EsIA no considera la afección a recursos paisajísticos y hábitats protegidos por la legislación europea y española, o bien se omite su valor patrimonial. Se estructura este argumento en varios puntos:  
a) Coherencia de la Red Natura 2000.  
El promotor responde que el impacto referido aparece valorado en el estudio de impacto ambiental: La presencia de la instalación supone la aparición de una barrera para diversas especies de animales, pero teniendo en cuenta la extensión de la misma, la existencia de corredores a ambos lados que la rodean (barrancos) y el empleo de un vallado cinegético que permite el paso de la fauna, no se espera que se dividan poblaciones ni se evite totalmente el paso de fauna. Por todo ello, se considera el impacto como negativo, moderado en la fase de obras, y compatible en la fase de funcionamiento.  
b) Afectación a la ZEPA y LIC Sierra de Salinas.  
c) El promotor responde que la planta objeto de estudio no presenta una alteración a la Red Natura 2000 de forma directa, en cualquier caso, siendo la afección indirecta valorada en los puntos correspondientes a la evaluación de impactos y habiéndose programado varias medidas preventivas para minimizar dicho impacto, de forma que el proyecto presentado es a todos los efectos compatible.  
d) Aprobación de las normas de gestión que regulan la ZEPA Sierra de Salinas (zonas periféricas de protección).  
Las normas de gestión que regulan este espacio protegido todavía no han sido aprobadas por la Administración Valenciana y parece razonable esperar que el Decreto definitivo establezca las zonas periféricas de protección.  
El promotor responde que el proyecto es valorado por la administración de forma que cualquier impacto o incidencia sobre las figuras próximas que forman parte de la Red Natura 2000 serán tenidas en cuenta. En cualquier caso, en el estudio de impacto ambiental ya han sido valorados los impactos indirectos esperables, habiéndose aportado las medidas preventivas adecuadas para minimizar dicho impacto.  
e) Riesgo de incendio forestal dada la naturaleza de la instalación que conlleva la implantación de sistemas eléctricos y electrónicos de seguimiento solar.  
El promotor responde que las consideraciones referidas en esta alegación se hallan recogidas en el anexo del estudio de impacto ambiental denominado medidas de prevención de incendios forestales.  
. Las conclusiones del estudio de fauna son infundadas y arbitrarias, y no permiten la valoración adecuada de los impactos sobre la fauna de la PSF Villasol. Los transectos para muestreo de paseriformes y mesomamíferos; los puntos de observación de aves; los muestreos acústicos y los de anfibios; son insuficientes y con unas distancias entre ellos no adecuadas. La metodología empleada en la escucha de rapaces nocturna no se ha realizado correctamente.  
El promotor responde que el inventario de fauna de ciclo anual completo realizado sigue las metodologías y criterios establecidos por el MITERD para plantas fotovoltaicas, así como los criterios y especies incluidas en las publicaciones de la Generalitat Valenciana, por tanto, es totalmente adecuado y representativo.  
. El impacto sobre ciertas especies faunísticas y florísticas protegidas, y su hábitat no está convenientemente reflejado en el EsIA.  
El promotor responde que se ha realizado un estudio de fauna de ciclo anual completo, donde se caracteriza a la perfección las comunidades de especies presentes en el entorno de proyecto y la afección que este pueda provocar en ellas.  
. La eliminación de miles de pies de cultivos leñosos nada tiene que ver con los objetivos definidos en el proyecto de reducción de CO2.  
El promotor responde que la reducción de emisiones que logra la planta fotovoltaica al evitar el consumo de combustibles fósiles en la producción de energía es muy superior a la de los cultivos.  
. El estudio de integración paisajística no incluye el valor social asignado al proyecto pautado por la normativa mediante los procesos de participación pública.  
El promotor responde que el proceso de participación pública del PPP del estudio de integración paisajística fue iniciado con el inicio del periodo de información pública, por lo que el documento consultado, lógicamente, no recoge los resultados de dicho proceso. Una vez finalizado, según indica el propio Plan de participación pública como el estudio de integración paisajística, se aportará el documento incluyendo dicha valoración.  
. El EsIA no hace alusión a la afección que tendrá en la zona sobre los terrenos cinegéticos.  
El promotor responde que no se considera un impacto ambiental la limitación de la actividad cinegética.  
. Las medidas compensatorias propuestas no parecen obedecer ni en su naturaleza ni en su escala a las probables afecciones del proyecto.  
  
El promotor responde que las medidas compensatorias propuestas en el EsIA y el informe del inventario de fauna de ciclo anual completo reflejan perfectamente la compensación de los impactos residuales sobre la fauna.  
b) Consultas a administraciones e informes recibidos:  
Simultáneamente, se formuló consulta por parte del órgano sustantivo a las administraciones públicas afectadas. Se ha recibido copia de los informes:  
1. Ayuntamiento de Villena:  
. Informe favorable condicionado del Ayuntamiento de Villena de fecha 1 de septiembre de 2020 de compatibilidad del proyecto con el planeamiento urbanístico. Se citan en el mismo condiciones derivadas de la legislación vigente en ese momento en materia de urbanismo y de ordenación del territorio. No obstante el expediente se tramita al amparo del régimen previsto en el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencias climática y la necesidad de la urgente reactivación económica.  
. Informe técnico del área de patrimonio del Ayuntamiento de Villena de fecha 3 de enero de 2022, en el cual remarcan la necesidad del seguimiento arqueológico de las obras y considera necesario para la preservación del legado vinculado a las prácticas agrícolas del término municipal de Villena, la limpieza y documentación de los elementos ligados al medio agrícola tales como; acequias, canalizaciones de agua, balsas, almacenes, casetas de aperos y construcciones domésticas.  
. Informe técnico del área de medio ambiente del Ayuntamiento de Villena de fecha 4 de enero de 2022, en el cual suscriben deficiencias existentes en el EsIA en relación con las afecciones al espacio RN2000 Sierra de Salinas y especies de avifauna protegidas por la Directiva aves. Asimismo, plantea deficiencias en el estudio de integración paisajística al no considerar el efecto sinérgico del conjunto de plantas solares en tramitación, y propone nuevas medidas compensatorias y correctivas.  
2. Dirección general de Cultura y Patrimonio:  
.Informe favorable condicionado de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 16 de diciembre de 2022 (expediente A-2020-0509) en el cual se establece que habrán de realizarse; el seguimiento arqueológico de los movimientos de tierra en el momento de la ejecución de las obras, y el cumplimiento de las medidas correctoras para la salvaguarda del patrimonio etnológico indicadas en el mismo.  
3. Subdirección General de medio natural:  
. Informe coordinado (C-3/2022) de fecha 7 de abril de 2022 de la Subdirección General de Medio Natural, relativo a las afecciones del proyecto proponiendo las siguientes medidas correctoras para completar las deficiencias de las propuestas en los EsIA:  
«- Se utilizarán seguidores que se adapten al terreno y se evitará realizar desmontes, explanaciones o nivelados del terreno.  
- Para los efectos de la posible escorrentía de las placas sobre el suelo, producida tanto por la lluvia como por la limpieza, sería conveniente realizar una canalización que recoja estas aguas y las deposite de manera más dispersa o bien las acumule o redirija para su uso posterior en el riego de la pantalla vegetal de integración paisajística.  
- La barrera de integración paisajística deberá estar compuesta por diferentes especies de flora pertenecientes a la serie de vegetación correspondiente a la zona natural y los individuos se dispondrán en forma de bosquete y no de manera lineal para favorecer el tránsito de fauna a través de la misma y la biodiversidad del ecosistema.  
- Se deberá acreditar que no hay existencia de ningún individuo arbóreo que dada su importancia o tamaño pudiera ser parte del patrimonio arbóreo monumental.  
- Para poder reparar las pérdidas en la calidad del hábitat y de zonas de campeo de las diferentes especies, se deberán mantener los cultivos existentes en todas aquellas zonas posibles que no se utilicen para la instalación de los paneles solares. Se deberán adquirir o arrendar parcelas de cultivo, tanto fuera como dentro de los espacios de las ZEPAS, con la intención de mantener cultivos de cereales de variedades tradicionales de ciclo largo que permitan el desarrollo de las puestas de avifauna.  
Esta subsanación de afecciones se realizaría en una proporción de al menos el 25 % de la superficie afectada.  
- Se instalarán cajas nido adaptadas a especies rapaces con una densidad mínima de una por cada 5 hectáreas.  
- Se crearán islas de paneles solares no superiores a 10 ha y se dispondrán corredores de vegetación entre las mismas que permitan crear un espacio en mosaico que favorezca la circulación de la fauna y el mantenimiento de un ecosistema naturalizado. Para cumplir con esta pauta, se insta a conservar la vegetación silvestre que pudiera existir con anterioridad.  
- Se deberá mantener una capa de cultivo herbáceo en todas las instalaciones que favorezca el mantenimiento de la estructura edáfica y la presencia de insectos polinizadores.  
- El Plan de vigilancia ambiental deberá incluir el seguimiento de aves, enviando anualmente al Servicio de Vida Silvestre de esta Subdirección General los resultados de este. Estos estudios permitirán evaluar y adaptar las medidas correctivas planteadas comprobando su eficacia o la necesidad de modificar su ubicación u otras características.  
- Las labores de rehabilitación de puntos de agua y creación de charcas se deben realizar en época que no afecte a la nidificación o paso de aves acuáticas (marzo-junio).  
- La construcción de majanos para reptiles debería ir acompañada de la instalación de pequeñas charcas o puntos de agua en sus cercanías, se habrá de tener en cuenta que la zona sufre superpoblación de conejo por lo que se deberá intentar no favorecer la proliferación de esta especie.»  
4. Confederación Hidrográfica del Jucar:  
.Informe de fecha 28 de julio de 2021 de la Confederación Hidrográfica del Júcar condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de aguas.  
.Informe de fecha 21.10.2022 de la Confederación Hidrográfica del Júcar desfavorable al estudio de inundabilidad.  
.Informe de fecha 28.12.2022 de la Confederación Hidrográfica del Júcar favorable sobre el segundo estudio de inundabilidad presentado por el promotor subsanando las deficiencias del primero en fecha 23.12.2022.  
5. Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje:  
.Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de fecha 9 de marzo de 2022; sin carácter concluyente, en el cual se especifica la necesidad de un instrumento de ordenación territorial acompañado del correspondiente instrumento de paisaje, por lo que se pide elaborar un estudio de paisaje. En fecha 13 de julio de 2022 se emite nuevo informe reafirmando el anterior.  
La Abogacía General de la Generalitat, consultada en relación a este tipo de proyectos y su tramitación, en fecha 4 y 28 de noviembre de 2022 emite informe y aclaración al mismo. Señala que no cabe requerir un estudio de paisaje en el trámite de autorización del proyecto, debiéndose emitir informe en los términos del artículo 25 del DL 14/2020.  
En base al mismo, la consellera de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad dicta Instrucción de fecha 5 de diciembre de 2022. De acuerdo con la citada instrucción, todos aquellos expedientes que, a fecha de la instrucción ya han sido informados pero están pendientes de un informe concluyente, se informarán considerando la documentación obrante en el expediente y atendiendo a los criterios establecidos en la instrucción; el informe se pronunciará expresamente sobre las cuestiones (…); este informe será concluyente.  
En fecha 20 de diciembre de 2022 se emite nuevo informe, sin carácter concluyente, que establece medidas de integración paisajística adicionales y que condiciona la emisión de uno favorable a su adopción y a la incorporación de documentos al proyecto, en concreto:  
- Representación gráfica de las MIP complementarias.  
- Aportación de los resultados y justificación del proceso de participación pública.  
- Subsanación de los documentos del Plan de desmantelamiento y del programa de implementación.  
El 16 de enero de 2023, el STIEM traslada escrito del promotor de fecha 11 de enero de 2023, en el cual se compromete a la adopción de las medidas de integración paisajística requeridas por dicho órgano.  
En fecha 13.02.2023 se emite informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en materia de paisaje.  
6. Servicio de gestión territorial:  
.Informe del Servicio de gestión territorial de fecha 25 de noviembre de 2022 desfavorable, sin carácter concluyente, al estudio de inundabilidad presentado en primera instancia.  
.Informe del Servicio de gestión territorial de fecha 10.01.2023, de carácter concluyente, favorable al segundo y último estudio de inundabilidad.  
c) Otras actuaciones:  
Dado el estado de tramitación de este y otros proyectos análogos y en atención a los hitos establecidos en el Real Decreto ley 23/2020, de 23 de junio, se formula consulta a la abogacía en relación con la posibilidad de emitir declaración de impacto ambiental con carácter retroactivo. Se emite informe de fecha 17 de enero de 2023 y aclaración en fecha 22 de febrero de 2023, en relación con lo previsto en el artículo 39.3 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre.  
De conformidad con los antecedentes expuestos, cabe entender que en fecha 11 de enero de 2023 el promotor completó los documentos necesarios para el análisis ambiental del proyecto, incorporándose estos al expediente de evaluación de impacto ambiental por su remisión al órgano ambiental por el órgano sustantivo en fecha 16 de enero de 2023.  
  
  
  
Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
En la Comunitat Valenciana, los datos de emisiones de GEI verificados para 2022 muestran que el valor acumulado para las instalaciones de generación de energía a partir de combustibles fósiles implantadas en este territorio se han incrementado de forma constante y relevante en los últimos dos años situándose al mismo nivel que en 2019 (por encima de los valores de 2017 y 2018).  
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada de la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos, por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
Las parcelas se localizan en el suroeste del término municipal de Villena, en una zona agrícola extensiva, en el piedemonte norte de la sierra de las Salinas. El paisaje es el de un valle agrícola con aprovechamientos de carácter extensivo como viñedos, almendros, olivos o cultivos herbáceos anuales. Al sur y este de la instalación se encuentra contigua la sierra de Salinas que es zona ZEPA y LIC. Al noroeste se encuentra la ZEPA Moratillas-Almela. Asociados a las fincas existen construcciones agrícolas y viviendas aisladas. Colindando al proyecto se encuentran las siguientes plantas solares fotovoltaicas en tramitación administrativa: PFV Atalaya Solar y PFV Villasol (expedientes ATALFE/2020/27 y ATALFE/2020/26), promovidos por el mismo promotor que el presente proyecto y de tramitación autonómica; FV PSF Sax I y PFV Prados (ATALFE/2020/68 y ATALFE/2020/80), promovidos por diferentes promotores y de tramitación autonómica; y FV Villena, FV CSF La Atalaya, FV Argos y FV Fotovoltaica Prados cuyo órgano instructor es el estatal competente.  
Las parcelas están clasificadas como suelo no urbanizable común. No se encuentra ningún elemento del patrimonio cultural dentro del área de influencia de la zona de actuación. El informe de la Dirección General de Patrimonio indica que será necesario la realización de un seguimiento de los movimientos de tierras en el momento de la ejecución de las obras.  
Se analizan tanto las alternativas tecnológicas (se opta por módulos fotovoltaicas sobre seguidores de un eje, frente a módulos fijos o seguidores a dos ejes), como diferentes alternativas en relación con la ubicación del proyecto. Asimismo, el promotor ha contemplado la alternativa cero (no ejecución del proyecto) la cual es descartada debido al no aprovechamiento de fuentes de energía renovables necesarias para la disminución de gases de efecto invernadero y la consecución de los objetivos estatales y europeos de transición ecológica hacia energías limpias. Se proponen en un estudio de justificación varias ubicaciones diferentes y cinco alternativas. La alternativa de ubicación elegida se justifica por la menor afección territorial y paisajística minimizando frente a las otras el movimiento de tierras y las molestias a fauna y flora.  
La zona presenta vulnerabilidad media de acuíferos. En cuanto a la recarga de acuíferos la mitad norte de la planta está en un área sin interés y la otra mitad está calificada como a mejorar por lo que se evitará la compactación del suelo en la misma. En cuanto a la permeabilidad del suelo la práctica totalidad de la planta se encuentra en zona de permeabilidad media mientras que una estrecha franja en la zona sur lindando con el sopié de la sierra está calificada como muy alta. En el ámbito de la actuación se localiza el Barranco de la Bareta que discurre paralelamente a la parcela por su parte este por lo que se obtendrá autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, tal y como indica el informe del órgano competente en la materia.  
Se valora en el EsIA el riesgo de incendio al estar la planta en las cercanías de la masa forestal de la sierra de Salinas, y se presenta una memoria de prevención de incendios forestales que contiene distintas medidas correctoras y preventivas como no acopiar materiales vegetales procedentes del desbroce susceptibles de inflamarse; habilitar medios de extinción para evitar la propagación de fuego durante la fase de ejecución como camión cisterna o extintores; habilitar una faja cortafuegos de 15 metros de anchura entre el vallado perimetral y el área forestal. Se aplicarán las prescripciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajo que se realicen en terreno forestal y en sus inmediaciones.  
Durante la fase de construcción se pueden producir emisiones de ruido, polvo y contaminantes asociados a la maquinaria y obras. Para evitar esto el EsIA propone diversas medidas como reducir la velocidad de los vehículos por los viales (máximo 30 km/h); regar los mismos con la frecuencia que sea necesaria y evitar el acopio de materiales y demás movimientos de tierras o acciones análogas en días de viento que pudieran provocar la aparición de nubes de polvo u otras sustancias. En cuanto a la posible contaminación lumínica, se utilizarán dispositivos de baja luminancia en los exteriores de la instalación solar.  
De acuerdo con la cartografía del PATFOR, las parcelas a ocupar no se encuentran catalogadas como suelo forestal. Los terrenos en los que se desarrolla el parque solar no se localizan en el ámbito de espacios de la Red Natura 2000, ni albergan hábitats de interés comunitario ni otros espacios naturales protegidos o catalogados. No existe afección a ninguna vía pecuaria ni sendero. Los vallados serán de tipo cinegético y dispondrán de placas anticolisión  
Se confirmará la ausencia de olivos protegidos, de conformidad con lo indicado en el informe del órgano competente en medio natural. En caso de detectar olivos protegidos, se aplicarán los diámetros de protección conforme al Decreto 154/2018, de 21 de septiembre.  
El proyecto se sitúa entre dos ZEPAS; la ZEPA Sierra de Salinas lindando al sur; y la ZEPA Moratillas-Almela a unos 3 km por el norte. Es por esto que la mayor afección sobre la fauna será sobre especies de aves, razón por la cual el promotor ha desarrollado un estudio de avifauna en el área del proyecto.  
La totalidad de los terrenos ocupados por los paneles solares queda fuera del ámbito de la ZEC Sierra de Salinas (ES5213039), del ámbito de zonificación de su norma de gestión (Decreto 12/2023, de 10 de febrero) y de otros espacios naturales protegidos o catalogados. Tampoco albergan hábitats de interés comunitario. No obstante, las instalaciones se encuentran colindantes al ámbito de la ZEC-ZEPA «Sierra de Salinas».  
En el estudio de avifauna presentado por los promotores no se ha observado en la zona de actuación presencia de especies prioritarias. Según los mismos existe un área de nidificación de águila real (Aquila chrysaetos) y de águila perdicera (Aquila fasciata) a menos de 4 km. La zona de instalación de la planta forma parte de la zona de campeo y alimentación de estas rapaces. En cuanto a las aves esteparias como el sisón común (Tetrax tetrax), ganga ortega (Pterocles orientalis), ganga ibérica (Pterocles alchata) se encuentran, según el estudio, en la zona ZEPA Moratillas-Almela alejada en 4 km de la instalación. Se encuentra en el ámbito de actuación de la planta algún ejemplar de Alcaraván común (Burhinus oedicnemus). El proyecto contempla la emisión de dos informes semestrales de seguimiento de avifauna durante el primer año de funcionamiento. Se crearán majanos que faciliten la cría de herpetofauna, roedores y micromamíferos, que faciliten la actividad de rapaces. Según la Resolución del 31 de agosto, del director general del Medio Natural y Evaluación ambiental, Villena se encuentra en la lista de municipios afectados por sobrepoblación de conejos, por lo que se evitarán medidas que favorezcan su desarrollo en el ámbito proyectado.  
La planta se instalará en una superficie que en la actualidad forma parte del coto de caza A-10032, el promotor deberá informar a su titular del cambio de uso de suelo y de posibles efectos del artículo 39 de la Ley 13/2014, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana.  
El sistema de abastecimiento de agua no potable será mediante un depósito de agua estanco que será rellenado periódicamente por empresas autorizadas. Las aguas fecales se conectarán a un depósito estanco que será periódicamente vaciado y revisado por empresa autorizada. El agua potable solo se usará en las oficinas de la subestación y será suministrada en garrafas por empresa autorizada.  
Los residuos generados en la fase de construcción serán entregados a gestor autorizado.  
Tras la vida útil del proyecto, se procederá al desmantelamiento de los paneles y cableado eléctrico, y a la restauración de los accesos y de los factores bióticos y abióticos afectados. Para ello el proyecto acompaña estudio de desmantelamiento con presupuesto. La gestión de los paneles fotovoltaicos se realizará con un gestor autorizado de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos.  
Parte del proyecto se encuentra afectado por peligrosidad geomorfológica de inundación de conformidad con la cartografía del PATRICOVA. De conformidad con el artículo 18.4 de la normativa del PATRICOVA, en las parcelas de suelo no urbanizable afectadas por dicha peligrosidad se podrá eximir la prohibición de implantar centros de producción de energía (art. 18.2 de la misma), siempre y cuando un estudio específico y detallado justifique su escasa incidencia en relación con la actividad a implantar. Tras la realización de sendos estudios de inundabilidad por parte del promotor y el estudio de los mismos por Servicio de gestión territorial se emite el correspondiente informe donde se considera compatible la instalación proyectada.  
En cuanto a la afección sobre el paisaje, tanto la fase de construcción de la instalación como de explotación, supondrán un impacto negativo sobre el territorio, el paisaje y la infraestructura verde; por esta razón el promotor ha elaborado un estudio de integración paisajística donde se contemplan las distintas afecciones y se proponen las medidas correctoras necesarias y el plan de participación pública.  
Entre las medidas de integración paisajística se proponen:  
. El diseño de las edificaciones y la zahorra de los nuevos caminos acorde con el entorno  
. El uso de módulos fotovoltaicos con tratamiento anti-reflectante.  
. La instalación de una pantalla vegetal en el perímetro junto a la carretera de acceso empleando pies de olivos y almendros trasplantados.  
. La realización de medidas durante la fase de construcción y desmantelamiento relativas a la retirada del material de maquinaria, despeje y limpieza, el subsolado de todas las superficies afectadas por la compactación y el acondicionamiento topográfico del terreno.  
. La creación de una zona de transición en el sur de la planta conforme el plano presentado, así como mantener libre una zona de cultivos indicada.  
. Las nuevas zonas de cultivo deberán seguir un patrón de cultivo similar al entorno.  
. El vallado que divide la parcela y separa de la planta solar contigua debe seguir el linde de abancalamiento en lugar de atravesar la parcela en diagonal sin ninguna relación con el patrón paisajístico.  
. El retranqueo del vallado en su zona sur. No debe conformarse vallado entre la zona de transición y el terreno forestal dejando libre de instalaciones este espacio para garantizar una correcta conectividad junto a la zona de piedemonte.  
. Las zonas del límite exterior oeste deben mantener su uso agrario y no ocuparse conformando un espacio de transición con la planta solar contigua propuesta denominada Villena Solar.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de conformidad con el artículo 7.1. de la Ley 21/20213, de 9 de diciembre en concordancia con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
De conformidad con el artículo 1 del RDL 23/2020, de 23 de junio, por el que se aprueban medidas en materia de energía y otros ámbitos para la reactivación económica, «Los titulares de los permisos de acceso para instalaciones de generación de energía eléctrica que hubieran obtenido dichos permisos en fecha posterior al 27 de diciembre de 2013, y antes de la entrada en vigor de este real decreto-ley, deberán acreditar el cumplimiento de los siguientes hitos administrativos en unos plazos no superiores a los estipulados a continuación. (...) b) Si el permiso de acceso se obtuvo con posterioridad al 31de diciembre de 2017 y antes de la entrada en vigor de este Real decreto-ley: 2.º Obtención de la declaración de impacto ambiental favorable: 31 meses (...) que será computado desde el 25 de junio de 2020».  
De conformidad con el artículo 39.3 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas: «Excepcionalmente, podrá otorgarse eficacia retroactiva a los actos cuando se dicten en sustitución de actos anulados, así como cuando produzcan efectos favorables al interesado, siempre que los supuestos de hecho necesarios existieran ya en la fecha a que se retrotraiga la eficacia del acto y esta no lesione derechos o intereses legítimos de otras personas».  
Por todo cuando antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Formular la declaración de impacto ambiental del proyecto de PF Villasol de 44,99 MWp, promovido por Grupotec SPV, 20 SL en Villena (Alicante), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales:  
1. El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el estudio de impacto ambiental, proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
2. Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.  
3. La viabilidad ambiental del proyecto quedará supeditada a lo que determine la evaluación ambiental del expediente de autorización que contemple la línea de evacuación común.  
4. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos:  
5. Se ejecutarán las medidas de integración paisajísticas desarrolladas en el estudio de integración paisajística, adendas al proyecto y aquellas otras adicionales que en esta materia informe favorablemente el órgano competente en ordenación del territorio y paisaje. Para su ejecución real y efectiva, estas medidas se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planeos y presupuesto, y serán verificadas por el órgano sustantivo en fases posteriores de la tramitación, previo a la autorización de la explotación.  
6. Se utilizará la mínima superficie de suelo posible. Sólo se retirará o removerá el suelo en los casos imprescindibles y justificados, siendo mantenido en estos casos de manera adecuada para su posterior restauración. Se mantendrá una cubierta vegetal bajo los paneles realizándose el control de la vegetación por medios mecánicos o pastoreo.  
7. Dada la proximidad con la ZEC-ZEPA «Sierra de Salinas» y la ZEPA Moratillas-Almela, se seguirán las indicaciones especificadas en los informes emitidos por la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental. Previo comienzo de las obras, se comprobará la inexistencia de nidos o camadas de especies protegidas. En caso de su existencia, se informará a los agentes medioambientales para que dispongan las actuaciones necesarias para su mejor conservación.  
8. Si durante la ejecución de las obras apareciesen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación de conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
9. Durante la ejecución de la obra se habilitarán zonas de acopio de materiales y almacenamiento de maquinaria debidamente impermeabilizadas para evitar las posibles fugas de aceites o combustibles, o los derrames de cualquier otro material contaminante. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas y peligrosidad de inundación.  
10. Se respetará la zona de flujo preferente de los barrancos colindantes a la planta. En su caso, se obtendrá antes de la ejecución de la obra la preceptiva autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar por la ocupación de sus zonas de policía (de conformidad con el artículo 9.d el Reglamento del dominio público hidráulico).  
11. Se ejecutarán las medidas relacionadas con la disminución de la escorrentía de las aguas superficiales y el mantenimiento de la capacidad de infiltración del suelo contempladas en la documentación presentada por el promotor y en los informes del Servicio de Gestión Territorial. El vallado cinegético deberá ser permeable de forma que no interrumpa el régimen fluvial de los cauces circundante.  
12. En cuanto a la ejecución y explotación, se respetará lo indicado en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, sobre medidas de seguridad y prevención en incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terrenos forestales o inmediaciones.  
13. El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
14. No podrán utilizarse fitosanitarios, zoosanitarios u otros productos químicos que puedan contaminar o alterar las condiciones del medio provocando daños al mismo. Tampoco se utilizarán en el proceso de limpieza de los módulos fotovoltaicos ningún tipo de jabón, disolvente o sustancia que pueda contaminar el suelo o el acuífero.  
15. Finalizada la vida útil de la instalación fotovoltaica, la emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de esta en los términos previstos en el Plan de desmantelamiento diseñado.  
iii) Condiciones al plan de vigilancia ambiental  
16. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
17. Se llevará a cabo un control y seguimiento de la avifauna enviando anualmente un informe sobre la evolución de esta al órgano competente en materia de biodiversidad y fauna.  
  
Segundo  
Atendiendo a que en el expediente consta, desde su remisión para el trámite de evaluación ambiental, el estudio de integración paisajística elaborado por el promotor, atendiendo a la falta de emisión de informe concluyente en materia de paisaje aún dictadas instrucciones específicas para ello, atendiendo a la aceptación expresa por el promotor de las condiciones indicadas en el tercer informe emitido en materia de paisaje y que todo ello ha resultado ser suficiente para la obtención de un informe de carácter favorable en dicha materia, y siendo que el hito administrativo marcado en el Rdl 23/2020, de 23 de junio, constituye una circunstancia singular, se puede otorgar excepcionalmente, eficacia retroactiva a fecha 16 de enero de 2023 a la presente declaración de impacto ambiental, salvo mejor fundamento en derecho y sin perjuicio de lo que así determine el órgano sustantivo, al estimar que no se lesionan derechos o intereses legítimos de otras personas.  
Tercera  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Cuarto  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 24 de febrero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML