Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4957, del 02-03-2005 (2005/1359)

RESOLUCIÓ d'1 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4957

Data del DOGV
:   02-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1359

CVE


Data del document
:   01-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Sant Jordi](javascript:void(0))
    * [Orxeta](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/S1359]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 045/03-AIA, 205/03-AIA, 300/03-AIA, 186/02-AIA i 180/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 1 de febrer de 2005. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 45/03-AIA
  
Títol: Explotació porcina d'encebament i transició
  
Promotor: Agropecuaria San Mateo, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina existent
  
Localització: Partida La Herrada, polígon 16, parcel·la 18-b, del terme municipal d'Utiel (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per diverses naus, però no totes estan en ús. Deu de les naus es dediquen a encebament, amb un total de 6.072 places. Una altra de les naus es destina a transició, amb un total de 1.664 porcs.
  
Es calcula la producció de purins en 13.737 m³/any. Aquests quedaran retinguts en fosses de purins, amb capacitat per a 3.729 m³ .
  
El purí s'utilitzarà com a adob orgànic en camps de cultiu, amb aquest fi es necessiten un total de 271,37 ha de superfície agrària disponible.
  
Prèviament a l'aplicació en camp, el purí serà sotmés a tractament químic, a base d'aplicació de superfosfat simple. Amb això es pretén aconseguir un efecte desinfectant, desodorant, reducció de les pèrdues de nitrogen, com també un enriquiment del purins. Així mateix s'ha d'aplicar un tractament a base de producte microbiològic amb l'objectiu d'augmentar la concentració de sòlids, que reduïsca considerablement la càrrega orgànica i contaminant dels purins que s'han d'aplicar.
  
Les baixes que es produeixen en l'explotació són soterrades en fossa de cadàvers.
  
L'explotació es localitza a més d'1 km del nucli urbà d'Utiel.
  
A l'explotació es disposa de pou de proveïment d'aigua.
  
Amb la tramitació inicial de l'expedient, es va realitzar visita de camp en data 25 de maig de 2000, es va comprovar que:
  
- Contràriament al que indica l'estudi d'impacte ambiental: en les cel·les d'encebament, hi ha per sota canals inferiors de col·lecció de purins que a través de conductes permeten l'extracció d'aquests i el corresponent abocament a tres basses de purins. Aquestes canals estan lluïdes amb morter de ciment hidròfug que les fa impermeables, s'observa que hi ha canals de purins exteriors a les naus, descobertes i amb problemes de filtracions al terreny. A més s'observa que el trasllat de purins no es fa a través de cap conducció adequada a tal fi sinó que es transporta des de les naus fins a les basses excavades en terra ferma.
  
- Els plànols presentats en la documentació no s'ajusten a la realitat, ja que, per exemple, la ubicació de les basses de purins és diferent de la indicada en plànols i no estan les xarxes de transport que es justifiquen en la documentació.
  
- L'explotació presenta unes condicions higienicosanitàries deplorables, agreujades per l'abocament de purins que s'està realitzant, i que possibilita la contaminació de l'entorn i l'aparició d'impactes greus i de difícil reversibilitat.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental es van remetre per l'Ajuntament d'Utiel en data 19 de setembre de 2003.
  
Aquest expedient procedeix d'un altre amb referència 129/00-AIA relatiu a la mateixa activitat, i que es va tancar per caducitat, per no haver remés el promotor la documentació sol·licitada en data 22 de febrer de 2002, necessària per a completar l'expedient.
  
La informació pública s'ha realitzat per l'Ajuntament als veïns confrontants a l'activitat. S'han presentat al·legacions, com també per part de la Conselleria de Territori i Habitatge en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4613, de 22 d'octubre de 2003, sense que s'hi hagen presentat en aquest cas al·legacions.
  
La documentació rebuda al setembre de 2003 modifica substancialment la presentada en data 22 de gener de 2003, ja que no es considera la utilització de les eres d'assecat per a volatilitzar la fase líquida del purins, sinó que queda retingut en fosses de purins, a més de proposar un tractament dels purins per a millorar-ne les propietats com a adob orgànic i disminuir la càrrega contaminant, tractament que consisteix en l'aplicació de superfosfat simple, amb efectes desinfectants i desodoritzants entre altres, i a més producte microbiològic, amb efectes reductors de la càrrega orgànica i contaminant del purins, encara que no s'ha justificat la compatibilitat dels dos tractaments, si la modificació del pH afecta el segon tractament i l'activitat dels microorganismes digestors de la matèria orgànica.
  
2. Resum de les al·legacions
  
S'han presentat quatre al·legacions presentades per veïns confrontants a l'activitat, de les quals es recullen les següents puntualitzacions de caràcter ambiental:
  
L'al·legació presentada per Manuel Garijo Álvarez, manifesta:
  
- La granja es troba a 0,5 km del pou d'aigua potable del qual s'abasteix la localitat d'Utiel, per la qual cosa la ubicació de la granja és perjudicial per a l'aigua potable que consumeixen els ciutadans perquè resulta contaminant, a causa de la proximitat d'aquesta.
  
- Quan algun animal de la granja es mor, els gossos salvatges els arrosseguen per a alimentar-se d'ells i abandonen les restes per les parcel·les confrontants, amb això perjudiquen notablement els propietaris perquè es troben trossos de carn pels seus terrenys.
  
- La granja té basses que contenen molts litres de purins i excrements dels porcs. Això produeix un gas contaminant i una olor insuportable que resulta tòxica per a les persones que treballen al voltant i per als propietaris dels terrenys fronterers.
  
L'al·legació presentada per Francisca Sancho Muñoz, indica que: La granja està funcionant des de fa aproximadament vint anys, i des de llavors està sofrint els perjudicis ocasionats per les aus que acudeixen als desfets de la fossa de cadàvers, on les restes dels quals es filtren en la seua parcel·la.
  
L'al·legació presentada per M. Teresa Ferrer López, indica que: Fa aproximadament vint anys que pateix els perjudicis que ocasionen les esmentades activitats en els terrenys i cultius dels quals és propietària, amb la presència d'aus que acudeixen a l'olor i es mengen el raïm i les olives, els desfets de la fossa que es filtren a la parcel·la d'aquesta i que ocasionen la pèrdua de diversos ametllers.
  
Els problemes manifestats pels al·legants es consideren subsanables amb l'adopció de les mesures correctores i els condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental, si s'extremen les mesures higienicosanitàries en l'explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Informe desfavorable del cap local del centre de salut pública, que al·lega que falta impermeabilització de la bassa de purins i sistema de protecció enfront d'insectes.
  
- Informe desfavorable de l'enginyer industrial, condicionat a la presentació d'un estudi d'impacte ambiental.
  
?Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 11 de desembre de 2002. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura està condicionat a no sobrepassar la capacitat productora del grup a què pertanyen.
  
- Informació pública amb la presentació d'al·legacions per veïns confrontants a l'activitat.
  
- Informe favorable de l'Alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable agrícola (zona XIII), segons PGOU municipal.
  
L'explotació se situa a menys de 400 m d'una zona classificada com a sòl no urbanitzable especialment protegit per protecció de regadius, zona d'elevada permeabilitat, corresponent a planures del quaternari, que conforma una horta fèrtil, amb la presència de l'aqüífer subjacent a cotes molt superficials (en alguns casos, inferior a un metre). Per tant, el condicionament de les instal·lacions, com també l'aplicació de purins s'ha de realitzar considerant no afectar les capes freàtiques per gestió inadequada dels residus produïts en l'explotació.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat, com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: sòl, fauna, flora, vegetació i paisatge entre altres.
  
En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) es proposen quatre alternatives incoherents, ja que es planteja l'activitat existent (granja porcina de producció), enfront de l'activitat projectada (granja porcina d'encebament), no executar el projecte, o destinar la superfície a altres usos. Com es tracta d'una legalització, l'estudi d'alternatives tal com s'ha enfocat en l'EIA no té fonament.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, on s'integren edificacions aïllades corresponent a explotacions ramaderes, sense que constituïsca un element discordant en el paisatge circumdant.
  
En general, i a causa de la forta antropització de la zona, els valors ambientals que presenta són poc destacables, considerant els elements ambientals més rellevants en aquesta zona, susceptibles de ser afectats pel projecte:
  
- El sòl, per contaminació puntual o difusa, associada a la mala gestió dels purins que es generen en l'explotació, o per la deficient impermeabilització de les instal·lacions.
  
- L'aigua, concretament l'aqüífer subjacent, per problemes de contaminació per la mala gestió del purins com a adob orgànic, o problemes de percolació per impermeabilització deficient.
  
- L'aire, per emissió d'olors associades als residus generats en l'explotació.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Dels factors inherents a l'activitat susceptibles de produir algun tipus d'impacte es relaciona en l'estudi d'impacte ambiental el provocat sobre l'aire, per l'emissió d'olors. En general, la identificació d'impactes es refereix a totes les alternatives proposades, la qual cosa juntament amb la inconnexa informació que faciliten, fa que no es consideren acceptables per al projecte en qüestió.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:
  
- Es realitzarà tractament microbiològic del purins, a base de complex bacterià enzimàtic, de manera que milloren les propietats de purins com a adob orgànic.
  
Les mesures correctores han d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- Ha de construir-se bassa de purins, encerclada i impermeabilitzada, tal com indica el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. Les propostes es consideren suficients, sempre que es gestione l'explotació com s'ha declarat en l'expedient.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent del trànsit rodat que accedisca a l'explotació.
  
- Ha d'impermeabilitzar-se les fosses i bassa de purins, com també les naus de l'explotació, de manera que s'evite la contaminació per purins.
  
- La justificació de la disponibilitat de superfície agrícola on aplicar el purins s'ha fet aportant 102,2 ha a Utiel i 169,1 ha a Requena. L'elevat cost que comporta el transport dels purins a parcel·les localitzades a determinada distància de l'explotació converteix aquest tipus de gestió de purins en insostenible econòmicament, encara més si les distàncies s'incrementen en destinar-lo a un altre municipi. Per tant, i per a assegurar l'estabilitat del sistema de gestió de residus elegit, s'ha de presentar la justificació de la disponibilitat de superfície agrícola on aplicar el purins en el municipi d'Utiel, i en una superfície no inferior a les 169 ha a més de la justificada fins al moment (102,2 ha), i evitar l'aplicació de purins en aquelles parcel·les que es troben en sòl no urbanitzable de protecció de regadius.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, la granja porcina situada en el terme municipal d'Utiel (València), promoguda per Agropecuaria San Mateo, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on estan els animals, com també de les fosses i la bassa de purins.
  
- S'ha d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació s'ha de col·locar un gual sanitari, o sistema equivalent, per a desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- L'explotació ha de disposar de tanca perimetral construït amb materials que s'integren de forma harmònica amb el paisatge.
  
- Ha de disposar-se de bassa de contenció de purins en l'interior de l'explotació, com estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, com també per la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.
  
- Ha de justificar-se l'eficàcia de la combinació dels tractaments proposats: l'aplicació de superfosfat simple i l'aplicació de tractament microbiològic. En cas de comprovar la ineficiència d'aquests, ha d'aplicar-se únicament un producte microbiològic als purins prèviament a l'aplicació com a adob orgànic, de manera que es reduïsca la càrrega contaminant d'aquests abans de la corresponent utilització com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
- S'ha de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i ha de modificar-se'n la manipulació o s'ha de substituir per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquests.
  
- S'han d'aplicar els purins en parcel·les agrícoles que estiguen cultivades considerant no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. En cap cas es poden escampar en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants. S'ha de distribuir de manera adequada en la parcel·la i soterrar-lo per a evitar l'evaporació de fraccions amoniacals del purins, i extremar les precaucions en la utilització d'aquests en aquelles parcel·les agrícoles ubicades en sòl no urbanitzable de protecció de regadius, per l'alta sensibilitat d'aquests a la contaminació de l'aqüífer subjacent
  
- La distància de les parcel·les on s'han d'aplicar el purins respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000 pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, ha de justificar-se l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Ha de presentar-se, en un termini inferior a tres mesos des del moment de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental, la justificació de la disponibilitat de superfície agrícola on aplicar el purins al municipi d'Utiel, i en una superfície no inferior a les 169 ha (a més de les ja justificades fins al moment que són 102,2 ha). S'ha d'evitar l'aplicació de purins en aquelles parcel·les que es troben en sòl no urbanitzable de protecció de regadius.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 205/03-AIA
  
Objecte del projecte: Implantació d'indústria del sector del moble
  
Promotor: FORÉS DISEÑO, SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial
  
Localització: Parcel·les 61, 62, 63 i 96 del polígon 9, a la partida les Planetes del terme municipal de Sant Jordi (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte.
  
L'objecte del projecte és disposar de sòl per a la implantació d'una nova indústria del sector del moble, que ocupa una superfície de parcel·la de 75.249 m², mentre que la nau a construir n'ocupa 24.160 m². L'actuació es realitza en una zona qualificada com a sòl no urbanitzable sense nivell especial de protecció, segons s'indica en el projecte presentat; per això es tramita una declaració d'interés comunitari, de conformitat amb el que disposa l'article 20 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no-urbanitzable.
  
L'actuació es troba situada a uns 1.500 m a l'est del nucli urbà de població de Sant Jordi, al costat de la carretera N-232, al punt quilomètric 11'1.
  
L'activitat s'ha de realitzar en un edifici industrial format per naus adossades, amb 805 m² d'oficines, 21.672 m² de naus industrials i 2.250 m² de magatzem regulador. El procés industrial consisteix en la compra i recepció de fusta en forma de tauler de partícules melaminitzades de diferents dimensions, optimació i tall d'aquests, diversos processos de mecanització i finalment muntatge i embalatge dels productes acabats.
  
Les instal·lacions que pretén tenir a disposició són:
  
- Energia elèctrica: Hi ha una línia de mitja tensió pròxima a la zona d'actuació que està previst que puga abastir les instal·lacions.
  
- Aigua potable: En l'estudi s'indica que la procedència és d'un pou particular. L'aigua d'aquest ha de ser tractada en una cloradora i controlada analíticament cada quinze dies. No obstant això, en la memòria del projecte s'indica que està previst connectar a la xarxa de proveïment municipal de Sant Jordi. El punt de connexió és la canonada que s'alimenta d'un pou pròxim a la zona, ja que existeix un acord amb l'Ajuntament pel qual s'autoritza la connexió a la xarxa de proveïment municipal en l'esmentat punt.
  
- Aigües pluvials: S'han de recollir mitjançant embornals disposats als vials i aparcaments, i s'han de connectar a una xarxa de col·lectors que han de conduir les aigües a un punt d'abocament indicat, mitjançant la utilització dels passos ja disposats en la N-332.
  
- Aigües residuals: Indica que l'origen d'aquestes ha de ser exclusivament sanitari i de neteja. Han de ser conduïdes i adequadament canalitzades a una fossa sèptica d'oxidació total i filtre biològic, i finalment abocades a un pou de buidatge mecànic. La instal·lació s'ha de deixar preparada per a connectar-la a la xarxa general quan s'instal·le. A la memòria del projecte s'indica això no obstant, que l'aigua residual depurada s'ha de reutilitzar per a reg de la superfície enjardinada.
  
- Xarxa de reg: Es preveu instal·lar una xarxa de reg independent de les xarxes d'aigua potable i contra incendis, que s'alimente de les aigües residuals depurades.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives d'ubicació, l'elegida es justifica per absència de suficient sòl industrial en el terme municipal. S'argumenta la facilitat de comunicació i absència de valors ecològics rellevants en la zona.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El 16 de juny de 2003 el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial remet el projecte i l'estudi d'impacte ambiental del projecte abans esmentat, com també el certificat d'informació pública.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci en el DOGV núm. 4501 de data 16 de maig de 2003 i en el diari Mediterráneo de data 14 de maig de 2003, sense que s'hi hagen formulat al·legacions segons consta en el certificat remés.
  
Informes sectorials
  
En la documentació remesa s'inclou informe de l'antiga Conselleria de Medi Ambient on s'indica que les parcel·les sobre les quals es desenvolupa el projecte no afecten camins ramaders classificats del terme municipal de Sant Jordi, i que responen a terrenys de cultius de secà, que no afecten comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana. No afecta espais naturals que requerisquen especial protecció.
  
Afeccions legals
  
L'actuació s'ubica en sòl no urbanitzable del municipi de Sant Jordi.
  
Pot existir afecció al domini públic hidràulic per l'abocament d'aigües pluvials a llit públic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
El sòl pel moviment de terres i pèrdua de sòl d'ús agrícola, el paisatge per trobar-se en una conca visual àmplia i al costat d'una via de comunicació important, la hidrologia superficial i la hidrologia subterrània per possibles efectes de contaminació per aigües residuals insuficientment depurades. Pel que fa a la flora i la fauna, en tractar-se de parcel·les de cultiu de secà i un entorn prou antropitzat, les afeccions es consideren d'escassa rellevància.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi s'assenyalen com a factors susceptibles de ser afectats els següents:
  
- Factors abiòtics: l'atmosfera per emissions de pols en la fase de construcció i emissions de sorolls; l'aigua subterrània que indica que no es veurà contaminada ja que no existeixen abocaments d'origen industrial, i els d'origen sanitari s'han de transportar a fossa sèptica, i el sòl per moviment de terres.
  
- Factors biòtics: La flora i la vegetació per l'eliminació de la coberta vegetal, que no és rellevant atés l'escàs valor ecològic d'aquesta. De la mateixa manera, la fauna amb prou feines resultarà afectada; els cultius, que a causa de la situació actual d'abandó, no serà rellevant, i el paisatge, que indica que no té valor ja que presenta un aspecte actual d'abandó.
  
Pel que fa als factors socials, culturals i econòmics, en fa una valoració positiva.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Estableix mesures correctores sobre la contaminació atmosfèrica i emissions de pols; contaminació acústica; residus sòlids (restes d'embalatge i retalls de fusta de l'especejament de taulers, per serveis municipals o empresa externa contractada); aigües residuals a fossa sèptica d'oxidació total i filtre biològic, abocament a un pou de buidatge mecànic (la instal·lació es deixarà preparada per al moment en què hi haja una xarxa general de sanejament). Pel que fa a la vegetació, s'ha de procedir a l'enjardinament per a pal·liar l'impacte paisatgístic, i conservar en aquestes zones en la mesura que es puga, exemplars de les espècies que actualment l'ocupen (garrofera i olivera).
  
El pla de vigilància ambiental es proposa de forma general controls per a la consecució i manteniment de les mesures correctores proposades; indica entre altres, una anàlisi periòdica de les aigües d'abastiment amb analítiques periòdiques, compliment de la Llei de patrimoni històric espanyol, control de plagues i control del compliment de la legislació vigent sobre sorolls i emissions gasoses a l'atmosfera.
  
No obstant això, no es concreten els controls a realitzar ni la periodicitat prevista per a aquests, per la qual cosa s'han d'adoptar els que s'indiquen en el condicionat de la present resolució.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 20 i la disposició addicional 5a de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte d'implantació d'indústria del sector del moble, situada en les parcel·les 61, 62, 63 i 96 del polígon 9, a la partida les Planetes del terme municipal de Sant Jordi (Castelló), projecte promogut per FORÉS DISEÑO, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1) Per a les aigües residuals generades, s'ha d'efectuar la connexió a la xarxa de clavegueram municipal el més prompte possible. Fins a aquest moment, el sistema de tractament ha de garantir el grau de depuració adequat, i si la destinació és la reutilització per a reg, ha de complir les prescripcions establertes per organismes com l'OMS, la FAO, etc., tant per als paràmetres fisicoquímics com per als bacteriològics.
  
2) En el cas que el subministrament d'aigua potable es realitze per mitjà de pou particular, s'han de complir les disposicions del Reial decret 140/2003, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà. És preferible que el subministrament es realitze a través del sistema d'abastiment municipal.
  
3) Els residus generats, s'han de gestionar d'acord amb les característiques d'aquests.
  
4) S'ha de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca per a l'abocament d'aigües pluvials a llit públic.
  
5) El programa de vigilància ambiental ha d'incloure la gestió realitzada amb els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també els resultats analítics de les aigües residuals depurades prèviament al seu abocament a pou o bé a la reutilització per a reg. S'ha d'efectuar amb periodicitat trimestral almenys dels paràmetres següents: pH, conductivitat, DBO5, DQO, sòlids totals i sòlids en suspensió. A les aigües depurades amb destinació per a reg s'han de realitzar les anàlisis recomanades per l'OMS, la FAO, etc. S'ha de remetre un informe a aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa, que incloga els resultats analítics obtinguts, com també la gestió dels distints tipus de residus generats per l'activitat i documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.
  
6) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
7) Els materials sobrants del moviment de terres s'han de traslladar a abocadors autoritzats.
  
8) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen a les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 300/2003-AIA
  
Títol: Pla especial d'equipaments públics
  
Promotor: Ajuntament de Teulada
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Municipi de Teulada
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La creació o ampliació de reserves de sòl per a equipaments, amb l'ordenació detallada de la qualificació d'aquestes, en l'àmbit del municipi de Teulada.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. Al costat de la localització dels equipaments existents s'incorporen les ampliacions i els ara previstos; aquests dos últims són els següents, ordenats de nord a sud:
  
- rp-ID-10: Nou cementiri, situat al camí de Xàbia, amb una superfície de 27.820'83 m² (si bé ha d'existir un error en la nomenclatura gràfica ja que en el projecte apareix amb la clau rp-ID-8).
  
- rp-ID-1: Cementiri municipal, situat al carrer Tenerife s/n, que si ja existeix s'ampliaria fins a abastar els 10.814'04 m².
  
- rp-RD-1: Poliesportiu municipal, al carrer Eivissa s/n, que si ja existeix com a equipament s'amplia fins als 24.136'30 m².
  
- rp-ED-2: Zona docent, al camí de València, de nova creació, amb 26.206'80 m².
  
- rp-TD-1: Residència de la tercera edat, en l'av. Teulada - Moraira s/n, la condició de preexistència de la qual no queda clara en el document però que ocupa una superfície de 12.873'44 m².
  
- rs-AD-4: Museu Rural, a la carretera a Benimarco, de nova creació i amb una superfície de 12.712'43 m².
  
- rs-RD-1: Recinte firal, en la carretera Teulada - Moraira CV-743, també de nova creació i amb una superfície de 6.102'98 m².
  
- rs-ID-9: Depuradora Madroñal I, a la ciutat jardí, de nova creació i amb 376'22 m² de superfície.
  
- rp-ID-5: Nova depuradora a la zona meridional de la partida Les Sort, amb 47.619'80 m².
  
- rp-ID-4: Ampliació de l'actual depuradora, localitzada en la zona sud de la partida Les Sort, fins a abastar els 16.493'34 m².
  
- rs-RD-4: Ampliació de la zona esportiva situada al sud de la partida Les Sort, fins als 7.081'20 m².
  
- rp-RD-2: Ampliació del port esportiu fins als 27.096'89 m².
  
II. Encarada la proposta amb la recollida en la revisió del Pla general d'ordenació urbana, recentment sotmés al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental i que té declaració d'impacte ambiental emesa en data 24 de novembre de 2003, es pot comprovar el següent:
  
- Que, independentment de la introducció de nous equipaments públics per part del Pla general d'ordenació urbana, respecte al pla especial objecte d'aquest document, s'han eliminat els equipaments amb clau rs-RD-1, rs-ID-9 i rp-ID-5, per la qual cosa no s'inclouran en l'àmbit de la present declaració d'impacte ambiental.
  
- Que la resta d'equipaments es troben completament recollits en l'àmbit de la revisió del pla general d'ordenació urbana, que a pesar d'haver tramitat amb posterioritat, s'ha gestionat amb més rapidesa per l'envergadura dels continguts i la importància social; per tant, es tracta d'un document més actualitzat.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives, així enteses. No obstant això, molts dels equipaments previstos són ampliacions naturals dels ja existents i en qualsevol cas, es troben dins de l'àmbit de la declaració d'impacte ambiental del pla general d'ordenació urbana, circumstància aquesta que fa que ja s'hagen valorat en aquest sentit.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 14 de novembre de 2001 l'Ajuntament de Teulada, mitjançant la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental relatiu al pla especial d'equipaments públics del municipi de Teulada.
  
L'exposició al públic de la documentació es va acordar per mitjà d'acord plenari d'1 de desembre de 2000. Es van presentar dues al·legacions segons consta en el certificat emés pel secretari d'administració local de l'Ajuntament de Teulada, i s'estima parcialment una d'aquestes i l'altra es desestimada.
  
2. Resum de les al·legacions
  
L'al·legació desestimada fa referència a les alternatives de localització d'una infrastructura de depuració que no ve recollida en el pla general d'ordenació urbana i que queda fora de l'àmbit d'aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
1. Les afeccions legals que poden condicionar d'algun mode el projecte presentat són les mateixes que es van considerar durant l'avaluació ambiental del Pla general d'ordenació urbana.
  
2. Cal considerar que la dotació rp-RD-2 se situa sobre una àrea on s'han destacat valors arqueològics.
  
Consideracions ambientals
  
1. Els usos associats a les dotacions previstes són compatibles amb les capacitats del sòl i per això no es preveuen impactes ambientals dignes de menció que puguen posar en dubte el projecte.
  
2. En qualsevol cas, cal insistir que la totalitat de les dotacions es trobaven incloses en el projecte de revisió del Pla general d'ordenació urbana, que havia considerat els aspectes ambientals amb motiu de la seua avaluació ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Projecte sobre el pla especial d'equipaments públics del municipi de Teulada (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada.
  
Segon
  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos, estimen pertinents.
  
Tercer
  
La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 186/02'AIA
  
Títol: Ampliació i millora de la CV-758, tram Finestrat a la CV-770 entre els punts quilomètrics 8+790 i 15+010
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant
  
Objecte: Millora de les condicions funcionals i de seguretat del traçat existent
  
Localització: Finestrat, Orxeta
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'actuació prevista es concentra en els trams de la carretera CV-758 compresos entre els punts quilomètrics 8+790 a 12+540, i 13+850 a 15+010.
  
La secció tipus de la infrastructura projectada consta d'un carril de 3 metres d'ample per sentit, vorals d'1 metre i bermes de 0,50 metres.
  
Els talussos de desmunt i terraplé són 2H:1V, excepte en el cas del riu Anchero, on els terraplens són 3H:2V. El projecte ha establert que es disposen bermes en els talussos amb alçades superiors a 5 metres. Així mateix, s'han previst cunetes de guarda en coronació dels desmunts, i rastells no remuntables en el cas dels terraplens. Tot això, juntament amb les baixants de formigó, ha de contribuir a evitar l'erosió dels materials que els conformen.
  
El ferm, en aquells casos en els quals s'abandone la secció existent, ha d'estar compost per les capes següents: 4 cm de S-12 en capa de rodadura, 6 cm de S-20 en capa base i 25 cm de ZA en capa granular de base.
  
Destaca l'existència de dos murs de maçoneria en sec, amb longituds al voltant dels 20 metres i, aquests dos, d'alçades menors a 3,5 metres.
  
Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives, s'ha plantejat la possibilitat de creuar el riu Anchero siga per mitjà d'un pont, o siga per mitjà de terraplé i obra de pas. L'estudi ha argumentat en favor de la segona opció, ja que en el seu supòsit es fixa de menor impacte paisatgístic, atés que els terraplens han de ser objecte de revegetació. En qualsevol cas, l'argumentació, i només en atenció a criteris ambientals, no és en absolut suficient per a sostenir una elecció final, perquè no s'ha estimat l'important l'impacte que s'infligeix al llit, pel fet de ser un corredor fluvial.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 30 d'abril de 2002 es va rebre, procedent de la Diputació Provincial d'Alacant, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte d'ampliació i millora de la CV-758, tram Finestrat a la CV-770 entre els PK 8+790 i 15+010.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'ampliació i millora de la CV-758, tram Finestrat a la CV-770 entre PK 8+790 i 15+010, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el BOP d'Alacant núm. 19 de data 23 de gener de 2002, amb la presentació d'una al·legació.
  
Resum d'al·legacions
  
L'al·legació a què s'al·ludeix en l'anterior apartat atenia a qüestions referents a la valoració dels terrenys, la qual cosa queda fora de tota consideració ambiental, així doncs, no s'abunda més en aquesta.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
 data 31 de març de 2003 es va sol·licitar l'ampliació de diversos aspectes de l'estudi d'impacte ambiental, per tal de poder procedir a la completa avaluació de l'impacte ambiental producte de l'actuació prevista. Els aspectes als quals es fa referència s'especifiquen en els punts següents:
  
1. Hi ha afecció als llocs d'interés comunitari denominats Aitana i Algepsars de Finestrat, recollits en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2001) per a formar part de la xarxa Natura 2000 a l'empara de la Directiva d'hàbitats 62/43/CEE. Cal que s'estudie l'abast de l'afecció, com també que s'establisquen les mesures correctores i compensatòries pertinents en funció dels impactes que es generen. Es recorda que han d'especificar-se també de forma gràfica totes les mesures que s'establisquen per a la restitució d'aquestes àrees.
  
En especial, l'estudi, per a aquestes àrees, ha de centrar-se en l'afecció als valors més significatius dels LIC abans referits. Així, en l'àmbit del LIC Aitana, s'ha de ser curós amb les alteracions derivades de l'actuació sobre els següents valors naturals, sense que això es convertisca en perjudici dels restants valors que s'hi han considerat:
  
- Espècies de rapaces pròpies de la zona i la resta de fauna interessant existent en aquesta, amb l'observació de l'alteració dels seus hàbitats, costums i pautes de comportament.
  
- Poblacions d'Apium repens i de Teucrium lepicephalum, la presència de les quals, si així fóra, ha de concretar-se en l'inventari ambiental i traduir-se en totes les mesures que calguen en la resta d'apartats de l'estudi, indicant, en cas contrari, el procés seguit per a constatar la no-existència d'aquestes espècies en la zona d'actuació.
  
- Afecció a altres espècies destacables presents en l'àmbit del LIC.
  
Pel que fa a la LIC Algepsars de Finestrat, ha de vigilar-se molt especialment l'afecció a l'espècie Teucrium lepicephalum, per la qual cosa si l'afecció es produeix ha de quedar prou recollida en els diferents apartats de l'estudi d'impacte ambiental. Es recorda que, així mateix, dins de la LIC de la qual es parla hi ha dues microreserves, denominades Tossal dels Corbs i Assagador.
  
2. És necessari que l'estudi d'impacte ambiental incloga un programa de restauració ambiental sobre totes les àrees que queden alterades, com també que indique les espècies que s'han d'emprar en les labors de revegetació, períodes en què s'han de realitzar aquestes, processos i cures posteriors, trasplantaments, etc.
  
Entre les àrees alterades referides, més enllà dels talussos de desmunt i terraplé assenyalats en l'annex núm. 14 del projecte, Condicionament ambiental, han d'incloure's les següents:
  
- Els trams de carretera antiga abandonats.
  
- Zones afectades pel dipòsit o emmagatzematge de materials per a les obres o pel parc de maquinària.
  
En el citat annex núm. 14 s'enumeren algunes espècies que es poden emprar en labors de revegetació. En qualsevol cas, pot ja assenyalar-se que no s'estima adequat l'ús de sàlvia. Igualment, ha de justificar-se el perquè de l'ocupació de les restants, com també de les zones concretes del traçat que es disposaran. Com ja s'ha dit, han de definir-se aquelles zones on es puga veure afectada la Teucrium lepicephalum, i s'hauran d'indicar quines espècies l'acompanyaran en la revegetació que s'efectue. En aquest sentit, s'ha d'atendre al que recull el text de l'estimació d'impacte ambiental dictada sobre l'expedient núm. 198/98 del Projecte d'eixamplament i reforç de ferm en la carretera CV-758 (AV-1741) de Benidorm a Relleu per Finestrat (tram de la Mina).
  
3. L'àrea que travessa la traça proposada presenta, en gran part d'aquesta, risc de lliscaments i despreniments d'entitat. L'estudi d'impacte no ha establert cap tipus de mesures de protecció, quan l'annex núm. 5, Geologia, adverteix sobre l'erosionabilitat de les argiles, algeps i materials detrítics, com també de la intensa fracturació de les calcàries margoses en els trams en què es travessen aquests distints materials. A més, proposa que queden protegits i que es dissenyen sistemes de drenatge adequats al capdavant i peu dels talussos. En aquest sentit, si bé sí que s'han establert mesures de drenatge en la base dels talussos, no s'ha fet per al cas de la coronació dels desmunts on, per exemple, caldria estudiar la conveniència de disposar cunetes de guarda.
  
Amb tot això, l'estudi ha de recollir les afeccions induïdes a la geomorfologia, i especificar les mesures correctores a disposar sobre els talussos, més enllà de la seua restitució estètica.
  
4. És important que, dins de l'estudi d'alternatives que ha portat finalment al disseny de la carretera explicat en el projecte, es tinga en compte la possibilitat de reduir els vorals, almenys en aquells trams en què els desmunts o terraplens siguen majors, o en els quals el fet de fer-ho comporte una disminució significativa de l'afecció a valors ambientals pròxims a la traça, ja siguen llits, vegetació, etc.
  
5. Es recorda que, si l'estudi d'impacte ambiental no recull la localització, característiques i pla de restauració paisatgística de les pedreres o préstecs que es prevegen obrir, i igualment dels abocadors que es generen, en aquests dos casos, les actuacions han d'estar subjectes a avaluació d'impacte ambiental.
  
6. Es considera necessari que s'estudien determinades alternatives puntuals abans de poder acceptar com a definitiu el traçat proposat. Així doncs, és necessari que l'estudi d'impacte analitze les següents opcions davant de les ja especificades en la documentació presentada, a fi d'estimar l'aptitud d'aquestes:
  
- Entre els PK 0+700 i 0+800 s'ha previst l'execució d'un terraplé de grans dimensions sobre el riu Anchero (més de 20 metres d'alçada i prop de 70 metres d'ocupació en planta). Per a donar continuïtat al curs fluvial s'ha disposat confinar el llit en una obra de pas d'acer corrugat i diàmetre 4,19 metres. S'estima necessari que l'estudi analitze la possibilitat de substituir l'obra per un pont de característiques i dimensions a definir, l'objecte del qual seria evitar l'excessiva ocupació de sòl vinguda de la realització del terraplé, amb tots els impactes que aquest porta aparellats.
  
- Es creu necessari que s'estudien solucions que disminuïsquen l'afecció dels desmunts a practicar en l'entorn dels PK 2+560 a 2+600 i, especialment, del PK 4+480 per trobar-se en l'àmbit del LIC Aitana. Aquestes solucions han d'encaminar-se a minimitzar l'afecció a la geomorfologia que, en aquests punts, és molt pronunciada. Per a això, se sol·licita que l'estudi preveja la possibilitat d'executar murs (en qualsevol cas integrats en el medi) que disminuïsquen l'esmentada afecció. El contrari, és a dir, el manteniment dels talussos com recull el projecte, ha de quedar prou argumentat en aquests casos concrets.
  
7. D'acord amb l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, el projecte ha d'incloure un estudi acústic.
  
8. L'estudi no ha tractat l'afecció a camins ramaders. Cal preveure aquesta i establir les mesures correctores necessàries per a garantir el compliment de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
9. L'estudi ha de preveure l'afecció al planejament urbanístic dels municipis on es desenvolupa l'actuació. Així, per exemple, ha de confirmar-se la possible afecció a sòl no urbanitzable protegit en el terme d'Orxeta.
  
10. La valoració d'impactes realitzada ha de ser revisada en els termes següents:
  
- Només s'ha valorat com a moderada l'afecció a les aigües subterrànies. Si bé en l'inventari ambiental de l'estudi no s'ha caracteritzat aquest valor ambiental, en l'apartat d'identificació d'impactes s'assenyala que podran ocasionar-se modificacions en la seua dinàmica: disminució de la infiltració, extraccions d'aigua per a consum humà i contaminació, si els residus no són gestionats adequadament. No obstant això, si s'accepta la descripció de l'impacte tot i que es creu que hauria de revisar-se, i si s'admet que es tracta d'un impacte moderat, l'estudi no ha establert mesures correctores al respecte.
  
- Com s'ha indicat, només l'impacte anterior s'ha estimat moderat, i els restants es valoren com a compatibles o lleus. A excepció de tres d'aquests últims, indica l'estudi que, per a tots els altres, han d'establir-se mesures correctores. Això no és coherent amb la valoració donada, d'acord amb l'annex I del Reial decret legislatiu 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental. D'acord amb les especificacions del decret, un impacte ambiental compatible és aquell la recuperació del qual és immediata després del cessament de l'activitat, i no necessita pràctiques protectores o correctores. És per això que han de revisar-se les valoracions dels impactes, perquè és evident que alguns necessiten mesures correctores.
  
- No obstant l'anterior, les mesures correctores establertes no són suficients per a atenuar o anul·lar els impactes generats en alguns casos. Per això, també s'han de completar amb quantes siguen necessàries per a l'esmentada finalitat, una vegada refeta la valoració d'impactes.
  
11. El programa de vigilància ambiental és insuficient per a satisfer la seua comesa. Ha de definir en qui recau l'autoritat ambiental de l'obra, quins han de ser els paràmetres a controlar, els indicadors que permeten el control, els valors llindar que han de considerar-se i les freqüències de control. Han d'establir-se els continguts dels informes a redactar dins de l'esmentat programa de vigilància, com també fixar els moments en què s'han de realitzar i establir a qui s'han de dirigir.
  
Finalment, s'ha d'indicar que, en data 18 de desembre de 2002, es va efectuar consulta al Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi.
  
Informes sectorials
  
Seguidament es fa un breu resum de la informació obtinguda dels informes i documentació complementària que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- En data 20 de novembre de 2003 es rep escrit de resposta, per part de la Diputació Provincial d'Alacant, a l'escrit de sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental a què s'ha fet referència en l'anterior apartat. L'esmentat escrit de resposta adjuntava l'ampliació de documentació i un informe tècnic en el qual s'argumentava el tractament donat als diferents aspectes subjectes a ampliació. Això es va fer amb profusió suficient, i s'entén que encertadament, per a tots i cadascun dels requeriments que s'efectuaren. En qualsevol cas, ara s'obviarà referir-se al contingut de l'esmentat informe, perquè, de forma indirecta, quedarà descrit en els successius apartats que componen la present resolució.
  
Això no obstant, sí que cal esmentar que a la sol·licitud de reducció de vorals, s'ha argumentat la necessitat dels amples ja que aquest garanteix les necessàries condicions de seguretat per al trànsit de ciclistes, molt estés en la via que es condiciona.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta al domini públic hidràulic dels rius Anchero i Sella.
  
Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció als camins ramaders:
  
- Carrerada del B. de Querenet
  
- Assagador de la Corona
  
- Assagador de la foia dels Avencs
  
- Carrerada Reial de la serra d'Orxeta
  
- Sendera del Realet
  
Segons el que especifica la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Directiva d'hàbitats (92/43/CEE), s'afecten els llocs d'interés comunitari denominats Aitana, Serrella i Puigcampana i Algepsars de Finestrat.
  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, en el municipi d'Orxeta la traça discorre sobre sòl no urbanitzable comú, de protecció especial de forest i de protecció especial de rius, mentre que a Finestrat ho fa sobre sòls també no urbanitzables, encara que qualificats com a general i com de protecció especial.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Terra i sòl
  
La geomorfologia local pot descriure's com un conjunt de planures escalonades a través de costes, a vegades amb pendents molt acusades. S'ha de ressenyar la presència de dos rius que solquen l'esmentat relleu.
  
L'actuació es localitza sobre el prebètic d'Alacant. S'ha de destacar l'aflorament d'argiles, margues guixenques i algunes carstes del triàsic superior, la qual cosa desvela la presència de la fàcies keuper (posteriorment açò té implicacions en la vegetació que es desenvolupa sobre els terrenys).
  
Els sòls, d'horitzó calcari, es troben molt poc evolucionats; presenten xicotets gruixos, a causa de processos erosius freqüents en la zona, i escàs contingut en matèria orgànica.
  
Règim hidrològic
  
Atés el caràcter muntanyós de la zona, la xarxa fluvial apareix molt diversificada i ramificada. Destaca la presència dels rius Anchero i Sella, important afluent del riu Amadorio.
  
Vegetació
  
L'estudi ha realitzat un inventari de la vegetació actual en funció dels distints usos donats al sòl en l'entorn de la traça a executar. Es destaquen els cultius de fruiters de secà (ametllers). Pel que fa a la vegetació natural de l'àrea, es desprén que, en general, es tracta de l'associada al pi blanc (Pinus halepensis) i alzines (Quercus ilex).
  
Cal referir-se, encara que siga succintament, als valors que alberguen els LIC Aitana, Serrella i Puigcampana i Algepsars de Finestrat. Del primer destaca la presència d'una de les escasses poblacions d'Apium repens, i de Teucrium lepicefalum. Aquesta última espècie és la predominant en el segon LIC, i es manifesta com a una de les millors poblacions mundials d'aquesta.
  
Fauna
  
S'ha de destacar la presència de rapaces associades a penyals (Aquila chrysaetos, Hieratus fasciatus, Falco peregrinus i Bubo bubo) en l'àmbit del LIC Aitana, Serrella i Puigcampana, com també altres entre les quals destaquen el Caprimulgus eurapaeus, Oenanthe leucura i Pyrrhocorax pyrrhocorax.
  
- Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
En el cas concret que es presenta, és a dir, el de la construcció d'una carretera, és necessari distingir entre les pertorbacions derivades de la fase d'execució i les vingudes de la fase d'explotació o funcionament de la infrastructura.
  
En línia amb l'anterior, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més importants de cadascuna d'aquestes en aquest cas concret. Així, d'acord amb els criteris de l'estudi, les alteracions més importants es produiran sobre la hidrologia superficial, vegetació i fauna; en els tres casos els impactes es valoren com a moderats.
  
No obstant això, vol indicar-se que, atés que s'han de considerar com a pertorbacions de la fase de construcció a quantes es deriven del procés constructiu però no del resultat d'aquest; l'afecció a la hidrologia superficial és un impacte característic de la fase d'explotació, que no de la de construcció, així també ho ha estimat l'estudi. És per això pel que, finalment, cal assumir com a impactes més ressenyables en la fase de construcció, els generats sobre la fauna i la flora, no tant per la pèrdua de biòtops que comporta l'ocupació d'un territori com per les pertorbacions vingudes de les accions pròpies de les obres.
  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que es donaran sobre la hidrologia superficial i el paisatge; els impactes es valoren, en aquests dos casos, com a moderats.
  
- Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen, majorment, a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infrastructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, i s'entrarà també a comentar només aquelles més significatives:
  
Prèviament al començament de les obres, i a fi de seleccionar les àrees destinades al parc de maquinària, zones de recollida, instal·lacions auxiliars, etc., es classificarà l'entorn de l'actuació en tres categories, que són: zones excloses, aquestes són on hi ha Teucrium lepicephalum i Apium repens, o nius d'aus amb algun rang de protecció; zones protegides, i admissibles, d'acord amb el criteri de l'estudi.
  
S'ha disposat que en el cas d'ocupar un llit de forma permanent (com ocorre amb el del riu Anchero) es realitze un estudi hidrològic per a l'avinguda de període de retorn de 500 anys, que s'establisquen vasos esmorteïdors i plantacions, aigües avall dels vasos esmentats. S'entén que les mesures són d'aplicació al cas de l'obra de pas prevista en l'encreuament amb el riu Anchero. D'acord amb l'annex núm. 6, Càlcul hidrològic i hidràulic, taules núm. 1 i núm. 2, aquesta obra, com també la del rierol Salado, s'ha dimensionat per a T = 500 anys, amb el resultat d'un diàmetre de 4,19 metres.
  
La referida obra de pas per al riu Anchero, núm. 3, està previst que s'execute amb canonada corrugada d'acer galvanitzat. A la vista del plànol núm. 9, full 2, del document Plànols del projecte, la longitud prevista per a l'obra de pas està al voltant dels 70 metres. És necessari referir-se que no s'ha tractat en l'estudi l'efecte que comportarà sobre la fauna la disposició d'una obra d'aquestes característiques.
  
En primer lloc, cap recordar la qualitat ambiental de l'entorn, que inclou com a valor de relativa importància el faunístic. També és necessari referir-se que el riu Anchero no és un llit menor sinó que presenta unes condicions que permeten considerar-lo com un corredor fluvial d'alguna rellevància en el context territorial. És per això molt important que la seua funció com a corredor fluvial no quede minvada per l'actuació.
  
Amb tot, no hi ha dubte que la disposició d'un tub d'acer, de prop de 70 metres de longitud, en condicions d'il·luminació interior nul·les i, en conseqüència, vegetació inexistent, interromp de forma dràstica la important funció a què ens referim. S'evidencia, doncs, que el disseny de l'obra de pas no contribueix en absolut, al manteniment del trànsit faunístic que sí que afavoreixen les condicions actuals de les riberes del llit.
  
Es fa necessari que la solució de terraplé donada a l'encreuament de la nova traça amb el riu Anchero, la qual comporta la disposició d'una obra de pas com la que s'ha descrit, siga enfrontada a altres que, per contra, permeten el trasbals de les espècies amb suficient normalitat. Amb aquest fi ha de pensar-se en la disposició d'un pas inferior, per exemple en U invertida, sobre el mateix llit del riu, amb l'estretiment de terraplé que açò comporta en aquest punt per tal que la solera del pas mantinga condicions naturals que permeten la revegetació i, conseqüentment, el pas de fauna.
  
També podria estudiar-se el fet de procedir a sobredimensionar l'obra d'acer corrugat prevista, de forma que el llit de la canonada admetera un gruix de terra suficient que naturalitzara mínimament aquest. Tot això hauria d'acompanyar-se d'unes condicions d'il·luminació suficients per al desenvolupament de vida vegetal, la qual cosa, per altres, s'entén com molt complicat d'aconseguir.
  
S'hauran de disposar cunetes de capdamunt de talús en coronació de desmunts, i rastells no remuntables i baixants de formigó en els terraplens generats. Obres de pas, prou dimensionades, en les conques interceptades.
  
Obligació de trasplantar els exemplars de Teucrium lepicephalum i Apium repens que resulten directament afectats per les obres.
  
Restauració de desmunts, terraplens i àrees afectades per les obres.
  
L'estudi, si bé deixa oberta al contractista la possible elecció d'altres punts destinats a la seua explotació com a pedreres o abocadors, assenyala els següents, com a previsió d'aquests:
  
- Pedreres: Moragues, a Altea; Femenías, a Gata de Gorgos; Gola de Gata i Busot
  
- Abocador autoritzat: Orozco, a la serra Gelada.
  
Finalment, s'ha inclòs un programa de vigilància ambiental en el qual s'han determinat el responsable del seguiment ambiental de l'obra, l'establiment d'una direcció ambiental (que, més enllà del que indica l'estudi, pot ser qualsevol tècnic competent nomenat per a la comesa. La mateixa direcció d'obra pot tenir la responsabilitat, si es dóna el cas), i s'han establert indicadors de realitzacions i d'eficàcia, com també valors llindar i freqüències de control, per a portar a terme l'esmentat seguiment ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació i millora de la CV-758, tram Finestrat a la CV-770 entre els punts quilomètrics 8+790 i 15+010, promogut per la Diputació Provincial d'Alacant, sempre que aquest es realitze amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
- De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans d'utilitzar-lo, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Prèviament al començament de les obres, la direcció ambiental d'aquestes ha de ser informada de la localització prevista per a les zones auxiliars, a fi que autoritze l'emplaçament. En tot cas, qualsevol possible abocament als rius Sella o Anchero ha de ser, prèviament sotmés a tractament de depuració, la qual cosa ha d'incloure la disposició d'una bassa de decantació.
  
Si se situa en àmbit protegit la planta de picaments d'àrids o asfàltica, si fóra el cas, s'ha d'informar la Direcció Ambiental, també prèviament al començament de les obres, en els termes que segueixen:
  
- Ubicació definitiva de les plantes mòbils de picament d'àrids o producció de mescles bituminoses.
  
- Origen de l'abastament d'aigua per al rentat d'àrids, i volums aproximats a emprar.
  
- Previsió del tractament posterior realitzat a l'aigua de llavat, forma d'abocament i ubicació.
  
El parc de maquinària, si es localitza en una zona no condicionada a l'efecte, ha de disposar d'una plataforma impermeable de formigó sobre la qual s'han de realitzar les operacions de manteniment. Ha d'anar proveïda d'una rasa filtrant, o dispositiu semblant, la funció del qual siga recollir possibles abocaments accidentals. Els residus perillosos que es generen han de ser emmagatzemats adequadament i lliurats a un gestor autoritzat.
  
- El projecte de construcció ha d'incorporar un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna, especialment en el punt on aquesta creua el riu Anchero. En particular, l'esmentat estudi ha de preveure l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a la fauna que habitualment transita per l'entorn, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos perquè s'assegure la duplicitat funcional.
  
Com es diu, ha de prestar-se especial atenció a l'encreuament sobre el riu Anchero, de forma que es mantinguen les característiques com a corredor fluvial. Amb aquest fi s'ha de portar a terme l'estudi de diferents possibilitats, per a la qual cosa se suggereix que s'atenga al que expressa l'apartat Consideracions ambientals de la present declaració.
  
- Les zones excloses, d'acord amb la definició donada a aquestes en l'estudi d'impacte ambiental, s'han de jalonar adequadament de forma que s'impedisca l'afecció a aquestes.
  
- Els nivells màxims d'immissió sonora no han de ser els assenyalats en l'apartat de mesures correctores de l'ampliació de l'estudi, sinó que, en qualsevol cas, no han de superar els límits marcats en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls, atés que, com s'ha especificat en anterior apartat, presenten un contingut baix en matèria orgànica, han de ser objecte d'analítiques en aquest sentit, per tal de concloure la necessitat, o no, de procedir a l'enriquiment d'aquest.
  
Tot això ha d'efectuar-se posteriorment a l'addició dels volums de matèria orgànica procedent de l'operació de desbrossament i prèvia trituració d'aquests, als abassegaments de sòl vegetal.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades. Així, a més, totes aquestes àrees juntament amb aquelles que s'hagen vist afectades pel pas de maquinària pesant, han d'estar com a mínim al marge que s'haja previst la restauració, objecte d'una descompactació per subsolatge.
  
- Atesa l'afecció a camins ramaders, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant per tal d'obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques o semblants, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'ha de requerir la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports perquè emeta informe favorable, que és preceptiu, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 180/03-AIA
  
Títol: Projecte de bassa de reg per a la Comunitat de Regants de Pedreguer
  
Promotor: Comunitat de Regants de Pedreguer
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte: Construcció d'un embassament per a reg
  
Localització: Pedreguer (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un embassament regulador de 488.500 m³ per a regar una superfície de 1.415 ha. Destinades principalment al cultiu de cítrics.
  
La construcció de l'esmentat embassament està motivada per la sobreexplotació dels aqüífers i la generació de problemes de salinització dels pous. D'aquesta forma es regulen els excedents procedents del vessament superficial en èpoques hivernals per a pal·liar el dèficit d'èpoques estivals.
  
Per aquest motiu la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, va aprovar l'any 1997 el Pla d'obres de la Marina Alta, en el qual es recullen les obres d'interés general per a la millora de les comunitats de regants de la comarca.
  
Les característiques dimensionals de l'embassament són les següents:
  
- Alçada: 22 m
  
- Talús interior: 2V/5H
  
- Talús exterior: 2V/3H
  
- Amplària corredor coronació: 6 m
  
- Cota solera: 93 m
  
- Cota de coronació: 115 m
  
- Resguard: 0,6 m
  
- Volum embassat: 515.000 m³
  
- Volum útil: 488.500 m³
  
El volum de desmunt és de 175.500 m³, i de pedraplé de 173.241 m³.
  
Pel fet que l'embassament s'ubica a manera de tancada dins de la conca del barranc de la Parra, s'ha projectat la canalització del barranc en galeria per sota de l'embassament, per a un cabal punta de 71 m³, corresponent a un període de retorn de 500 anys.
  
Tramitació administrativa
  
En data 28 de maig de 2003 la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte de bassa de reg per a la Comunitat de Regants de Pedreguer.
  
Consideracions ambientals
  
La zona objecte de l'actuació ocupa una superfície aproximada de 5 hectàrees, la vegetació de la qual està formada per bosc baix sense cap espècie protegida, ni animal ni vegetal.
  
Els principals impactes ambientals són els produïts sobre la geomorfologia de la zona a causa de les operacions de desmunt i terraplé per a construir el vas de l'embassament. També es produirà un impacte important sobre el sòl, a causa tant de les operacions de desbrossament i rebuig, com a la creació de camins i vials d'accés a la zona d'obres.
  
Però d'entre tots els impactes, el més rellevant és el produït sobre les aigües superficials, a causa de l'ocupació del llit del barranc de la Parra, que modifica el normal funcionament hidràulic del règim de vessaments. Per tant, i atés que s'ocupa zona catalogada com de domini públic hidràulic, perquè l'esmentat projecte puga sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, és necessari que s'obtinga per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer un contracte de concessió de construcció i explotació d'obres hidràuliques, segons els articles 133 i 134 del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-e de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, sols a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de bassa de reg per a la Comunitat de Regants de Pedreguer, promogut per la Comunitat de Regants de Pedreguer.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4957, del 02-03-2005 (2005/1359)

RESOLUCIÓN de 1 de febrero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4957

Fecha DOGV
:   02-03-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/1359

CVE


Fecha del documento
:   01-02-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [San Jorge](javascript:void(0))
    * [Orxeta](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de febrero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/S1359]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, resuelvo
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 045/03-AIA, 205/03-AIA, 300/03-AIA, 186/02-AIA, y 180/03-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 1 de febrero de 2005.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 45/03-AIA
  
Título: Explotación porcina de cebo y transición
  
Promotor: Agropecuaria San Mateo, SL.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Utiel (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la explotación porcina existente
  
Localización: Partida La Herrada, polígono 16, parcela 18-b, del término municipal de Utiel (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por varias naves, de las que no todas están en uso. Diez de las naves se dedican a cebo, con un total de 6.072 plazas. Otra de las naves se destina a transición, con un total de 1.664 cerdos.
  
Se calcula la producción de purín en 13.737 m³/año, que quedará retenido en fosas de purines, con capacidad estas para 3.729 m³ .
  
El purín se utilizará como abono orgánico en campos de cultivo, para ello se necesitará un total de 271,37 ha. de superficie agraria disponible.
  
Previo a su aplicación en campo, el purín será sometido a tratamiento químico, a base de aplicación de superfosfato simple, con el que se pretende conseguir un efecto desinfectante, desodorante, reducción de las pérdidas de nitrógeno, así como un enriquecimiento del purín. Asimismo se aplicará un tratamiento a base de producto microbiológico con el objetivo de aumentar la concentración de sólidos, que reducirá considerablemente la carga orgánica y contaminante de los purines a aplicar.
  
Las bajas que se producen en la explotación son enterradas en fosa de cadáveres.
  
La explotación se localiza a más de 1 km. del núcleo urbano de Utiel.
  
En la explotación se dispone de pozo de abastecimiento de agua.
  
Con la tramitación inicial del expediente, se realizó visita de campo en fecha 25 de mayo de 2000, comprobando que:
  
- Contrariamente a lo indicado en el Estudio de Impacto Ambiental: «En las celdas de cebo..., existiendo por debajo canales inferiores de colección de purines que a través de conductos permiten la extracción de estos y su vertido a tres balsas de purines. El cajeado de estas canales está enlucido con mortero de cemento hidrófugo que las hace impermeables», se observa que existe canales de purines exteriores a las naves, descubiertos y con problemas de filtraciones en el terreno. Además se observa que el traslado de purines no se hace a través de ninguna conducción adecuada a tal fin, sino que se transporta desde las naves hasta las balsas excavadas en tierra firme.
  
- Los planos presentados en la documentación no se ajustan a la realidad, ya que, por ejemplo, la ubicación de las balsas de purines es diferente a la indicada en planos y no existen las redes de transporte que se justifican en la documentación.
  
- La explotación presenta unas condiciones higiénico-sanitarias deplorables, agravadas por el vertido de purines que se está realizando, posibilitando la contaminación del entorno y la aparición de impactos graves y de difícil reversibilidad.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
El proyecto de actividad, expediente municipal y el estudio de impacto ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Utiel en fecha 19 de septiembre de 2003.
  
Este expediente procede de otro con referencia 129/00-AIA relativo a la misma actividad, y que se cerró por caducidad, al no haber remitido el promotor la documentación solicitada en fecha 22 de febrero de 2002, necesaria para completar el expediente.
  
La información pública se ha realizado por el Ayuntamiento a los vecinos colindantes a la actividad, presentándose alegaciones, así como por la Conselleria de Territorio y Vivienda en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4.613, de 22 de octubre de 2003, sin que se haya presentado en este caso alegaciones.
  
La documentación recibida en septiembre de 2003 modifica sustancialmente la presentada en fecha 22 de enero de 2003, ya que no se considera la utilización de las eras de secado para volatilizar la fase líquida del purín, sino que queda retenido en fosas de purines, además de proponer un tratamiento del purín para mejorar sus propiedades como abono orgánico y disminuir su carga contaminante, tratamiento que consiste en la aplicación de superfosfato simple, con efectos desinfectantes y desodorizantes entre otros, y además producto microbiológico, con efectos reductores de la carga orgánica y contaminante del purín, aunque no se ha justificado la compatibilidad de los dos tratamientos, si la modificación del pH afecta al segundo tratamiento y a la actividad de los microorganismos digestores de la materia orgánica.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Se ha presentado cuatro alegaciones presentadas por vecinos colindantes a la actividad, de las que se recoge las siguientes puntualizaciones de carácter medioambiental:
  
La alegación presentada por Manuel Garijo Alvarez, manifiesta:
  
- La granja se encuentra a 0.5 km. del pozo de agua potable del cual se abastece la localidad de Utiel, por lo que la ubicación de la granja es perjudicial para el agua potable que consumen los ciudadanos porque resulta contaminante, debido a la proximidad de la misma.
  
- Cuando algún animal de la granja se muere, los perros salvajes los arrastran para alimentarse de ellos y abandonan los restos por las parcelas colindantes, perjudicando notablemente a los propietarios porque se encuentran trozos de carne por sus terrenos.
  
- La granja tiene balsas que contienen muchos litros de purines y excrementos de los cerdos, despidiendo todo ello un gas contaminante y un olor insoportable que resulta tóxico para las personas que trabajan alrededor y para los propietarios de los terrenos lindantes.
  
La alegación presentada por Francisca Sancho Muñoz, indica que «La granja está funcionando desde hace aproximadamente veinte años, y desde entonces está sufriendo los perjuicios ocasionados por las aves que acuden a los deshechos de la fosa de cadáveres, filtrándose los desperdicios de dicha fosa en su parcela».
  
La alegación presentada por Mª Teresa Ferrer López, indica que «Viene sufriendo durante aproximadamente unos veinte años los perjuicios que ocasionan dichas actividades en los terrenos y cultivos de su propiedad, con la presencia de aves que acuden al olor y se comen la uva y las olivas, los deshechos de la fosa que se filtran a su parcela ocasionando la pérdida de varios almendros».
  
Los problemas manifestados por los alegantes se consideran subsanables con la adopción de las medidas correctoras y los condicionantes expuestos en esta Declaración de Impacto Ambiental, extremando las medidas higiénico-sanitarias en la explotación.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe desfavorable del jefe local del Centro de Salud Pública, que alega que falta impermeabilización de la balsa de purines y sistema de protección frente a insectos.
  
- Informe desfavorable del Ingeniero Industrial, condicionado a la presentación de un estudio de impacto ambiental.
  
- Autorización previa de la COPUT, concedida en fecha 11 de diciembre de 2002. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, está condicionado a no sobrepasar la capacidad productora del grupo al que pertenecen.
  
- Información pública con la presentación de alegaciones por vecinos colindantes a la actividad.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable agrícola (zona XIII), según Plan General de Ordenación Urbana Municipal.
  
La explotación se ubica a menos de 400 m. de una zona clasificada como suelo no urbanizable especialmente protegido por protección de regadíos, zona de elevada permeabilidad, correspondiendo a llanuras del cuaternario, conformando una vega fértil, con la presencia del acuífero subyacente a cotas muy superficiales (en algunos casos, inferior a un metro). Por lo tanto, el acondicionamiento de las instalaciones, así como la aplicación de purines se realizará considerando no afectar a las capas freáticas por gestión inadecuada de los residuos producidos en la explotación.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se han identificado, como elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto: suelo, fauna, flora, vegetación y paisaje entre otras.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental (EsIA) se propone cuatro alternativas incoherentes, ya que se plantea la actividad existente (granja porcina de producción), frente a la actividad proyectada (granja porcina de cebo), no ejecutar el proyecto, o destinar la superficie a otros usos. Tratándose de una legalización, el estudio de alternativas tal y como se ha enfocado en el EsIA no tiene fundamento.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola, en la que se integran edificaciones aisladas correspondiendo a explotaciones ganaderas, sin que constituya un elemento discordante en el paisaje circundante.
  
En general, y debido a la fuerte antropización de la zona, los valores ambientales que presenta son poco destacables, considerando los elementos ambientales más relevantes en esa zona, susceptibles de ser afectado por el proyecto:
  
- El suelo, por contaminación puntual o difusa, asociada a la mala gestión de los purines que se generan en la explotación, o por la deficiente impermeabilización de las instalaciones.
  
- El agua, concretamente el acuífero subyacente, por problemas de contaminación por la mala gestión del purín como abono orgánico, o problemas de percolación por impermeabilización deficiente.
  
- El aire, por emisión de olores asociada a los residuos generados en la explotación.
  
2. Identificación y valoración de impactos
  
De los factores inherentes a la actividad susceptibles de producir algún tipo de impacto se relaciona en el estudio de impacto ambiental el provocado sobre el aire, por la emisión de olores. En general, la identificación de impactos se refiere a todas las alternativas propuestas, lo cual unido a la inconexa información que facilitan, hace que no se consideren aceptables para el proyecto en cuestión.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Entre las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, se incluyen las siguientes:
  
- Se realizará tratamiento microbiológico del purín, a base de complejo bacteriano enzimático, de manera que mejoren las propiedades de purín como abono orgánico.
  
Las medidas correctoras deberán ampliarse con las recogidas a continuación:
  
- Deberá construirse balsa de purines, cercada e impermeabilizada, tal y como indica el Real Decreto 324/2000, de ordenación de las explotaciones porcinas, propuestas se consideran suficientes, siempre que se gestione la explotación tal y como se ha declarado en el expediente.
  
- A la entrada de la explotación se colocará vado sanitario o sistema de desinfección equivalente del tránsito rodado que acceda a la explotación.
  
- Deberá impermeabilizarse las fosas y balsa de purines, así como las naves de la explotación, de manera que se evite la contaminación por purines.
  
- La justificación de la disponibilidad de superficie agrícola donde aplicar el purín se ha hecho aportando 102,2 ha. en Utiel y 169,1 ha en Requena. El elevado coste que supone el transporte del purín a parcelas localizadas a cierta distancia de la explotación convierte este tipo de gestión de purines en insostenible económicamente, aún más si esas distancias se incrementan al destinarlo a otro municipio. Por lo tanto, y para asegurar la estabilidad del sistema de gestión de residuos elegido, se deberá presentar la justificación de la disponibilidad de superficie agrícola donde aplicar el purín en el municipio de Utiel, y en una superficie no inferior a las 169 ha. además de la justificada hasta el momento (102,2 ha), evitando la aplicación de purines en aquellas parcelas que se encuentran en Suelo No Urbanizable de Protección de Regadíos.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja porcina situada en el término municipal de Utiel (Valencia), promovida por Agropecuaria San Mateo, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas y balsa de purines.
  
?Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- A la entrada de la explotación se colocará un vado sanitario, o sistema equivalente, para desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren de forma armónica con el paisaje.
  
- Deberá disponerse de balsa de contención de purines en el interior de la explotación, tal y como establece el Real Decreto 324/2000, de marzo del 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, así como por la Ley 6/2003, de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana.
  
- Deberá justificarse la eficacia de la combinación de los tratamientos propuestos: la aplicación de superfosfato simple y la aplicación de tratamiento microbilógico. En caso de comprobar su ineficiencia, deberá aplicarse únicamente producto microbiológico a los purines previamente a su aplicación como abono orgánico, de manera que se reduzca su carga contaminante antes de su utilización como abono orgánico en campos de cultivo.
  
- Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación.
  
- Se deberá aplicar los purines en parcelas agrícolas que estén cultivadas considerando no sobrepasar los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/1996, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, considerando que no se esparcirán en ningún caso en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares, distribuyéndolo de manera adecuada en la parcela y enterrándolo para evitar la evaporación de fracciones amoniacales del purín, extremando las precauciones en su utilización en aquellas parcelas agrícolas ubicadas en suelo no urbanizable de protección de regadíos, por su alta sensibilidad a la contaminación del acuífero subyacente.
  
- La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000, de marzo de 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Deberá presentarse, en un plazo inferior a tres meses desde el momento de la notificación de esta Declaración de Impacto Ambiental, la justificación de la disponibilidad de superficie agrícola donde aplicar el purín en el municipio de Utiel, y en una superficie no inferior a las 169 ha. (además de las ya justificadas hasta el momento que ascienden a 102,2 ha), evitando la aplicación de purines en aquellas parcelas que se encuentran en Suelo No Urbanizable de Protección de Regadíos.
  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 5 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 205/03-AIA
  
Objeto del Proyecto: Implantación de Industria del Sector del Mueble.
  
Promotor: Forés Diseño, SL
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.
  
Localización: parcelas 61, 62, 63 y 96 del polígono 9, en la partida Les Planetes del término municipal de Sant Jordi (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
El objeto del proyecto es el de disponer de suelo para la implantación de nueva industria del sector del mueble, ocupando una superficie de parcela de 75.249 m², y la nave a construir 24.160 m². La actuación se realiza en una zona calificada como suelo no urbanizable sin nivel especial de protección, según se indica en el proyecto presentado, tramitando para ello una declaración de interés comunitario, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 20 de la Ley 4/1992, de la Generalitat Valenciana sobre Suelo No Urbanizable.
  
La actuación se encuentra situada a unos 1.500 m. al este del casco urbano de población de San Jordi, junto a la carretera N-232 p.k.11'1.
  
La actividad se realizará en un edificio industrial formado por naves adosadas, con 805 m² de oficinas, 21.672 m² de naves industriales y 2.250 m² de almacén regulador.
  
El proceso industrial consiste en la compra y recepción de madera en forma de tablero de partículas melaminizadas de diferentes dimensiones, optimización y corte de los mismos, diferentes procesos de mecanización y finalmente montaje y embalaje de los productos terminados.
  
Las instalaciones de que dispondrá son:
  
- Energía eléctrica: existe una línea de media tensión cercana a la zona de actuación y de la que está previsto abastecer las instalaciones.
  
- Aguas potables: en el estudio se indica que la procedencia será de un pozo particular, cuya agua será tratada en una cloradora y controlada analíticamente cada quince días, no obstante en la memoria del proyecto indica que está previsto conectar a la red de abastecimiento municipal de Sant Jordi, siendo el punto de conexión la tubería que se alimenta de un pozo próximo a la zona, existiendo acuerdo con el Ayuntamiento por el que se autoriza la conexión a la red de abastecimiento municipal en ese punto.
  
- Aguas pluviales: se recogerán mediante imbornales dispuestos en los viales y aparcamientos, se conectarán a una red de colectores que conducirán las aguas a un punto de vertido indicado, utilizando los pasos ya dispuestos en la N-332.
  
- Aguas residuales: indica que su origen será exclusivamente sanitario y de limpieza, serán conducidas, adecuadamente canalizadas, a una fosa séptica de oxidación total y filtro biológico, vertido a un pozo de vaciado mecánico. La instalación se dejará preparada para conectarse a la red general cuando sea instalada. En la memoria del proyecto se indica sin embargo, que el agua residual depurada se reutilizará para riego de la superficie ajardinada.
  
- Red de riego: se prevé instalar una red de riego independiente de las redes de agua potable y contraincendios, que se alimente de las aguas residuales depuradas.
  
2. Alternativas
  
No se plantean otras alternativas de ubicación, justificando la elegida por ausencia de suficiente suelo industrial en el término municipal, argumentando la facilidad de comunicación y ausencia de valores ecológicos relevantes en la zona.
  
Tramitación Administrativa:
  
1. Información Pública. Remisión del expediente:
  
El 16 de junio de 2003 los servicios territoriales de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial remite proyecto y Estudio de Impacto ambiental del proyecto precitado, así como el certificado de información pública.
  
El estudio de impacto ambiental ha estado sometido a información pública mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4.501, de fecha 16 de mayo de 2003 y en el diario Mediterráneo de fecha 14 de mayo de 2003, no habiéndose formulado alegaciones al mismo según consta en el certificado remitido.
  
Informes sectoriales:
  
En la documentación remitida se incluye informe de la antes Conselleria de Medio Ambiente en el que se indica que las parcelas sobre las que se desarrolla el proyecto no afecta a vías pecuarias clasificadas del término municipal de San Jordi, y que responden a terrenos de cultivos de secano, que no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual en el ámbito provincial o de Comunidad Valenciana. No afecta a espacios naturales que requieran especial protección.
  
Afecciones legales:
  
La actuación se ubica en suelo no urbanizable del municipio de Sant Jordi.
  
Puede existir afección al dominio público hidráulico por el vertido de aguas pluviales a cauce público.
  
Consideraciones ambientales:
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad:
  
El suelo por el movimiento de tierras y pérdida de suelo de uso agrícola, el paisaje por encontrarse en una cuenca visual amplia y junto a una vía de comunicación importante, la hidrología superficial y la hidrología subterránea por posibles efectos de contaminación por aguas residuales insuficientemente depuradas. En cuanto a flora y fauna, al tratarse de parcelas de cultivo de secano y un entorno bastante antropizado, las afecciones se consideran de escasa relevancia.
  
2. Identificación y valoración de impactos:
  
En el estudio se señalan como factores susceptibles de ser afectados los siguientes:
  
- Factores abióticos: atmósfera por emisiones de polvo en la fase de construcción y emisiones de ruidos; el agua subterránea que indica que no se verá contaminada al no existir vertidos de origen industrial, y los de origen sanitario se transportarán a fosa séptica; el suelo por movimiento de tierras.
  
- Factores bióticos: la flora y vegetación por la eliminación de la cubierta vegetal, que no es relevante dado su escaso valor ecológico. Del mismo modo, la fauna apenas resultará afectada; Los cultivos, que dada la situación actual de abandono, no será relevante; el paisaje, que indica que no tiene valor por presentar un aspecto actual de abandono.
  
En cuanto a los factores sociales, culturales y económicos, hace una valoración positiva de los mismos.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:
  
Establece medidas correctoras sobre la contaminación atmosférica y emisiones de polvo; contaminación acústica; residuos sólidos (restos de embalaje y recortes de madera del despiece de tableros por servicios municipales o empresa externa contratada); aguas residuales a fosa séptica de oxidación total y filtro biológico, vertido a un pozo de vaciado mecánico (la instalación se dejará preparada para el momento en que exista una red general de saneamiento); en cuanto a vegetación, se procederá al ajardinamiento para paliar el impacto paisajístico, conservando en estas zonas en la medida de lo posible, ejemplares de las especies que actualmente ocupan este terreno (algarrobo y olivo).
  
El Plan de Vigilancia Ambiental se propone de forma general controles para la consecución y mantenimiento de las medidas correctoras propuestas, indicando entre otras análisis periódico de las aguas de abastecimiento con analíticas periódicas, cumplimiento de la Ley de Patrimonio Histórico Español, control de plagas y control del cumplimiento de la legislación vigente sobre ruidos y emisiones gaseosas a la atmósfera.
  
No obstante, no se concretan los controles a realizar ni la periodicidad prevista para los mismos, por lo que se deberán adoptar los que se indican en el condicionado de la presente resolución.
  
Consideraciones jurídicas:
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 20 y disposición adicional 5ª de la Ley 4/1992, del suelo no urbanizable.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el Proyecto de Implantación de Industria del Sector del Mueble, situada en parcelas 61, 62, 63 y 96 del polígono 9, en la partida Les Planetes del término municipal de Sant Jordi (Castellón), proyecto promovido por Forés Diseño, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1) Para las aguas residuales generadas, se deberá efectuar la conexión a la red de alcantarillado municipal a la mayor brevedad posible. Hasta ese momento, el sistema de tratamiento deberá garantizar el grado de depuración adecuado, y si el destino es el de reutilización para riego, deberá cumplir las prescripciones establecidas por organismos como la OMS, FAO, etc., tanto para los parámetros fisico-químicos como bacteriológicos.
  
2) En el caso de que el suministro de agua potable se realice mediante pozo particular, se deberán cumplir las disposiciones del Real Decreto 140/2003, por el que se establecen los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo humano. Siendo preferible que el suministro se realice a través del sistema de abastecimiento municipal.
  
3) Los residuos generados, se deberán gestionar de acuerdo con las características de los mismos.
  
4) Se deberá disponer de las autorizaciones preceptivas del organismo de cuenca para el vertido de aguas pluviales a cauce público.
  
5) El programa de vigilancia ambiental incluirá la gestión realizada con los distintos tipos de residuos generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas, así como los resultados analíticos de las aguas residuales depuradas previamente a su vertido a pozo o bien su reutilización para riego, efectuando con periodicidad trimestral al menos de los parámetros siguientes: pH, Conductividad, DBO5, DQO, sólidos totales, y sólidos suspendidos. En las aguas depuradas con destino para riego se realizarán los análisis recomendados por la OMS, FAO, etc. Remitiendo un informe a esta Dirección General con periodicidad anual con el resultado del citado Programa, incluyendo los resultados analíticos obtenidos, así como la gestión de los distintos tipos de residuos generados por la actividad y documentación fotográfica de las medidas de revegetación y minimización del impacto visual.
  
6) Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
7) Los materiales sobrantes del movimiento de tierras se trasladarán a vertederos autorizados.
  
8) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia 5 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 300/2003-AIA
  
Título: Plan Especial de Equipamientos Públicos
  
Promotor: Ayuntamiento de Teulada
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: municipio de Teulada
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
La creación o ampliación de reservas de suelo para equipamientos, ordenando pormenorizadamente su calificación, en el ámbito del municipio de Teulada.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. Junto a la localización de los equipamientos existentes se incorporan las ampliaciones y los ahora previstos, siendo estos dos últimos los siguientes, ordenados de norte a sur:
  
- rp-ID-10: Nuevo cementerio, situado en el Camí de Xàbia, con una superficie de 27.820'83 m² (si bien debe existir un error en la nomenclatura gráfica ya que en el proyecto aparece con la clave rp-ID-8)
  
- rp-ID-1: Cementerio municipal, situado en la calle Tenerife s/n, que si bien ya existe se ampliaría hasta alcanzar los 10.814'04 m²
  
- rp-RD-1: Polideportivo municipal, en la calle Ibiza s/n, que ya existiendo como equipamiento se amplía hasta los 24.136'30 m²
  
- rp-ED-2: Zona docente, en el Camí de Valencia, de nueva creación, con 26.206'80 m²
  
- rp-TD-1: Residencia de la Tercera Edad, en la av. Teulada - Moraira s/n, cuya condición de preexistencia no queda clara en el documento pero que ocupa una superficie de 12.873'44 m²
  
- rs-AD-4: Museo Rural, en la carretera a Benimarco, de nueva creación y con una superficie de 12.712'43 m²
  
- rs-RD-1: Recinto Ferial, en la carretera Teulada - Moraira CV-743, también de nueva creación y con una superficie de 6.102'98 m²
  
- rs-ID-9: Depuradora ?Madroñal I?, en Ciudad Jardin, de nueva creación y con 376'22 m² de superficie.
  
- rp-ID-5: Nueva depuradora en la zona meridional de la Pda. Les Sort, con 47.619'80 m²
  
- rp-ID-4: Ampliación de la actual depuradora, localizada en la zona sur de la Pda. Les Sort, hasta alcanzar los 16.493'34 m²
  
- rs-RD-4: Ampliación de la zona deportiva situada al sur de la Pda. Les Sort, hasta los 7.081'20 m²
  
- rp-RD-2: Ampliación del puerto deportivo hasta los 27.096'89 m²
  
II. Cotejada la propuesta con la recogida en la revisión del Plan General de Ordenación Urbana, recientemente sometido al trámite de evaluación de impacto ambiental y que goza de declaración de impacto ambiental emitida en fecha 24 de noviembre de 2003, se puede comprobar lo siguiente:
  
- Que, independientemente de la introducción de nuevos equipamientos públicos por parte del Plan General de Ordenación Urbana, respecto al Plan Especial objeto de este documento, se han eliminado los equipamientos con clave rs-RD-1, rs-ID-9 y rp-ID-5, por lo que no serán incluidos en el ámbito de la presente declaración de impacto ambiental.
  
- Que el resto de equipamientos se encuentran completamente recogidos en el ámbito de la revisión del Plan General de Ordenación Urbana, que a pesar de haberse tramitado con posterioridad ha visto agilizada su gestión por la envergadura de sus contenidos y la importancia social y por tanto es un documento más actualizado.
  
3. Alternativas
  
No se han presentado alternativas, entendidas como tales. No obstante lo anterior, muchos de los equipamientos previstos son ampliaciones naturales de los ya existentes y en cualquier caso, se encuentran dentro del ámbito de la declaración de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana, circunstancia ésta que hace que ya se hayan valorado en este sentido.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 14 de noviembre de 2001 el Ayuntamiento de Teulada, a través de la dirección territorial de Medio Ambiente de Alicante remitió proyecto técnico y estudio de impacto ambiental relativo al plan especial de equipamientos públicos del municipio de Teulada.
  
Habiéndose acordado la exposición al público de la documentación mediante acuerdo plenario de 1 de diciembre de 2000, se presentaron dos alegaciones según consta en el certificado emitido por el secretario de administración local del Ayuntamiento de Teulada, siendo estimada parcialmente una de ellas y la otra desestimada.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
La alegación desestimada hace referencia a las alternativas de localización de una infraestructura de depuración que no viene recogida en el Plan General de Ordenación Urbana y que queda fuera del ámbito de esta declaración de impacto ambiental.
  
Afecciones legales
  
1. Las afecciones legales que pudieran condicionar de algún modo el proyecto presentado son las mismas que se consideraron durante la evaluación ambiental del Plan General de Ordenación Urbana.
  
2. Hay que considerar que la dotación rp-RD-2 se sitúa sobre un área donde se han destacado valores arqueológicos.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Los usos asociados a las dotaciones previstas son compatibles con las capacidades del suelo y por ello no se prevén impactos ambientales dignos de mención que pudieran poner en entredicho el proyecto.
  
2. En cualquier caso, hay que insistir en que la totalidad de las dotaciones se encontraban incluidas en el proyecto de revisión del Plan General de Ordenación Urbana, habiéndose considerado los aspectos ambientales con motivo de su evaluación ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el plan especial de equipamientos públicos del municipio de Teulada (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada.
  
Segundo
  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 5 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 186/02'AIA
  
Título: Ampliación y mejora de la CV-758, tramo Finestrat a la CV-770 entre PKs 8+790 y 15+010.
  
Promotor: Diputación Provincial de Alicante.
  
Autoridad sustantiva: Diputación Provincial de Alicante.
  
Objeto: mejora de las condiciones funcionales y de seguridad del trazado existente.
  
Localización: Finestrat, Orxeta.
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La actuación prevista se concentra en los tramos de la carretera CV-758 comprendidos entre los PP.KK. 8+790 a 12+540, y 13+850 a 15+010.
  
La sección tipo de la infraestructura proyectada consta de un carril de 3 metros de ancho por sentido, arcenes de 1 metro y bermas de 0,50 metros.
  
Los taludes de desmonte y terraplén serán 2H:1V, excepto en el caso del río Anchero, en donde los terraplenes serán 3H:2V. El proyecto ha establecido que se dispongan bermas en los taludes cuyas alturas superen los 5 metros. Asimismo, se han previsto cunetas de guarda en coronación de los desmontes, y bordillos no remontables en el caso de los terraplenes, todo lo cual, juntamente con las bajantes de hormigón, contribuirá a evitar la erosión de los materiales que los conforman.
  
El firme, en aquellos casos en los que se abandone la sección existente, estará compuesto por las capas siguientes: 4cm de S-12 en capa de rodadura, 6cm de S-20 en capa base y 25cm de ZA en capa granular de base.
  
Destaca la existencia de dos muros de mampostería en seco, con longitudes entorno a los 20 metros y, ambos, de alturas menores a 3,5 metros.
  
Alternativas
  
En lo que se refiere a las alternativas, se ha planteado la posibilidad de cruzar el río Anchero bien mediante un puente, o bien mediante terraplén y obra de paso. El Estudio ha argumentado en favor de la segunda opción, fijándose en su supuesto menor impacto paisajístico, dado que los terraplenes serán objeto de revegetación. En cualquier caso, tal argumentación, y sólo en atención a criterios ambientales, no es en absoluto suficiente para sostener una elección final, pues no se ha estimado el importante impacto que se inflige al cauce en tanto pasillo fluvial.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 30 de abril de 2002 se recibió, procedente de la Diputación provincial de Alicante, el documento técnico y el estudio de impacto ambiental correspondientes al proyecto Ampliación y mejora de la CV-758, tramo Finestrat a la CV-770 entre PKs 8+790 y 15+010.
  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto Ampliación y mejora de la CV-758, tramo Finestrat a la CV-770 entre PKs 8+790 y 15+010, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante núm.19 de fecha 23 de enero de 2002, habiéndose presentado una alegación.
  
Resumen de alegaciones
  
La alegación a que se alude en el anterior apartado atendía a cuestiones referentes a la valoración de los terrenos, lo que queda fuera de toda consideración ambiental, por lo que no se abundará más en la misma.
  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 31 de marzo de 2003 se solicitó la ampliación de diversos aspectos del Estudio de Impacto Ambiental, a fin de poder proceder a la completa evaluación del impacto ambiental producto de la actuación prevista. Los aspectos a los que se hace referencia se especifican en los puntos siguientes:
  
1. Existe afección a los lugares de interés comunitario denominados Aitana y Algepsars de Finestrat, recogidos en la propuesta del Gobierno Valenciano (acuerdo de aprobación de 10 de julio de 2001) para formar parte de la red Natura 2000 al amparo de la Directiva Hábitats 62/43/CEE. Es necesario que se estudie el alcance de la afección, así como que se establezcan las medidas correctoras y compensatorias pertinentes en función de los impactos que se generen, recordándose que deben especificarse, también de forma gráfica, cuantas medidas se establezcan para la restitución de estas áreas.
  
En especial, el estudio, para estas áreas, debe centrarse en la afección a los valores más significativos de los LIC antes referidos. Así, en el ámbito del LIC Aitana, se habrá de ser cuidadoso en las alteraciones derivadas de la actuación sobre los siguientes valores naturales, sin que esto vaya en perjuicio de los restantes valores que allí se han considerado:
  
- Especies de rapaces propias de la zona y demás fauna interesante existente en la misma, observando la alteración a sus hábitats, costumbres y pautas de comportamiento.
  
- Poblaciones de Apium repens y de Teucrium lepicephalum, cuya presencia, si así fuera, debe concretarse en el Inventario Ambiental y traducirse en cuantas medidas fueran necesarias en los restantes apartados del Estudio, indicándose, en caso contrario, el proceso seguido para constatar la no existencia de estas especies en la zona de actuación.
  
- Afección a otras especies destacables presentes en el ámbito del LIC.
  
En cuanto a la LIC Algepsars de Finestrat, en la misma ha de vigilarse, muy especialmente, la afección a la especie Teucrium lepicephalum, por lo que si tal afección se produjese ha de quedar suficientemente recogida en los diferentes apartados del Estudio de Impacto Ambiental. Se recuerda que, asimismo, dentro de la LIC de la que se habla existen dos microrreservas, denominadas Tossal dels Corbs y Assagador.
  
2. Es necesario que el estudio de impacto ambiental incluya un programa de restauración ambiental sobre cuantas áreas queden alteradas, así como que indique las especies a emplear en las labores de revegetación, periodos en que se realizarán las mismas, procesos y cuidados posteriores, transplantes, etc.
  
Entre las áreas alteradas a las que se hace referencia, más allá de los taludes de desmonte y terraplén señalados en el anejo núm. 14 del proyecto, acondicionamiento ambiental, deberán incluirse las que siguen:
  
- los tramos de carretera antigua abandonados
  
- zonas afectadas por el depósito o almacenamiento de materiales para las obras o por el propio parque de maquinaria.
  
En el citado anejo número 14 se enumeran ciertas especies que se podrán emplear en labores de revegetación. En cualquier caso, puede ya señalarse que no se estima adecuado el empleo de Salvia. Igualmente, debe justificarse el porqué del empleo de las restantes, así como las zonas concretas del trazado en que se dispondrán. Como ya se ha dicho, deben definirse aquellas zonas en las que se diera afección a Teucrium lepicephalum, indicándose qué especies acompañarán a la misma en la revegetación que se efectúe. En este sentido, deberá atenderse a lo recogido en el texto de la estimación de impacto ambiental dictada sobre el expediente nº198/98 del proyecto ensanche y refuerzo de firme en la carretera CV-758 (AV-1741) de Benidorm a Relleu por Finestrat (tramo La Mina).
  
3. El área que atraviesa la traza propuesta presenta, en gran parte de la misma, riesgo de deslizamientos y desprendimientos de entidad. El Estudio de Impacto no ha establecido ningún tipo de medidas de protección, cuando el anejo número 5, Geología, advierte sobre la erosionabilidad de las arcillas, yesos y materiales detríticos, así como de la intensa fracturación de las calizas margosas en los tramos en que se atraviesan estos distintos materiales. Además, propone que queden protegidos y que se diseñen sistemas de drenaje adecuados en cabeza y pie de los taludes. En este sentido, si bien sí se han establecido medidas de drenaje en la base de los taludes, no se ha hecho para el caso de la coronación de los desmontes donde, por ejemplo, sería necesario estudiar la conveniencia de disponer cunetas de guarda.
  
Con todo, el estudio debe recoger las afecciones inducidas a la geomorfología, especificando las medidas correctoras a disponer sobre los taludes, más allá de su restitución estética.
  
4. Es importante que, dentro del estudio de alternativas que ha llevado finalmente al diseño de la carretera recogido en el proyecto, se contemple la posibilidad de reducir los arcenes, al menos en aquellos tramos en los que los desmontes o terraplenes sean mayores, o en los que el hacerlo suponga una disminución significativa de la afección a valores ambientales próximos a la traza, ya sean cauces, vegetación, etc.
  
5. Se recuerda que, si el estudio de impacto ambiental no recoge la localización, características y plan de restauración paisajística de las canteras o préstamos que se prevean abrir, e igualmente de los vertederos que se generen, en ambos casos tales actuaciones estarán sujetas a evaluación de impacto ambiental.
  
6. Se considera necesario que se estudien ciertas alternativas puntuales antes de poder aceptar como definitivo el trazado propuesto. Así pues, es necesario que el estudio de impacto analice las siguientes opciones frente a las ya especificadas en la documentación presentada, a fin de estimar la aptitud de las mismas:
  
- Entre los Pks 0+700 y 0+800 se ha previsto la ejecución de un terraplén de grandes dimensiones sobre el río Anchero (más de 20 metros de altura y cerca de 70 metros de ocupación en planta). Para dar continuidad al curso fluvial se ha dispuesto confinar el cauce en una obra de paso de acero corrugado y diámetro 4,19 metros. Se estima necesario que el estudio analice la posibilidad de sustituir tal obra por un puente de características y dimensiones a definir, cuyo objeto sería evitar la excesiva ocupación de suelo venida de la realización del terraplén, con todos los impactos que el mismo lleva aparejados.
  
- Se cree necesario que se estudien soluciones que disminuyan la afección de los desmontes a practicar en el entorno de los Pks 2+560 a 2+600 y, especialmente, del Pk 4+480 por hallarse en el ámbito del LIC Aitana. Tales soluciones deben encaminarse a minimizar la afección a la geomorfología que, en esos puntos, es muy pronunciada. Para ello, se solicita que el estudio contemple la posibilidad de ejecutar muros (en cualquier caso integrados en el medio) que disminuyan la citada afección. Lo contrario, esto es, el mantener los taludes tal y como recoge el proyecto, deberá quedar suficientemente argumentado en estos casos concretos.
  
7. De acuerdo con el artículo 36 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, el proyecto debe incluir un estudio acústico.
  
8. El estudio no ha tratado la afección a vías pecuarias. Debe contemplarse la misma y establecerse las medidas correctoras necesarias para garantizar el cumplimiento de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
9. El estudio debe contemplar la afección al planeamiento urbanístico de los municipios en los que se desarrolla la actuación. Así, por ejemplo, debe confirmarse la posible afección a suelo no urbanizable protegido en el término de Orxeta.
  
10. La valoración de impactos realizada debe ser revisada en los términos siguientes:
  
- Sólo se ha valorado como ?moderada- la afección a las aguas subterráneas. Si bien en el inventario ambiental del Estudio no se ha caracterizado este valor ambiental, en el apartado de identificación de impactos se señala que podrán ocasionarse modificaciones en su dinámica: disminución de la infiltración, extracciones de agua para consumo humano y contaminación, si los residuos no son gestionados adecuadamente. Sin embargo, aceptándose tal descripción del impacto aún cuando se cree que debería revisarse, y admitiendo que se trata de un impacto moderado, el estudio no ha establecido medidas correctoras al respecto.
  
- Como se ha indicado, sólo el impacto anterior se ha estimado moderado, siendo los restantes valorados como ?compatibles o leves?. A excepción de tres de estos últimos, indica el estudio que, para todos los demás, deberán establecerse medidas correctoras. Esto no es coherente con la valoración dada, de acuerdo con el anexo I del Real Decreto Legislativo 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental. De acuerdo con lo allí especificado, un impacto ambiental compatible es aquél cuya recuperación es inmediata tras el cese de la actividad, y no precisa prácticas protectoras o correctoras. Es por ello por lo que habrán de revisarse las valoraciones de los impactos, pues es evidente que algunos de ellos necesitarán de medidas correctoras.
  
- No obstante lo anterior, las medidas correctoras establecidas no son suficientes para atenuar o anular los impactos generados en algunos casos. Por ello, asimismo, deberán completarse con cuantas sean necesarias a tal fin, una vez rehecha la valoración de impactos.
  
11. El programa de vigilancia ambiental es insuficiente para satisfacer su cometido. Deberá definir en quién recae la autoridad ambiental de la obra, cuáles serán los parámetros a controlar, los indicadores que permitirán tal control, los valores umbral que habrán de considerarse y las frecuencias de control. Deben establecerse los contenidos de los informes a redactar dentro del mencionado programa de vigilancia, así como fijar los momentos en que se habrán de realizar y establecer a quién se dirigirán.
  
Por último, cabe indicarse que, en fecha 18 de diciembre de 2002, se efectuó consulta al Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio.
  
Informes sectoriales
  
Se pasa seguidamente a hacer un breve resumen de la información obtenida de los informes y documentación complementaria que se señalaban en el punto anterior.
  
- En fecha 20 de noviembre de 2003 se recibe escrito de respuesta, por parte de la Diputación Provincial de Alicante, al escrito de solicitud de ampliación del estudio de impacto ambiental al que se ha hecho referencia en el anterior apartado. El citado escrito de respuesta adjuntaba la ampliación de documentación y un informe técnico en el que se argumentaba el tratamiento dado a los diferentes aspectos sujetos a ampliación. Ello se hizo con profusión suficiente, y se entiende que acertadamente, para todos y cada uno de los requerimientos que se efectuasen. En cualquier caso, se obviará ahora referirse al contenido del citado informe, pues, de forma indirecta, quedará descrito en los sucesivos apartados que componen la presente resolución.
  
No obstante, sí cabe referirse a que a la solicitud de reducción de arcenes, se ha argumentado la necesidad de los anchos dados en tanto el mismo garantiza las necesarias condiciones de seguridad para el tránsito de ciclistas, muy extendido en la vía que se acondiciona.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del estudio de impacto ambiental, los informes recibidos y otras consultas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
De acuerdo Ley de Aguas 29/1985, modificada por la Ley 46/1999, se afecta al dominio público hidráulico de los ríos Anchero y Sella.
  
En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, existe afección a las vías pecuarias:
  
- Cañada del B. De Querenet
  
- Colada de la Corona
  
- Colada de la Hoya de las Simas
  
- Cañada Real de la Sierra de Orxeta
  
- Vereda del Realet
  
Según lo especificado en la propuesta del Gobierno Valenciano (Acuerdo de aprobación de 10 de julio de 2000), para formar parte de la red Natura 2000 de la Directiva Hábitats (92/43/CEE), se afecta a los lugares de interés comunitario denominados Aitana, Serrella y Puigcampana y Algepsars de Finestrat.
  
En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, en el municipio de Orxeta la traza discurre sobre suelo no urbanizable común, de protección especial de monte y de protección especial de ríos, mientras que en Finestrat lo hace sobre suelos también no urbanizables, aunque calificados como general y como protección especial.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Tierra y suelo
  
La geomorfología local puede describirse como un conjunto de llanos escalonados a través de cuestas, a veces con pendientes muy acusadas. Cabe reseñarse la presencia de dos ríos surcando el comentado relieve.
  
La actuación se localiza sobre el Prebético de Alicante. Es destacable el afloramiento de arcillas, margas yesíferas y algunas carniolas del Tríasico Superior, lo que desvela la presencia de la facies Keuper (posteriormente esto tendrá implicaciones en la vegetación que se desarrolla sobre tales terrenos).
  
Los suelos, de horizonte calcáreo, se hallan muy poco evolucionados, presentando pequeños espesores, debido a procesos erosivos frecuentes en la zona, y escaso contenido en materia orgánica.
  
Régimen hidrológico
  
Dado el carácter montañoso de la zona, la red fluvial aparece muy diversificada y ramificada, destacándose la presencia de los ríos Anchero y Sella, importante afluente del río Amadorio.
  
Vegetación
  
El estudio ha realizado un inventario de la vegetación actual en función de los distintos usos dados al suelo en el entorno de la traza a ejecutar. Se destacan los cultivos de frutales de secano (almendros). En cuanto a la vegetación natural del área, se desprende que, en general, se trata de la asociada al pino carrasco (Pinus halepensis) y encinas (Quercus ilex).
  
Cabe referirse, aún cuando sea someramente, a los valores que albergan los LICs Aitana, Serrella y Puigcampana y Algepsars de Finestrat. Del primero destaca la presencia de una de las escasas poblaciones de Apium repens, y de Teucrium lepicefalum, siendo esta última especie la predominante en el segundo LIC, manifestándose como una de las mejores poblaciones mundiales de la misma.
  
Fauna
  
Es de destacar la presencia de rapaces asociadas a roquedos (Aquila chrysaetos, Hieratus fasciatus, Falco peregrinus y Bubo bubo) en el ámbito del LIC Aitana, Serrella y Puigcampana, así como otras de las que sobresalen el Caprimulgus eurapaeus, Oenanthe leucura y Pyrrhocorax pyrrhocorax.
  
- Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
En el caso concreto que se presenta, esto es, el de la construcción de una carretera, es necesario distinguir entre las perturbaciones derivadas de la fase de ejecución y las venidas de la fase de explotación o funcionamiento de la infraestructura.
  
En línea con lo anterior, nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas en este caso concreto. Así, de acuerdo con los criterios del estudio, las alteraciones más importantes se producirán sobre la hidrología superficial, vegetación y fauna, valorándose los impactos, en los tres casos, como moderados.
  
No obstante, quiere indicarse que, dado que cabe considerarse como perturbaciones de la fase de construcción a cuantas se derivan del proceso constructivo pero no del resultado de éste, la afección a la hidrología superficial sería un impacto propio de la fase de explotación, que no de la de construcción, como así también lo ha estimado el estudio. Es por ello por lo que, finalmente, cabría asumir como impactos más reseñables en la fase de construcción, los generados sobre la fauna y la flora, no tanto por la pérdida de biotopos que supone la ocupación de un territorio como por las perturbaciones venidas de las acciones propias de las obras.
  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son las que se darán sobre la hidrología superficial y el paisaje, valorándose los impactos, en ambos casos, como moderados.
  
- Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan, mayormente, a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.
  
A continuación, pues, sólo se hará referencia a aquellas medidas correctoras derivadas de la particularidad del proyecto ahora evaluado, entrando, asimismo, a comentar sólo aquellas más significativas:
  
Previamente al comienzo de las obras, y a fin de seleccionar las áreas destinadas al parque de maquinaria, zonas de acopios, instalaciones auxiliares, etc, se clasificará el entorno de la actuación en tres categorías, a saber: zonas excluidas, siendo éstas en las que se dé presencia de Teucrium lepicephalum y Apium repens, o nidos de aves con algún rango de protección; zonas protegidas y admisibles, de acuerdo con el criterio del Estudio.
  
Se ha dispuesto que en el caso de ocupar un cauce de forma permanente (como ocurre con el del río Anchero) se realice un estudio hidrológico para la avenida de periodo de retorno de 500 años, que se establezcan cuencos amortiguadores y plantaciones, aguas abajo de los citados cuencos. Se entiende que tales medidas serán de aplicación al caso de la obra de paso prevista en el cruce con el río Anchero. De acuerdo con el anejo núm. 6, ?cálculo hidrológico e hidráulico?, tablas núm. 1 y núm. 2, esta obra, así como la del arroyo Salado, se ha dimensionado para T=500 años, resultando con un diámetro de 4,19 metros.
  
La referida obra de paso para el río Anchero, núm. 3, está previsto que se ejecute con tubería corrugada de acero galvanizado. A la vista del plano núm. 9, hoja 2, del documento planos del proyecto, la longitud prevista para la obra de paso estará en el entorno de los 70 metros. Es necesario referirse a que no se ha tratado en el Estudio el efecto que supondrá sobre la fauna la disposición de una obra de estas características.
  
En primer lugar, cabe recordar la calidad ambiental del entorno, que incluye como valor de relativa significancia el faunístico. Asimismo, es necesario referirse a que el río Anchero no es un cauce menor sino que presenta unas condiciones tales que permiten estimarlo como un pasillo fluvial de cierta relevancia en el contexto territorial. Es por ello muy importante que su función como tal pasillo fluvial no quede mermada por la actuación.
  
Con todo, no cabe duda de que la disposición de un tubo de acero, de cerca de 70 metros de longitud, en condiciones de iluminación interior nulas y, en consecuencia, vegetación inexistente, interrumpe de forma drástica la importante función a que nos referimos. Se evidencia, pues, que el diseño de la obra de paso no contribuye, en absoluto, al mantenimiento del tránsito faunístico que sí favorecen las condiciones actuales de las riberas del cauce.
  
Se hace necesario que la solución de terraplén dada al cruce de la nueva traza con el río Anchero, la cual conlleva la disposición de una obra de paso como la que se ha venido describiendo, sea enfrentada a otras que, por contra, permitan el trasiego de las especies con suficiente normalidad. Para ello debería pensarse en la disposición de un paso inferior, por ejemplo en U invertida, sobre el propio cauce del río, con el estrechamiento de terraplén que esto supone en tal punto, a fin de que la solera del paso mantenga condiciones naturales que permitan su revegetación y, consecuentemente, el paso de fauna.
  
Podría estudiarse, asimismo, el proceder a sobredimensionar la obra de acero corrugado prevista, de forma que el lecho de la tubería admitiese un espesor de tierra suficiente que naturalizase mínimamente el mismo, todo lo cual debería acompañarse de unas condiciones de iluminación suficientes para el desarrollo de vida vegetal, lo cual, por demás, se entiende como muy complicado de conseguir.
  
Se dispondrán cunetas de guarda en coronación de desmontes, y bordillos no remontables y bajantes de hormigón en los terraplenes generados. Obras de paso, suficientemente dimensionadas, en las cuencas interceptadas.
  
Obligación de transplantar los ejemplares de Teucrium lepicephalum y Apium repens que resultasen directamente afectados por las obras.
  
Restauración de desmontes, terraplenes y áreas afectadas por las obras.
  
El estudio, si bien deja abierto al contratista la posible elección de otros puntos destinados a su explotación como canteras o vertederos, señala los siguientes, como previsión de los mismos:
  
- Canteras: Moragues, en Altea; Femenías, en Gata de Gorgos; Garganta de Gata y Busot
  
- Vertedero autorizado: Orozco, en la Sierra Helada.
  
Por último, se ha incluido un programa de vigilancia ambiental en el que se han determinado el responsable del seguimiento ambiental de la obra, el establecimiento de una Dirección Ambiental (que, más allá de lo indicado en el estudio, podrá ser cualquier técnico competente nombrado para tal cometido, pudiendo la propia dirección de obra actuar como tal, si fuera el caso), y se han establecido indicadores de realizaciones y de eficacia, así como valores umbral y frecuencias de control, para llevar a cabo el citado seguimiento ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto ampliación y mejora de la CV-758, tramo Finestrat a la CV-770 entre PKs 8+790 y 15+010, promovido por la Diputación Provincial de Alicante, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
- Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
- Previamente al comienzo de las obras, la Dirección Ambiental de las mismas deberá ser informada de la localización prevista para las zonas auxiliares, a fin de que autorice tal emplazamiento. En todo caso, cualquier posible vertido a los ríos Sella o Anchero será, previamente, sometido a tratamiento de depuración, lo que incluirá la disposición de una balsa de decantación.
  
De ubicarse en ámbito protegido la planta de machaqueo de áridos o asfáltica, si fuese el caso, se informará a Dirección Ambiental, también previamente al comienzo de las obras, en los términos que siguen:
  
- Ubicación definitiva de las plantas móviles de machaqueo de áridos o producción de mezclas bituminosas.
  
- Origen del abastecimiento de agua para el lavado de áridos, y volúmenes aproximados a emplear.
  
- Previsión de tratamiento posterior realizado al agua de lavado, forma de vertido y ubicación del mismo.
  
El parque de maquinaria, de localizarse en una zona no acondicionada al efecto, dispondrá de una plataforma impermeable de hormigón sobre la que se realizarán las operaciones de mantenimiento. Deberá ir provista de una zanja filtrante, o dispositivo similar, cuya función sea recoger posibles vertidos accidentales. Los residuos peligrosos que se generasen serán almacenados adecuadamente y entregados a gestor autorizado.
  
- El proyecto de construcción incorporará un estudio específico sobre el efecto barrera que la obra producirá sobre la fauna, especialmente en el punto en que ésta cruza el río Anchero. En particular, dicho estudio contemplará la adecuación de las obras de drenaje como pasos para la fauna que habitualmente transita por su entorno, con la ubicación, dimensiones y características de los referidos pasos tales que se asegure la duplicidad funcional.
  
Como se dice, habrá de prestarse especial atención al cruce sobre el río Anchero, de forma que se mantengan su características como pasillo fluvial. Para ello se llevará a cabo el estudio de diferentes posibilidades, para lo que se sugiere que se atienda a lo expresado en el apartado consideraciones ambientales de la presente declaración.
  
- Las zonas excluidas, de acuerdo con la definición dada a éstas en el Estudio de Impacto Ambiental, se jalonarán adecuadamente de forma que se impida la afección a las mismas.
  
Los niveles máximos de inmisión sonora no serán los señalados en el apartado de medidas correctoras de la ampliación del Estudio, sino que, en cualquier caso, no deberán superar los límites marcados en la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
- De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos, dado que, como se ha especificado en anterior apartado, presentan un contenido bajo en materia orgánica, serán objeto de analíticas en este sentido, a fin de concluir la necesidad, o no, de proceder a su enriquecimiento.
  
Todo ello deberá efectuarse posteriormente a la adición de los volúmenes de materia orgánica, procedente de la operación de desbroce y previa trituración de los mismos, a los acopios de suelo vegetal.
  
- La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas. Así, además, todas estas áreas juntamente con aquéllas que se hubiesen visto afectadas por el paso de maquinaria pesada, serán, cuando menos y al margen de que se haya previsto su restauración, objeto de una descompactación por subsolado.
  
- Dada la afección a vías pecuarias, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
- Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos o similares, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
València, 9 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 180/03-AIA
  
Título: proyecto de balsa de riego para la Comunidad de Regantes de Pedreguer.
  
Promotor: Comunidad de Regantes de Pedreguer.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Objeto: construcción de un embalse para riego.
  
Localización: Pedreguer (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la construcción de un embalse regulador de 488.500 m³, para regar una superficie de 1.415 Ha. destinadas principalmente al cultivo de cítricos.
  
La construcción de dicho embalse viene motivada por la sobreexplotación de los acuíferos, generando problemas de salinización de los pozos, de esta forma se regulan los excedentes procedentes de la escorrentía superficial en épocas invernales, para paliar el déficit de épocas estivales.
  
Por este motivo la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, aprobó en el año 1997 el plan de obras de la Marina Alta, en el que se recogían las obras de interés general parra la mejora de las Comunidades de Regantes de la Comarca.
  
Las característica dimensionales del embalse son las siguientes:
  
- Altura: 22 m.
  
- Talud interior: 2V/5H
  
- Talud exterior: 2V/3H
  
?Anchura pasillo coronación: 6 m
  
?Cota solera: 93 m
  
- Cota de coronación: 115 m
  
- Resguardo: 0,6 m
  
?Volumen embalsado: 515.000 m³
  
- Volumen útil.: 488.500 m³
  
El volumen de desmonte será de 175.500 m³, y de pedraplén de 173.241 m³.
  
Debido a que el embalse se ubicará a modo de cerrada dentro de la cuenca del barranco de la Parra, se ha proyectado el encauzamiento del barranco en galería por debajo del embalse, para un caudal punta de 71 m³, correspondiente a un período de retorno de 500 años.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 28 de mayo de 2003 la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de balsa de riego para la Comunidad de Regantes de Pedreguer.
  
Consideraciones ambientales
  
La zona objeto de la actuación ocupa una superficie de aproximadamente de 5 hectáreas, cuya vegetación está formada por monte bajo sin ninguna especie protegida, tanto animal como vegetal.
  
Los principales impactos ambientales serán los producidos sobre la geomorfología de la zona debido a las operaciones de desmonte y terraplén para construir el vaso del embalse. También se producirá un impacto importante sobre el suelo, debido tanto a las operaciones de desbroce y despeje, como a la creación de caminos y viales de acceso a la zona de obras.
  
Pero de entre todos los impactos, el más relevante es el producido sobre las aguas superficiales, debido a la ocupación del cauce del barranco de La Parra, modificando el normal funcionamiento hidráulico del régimen de escorrentías. Por lo tanto, y dado que se ocupa zona catalogada como de dominio público hidráulico, para que dicho proyecto pueda someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, es necesario que se obtenga por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar un contrato de concesión de construcción y explotación de obras hidráulicas, según los artículos 133 y 134 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-e) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de balsa de riego para la Comunidad de Regantes de Pedreguer, promovido por la Comunidad de Regantes de Pedreguer.
  
Segundo
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML