Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5002, del 10-05-2005 (2005/4674)

Resolució de 20 d'abril de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5002

Data del DOGV
:   10-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/4674

CVE


Data del document
:   20-04-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Monòver](javascript:void(0))
    * [Vilafranca](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 20 d'abril de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X4674]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 189/03-AIA Vilafranca, 255/03-AIA Benissa, 332/03-AIA Villena, 434/02-AIA Chiva i 465/00-AIA Monòver, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 d'abril de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 189/2003-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 5 de les Normes subsidiàries de Planejament de Vilafranca
  
Promotor: Ajuntament de Vilafranca
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al sud del nucli urbà de Vilafranca, al costat del sòl urbà industrial que ocupa l'empresa Marie Claire
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La reclassificació de sòl no urbanitzable en sòl urbà industrial, amb les mateixes característiques que el sòl industrial confrontant.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La present modificació es motiva per la necessitat d'ampliació del sòl industrial existent i per la necessitat de construir una depuradora que permeta millorar la qualitat de les aigües residuals generades, prèviament al tractament d'aquestes en l'EDAR municipal.
  
II. Els terrenys propietat de l'empresa Marie Claire ocupen una superfície de 80.391,85 m² dels quals 27.381,78 m² estan classificats com a sòl no urbanitzable i són objecte de la present modificació. Dels 27.381,78 m² de sòl no urbanitzable, uns 25.500 m² estan qualificats com a comú, mentre que la resta estan qualificats com de protecció paisatgística.
  
III. Part del nou sòl urbà es destinarà a l'ampliació del viari existent en el sòl urbà industrial vigent i a crear un vial perimetral d'accés a la futura depuradora. El present document introdueix, a manera de millora, una zona amb qualificació de zona verda en l'emplaçament que ocupa el sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, la qual cosa permet la conservació de l'estat actual d'aquesta i minora l'impacte visual de les indústries.
  
IV. El projecte presentat no incorpora documentació gràfica a escala adequada que permeta identificar els terrenys afectats per la modificació proposada que es troben qualificats pel planejament vigent com a sòl no urbanitzable comú i com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística.
  
3. Alternatives
  
Si es pren com a condicionant de partida la necessitat d'ampliar un sòl industrial existent, i si es té en compte la limitació que suposa per a l'ampliació d'aquest la presència del nucli urbà de Vilafranca al nord i d'un profund barranc al sud d'aquest, l'estudi d'impacte ambiental justifica l'ampliació del sòl industrial a l'oest d'aquest, enfront de l'ampliació pel costat est, sobre la base dels aspectes següents:
  
- L'opció oest se situa en uns terrenys que formen un xicotet tàlveg, enfront de la posició elevada dels terrenys situats en el costat est, per la qual cosa l'impacte paisatgístic es considera menor en l'opció oest que en l'opció est.
  
- L'opció oest es troba més pròxima a l'estació depuradora municipal, situada al barranc que limita l'actuació, per la qual cosa la connexió de les noves infrastructures de depuració amb la depuradora municipal es realitzarà de manera més senzilla des del costat oest. A més, la nova depuradora que s'ha de construir en el futur sòl industrial generaria un major impacte visual al costat est en trobar-se en una posició més elevada.
  
- L'estudi d'impacte ambiental considera que els terrenys situats a l'oest de la indústria existent tenen un caràcter residual per la qual cosa resulta necessària la integració en l'entorn.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit i informació pública
  
En data 6 de juny de 2003 el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre una còpia del document de modificació puntual núm. 5 de les Normes Subsidiàries de Vilafranca, l'estudi d'impacte ambiental i els certificats sobre l'aprovació provisional i sobre el resultat de la informació pública dels esmentats documents, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental. En data 17 de febrer de 2004 l'Ajuntament de Vilafranca va remetre via fax còpia dels anuncis d'informació pública del projecte referenciat.
  
La documentació presentada es va exposar al públic segons anuncis publicats al periòdic Mediterráneo, de data 27 de febrer de 2003 i en el DOGV núm. 4454, de 6 de març de 2003.
  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Vilafranca.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat documentació complementària a l'Ajuntament de Vilafranca ni s'han requerit informes sectorials. Els informes incorporats al procediment d'avaluació d'impacte ambiental formen part de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Informes sectorials
  
- L'estudi d'impacte ambiental incorpora una còpia de l'informe emés per la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la possible afecció del projecte al jaciment arqueològic conegut com les Selletes. L'esmentat informe indica la localització d'aquest jaciment i expressa, a més, que si la delimitació aportada resulta insuficient per a la redacció de l'estudi d'impacte ambiental, el promotor ha de delimitar l'esmentat jaciment, i resulta convenient la realització d'una prospecció arqueològica.
  
- L'estudi d'impacte ambiental incorpora una còpia de l'informe emés per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló sobre l'afecció del projecte al camí ramader anomenat assagador de la Font de Santa Bàrbara, d'amplària legal i necessària de 20 m i 6 m segons distints trams. Es realitza una descripció de l'esmentada via, on s'assenyala que l'amplària variable d'aquesta entre 20 i 6 m s'ha de grafiar prenent la referència cadastral entre les finques confrontants amb el camí. Així, com a conclusió se cita que en el cas en què el camí ramader discórrega entre parets que conformen els límits de les finques, l'amplària d'aquesta es correspondrà amb la del camí, mentre que en el cas en què no existisquen parets als costats s'hi haurà de respectar una amplària mínima de 6 m.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Vilafranca s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat l'Alt Maestrat. Es tracta d'una zona muntanyosa de gran qualitat paisatgística, en la qual destaquen els nombrosos barrancs on troben refugi espècies singulars en el mediterrani i les parameres amb savines pròpies de les altes muntanyes del Maestrat.
  
L'estudi d'impacte ambiental reconeix l'existència del LIC, i realitza una breu descripció de les característiques més representatives d'aquest.
  
2. La present modificació de planejament afecta el camí ramader anomenat assagador de la Font de Santa Bàrbara, amb amplària legal i necessària de 20 m i 6 m segons trams, amb una longitud de 3.300 m al pas d'aquest pel terme municipal. En relació amb l'esmentada afecció, l'Ajuntament de Vilafranca va sol·licitar informe a la desapareguda Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló. L'estudi d'impacte ambiental incorpora una còpia de l'informe emés a l'efecte, el contingut de la qual es recull en l'apartat anterior.
  
3. L'actuació proposada limita al sud i sud-oest amb sòl forestal, encara que aquest tipus de sòl no es veu afectat de manera directa per l'ampliació del sòl industrial.
  
4. En l'àmbit de la present modificació no discorre cap llit. L'actuació proposada limita amb el barranc anomenat les Coves del Forcall, que podria veure's afectat de manera indirecta per abocaments accidentals o incontrolats d'aigües residuals o residus de qualsevol naturalesa.
  
5. Al sud-oest de l'àrea d'actuació es troba situat el jaciment arqueològic denominat les Selletes. Es tracta d'un poblat on s'han trobat restes de l'edat del bronze i de l'època medieval. L'estudi d'impacte ambiental identifica l'esmentat jaciment i reconeix la presència d'aquest, i indica que la situació en la zona rocosa més elevada fa que, en principi no es veja afectat pel sòl industrial. No obstant això, i amb l'objecte de delimitar exactament l'esmentat jaciment, l'estudi d'impacte ambiental afirma que s'ha sol·licitat informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, el contingut del qual es resumeix en l'apartat anterior. A més, es proposa la paralització de les obres d'urbanització si amb motiu dels moviments de terres apareixen restes arqueològiques, ja que s'han de comunicar les noves troballes a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
En l'àmbit de l'actuació es troben construïts diversos murs de pedra i un xicotet abric o refugi, d'àmplia presència en gran part del terme municipal. L'estudi d'impacte ambiental no esmenta la presència dels esmentats elements en la zona, que bé podrien tenir algun valor de caràcter etnològic.
  
Consideracions ambientals
  
1. El nucli urbà de Vilafranca se situa sobre un anticlinal, en el nucli del qual apareixen formacions del juràssic i del cretaci inferior. Els materials presents en la zona són principalment calcàries bioclàstiques i margues. L'esmentat estudi considera un risc mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies, per la proximitat del material calcari, enfront del risc baix que qualifica la cartografia temàtica publicada per la COPUT.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental indica que la zona d'estudi presenta una capacitat d'ús agrari mitjana; expressa que l'esmentada zona no posseeix les característiques més idònies per a l'ús agrícola. No obstant això, s'apunta que aquest tipus de sòl és el predominant en el terme municipal, i que no presenta condicionants d'importància que puguen limitar el desenvolupament d'usos alternatius.
  
3. Els terrenys inclosos en l'àmbit del projecte es troben totalment transformats. La vegetació existent és la pròpia d'un herbassar on apareixen de forma aïllada diverses espècies vegetals. L'estudi d'impacte ambiental indica que la protecció assignada a alguna d'aquestes per la legislació sectorial, com és el cas del timó, no resulta un impediment per a portar a terme la modificació proposada, ja que es tracta d'una espècie vegetal de presència molt generalitzada a tota la Comunitat Valenciana, i que la plantació d'aquesta en les noves zones verdes contribuirà a mantenir-ne la presència en la zona. No hi ha espècies vegetals de port arbori en la zona. Així, la vegetació actual no coincideix amb la vegetació potencial de la zona, que segons l'estudi d'impacte ambiental es correspondria amb la pertanyent a la sèrie coneguda com gal·lerar subhumit sobre calcàries, caracteritzada per espècies arbòries com el Quercus faginea (roure), el Pinus clusiana (pinassa) i el Pinus sylvestris (pi roig).
  
4. La fauna present en la zona va lligada al tipus de vegetació existent en aquesta, i es tracta en aquest cas de la pròpia d'ambients antropitzats. Destaca la presència d'avifauna i s'apunta, així mateix, que l'actuació proposada no afectarà la fauna de major valor en el municipi, i que se situa en les zones rocoses i en els barrancs. En relació amb això últim, i amb la situació de la indústria existent respecte del barranc que la limita, en la visita de camp realitzada es van albirar en els voltants de la indústria que es pretén ampliar un grup nombrós de Capra pyrenaica (cabra salvatge).
  
5. Pel que fa a l'anàlisi climàtica de la zona, l'estudi d'impacte ambiental incorpora una taula amb dades obtingudes de l'observatori termopluviomètric de Vilafranca. S'observa un règim publiomètric anual prou homogeni, com també la presència de gelades durant gran part de l'any, cosa que condiciona el tipus de vegetació natural de la zona i el tipus de cultiu predominant en aquesta.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que les dades obtingudes sobre el règim de vents pertanyen a observatoris que es troben allunyats de la zona d'actuació, per la qual cosa no es poden considerar com a dades de referència. No obstant això, s'indica que no es té constància que els habitants del nucli urbà hagen presentat denúncies per emissions atmosfèriques o acústiques generades per l'activitat industrial. La memòria presentada justifica l'emplaçament elegit per a l'ampliació de l'activitat industrial, entre altres coses, i indica que se situa en un tàlveg que protegirà al nucli urbà de l'acció dels vents dominants.
  
6. Pel que fa a l'existència de riscos ambientals, l'estudi d'impacte ambiental expressa:
  
- Sobre el risc de contaminació de les aigües subterrànies, com a conseqüència de l'alternança de materials amb diversa permeabilitat en l'entorn del nucli urbà, sumat a l'escala de treball de la cartografia consultada, l'estudi d'impacte ambiental entén més apropiat considerar un risc de grau mitjà enfront del risc de grau baix que preveu la documentació consultada.
  
- La cartografia consultada no preveu l'existència de risc d'inundació en l'àmbit del projecte. L'entorn de la indústria presenta un relleu molt accidentat; aquesta s'emplaça a la vora d'un altiplà sobre un profund barranc pel qual discorre el riu on se situa la depuradora municipal. Els terrenys sobre els quals s'assenta l'ampliació proposada formen un xicotet tàlveg que posseeix pendent cap a l'esmentat barranc, per la qual cosa les aigües pluvials recollides en la zona d'ampliació són fàcilment evacuades per escorriment cap al barranc situat al sud de l'actuació.
  
- L'estudi d'impacte ambiental assenyala que la zona d'actuació no es veu afectada per risc de lliscament o despreniment, risc que sí que es dóna en les vessants de la muntanya cap al barranc.
  
- Així mateix, s'afirma que el municipi de Vilafranca no es veu afectat per risc sísmic.
  
7. El proveïment d'aigua potable al municipi està gestionat per l'empresa concessionària Fomento Agrícola Castellonense, SA (FACSA). La xarxa de proveïment d'aigua potable discorre per la prolongació del carrer Peiró Escala, per la qual cosa es podrà realitzar una fàcil connexió des del nou sòl reclassificat. Com a mesura correctora, l'estudi d'impacte ambiental afirma que les noves instal·lacions industrials hauran d'acreditar en el tràmit de llicència d'activitat que el consum d'aigua potable d'aquestes serà menor que el marge de seguretat previst en un informe emés per l'empresa FACSA, estimat en uns 150-200 m³/dia, i pres com a valor màxim per a la totalitat de les noves activitats que s'han d'implantar.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala els punts de proveïment d'aigua potable del municipi, i indica la capacitat de cadascun d'ells. S'afirma que al juny de 2002, el consum mitjà d'aigua potable a Vilafranca va ser de 1.350 m³/dia, dels quals 775 m³/dia van ser consumits per la instal·lació industrial Aznar, SA, l'ampliació de la qual motiva la redacció del present projecte. Així mateix s'apunta que actualment no hi ha dèficit hídric, no obstant això en determinats períodes estivals s'aconsegueix una demanda hídrica del 85% de la capacitat màxima d'aportació, dada que haurà de ser tinguda en compte a l'hora d'implantar noves activitats amb requeriments hídrics importants.
  
8. La xarxa de sanejament que condueix les aigües residuals generades en el nucli urbà a l'estació depuradora municipal discorre per l'àmbit de la present modificació. Les aigües residuals d'origen industrial no aboquen sobre l'esmentada xarxa de sanejament. Al costat de les instal·lacions industrials existents es troba emplaçada una depuradora que realitza una predepuració abans de la connexió d'aquesta a l'EDAR municipal. Així mateix, s'indica que l'esmentada infrastructura no disposa de capacitat suficient per a atendre un increment de les aigües residuals generades, per la qual cosa serà necessari portar a terme l'ampliació de la depuradora existent o la construcció d'una depuradora nova, a fi que quede garantida la correcta depuració de les aigües residuals generades a la indústria previ a l'abocament d'aquesta.
  
Es projectarà xarxa de sanejament separativa, amb abocament de les aigües residuals a una estació depuradora, i amb abocament de les aigües pluvials al barranc de les Coves del Forcall, que limita el sòl proposat, previ informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Pel que fa a les característiques de l'abocament d'aigües d'origen industrial, s'indica que els esmentats abocaments no superaran els valors de la taula de l'annex del títol IV del Reglament de domini públic que va desenvolupar els títols preliminars I, IV, V, VI, VII de la Llei 29/1985 de 2 d'agost, d'aigües.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en l'àmbit municipal la gestió de residus sòlids urbans es porta a terme per l'empresa Fobesa, que preveu la recollida selectiva de residus orgànics i de vidre.
  
La memòria presentada indica que la destinació dels residus generats, inerts, assimilables a urbans, i tòxics i generals, serà l'adequat segons les característiques fisicoquímiques d'aquests i a la legislació vigent.
  
10. El sector industrial resulta ser l'activitat econòmica més important de Vilafranca.
  
11. L'estudi d'impacte ambiental considera que la totalitat dels terrenys afectats per l'actuació pertanyen a la mateixa Unitat Ambiental, denominada àrees periurbanes altament antropitzades, ja que tots ells presenten aquestes característiques i el projecte proposa una actuació d'escassa entitat. Segons la valoració realitzada per l'estudi d'impacte ambiental, l'esmentada Unitat Ambiental presenta una qualitat ambiental baixa, i conclou sobre la capacitat d'ús d'aquesta que se'n recomana la conservació, a més permet la implantació d'actuacions urbanístiques sempre que es garantisca que no es realitzen abocaments al subsòl ni s'afecten béns patrimonials.
  
12. L'estudi d'impacte ambiental proposa unes mesures correctores de caràcter general i altres pròpies de l'ús industrial, a fi de minimitzar, quan no eliminar, els impactes ambientals generats amb l'actuació proposada. Les mesures d'aplicació general es refereixen a les obres d'urbanització (moviment de terres, reutilització de la terra vegetal, neteja i manteniment de la maquinària d'obra), a les afeccions al paisatge (integració volumètrica i d'acabats de les noves construccions, enjardinament de la zona verda), a la qualitat de les aigües (proveïment d'aigua potable i abocament d'aigües residuals), gestió de residus i afecció al patrimoni historicoartístic. Les mesures pròpies de l'ús industrial van encaminades a controlar els abocaments d'aigües residuals, emissions atmosfèriques i acústiques i la gestió de residus.
  
13. L'estudi d'impacte ambiental conclou amb l'afirmació que l'actuació proposada no produirà impactes ambientals destacables, i la considera com a ambientalment viable sempre que adopten les mesures correctores proposades.
  
14. Es proposa un programa de vigilància ambiental basat en el control dels abocaments d'aigües residuals, la contaminació atmosfèrica i acústica, la gestió de residus, i la integració paisatgística.
  
15. L'estudi d'impacte ambiental no justifica que els terrenys inclosos en l'àmbit del projecte i qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, hagen perdut els valors que van motivar la protecció d'aquests pel planejament vigent.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de modificació puntual núm. 5 de les normes subsidiàries de planejament de Vilafranca (Castelló), promogut per l'Ajuntament de Vilafranca, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. S'han d'excloure de l'àmbit de la modificació núm. 5 els terrenys qualificats pel planejament vigent com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, i es permet únicament la reclassificació dels terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable comú.
  
II. Pel que fa a l'afecció del projecte al jaciment arqueològic les Selletes, i a la possible existència en l'àmbit del projecte de murs de maçoneria, refugis de pedra o altres elements que puguen resultar mereixedors de protecció pel valor etnològic d'aquests, s'ha d'estar als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.
  
III. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, a aquest respecte, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
IV. Pel que fa a l'ordenació detallada del nou sòl industrial, una vegada exclòs el sòl qualificat pel planejament vigent com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, la zona verda projectada en el límit sud-est de l'actuació, al costat del barranc que limita l'ordenació, ha d'adaptar-se a les terrasses existents a fi que es realitze el menor moviment de terres possible en la zona de major pendent cap al barranc; a més s'han de conservar les estructures de murs en aquella zona, i crear així una zona de transició entre l'actuació projectada i la vessant del barranc. Com indica l'estudi d'impacte ambiental, en l'enjardinament de l'esmentada zona s'han d'emprar espècies vegetals autòctones, preferentment de port elevat, que permeten crear en la zona de vora una pantalla vegetal que tamise les vistes de l'actuació des de l'altre costat del barranc. A més de les espècies recomanades per l'estudi d'impacte ambiental, Quercus faginea, Pinus clusiana i Pinus sylvestris s'han d'emprar en l'enjardinament de la zona, almenys, exemplars de Quercus rotundifolia i de Juniperus oxycedrus. La combinació i densitat de les espècies vegetals a emprar serà l'apropiada per a aconseguir la funció perseguida per a la zona verda.
  
V. Pel que fa al disseny de les futures edificacions a construir en la zona industrial, a fi d'evitar la formació d'un continu edificat en la zona de vora urbana al costat del barranc i en nom de minimitzar l'impacte visual que provocarà l'actuació, es considera convenient limitar l'alçada de les futures construccions com també evitar la situació d'aquestes en posició paral·lela a la vora del barranc.
  
VI. Les runes, terres i els residus existents en l'actualitat en la parcel·la d'estudi han de ser retirats i gestionats segons les característiques fisicoquímiques d'aquests per empreses autoritzades.
  
VII. El projecte d'urbanització del nou sòl urbà ha de preveure com a part integrant del contingut d'aquest, les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, aquelles derivades dels condicionants precedents, com també les consideracions que s'hi exposen a continuació:
  
- S'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels camps confrontants i de la vessant del barranc que limita l'actuació. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'han d'indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols a causa de l'acció del vent.
  
- S'ha de portar a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i de construcció. S'han de gestionar cadascun dels residus generats segons les característiques fisicoquímiques d'aquests. S'ha de definir una àrea on es dipositen els contenidors destinats a l'efecte, s'han d'indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzematge temporal d'aquests.
  
- S'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra, s'ha d'indicar el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. En el cas que la neteja i el manteniment de la maquinària es porten a terme en l'àmbit de l'obra, els esmentats treballs han de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i l'abocament de les possibles fugues i vessaments a una cubeta impermeable.
  
- En el cas que els terrenys externs a l'àrea d'actuació s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització o edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació inicial d'aquests.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 255/03-AIA
  
Títol: Granja marina de daurada i llobarro
  
Promotor: Moraira Acuicultura, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Localització: enfront de la caleta de l'Advocat i el cap Blanc (Benissa)
  
Antecedents i objecte
  
Amb data 16 de juny de 2003, per la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació es remet a la Conselleria de Territori i Habitatge per a la corresponent avaluació d'impacte ambiental, documentació relativa al projecte de construcció de granja marina de daurada i llobarro tramitat per l'empresa Moraira Acuicultura SL, a situar a Benissa concretament enfront de la caleta de l'Advocat i el cap Blanc.
  
La ubicació de la instal·lació es projecta a una milla nàutica del litoral, en l'alineació entre el penyal d'Ifach i la punta de Moraira.
  
Descripció del projecte objecte d'avaluació
  
Per al desenvolupament de l'activitat que motiva la constitució d'aquesta, Moraira Acuicultura SL, inicia la tramitació de les autoritzacions necessàries inclosa una concessió de domini públic marítim de 184.800 metres quadrats en la badia de Moraira, a fi d'instal·lar 12 gàbies de cultiu piscícola intensiu en les quals projecta produir 1.000 tones anuals de daurada i llobarro.
  
El balanç d'entrades i eixides al sistema, d'acord a les dades que aporta el projecte segons el qual l'índex de conversió d'aliment en biomassa piscícola s'estableix en 2:1, és el següent:
  
Entrades: 2.000 t /any
  
Eixides: Daurada i llobarro (1000 t/any)+ respiració (100 t/any)
  
Balanç final: 2000 t /any-1000 t /any- 100 t/any = 900 t/any
  
Per tant, d'acord a les dades de projecte s'estima que la instal·lació realitzarà una aportació neta de residus a la badia de Moraira, en forma d'excrements i pinso no ingerit, de 900 tones anuals.
  
L'activitat no inclou mesures de gestió dels residus generats.
  
En l'anàlisi ambiental d'aquesta activitat es realitza una primera excepció motivada perquè les dades de generació de producció de residus amb què treballa l'Àrea d'Avaluació Ambiental per a aquest tipus d'instal·lacions són diferents dels aportats pel promotor. D'aquesta manera s'estima que la planta projectada generarà una producció de residus de 1.900 tones anuals, molt superior a l'estimada pel promotor segons la qual es produiran 900 tones anuals.
  
Aquesta diferència entre les dades de residus aportades per l'empresa i aquelles que s'utilitzen en el procés d'avaluació és conseqüència de l'escassa informació existent en l'activitat avaluada i en les significatives diferències entre els projectes que se sotmeten a anàlisi ambiental.
  
La piscifactoria de daurada i llobarro projectada en la badia de Moraira no posseeix elements de treball que permeten deduir que els índexs de conversió d'aliment siguen 2:1 quan determinades piscifactories que operen amb aquest sistema en l'àrea s'han projectat i avaluat ambientalment amb índexs de conversió de 3:1. Per açò i a fi d'establir els mateixos criteris de decisió comparativa a aquesta activitat i al mateix temps adoptar criteris de precaució ambiental situant el problema del costat de la seguretat, s'utilitza un coeficient de conversió de pinso de 3:1 i per tant el balanç d'entrades i eixides del sistema seria:
  
Entrades: 3.000 tones de pinso /any
  
Eixides: Daurada i llobarro (1000 tones/any)+ respiració (100 tones/any)
  
Balanç final: 3.000 t/any-1000 t/any-100 t/any= 1.900 t/any
  
Alternatives
  
El promotor ha plantejat dues alternatives d'ubicació, ambdues en la badia de Moraira, amb semblants característiques i valors ambientals.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
En el període d'informació pública en el qual s'ha exposat l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en certificat emés pel cap de la Secció de Pesca Marítima de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació d'Alacant, a 5 de març de 2003, s'han presentat 6 al·legacions amb contingut ambiental on el contingut més destacat de les quals es resum a continuació.
  
L'Ajuntament de Calp sol·licita que no s'autoritze l'activitat proposada i, en tot cas, que la declaració d'impacte ambiental siga desfavorable. Amb aquest fi al·leguen raons de dispersió de nutrients abocats que poden afectar praderies de posidònia i coral·ligen entre el penyal d'Ifach i la platja de la Fossa, probables episodis d'eutrofització i com a conseqüència la pèrdua de la qualitat d'aigües de bany en platges distingides tots els anys amb distintius per la qualitat d'aquestes, com n'és la bandera blava, existència d'un risc ambiental elevat per la presència de formacions de coral·ligen a 250 metres de la instal·lació, impacte paisatgístic negatiu, durador, irreversible i incompatible.
  
Al seu torn l'Ajuntament de Benissa, manifesta la oposició al desenvolupament de l'esmentat projecte, i sol·licita que no s'autoritze l'esmentada instal·lació i que en tot cas la declaració d'impacte ambiental hi siga desfavorable, en base a raons de possibles afeccions a àrea d'influència de la LIC - penyal d'Ifac, a praderies de posidònia, cymodocea nodosa i algues roges presents en les comunitats de coral·ligen, efecte negatiu de l'enfangament en els fons detrítics conseqüència de l'abocament de 900 tones anuals previstes per a aquesta instal·lació, problemes d'eutrofització, possible variació sobre les previsions de dispersió d'abocaments estimades pel promotor en 270 metres, problemes per a la navegació esportiva, minva de la qualitat i diversitat del paisatge tant subaquàtic com aeri, disminució de la diversitat genètica de les poblacions de peixos silvestres i l'oposició de tots els sectors d'usuaris de la zona costanera.
  
L'Ajuntament de Teulada es requereix que no s'autoritze l'execució del projecte; s'indica que la ubicació elegida, (entre la caleta de l'Advocat i el cap Blanc), afecta lloc d'interés comunitari, que la instal·lació se situa pròxima a praderies de posidònia i cymodocea nodosa, d'elevada sensibilitat als canvis de les condicions del medi introduïts pels abocaments orgànics i inorgànics al medi marí. Destaquen els efectes de degradació que el desenvolupament d'aquesta activitat ha suposat en les comunitats biològiques submarines d'Águilas, (Múrcia), l'efecte negatiu de l'enfangament sobre els fons detrítics costaners per efecte de l'aportació de 900 tones anuals d'abocaments al medi, el conflicte creixent que es produeix entre l'aqüicultura i altres activitats costaneres, (navegació, pesca, oci..), reducció de diversitat genètica de les poblacions silvestres en cas de fugues massives de peixos, afeccions dels residus generats sobre la qualitat de l'aigua i per tant als interessos turístics i ambientals, probabilitat de variació sobre el límit de dispersió de residus proposat, afecció al paisatge i al futur passeig ecològic litoral de Benissa, probables problemes per a mantenir els sistemes de gestió de qualitat actuals i la salvaguarda de la qualitat de vida i els béns públics ambientals en base al principi de prevenció.
  
La Confraria de Pescadors de Calp, Confraria de Pescadors de Xàbia i Confraria de Pescadors de Moraira incorporen algunes al·legacions amb contingut ambiental, relatives al defecte negatiu de la matèria orgànica introduïda en el medi que provoca terbolesa i eutrofització en la columna d'aigua i anòxia en el sediment, possibles explosions fitoplanctòniques, canvis en les comunitats i introducció de malalties i plagues, afecció a comunitats d'importància ecològica i regressió del detrític coster.
  
En contestació a aquestes al·legacions el promotor exposa que les al·legacions es limiten a extraure les generalitats sobre els efectes ambientals negatius de l'activitat projectada, els quals estan relacionats en l'estudi d'impacte ambiental i que s'ignora la resta del document on es demostra amb dades tècniques l'absència d'impacte ambiental i l'adopció de mesures correctores i pla de vigilància.
  
D'aquesta manera exposa que la piscifactoria no afecta els límits de la LIC Penyal d'Ifac, que les repercussions sobre l'ecosistema marí són irrellevants ja que de d'acord al model de dispersió marí els residus no afectaran les praderies de posidònia ni el coral·ligen ja que no abastaran més enllà de la superfície de concessió de la planta piscicultora, la complementarietat entre la piscicultura i la pesca, que el risc de contaminació genètica de les poblacions naturals per fuga d'exemplars de les gàbies és mínim, que la distància de la instal·lació respecte a les platges i el radi de dispersió dels abocaments generats pel cultiu determinen que la qualitat de l'aigua de bany no es veja afectada, escàs impacte al paisatge ja que la vista de les gàbies des de la costa és molt reduïda i l'escassa ocupació de la planta respecte a la superfície total de la badia de Moraira que la rep, i que quasi suposa un 0,12% de la longitud d'aquesta. Finalment, hi ha una ratificació del contingut d'impacte ambiental i en conseqüència de la instal·lació projectada.
  
Anàlisi ambiental de l'activitat projectada. Conclusions
  
La cria intensiva d'espècies marines en gàbies flotants constitueix una activitat incipient en plena expansió. La major part de les instal·lacions actuals tenen pocs anys de funcionament i com a conseqüència hi ha escassa informació sobre les conseqüències ambientals.
  
S'imposa per tant, a l'hora d'avaluar ambientalment una instal·lació d'aquest tipus, la necessitat d'adoptar criteris de precaució ambiental màximament quan les instal·lacions de cultiu, com és el cas projecten instal·lar-se en àrees d'extraordinària importància paisatgística i ecològica, valors directament relacionats amb la qualitat de les aigües d'aquesta.
  
La protecció d'aquests valors exigeix si més no el control dels riscos potencials per a la conservació futura d'aquest. En aquest cas es troba l'activitat projectada la qual suposa la instal·lació permanent a una milla de la costa d'un focus contaminant, que produeix anualment una aportació directa de 1.900 tones d'excrements al medi marí, sense cap tipus de gestió ni tractament.
  
Hi ha altres efectes ambientals negatius correctament expressats en les al·legacions presentades en el període d'informació pública.
  
Al respecte destaca el contingut del Protocol que s'ha d'utilitzar per a l'establiment i el seguiment ambiental de gàbies de cultiu en mar a Espanya, presentat per la Junta Nacional Assessora de Cultius Marins, (JACUMAR), organisme del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, la funció de la qual és la de facilitar la coordinació i cooperació en matèria d'aqüicultura entre les administracions públiques i el sector productor, el qual introdueix les consideracions següents:
  
Els residus tant orgànics com inorgànics de les piscifactories poden causar un enriquiment en nutrients i fins i tot eutrofització en el cas que les zones de cultiu siguen zones semiconfinades o amb poc d'intercanvi de les aigües d'aquestes. Prop d'un 85% de fòsfor i, un 80-88% de carboni i un 52-95% del nitrogen introduït en les gàbies pot passar al medi marí a través dels residus del menjar, excrecions dels peixos, producció d'excrements i respiració.
  
Estudis portats a terme en diverses piscifactories han demostrat que en determinades ocasions es pot detectar un impacte significatiu en un radi d'1 quilòmetre al voltant de les gàbies de cultiu; aquest és generalment major en el fons, on es pot observar un increment en la demanda d'oxigen, sediments anòxics, producció de gasos tòxics, canvis en les comunitats, disminució de la biodiversitat del bentos, desenvolupament d'espècies resistents a la contaminació que poden resultar danyoses per a les espècies cultivades i flor d'aigua de fitoplàncton, entre altres.
  
Continua el protocol amb l'exposició dels problemes derivats de l'ús indiscriminat d'antibiòtics per a controlar i prevenir malalties dels peixos en granges costaneres, la qual cosa ha donat com resultat en determinades ocasions el desenvolupament de comunitats microbianes resistents als antibiòtics, i s'han descrit canvis ambientals associats a l'ús de medicaments en aqüicultura, com canvis qualitatius i quantitatius en la flora microbiana, efectes tòxics en els organismes salvatges, desenvolupament de defenses bacterianes en patògens dels peixos i transferència de resistència antibacteriana a patògens humans.
  
Igualment el protocol incideix en els problemes derivats de l'ús d'agents químics com els pesticides o els antiincrustants com a elements contaminants del medi marí, que poden alterar greument l'ecosistema en resultar tòxics per a la vida marina i l'espècie cultivada, la qual cosa, a través del consum d'aquesta, pot convertir-se en un perill per a la salut humana. A més, cal afegir a tot això la càrrega orgànica causada per la neteja periòdica de les incrustacions orgàniques de les gàbies.
  
Respecte a criteris d'instal·lació de gàbies el protocol determina preferències per àrees amb bona renovació d'aigües amb corrents que afavorisquen la dispersió difusió i mescla dels residus; cal evitar per a l'activitat llocs tancats amb poca renovació d'aigua. Igualment proposa ubicacions profundes amb almenys doble profunditat que la longitud dels panys de les gàbies.
  
Respecte de la competència d'usos estableix que s'han d'evitar els usos poc o gens compatibles amb l'aqüicultura com els abocaments, àrees protegides, el turisme les platges, la pesca i el marisqueig, el bany o la navegació, entre altres. Finalment l'elecció s'ha de realitzar sobre la base de protegir la biodiversitat de comunitats d'interés o espècies protegides.
  
La planta projectada no compleix objectivament els criteris d'elecció d'emplaçaments que preveu el protocol JACUMAR.
  
El problema concret de la deposició sobre el fons de milers de tones d'excrements, a mitjà termini, es tracta en l'estudi d'impacte com a un efecte limitat a una distància màxima establerta en base a un model matemàtic teòric escassament contrastat. La importància de la distància de dispersió dels excrements produïts, element principal per a la caracterització favorable o desfavorable del projecte en el procés d'avaluació ambiental, fa que la fórmula descrita siga determinant en aquest procés. No obstant això, aquesta fórmula que no és un model prou contrastat i té algunes deficiències que només li permeten reflectir una aproximació al complex problema de la dinàmica sedimentària dels fons marins costaners.
  
Aplicada al cas concret el model teòric aportat determina una distància màxima de 272 metres de la instal·lació per al dipòsit definitiu dels excrements produïts, i considera l'esmentada distància com si es tractara d'una barrera física definitiva i permanent en el temps.
  
Aquesta distància és una dada més que no pot considerar-se com una barrera física permanent de la totalitat dels residus generats. Entre altres qüestions aquest model no inclou coeficients de seguretat en cas de situacions especials com a temporals, no recull les conseqüències que poden tenir les modificacions de les variables introduïdes, per exemple la utilització de pinsos de diversa densitat, no inclou els efectes de l'onatge variable, ni tampoc incorpora el problema derivat la composició dels pinsos ja que aquesta fórmula considera que al pinso un compost homogeni on els diversos elements d'aquest tenen la mateixa densitat i solubilitat. Evidentment açò no és així, per la qual cosa les distintes fraccions del pinso tindran un comportament diferent en funció de les característiques i com a conseqüència d'això distinta capacitat de ser transportats per l'aigua. La dificultat per a determinar la distància a què seran portats els residus s'incrementa perquè els pinsos utilitzats per a aquest tipus de cultiu es troben en constant evolució i, a més, inclouen productes additius, medicaments i altres substàncies.
  
Les incògnites que es plantegen per a l'avaluació ambiental d'aquesta activitat conflueixen amb l'existència d'un entorn marí molt sensible amb notables valors naturals.
  
Especialment important és l'afecció paisatgística que generarà el conjunt de gàbies en la badia de Moraira, que serà molt visible ja que la costa s'eleva sobre la badia; això constitueix una afecció visual permanent per a una important àrea residencial turística.
  
Això fa que siga aconsellable com a mínim augmentar la distància d'aquesta instal·lació a la costa, la rotació de les gàbies i l'adopció de sistemes de gestió i racionalització en la distribució de les aportacions de substàncies al cultiu.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
Per al desenvolupament d'aquest projecte, que comporta incrementar en 1.000 tones anuals la producció piscícola de daurada i llobarro en cria intensiva i incorporar aquesta producció a un mercat sobre el qual es detecten problemes de sobreproducció i generació d'excedents, l'empresa Moraira Acuicultura SL, entitat mercantil privada de recent creació, requereix una concessió de domini públic marítim de 185.000 metres quadrats en un lloc d'extraordinària importància ecològica i paisatgística per a l'ocupació física d'aquesta per mitjà de gàbies de cultiu, en un lloc d'extraordinària importància ecològica i paisatgística convertint la zona afectada en un sistema natural en el qual dipositar fins a 1.900 tones anuals de residus sense gestió ni tractament previ.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.G.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. Estimar desfavorable, al sol efecte ambiental, el projecte de granja marina per a daurada i llobarro a desenvolupar en el litoral de Benissa per Moraira Acuicultura SL, en la ubicació proposada d'aquesta, pel fet que l'esmentada activitat alliberarà en l'entorn pròxim de la costa, sense control ni tractament previ una important quantitat de residus orgànics, i generarà un risc de contaminació de les aigües i els fons marins i com a conseqüència de la degradació ambiental progressiva d'un sistema litoral d'extraordinària importància ecològica i paisatgística.
  
2. Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
3. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de febrer de 2004.- El director General de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 332/03-AIA
  
Promotor: Mijorpas SL
  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial d'Indústria i Energia (Mines) Alacant
  
Objecte del projecte: Pedrera Cuatro Caminos
  
Localització: Terme municipal de Villena (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del present projecte és l'obertura d'una pedrera, i segons sembla entendre's, s'ha de situar-hi una planta de tractament de residus de la construcció i demolició i el farciment per mitjà dels materials de rebuig de l'esmentada planta.
  
L'activitat objecte de l'avaluació està localitzada al paratge Cabreras, i en concret a la parcel·la 5 del polígon 40 del terme municipal de Villena (Alacant). L'esmentada parcel·la ocupa unes 7 ha de les quals, 6 es dedicaran a l'explotació i en la resta de la superfície es vol instal·lar la planta de reciclatge.
  
En la documentació presentada no s'informa de la profunditat de l'explotació, encara que es comenta que l'explotació es vol portar a un ritme de forma que la vida útil siga de 12 anys i sembla que se n'efectuarà la restauració de forma simultània.
  
Procediment administratiu
  
En data de 20 de juny de 2002 va entrar la documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i al projecte d'explotació d'àrids denominada Cuatro Caminos i la instal·lació de la planta matxucadora per a tractament i reciclatge de productes de desmunt i enderrocaments al paratge de Cabreras al terme municipal de Villena, la qual va ser tornada al promotor en data de 28 de juny de 2003 perquè la tramitara per mitjà de l'òrgan substantiu que ha d'aprovar les esmentades activitats, ja que el promotor no pot sol·licitar el tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En data d'11 de novembre de 2002 es va rebre de nou la documentació per part de la Direcció Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, per la qual cosa es va obrir expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, amb referència 399/02-AIA.
  
L'esmentat expedient va ser tornat per mitjà de resolució de data de 6 de febrer de 2003, atés que en l'esmentada documentació no apareix cap referència al LIC (lloc d'interés comunitari) de la serra de Salinas i, d'altra banda, la descripció del projecte d'explotació i pla de restauració és insuficient.
  
En data de 13 de juny de 2003 es va rebre un escrit de la Direcció Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant en relació amb l'esmentada pedrera i com a contestació a la resolució de 6 de febrer de 2003 a la qual s'ha fet referència prèviament, per la qual cosa es remet l'estudi d'impacte ambiental. En data de 30 de juny de 2003 es procedeix a la devolució de l'esmentada documentació atés que revisada aquesta segueix presentant gran part de les deficiències observades en l'expedient 399/02-AIA, i d'altra banda hi ha contradiccions en la descripció del medi i la restauració proposada, la qual és inacceptable des del punt de vista ambiental.
  
En 4 de juliol de 2003 es rep de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant la mateixa documentació que es va presentar en data de 13 de juny de 2003 per la Direcció Territorial d'Indústria i que havia sigut tornada en data de 30 de juny de 2003, per la qual cosa es va procedir de nou a la devolució d'aquesta en data de 14 de juliol de 2003.
  
En data de 22 de setembre de 2003 va tenir lloc entrada de la documentació denominada estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la pedrera Cuatro Caminos ubicada en el paratge Cabreras del terme municipal de Villena, tramitada per mitjà d'un escrit de la Direcció Territorial d'Indústria i com a contestació a la devolució de documentació de data de 30 de juny de 2003, per la qual cosa es remet un nou estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions legals
  
L'esmentada parcel·la està inclosa dins de la LIC de la Sierra de Salinas, per la qual cosa han de considerar-se els aspectes ambientals que han motivat la inclusió de l'esmentada zona en la proposta per a ser inclosa en la xarxa Natura 2000.
  
Independentment de les possibles afeccions ambientals que no han sigut considerades en l'estudi d'impacte ambiental, malgrat haver-se posat de manifest l'existència de l'esmentat LIC en la primera ampliació de la documentació que es va realitzar, també ha de comprovar-se la compatibilitat urbanística de l'esmentada parcel·la per a portar a terme l'activitat.
  
Consideracions ambientals
  
Analitzada la documentació aportada de l'estudi d'impacte ambiental, s'aprecia que l'esmentada documentació no compleix els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
L'inventari d'ambiental és molt pobre; no s'ha realitzat una anàlisi de l'entorn, s'ha omés que l'esmentada parcel·la està dins de la zona catalogada com a lloc d'interés comunitari de la Sierra de Salinas i, per consegüent, no s'hi han tingut en compte les mesures correctores per a preservar l'esmentat entorn.
  
La descripció del projecte d'explotació de l'extracció sol·licitada i el pla de restauració continua sent insuficient; no queda clar quin és el pla de restauració proposat, no s'aporta cap plànol de la topografia amb l'estat actual ni d'explotació ni de la restauració proposada, no es justifica com s'anivellarà la superfície ni la naturalesa dels esmentats materials.
  
No s'aporta cap projecte de la planta de reciclatge ni de l'abocador amb què es procedirà al suposat farciment del buit generat en l'extracció, encara que aquest aspecte és contradictori com ja es va indicar en la devolució prèvia, perquè els plànols de la topografia final no mostren l'esmentada restitució topogràfica.
  
En qualsevol cas les restauracions s'han de portar a terme de forma que la topografia resultant quede totalment adaptada i integrada en l'entorn, mentre que la proposta realitzada en la present explotació sembla resultar un buit justament a la planura que comença en la vessant de la Sierra de Salinas, i que trenca la morfologia existent i amb un fort impacte visual des d'aquesta.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte d'explotació de la pedrera Cuatro Caminos constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. La citada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3 C-1) del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. Estimar desfavorable, al sol efecte ambiental, el projecte de pedrera Cuatro Caminos i la restauració d'aquesta, com també de la planta de reciclatge de residus de la construcció i demolició, atés que la documentació presentada no ha esmenat les deficiències posades de manifest en les reiterades devolucions que ha sofert l'esmentat projecte, atés que la proposta en la documentació existent és inviable des del punt de vista ambiental.
  
2. Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
3. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 27 de febrer de 2004.- El director General de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 434/2002-AIA
  
Títol: Homologació modificativa del sòl apte per a urbanitzar industrial de les normes subsidiàries de planejament
  
Promotor: Ajuntament de Buñol
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: A l'est del terme municipal, pròxim al límit amb el terme municipal de Chiva, i a ambdós costats de l'autovia Madrid-València
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Diferenciar les determinacions del planejament que tenen el caràcter d'ordenació estructural d'aquelles que tenen el caràcter d'ordenació detallada en l'àmbit del sòl apte per a urbanitzar industrial, amb la redelimitació de l'esmentat sòl mitjançant l'exclusió de sòl actualment classificat com a apte per a urbanitzar i la inclusió de sòl no urbanitzable, i amb la sectorització de l'àmbit del projecte per a possibilitar l'ordenació detallada del sòl.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La zona objecte del projecte limita:
  
- Nord: amb un turó i amb terrenys d'aprofitament agrícola.
  
- Oest: amb la rambla del Gallo.
  
- Sud: amb l'autovia a-3 Madrid - València i amb la rambla del Gallo.
  
- Est: amb terrenys d'aprofitament agrícola.
  
II. A fi de fer viable el desenvolupament del sòl apte per a urbanitzar industrial, les modificacions proposades en el present projecte són:
  
- Reclassificar 19.500 m² de sòl apte per a urbanitzar industrial, ocupat per la rambla del Gallo, com a sòl no urbanitzable d'especial protecció llit. Així mateix, reclassificar 32.000 m² de sòl apte per a urbanitzar industrial, ocupat per la zona de domini de la via de servei corresponent a l'autovia Madrid-València, que passa a sòl no urbanitzable d'infrastructura viària.
  
- Preveure les connexions del viari municipal amb les vies estatals.
  
- Es reclassifica una superfície de 203.300 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial, amb l'objecte de disposar del sòl urbanitzable industrial necessari que compense l'actual situació de consolidació per les indústries existents (37,5%) i permeta assumir el major cost de les infrastructures per les condicions imposades. S'incorpora una antiga pedrera d'extracció d'àrids situada al costat de la rambla del Gallo amb la intenció de procedir-ne a la restauració.
  
- Modificació de l'article 226, que prohibeix l'emmagatzematge o tractament de residus tòxics.
  
- Sectoritzar el sòl urbanitzable industrial per a l'ordenació detallada d'aquest per mitjà de pla parcial. Es defineixen els sectors 2, 3 i 4 de sòl urbanitzable industrial. Els sectors 3 i 4 queden separats pel traçat del tren d'alta velocitat. Aquest traçat és un dels recollits en l'estudi informatiu del Projecte de la línia d'alta velocitat Madrid - Castella La Manxa - Comunitat Valenciana - Regió de Múrcia, tram Madrid/Albacete - València. Encara que no es tracta del traçat definitiu, s'han considerat els efectes d'aplicació de la Llei d'ordenació dels transports terrestres.
  
III. La superfície de sòl apte per a urbanitzar industrial vigent és: 749.000 m²
  
- Superfície al nord de l'autovia: 709.000 m²
  
- Superfície al sud de l'autovia: 40.000 m²
  
La superfície que se reclassifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció llit és de 19.500 m², i la de sòl no urbanitzable d'infrastructura viària de 32.000 m².
  
La superfície de sòl que se reclassifica com a sòl urbanitzable industrial és de 203.300 m².
  
La superfície total de sòl urbanitzable industrial és de 900.800 m², dividida en els següents sectors:
  
- Sector 2: 431.655 m²
  
- Sector 3: 356.735 m²
  
- Sector 4: 112.410 m²
  
IV. Ús global: Industrial
  
Usos compatibles:
  
- Activitats no específicament industrials (considerades com a serveis al sistema productiu) i terciari en general.
  
- Reparació i tractaments de productes de consum domèstic.
  
- Serveis de carretera.
  
- Producció artesana i oficis artístics.
  
- Serveis de distribució, serveis al consum i serveis públics (equipaments).
  
- Habitatge associat a l'ús industrial per a personal de vigilància i conservació.
  
- Ús esportiu en instal·lacions pròpies de la indústria.
  
Usos prohibits:
  
- Es prohibeix l'emmagatzematge o utilització en el procés industrial de residus tòxics.
  
V. Pel que fa a la ubicació de les zones verdes dels respectius sectors delimitats, l'estudi d'impacte ambiental indica que aquestes es disposaran principalment en la zona al costat de la via del tren (zona de reserva per a l'AVE), al costat del turó situat al nord-oest del polígon, i en la zona tocant a l'autovia A-3.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives de projecte. La localització de la present actuació es justifica per l'existència d'un sòl apte per a urbanitzar classificat per les normes subsidiàries vigents. Les úniques alternatives possibles serien les corresponents a la delimitació dels límits del sòl urbanitzable industrial, motivada per l'exclusió de sòl apte per a urbanitzar industrial i per la reclassificació de sòl no urbanitzable.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 16 de maig de 2002 l'Ajuntament de Buñol va remetre estudi d'impacte ambiental i còpia de l'expedient administratiu relatius al projecte d'homologació modificativa sectorial del sòl apte per a urbanitzar industrial de les normes subsidiàries de planejament de Buñol.
  
En data 24 de maig de 2002 es va requerir a l'Ajuntament de Buñol la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 25 de novembre de 2002, l'Ajuntament va remetre còpia del document d'homologació i la resta de l'expedient administratiu, en el qual s'incloïa el certificat d'aprovació provisional i el resultat de la informació pública, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4.149, de 17 de desembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Buñol.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 3 de juny de 2003, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Buñol ampliació o justificació de diversos aspectes de caràcter ambiental, en concret:
  
- Esmena de discordances en la documentació presentada.
  
- Afecció a sòl forestal.
  
- Presència de dues línies elèctriques aèries.
  
- Presència de dos barrancs interiors a l'àmbit de l'homologació.
  
- Anàlisi de les activitats industrials existents.
  
- Inclusió en l'àmbit de l'homologació d'antigues extraccions d'àrids per a la seua restauració.
  
- Ubicació de les zones verdes.
  
- Acreditació de recursos hídrics suficients.
  
- Afecció del traçat de l'AVE al pou de proveïment d'aigua identificat com PID-5.
  
- Disseny d'una xarxa separativa de clavegueram i solució per a l'abocament de pluvials.
  
- Ordenança d'abocament.
  
- Identificació de l'entitat gestora de residus sòlids.
  
- Tipus de gestió dels residus d'origen vegetal.
  
- Ampliació del programa de vigilància ambiental.
  
- Redacció de document de síntesi.
  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
- Informació pública de la documentació presentada en un diari d'àmplia ?difusió en la localitat.
  
En data 14 d'octubre de 2003 l'Ajuntament de Buñol, en contestació a l'esmentat requeriment, va remetre un annex al document d'homologació i un estudi d'impacte ambiental ampliat i corregit.
  
Informes sectorials
  
- L'expedient administratiu que acompanya la documentació tècnica remesa incorpora un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre el projecte de referència, a petició de l'Ajuntament de Buñol. El contingut d'aquest es resumeix indicant que l'actuació proposada s'ajustarà en totes les fases d'aquesta a la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, els reglaments d'aquesta i la resta de disposicions que el desenvolupen.
  
- En compliment del requeriment realitzat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural amb data 3 de juny de 2003, l'Ajuntament de Buñol ha sol·licitat a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià l'informe vinculant que ha de contenir l'estudi d'impacte ambiental sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural, de conformitat amb les disposicions l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sense que fins a la data haja sigut remesa còpia de l'esmentat informe.
  
Afeccions legals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha camins ramaders afectats pel projecte de referència.
  
2. La rambla del Gallo discorre pels límits oest i sud del sòl apte per a urbanitzar industrial. En l'actualitat, aquesta rambla està inclosa dins del sòl classificat per les normes subsidiàries vigents com a apte per a urbanitzar industrial. El present projecte proposa la reclassificació dels terrenys ocupats per aquesta, de sòl apte per a urbanitzar a sòl no urbanitzable de protecció llits. Aquesta rambla s'empra actualment com a pas inferior de l'autovia.
  
Hi ha un barranc que discorre en sentit nord - sud exteriorment a l'àmbit del projecte en el costat est d'aquest. La zona límit de l'edificació de 20 m afecta mínimament el sector 4.
  
Per a la rambla i el barranc citats, el plànol núm. 7: Afeccions, preveu la zona límit de l'edificació de 20 m mesurades de la vora del llit que estableix la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori. Així mateix es preveu la zona de policia de llits de 100 m on els usos presents necessiten l'autorització per l'òrgan competent. Al contrari, en aquest plànol no ve recollida la zona de servitud de 5 m mesurada a cada costat del llit, zona d'ús públic on s'ha de permetre la lliure circulació de persones per a realitzar labors de manteniment i neteja del llit.
  
La cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport assenyala l'existència de dos barrancs de menor entitat que discorren interiors al sòl apte per a urbanitzar. Aquests no apareixen recollits en el plànol d'afeccions. El llit d'aquests desapareix en alguns trams, possiblement amb motiu de les construccions realitzades en la zona. La documentació complementària remesa per l'Ajuntament reconeix la presència dels esmentats barrancs; queda recollit gràficament el nou traçat proposat per al desviació d'aquests fins a la rambla del Gallo i fins al barranc del Bobo. Així mateix, les fitxes de planejament dels sectors 2 i 3 preveuen la necessitat de canalitzar i desviar els esmentats barrancs fins a la connexió d'aquests amb els barrancs esmentats, d'acord a la documentació gràfica presentada.
  
3. Hi ha dues línies elèctriques aèries afectades pel projecte. La primera d'aquestes, de 400 kV discorre interiorment a l'àmbit del projecte amb direcció sud - oest. La segona, de 66 kV discorre per la vora nord-oest del sector 2. La major part d'aquest límit del sector coincideix amb la línia límit de l'edificació d'aquesta, encara que en l'extrem més occidental la línia elèctrica penetra en l'interior del sector. El plànol d'afeccions preveu per a ambdues xarxes elèctriques la línia límit de l'edificació a 5 m a cada costat d'aquestes. L'estudi d'impacte ambiental no recull en el contingut d'aquest l'esmentada afecció. L'Ajuntament ha sol·licitat un informe a la REE, en qualitat d'entitat explotadora de la línia elèctrica de 400 kV, sobre la zona de protecció d'aquesta.
  
4. Pel que fa a l'afecció al patrimoni, l'estudi d'impacte ambiental indica que no s'hi han detectat elements arquitectònics d'interés, jaciments arqueològics ni monuments catalogats.
  
Es proposa com a mesura correctora l'obligació de l'empresa adjudicatària de notificar a les autoritats competents qualsevol aparició de restes que puga donar-se durant els moviments de terres.
  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior, l'Ajuntament de Buñol ha sol·licitat el corresponent informe a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental indica que la zona objecte del projecte es troba situada sobre materials quaternaris, definits per un con de dejecció compost per argiles roges amb cantells subarrodonits. S'indica que apareix al centre del sector una zona caracteritzada per acumulació de llims de vessant compostos per llims carbonatats amb cantells angulosos.
  
La zona objecte del projecte presenta una topografia pràcticament plana, amb un lleuger pendent en direcció nord-est - sud-est. És destacable, com a relleu d'importància, la presència d'uns buits d'antigues extraccions al costat del barranc del Gallo, que queden incorporats a l'àmbit de l'homologació per tal de procedir-ne a la restauració.
  
L'emplaçament se situa dins del sistema aqüífer de Buñol - Cheste, pertany al subsistema de Buñol - Casinos del sistema núm. 53 denominat Túria Mitjà. La xarxa hidrogràfica pertany a la conca del riu Túria.
  
En relació amb el tipus de materials que trobem en l'àmbit del projecte, l'estudi d'impacte ambiental indica que la zona del projecte presenta un risc mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies; això coincideix amb les disposicions de la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport.
  
A fi de minimitzar els impactes ambientals del projecte sobre el factor sòl, l'estudi d'impacte ambiental proposa, com a mesures correctores, el correcte emmagatzematge de materials d'obra i de les terres extretes, l'adequació de les activitats industrials a les disposicions legals vigents en matèria de residus, amb la tramitació de l'eliminació d'aquests de manera correcta, i la prohibició d'emmagatzemar residus potencialment contaminants sense l'adopció de mesures cautelars adequades. També es proposa la reutilització de la capa de terra vegetal superficial en les noves zones enjardinades del projecte.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental indica que es tracta d'una zona antropitzada, on la vegetació actual apareix en forma de cultius, principalment ametller i vinya. També s'apunta que al nord del sector apareixen zones de matoll de densitat baixa, compostes, entre altres, per romer i timó. S'afirma que ha de considerar-se una afecció limitada sobre la vegetació, ja que l'existent en els terrenys inclosos en l'àmbit del projecte es troba àmpliament representada en la comarca i en la zona pròxima a l'àrea d'estudi. Respecte de l'existència de zones de caràcter forestal en els sectors 2 i 3, les fitxes de planejament dels esmentats sectors expressen que les citades zones tindran la qualificació de zones verdes; d'aquest manera es preserva la vegetació autòctona existent. El barranc del Gallo, que passa a tenir la qualificació de sòl no urbanitzable protegit, manca de vegetació natural en el tram que configura el límit oest de l'homologació.
  
Pel que fa a les espècies vegetals a introduir a les zones verdes, l'estudi d'impacte ambiental proposa la conservació de l'arbratge existent i potenciar-ne el creixement en alçària, i la no-introducció d'espècies vegetals exòtiques. Així mateix, es proposa la plantació d'espècies frondoses de port arbori, a fi de reduir l'impacte de l'actuació.
  
3. Respecte de la fauna present en l'àmbit del projecte, l'estudi d'impacte ambiental indica que l'estat de desforestació de la zona i l'elevat grau d'antropització d'aquesta, limiten la presència de nombroses espècies. Pel que fa a la fauna terrestre, s'afirma que no hi ha espècies catalogades com a d'especial interés o en perill d'extinció. Se citen diverses espècies d'avifauna presents en la zona. S'afirma que el desenvolupament de l'actuació proposada originarà un desplaçament de la fauna que habita en els terrenys afectats cap als camps i entorn de les proximitats, perquè es tracta de zones amb les mateixes característiques.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental aporta una classificació climàtica de la zona, i adjunta una taula amb dades sobre temperatures, humitat, precipitacions, etc.
  
No s'ha realitzat una descripció del règim de vents dominants en la zona, més encara quan existeixen en l'àmbit de l'homologació i en els voltants d'aquest activitats potencialment generadores d'emissions atmosfèriques contaminants, com per exemple gasos i pols.
  
A fi de minimitzar o eliminar els impactes ambientals sobre l'atmosfera originats per les emissions de pols, soroll, gasos, vibracions i olors, es proposen diverses mesures correctores, com manteniment en bon estat dels vehicles i maquinària utilitzats en fase de construcció, la realització de regs sobre camins i dipòsits de materials per a evitar la formació de núvols de pols i l'afecció d'aquests sobre les zones confrontants, especialment sobre l'autovia Madrid - València. També s'indica que les activitats industrials s'ajustaran a la legislació vigent en matèria de qualitat atmosfèrica. Es fa referència al compliment dels articles 60, 61, 62 i 63 de les ordenances municipals de Buñol, que tracten de criteris de qualitat l'aire. També se cita que en aquells aspectes relatius a sorolls i vibracions no regulats per la normativa municipal, es recomana l'adopció del model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions), editada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que l'àrea d'actuació no posseeix risc d'inundació. S'indica que l'esmentat risc es produeix fora de l'actuació, a l'est d'aquesta, on conflueixen la rambla del Gallo amb alguns dels barrancs afluents d'aquesta. En la visita de camp s'observa l'existència d'una zona inundable en la confluència de la rambla del Gallo i el vial d'accés al polígon industrial el Llano en l'extrem sud-oest d'aquest. Aquesta zona, que no està prevista com a zona amb risc d'inundació per la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, com també pel PATRICOVA, limita amb part del sector 2 definit en el present projecte. En aquesta zona, situada al sud de l'autovia, es troba una activitat que posseeix abassegaments de materials intrusos en la zona de servitud de la rambla i en la zona amb risc d'inundació esmentada.
  
5. La captació per al proveïment d'aigua destinada a l'ús industrial es realitza en el pou Vallejo, emplaçat al turó que limita el sòl industrial pel nord. Al costat de l'esmentat pou s'ha construït un dipòsit regulador del subministrament d'aigua, ja que hi ha sòl suficient per a possibles ampliacions. L'estudi d'impacte ambiental afirma que a causa de les característiques de l'aqüífer de la zona, pot estar sotmés a una sobreexplotació zonal, la qual cosa pot suposar l'adopció de mesures de racionalitat del consum per les activitats industrials.
  
Es proposa l'establiment de sostres màxims de proveïment per a l'ús industrial, en funció de la capacitat de l'aqüífer zonal i les extraccions actuals. També es recomana l'adopció de mesures generals a escala municipal d'estalvi en el consum d'aigua, per mitjà de les quals les empreses hagen d'adoptar mesures de reutilització o recuperació de les aigües de procés.
  
La documentació complementària remesa amb posterioritat justifica que no és necessari acreditar l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients en la fase de planejament que representa el document d'homologació, posposant l'esmentada justificació al moment de la sol·licitud de la cèdula d'urbanització.
  
6. Respecte de la depuració de les aigües residuals, amb el fi de garantir la depuració de les aigües residuals generades en el sector 2, es preveu una ampliació de 4.000 m² de l'estació depuradora existent (El Llano) al servei del polígon industrial del mateix nom, amb una superfície actual de 6.000 m². També s'estableix una reserva de sòl de 8.000 m² per a la construcció d'una segona estació depuradora (La Solana), al servei dels sectors 3 i 4. El col·lector d'aigües residuals del sector 2 connectarà amb el col·lector del polígon El Llano, i ampliar-ne la secció si fóra necessari. Paral·lel a l'autovia es preveu un col·lector per a connectar el sector 3 amb l'estació depuradora de La Solana. Aquestes reserves de sòl dotacional destinat per a l'ampliació de la depuradora del Llano i per a la construcció de la nova depuradora de La Solana vénen incloses en les fitxes de planejament dels respectius sectors a què donen servei. Així mateix, el document d'homologació indica que la primera programació de cada sector haurà de preveure l'obtenció del sòl i l'execució de l'ampliació o nova construcció de l'estació depuradora corresponent.
  
En la visita de camp realitzada es va comprovar que l'EDAR del polígon El Llano no funcionava adequadament, perquè estava part de l'estació depuradora fora de servei. En matèria d'avaluació ambiental és necessari mencionar que resulta tan important disposar del sòl per a la construcció de l'esmentada infrastructura, i que aquesta es trobe construïda en el moment d'entrada en funcionament del polígon industrial, com que el funcionament d'aquesta siga l'adequat, i es puga garantir una total depuració de les aigües residuals tractades en aquesta.
  
Queda prohibida l'ocupació de pous o rases filtrants com a mètode per a l'eliminació d'efluents, com també l'abocament directe al terreny de les aigües residuals. Les fitxes de planejament dels sectors 2, 3 i 4 expressen que es projectarà una xarxa de sanejament separativa en cadascun d'aquests.
  
S'indica que l'Ajuntament de Buñol disposa d'una ordenança municipal d'abocaments a la xarxa de clavegueram. Es recullen en una taula les concentracions límit de diversos contaminants segons la citada ordenança i segons el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
7. Pel que fa a la gestió de residus, l'estudi d'impacte ambiental indica que els residus sòlids urbans generats en el municipi són retirats per GIRSA. Així mateix s'expressa que els residus d'obra generats seran traslladats a un abocador controlat d'inerts. Es proposa com a mesura correctora la necessitat de presentar els justificants d'acceptació dels residus per part del centre de tractament per als residus d'obra. Aquest requisit s'estableix com imprescindible en la fase d'autorització.
  
L'annex a l'estudi d'impacte ambiental afirma que els residus d'origen vegetal afectats per les obres d'urbanització seran utilitzats preferentment en la generació de llenya o compost, i potenciar en qualsevol cas la reutilització de la vegetació existent en les noves zones verdes.
  
8. Pel que fa al paisatge, l'àmbit del projecte mostra la presència de diverses activitats industrials de grans dimensions que, unit a la presència de la fàbrica de ciment i la gran concentració d'elements viaris, fan que aquest espai veja reduïda la valoració estètica. Hi ha una gran percepció del sector des de l'autovia Madrid - València.
  
L'estudi d'impacte ambiental conclou que es tracta d'una zona de molt baixa qualitat estètica, on la presència d'infrastructures i usos condiciona de manera important el paisatge.
  
Com s'ha comentat amb anterioritat, es pretén minimitzar l'impacte paisatgístic de l'actuació per mitjà del disseny de les zones verdes i la plantació d'espècies vegetals frondoses.
  
9. Amb la nova delimitació de l'àmbit inicial del sòl apte per a urbanitzar, s'incorpora a aquest una zona ocupada per unes antigues extraccions d'àrids amb desmunts verticals de fins a 20 m, per tal de procedir-ne a la restauració. L'estudi d'impacte ambiental no descriu les característiques dels buits existents, ni els mètodes ni materials que s'han d'emprar en la restauració d'aquests, encara que sí que s'indica que la destinació serà la de zona verda, en tractar-se d'una zona de farciment i estar situada en la zona de protecció del barranc.
  
10. L'estudi d'impacte ambiental conclou en la valoració d'impactes, que si s'adopten totes les mesures correctores proposades, l'actuació serà compatible des del punt de vista ambiental. No obstant això, serà necessari un estricte control per a minimitzar els impactes ambientals derivats de la fase de funcionament.
  
11. El programa de vigilància ambiental proposat preveu el seguiment a realitzar durant les fases de construcció i de funcionament. En la primera d'aquestes es proposen diverses mesures per al control de la contaminació dels aqüífers i sòl per l'abocament de greixos i olis, el control de l'augment en els nivells de contaminants atmosfèrics, control de l'aparició de processos erosius i recuperació de la terra vegetal retirada, probabilitat de troballes arqueològiques i paleontològiques d'interés científic, i l'alteració d'accessos al sector i vies de comunicació confrontants. En la fase de funcionament s'opta pel control ambiental en la fase d'obtenció de la llicència d'activitat com també pel control i seguiment de les obligacions ambientals de cadascuna d'aquestes. S'adjunten unes taules on s'indiquen els mecanismes de control de les mesures correctores proposades i la periodicitat dels controls que s'han de realitzar, com també un llistat amb les referències legislatives que resulten d'aplicació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte d'homologació modificativa del sòl apte per a urbanitzar industrial de les normes subsidiàries de planejament de Buñol (València), promogut per l'Ajuntament de Buñol, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. S'ha de presentar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València l'informe sol·licitat a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural.
  
II. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, a aquest respecte, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
III. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla parcial que desenvolupe detalladament el sector 2, l'Ajuntament de Buñol ha de remetre a la Direcció General de Gestió del Medi Natural una còpia de l'esmentat document com també un projecte de restauració de l'antiga pedrera inclosa en l'àmbit de l'esmentat sector, juntament amb una còpia de l'autorització d'aquest per l'òrgan competent, a l'efecte que s'emeta per part d'aquesta Direcció General una resolució sobre la idoneïtat de la solució proposada en relació amb l'ordenació urbanística de l'esmentat sector. Aquesta exigència ha de quedar recollida en la fitxa de planejament de l'esmentat sector.
  
IV. Pel que respecta a la desviació dels barrancs interiors a l'àmbit objecte de l'homologació, les fitxes de planejament dels sectors 2 i 3 han de preveure la necessitat d'obtenir un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la idoneïtat del nou traçat proposat i la solució constructiva plantejada a l'efecte.
  
V. Així mateix, les fitxes de planejament dels sectors 2 i 3 han de contenir la condició que els plans parcials que desenvolupen detalladament els esmentats sectors preveuen l'afecció que comporten la presència de la línia elèctrica de 400 kV, pel que fa a la limitació per a determinats usos i construccions en la zona de protecció d'aquesta.
  
VI. El programa de vigilància ambiental ha de preveure la realització d'un seguiment sobre l'adequat funcionament de les estacions depuradores d'aigües residuals previstes en el document d'homologació, és a dir, de l'EDAR del polígon El Llano com també de l'ampliació prevista per a donar servei al sector 2, i de nova EDAR prevista al nord de l'autovia Madrid-València.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquesta, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 465/00-AIA
  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús
  
Promotor: Salvador Cano Verdejo
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Monòver
  
Localització: Paratge Camí d'Hondon. Carretera CV-83 d'Elda al Pinós km 5,8. Monòver (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús, automòbils.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, considerats per les companyies asseguradores com a sinistre total, per a procedir a desballestar-los i vendre als tallers de vehicles automòbils les peces en bon estat. El material no vendible i metàl·lic es facilitarà a les indústries siderúrgiques i metal·lúrgiques per a la fosa. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
La indústria se situa en sòl no urbanitzable, i ocupa una superfície de 17.743 m², distribuïda en les parcel·les següents:
  
- Zona de recepció i emmagatzematge de vehicles: 2.689 m²
  
- Zona de descontaminació: 1.350 m²
  
- Zona d'emmagatzematge de vehicles ja descontaminats:4.832,5 m²
  
Tramitació administrativa
  
En data 23 d'octubre de 2000, el Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació del Territori de la COPUT va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Monòver.
  
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública durant el termini d'un mes en el Servei d'Urbanisme i Ordenació Territorial d'Alacant, per mitjà d'un anunci publicat en el BOP d'Alacant de data 2 de gener de 2002, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació d'un desballestador d'automòbils, estació de transferència de residus no perillosos, atorgada per l'Ajuntament de Monòver. Igualment, ha d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el normal funcionament d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'activitat estudiada es troba dins d'un paisatge d'agrosistema extensiu i obert ?concretament de cultiu de vinya-, és a dir, que ha estat afectat directament i prolongadament per la intervenció humana, per la qual cosa es conserva molt poc de l'estat natural original d'aquest.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'impacte sobre la hidrologia subterrània és el més important dels tractats en l'estudi, ja que aquest es pot produir per un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats dels esmenats residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les mesures correctores següents, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
- S'han d'emmagatzemar els vehicles arran de sòl, de forma que no superen les dues altures i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.
  
- Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que puguen originar-se, la zona on es dipositen els vehicles recollits ha de disposar d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).
  
- La zona d'emmagatzematge de residus perillosos ha de disposar de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar-hi bateries i filtres d'oli usats. Així mateix ha de disposar de dipòsits independents i estancs per a emmagatzemar-hi els fluids dels vehicles fora d'ús, com: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.
  
- Les aigües residuals urbanes que puguen generar les instal·lacions sanitàries de què dispose l'activitat han de ser conduïdes a una fossa sèptica, la qual ha de complir tots els requisits tècnics d'impermeabilitat i estanquitat aplicable.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics objecte de control ambiental següents:
  
- S'ha de realitzar una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.
  
- S'ha de revisar periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzematge de residus perillosos, i comprovar que no hi ha defectes estructurals ni fugues.
  
- S'ha de realitzar un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c de l'annex I, i 3-f de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, l'obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús, promogut per Salvador Cano Verdejo, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'ha de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el normal funcionament d'aquesta, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Ha de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el normal funcionament i manteniment de les instal·lacions.
  
3. En les zones destinades a la recepció, classificació i agrupament, condicionament i emmagatzematge temporal dels diversos residus, s'ha de disposar d'una solera impermeable.
  
4. Ha d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials; executar la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, i cuidar que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzematge de residus.
  
5. Ha d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials de vessament.
  
6. Dins del programa de vigilància ambiental, s'ha de constatar, per mitjà d'anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. S'ha de remetre una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament de Monòver.
  
7. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'ha de disposar de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs de major grandària o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament en supose augment de la perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions s'han de dissenyar i executar d'acord a la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.
  
8. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per si és procedent actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi resulten d'aplicació.
  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que ha d'establir, si pertoca l'aplicació de noves mesures correctores.
  
11. S'ha d'atendre qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5002, del 10-05-2005 (2005/4674)

Resolución de 20 de abril de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5002

Fecha DOGV
:   10-05-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/4674

CVE


Fecha del documento
:   20-04-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [Villafranca del Cid](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 20 de abril de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X4674]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 189/03-AIA Villafranca del Cid, 255/03-AIA Benissa, 332/03-AIA Villena, 434/02-AIA Chiva, y 465/00-AIA Monòver que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 20 de abril de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 189/2003-AIA
  
Título: Modificación puntual nº 5 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Villafranca del Cid
  
Promotor: Ayuntamiento de Villafranca del Cid
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: Al sur del núcleo urbano de Villafranca del Cid, junto al suelo urbano industrial que ocupa la empresa Marie Claire.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
La reclasificación de suelo no urbanizable en suelo urbano industrial, con las mismas características que el suelo industrial colindante.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La presente modificación se motiva por la necesidad de ampliación del suelo industrial existente y por la necesidad de construir una depuradora que permita mejorar la calidad de las aguas residuales generadas, previamente a su tratamiento en la EDAR municipal.
  
II. Los terrenos propiedad de la empresa Marie Claire ocupan una superficie de 80.391,85 m², de los cuales 27.381,78 m² están clasificados como suelo no urbanizable y son objeto de la presente modificación. De los 27.381,78 m² de suelo no urbanizable, unos 25.500 m² están calificados como común mientras que el resto están calificados como de protección paisajística.
  
III. Parte del nuevo suelo urbano se destinará a la ampliación del viario existente en el suelo urbano industrial vigente y a crear un vial perimetral de acceso a la futura depuradora. El presente documento introduce, a modo de mejora, una zona con calificación de zona verde en el emplazamiento que ocupa el suelo no urbanizable de protección paisajística, permitiendo así la conservación de su estado actual y minorando el impacto visual de las industrias.
  
IV. El proyecto presentado no incorpora documentación gráfica a escala adecuada que permita identificar los terrenos afectados por la modificación propuesta que se encuentran calificados por el planeamiento vigente como suelo no urbanizable común y como suelo no urbanizable de protección paisajística.
  
3. Alternativas
  
Tomando como condicionante de partida la necesidad de ampliar un suelo industrial existente, y teniendo en cuenta la limitación que supone para su ampliación la presencia del casco urbano de Villafranca del Cid al Norte y de un profundo barranco al sur del mismo, el estudio de impacto ambiental justifica la ampliación del suelo industrial al oeste del mismo, frente a su ampliación por el lado este, basándose en los siguientes aspectos:
  
- La opción oeste se ubica en unos terrenos que forman una pequeña vaguada, frente a la posición elevada de los terrenos situados en el lado este, por lo que el impacto paisajístico se considera menor en la opción oeste que en la opción este.
  
- La opción oeste se encuentra más próxima a la estación depuradora municipal, situada en el barranco que limita la actuación, por lo que la conexión de las nuevas infraestructuras de depuración con la depuradora municipal se realizará de manera más sencilla desde el lado oeste. Además, la nueva depuradora a construir en el futuro suelo industrial generaría un mayor impacto visual en el lado este al encontrarse en una posición más elevada.
  
- El estudio de impacto ambiental considera que los terrenos situados al oeste de la industria existente poseen un carácter residual, por lo que resulta necesaria su integración en el entorno.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Admisión a trámite e información pública
  
En fecha 6 de junio de 2003 el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remitió una copia del documento de Modificación puntual nº 5 de las Normas Subsidiarias de Villafranca del Cid, estudio de impacto ambiental y certificados sobre la aprobación provisional y sobre el resultado de la información pública de dichos documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental. En fecha 17 de febrero de 2004 el Ayuntamiento de Villafranca del Cid remitió vía fax copia de los anuncios de información pública del proyecto referenciado.
  
La documentación presentada se expuso al público según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo, de fecha 27 de febrero de 2003 y en el DOGV nº 4.454, de 6 de marzo de 2003.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Villafranca del Cid.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
No se ha solicitado documentación complementaria al Ayuntamiento de Villafranca del Cid ni se han requerido informes sectoriales. Los informes incorporados al procedimiento de evaluación de impacto ambiental forman parte del estudio de impacto ambiental.
  
Informes sectoriales
  
- El estudio de impacto ambiental incorpora una copia del informe emitido por la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la posible afección del proyecto al yacimiento arqueológico conocido como Les Selletes. Dicho informe indica la localización de dicho yacimiento expresando, además, que si la delimitación aportada resulta insuficiente para la redacción del estudio de impacto ambiental, el promotor deberá delimitar dicho yacimiento, resultando conveniente la realización de una prospección arqueológica.
  
- El estudio de impacto ambiental incorpora una copia del informe emitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón sobre la afección del proyecto a la vía pecuaria llamada Colada de la Fuente de Santa Bárbara, de anchura legal y necesaria de 20 m y 6 m según distintos tramos. Se realiza una descripción de la citada vía, señalando que la anchura variable de la misma entre 20 y 6 m se ha de grafiar tomando la referencia catastral entre fincas colindantes con el camino. Así, como conclusión se cita que en el caso en que la vía pecuaria discurra entre paredes que conforman los límites de las fincas, la anchura de la misma se corresponderá con la del camino, mientras que en el caso en que no existan paredes a los lados se deberá respetar una anchura mínima de 6 m.
  
Afecciones legales
  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Villafranca del Cid se ha designado el lugar de interés comunitario o LIC denominado «L'Alt Maestrat?. Se trata de una zona montañosa de gran calidad paisajística, en la que destacan los numerosos barrancos donde hallan refugio especies singulares en el mediterráneo y las parameras con sabinas propias de las altas montañas maestracenses.
  
El estudio de impacto ambiental reconoce la existencia del LIC, realizando una breve descripción de los rasgos más representativos del mismo.
  
2. La presente modificación de planeamiento afecta a la vía pecuaria llamada Colada de la Fuente de Santa Bárbara, con anchura legal y necesaria de 20 m y 6 m según tramos, con una longitud de 3.300 m a su paso por el término municipal. En relación con dicha afección, el Ayuntamiento de Villafranca del Cid solicitó informe a la extinta Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón. El estudio de impacto ambiental incorpora una copia del informe emitido al efecto, cuyo contenido se recoge en el apartado anterior.
  
3. La actuación propuesta limita al sur y sudoeste con suelo forestal, aunque este tipo de suelo no se ve afectado de manera directa por la ampliación del suelo industrial.
  
4. En el ámbito de la presente modificación no discurre cauce alguno. La actuación propuesta limita con el barranco llamado Les Coves del Forcall, que podría verse afectado de manera indirecta por vertidos accidentales o incontrolados de aguas residuales o residuos de cualquier naturaleza.
  
5. Al sudoeste del área de actuación se halla situado el yacimiento arqueológico denominado Les Selletes. Se trata de un poblado donde se han encontrado restos de la Edad del Bronce y de la época Medieval. El estudio de impacto ambiental identifica dicho yacimiento y reconoce su presencia, indicando que su situación en la zona rocosa más elevada hace que, en principio no se vea afectado por el suelo industrial. No obstante, y con el objeto de delimitar exactamente dicho yacimiento, el estudio de impacto ambiental afirma que se ha solicitado informe a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, cuyo contenido se resume en el apartado anterior. Asimismo, se propone la paralización de las obras de urbanización si con motivo de los movimientos de tierras aparecen restos arqueológicos, comunicando los nuevos hallazgos a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
En el ámbito de la actuación se hallan construidos diversos muros de piedra y un pequeño abrigo o refugio, de amplia presencia en gran parte del término municipal. El estudio de impacto ambiental no cita la presencia de dichos elementos en la zona, que bien podrían tener cierto valor de carácter etnológico.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El casco urbano de Villafranca del Cid se sitúa sobre un anticlinal, en cuyo núcleo aparecen formaciones del Jurásico y del Cretácico Inferior. Los materiales presentes en la zona son principalmente calizas bioclásticas y margas. Dicho estudio considera un riesgo medio a la contaminación de las aguas subterráneas, por la proximidad del material calizo, frente al riesgo bajo que califica la cartografía temática publicada por la COPUT.
  
2. El estudio de impacto ambiental indica que la zona de estudio presenta una capacidad de uso agrario media, expresando que dicha zona no posee las características más idóneas para el uso agrícola. No obstante, se apunta que este tipo de suelo es el predominante en el término municipal, y que no presenta condicionantes de importancia que puedan limitar el desarrollo de usos alternativos.
  
3. Los terrenos inclusos en el ámbito del proyecto se encuentran totalmente transformados. La vegetación existente es la propia de un herbazal donde aparecen de forma aislada diversas especies vegetales. El estudio de impacto ambiental indica que la protección asignada a alguna de ellas por la legislación sectorial, como es el caso del tomillo, no resulta un impedimento para llevar a cabo la modificación propuesta, puesto que se trata de una especie vegetal de presencia muy generalizada en toda la Comunidad Valenciana, y que su plantación en las nuevas zonas verdes contribuirá a mantener su presencia en la zona. No existen especies vegetales de porte arbóreo en la zona. Así, la vegetación actual no coincide con la vegetación potencial de la zona, que según el estudio de impacto ambiental se correspondería con la perteneciente a la serie conocida como Quejigar subhúmedo sobre calizas, caracterizada por especies arbóreas como el Quercus faginea (Quejigo), el Pinus clusiana (Pino Negral) y el Pinus sylvestris (Pino Albar).
  
4. La fauna presente en la zona va ligada al tipo de vegetación existente en la misma, tratándose en este caso de la propia de ambientes antropizados. Destaca la presencia de avifauna y se apunta, asimismo, que la actuación propuesta no afectará a la fauna de mayor valor en el municipio, y que se sitúa en las zonas rocosas y en los barrancos. En relación con esto último, y con la situación de la industria existente respecto del barranco que la limita, en la visita de campo realizada se avistó en las inmediaciones de la industria que se pretende ampliar un grupo numeroso de Capra pyrenaica (cabra montés).
  
5. En lo relativo al análisis climático de la zona, el estudio de impacto ambiental incorpora una tabla con datos obtenidos del observatorio termopluviométrico de Villafranca del Cid. Se observa un régimen pluviométrico anual bastante homogéneo, así como la presencia de heladas durante gran parte del año, cosa que condiciona el tipo de vegetación natural de la zona y el tipo de cultivo predominante en la misma.
  
El estudio de impacto ambiental señala que los datos obtenidos sobre el régimen de vientos pertenecen a observatorios que se encuentran alejados de la zona de actuación, por lo que no se pueden considerar como datos de referencia. No obstante, se indica que no se tiene constancia de que los habitantes del núcleo urbano hayan presentado denuncias por emisiones atmosféricas o acústicas generadas por la actividad industrial. La memoria presentada justifica el emplazamiento elegido para la ampliación de la actividad industrial, en otras cosas, indicando que se ubica en una vaguada que protegerá al núcleo urbano de la acción de los vientos dominantes.
  
6. En lo referente a la existencia de riesgos ambientales, el estudio de impacto ambiental expresa:
  
- Sobre el riesgo de contaminación de las aguas subterráneas, como consecuencia de la alternancia de materiales con distinta permeabilidad en el entorno del casco urbano, sumado a la escala de trabajo de la cartografía consultada, el estudio de impacto ambiental entiende más apropiado considerar un riesgo de grado medio frente al riesgo de grado bajo que contempla la documentación consultada.
  
- La cartografía consultada no contempla la existencia de riesgo de inundación en el ámbito del proyecto. El entorno de la Industria presenta un relieve muy accidentado, emplazándose aquella en el borde de un altiplano sobre un profundo barranco por el que discurre el río donde se ubica la depuradora municipal. Los terrenos sobre los que se asienta la ampliación propuesta forman una pequeña vaguada que posee pendiente hacia el citado barranco, por lo que las aguas pluviales recogidas en la zona de ampliación son fácilmente evacuadas por escorrentía hacia el barranco situado al sur de la actuación.
  
- El estudio de impacto ambiental señala que la zona de actuación no se ve afectada por riesgo de deslizamiento o desprendimiento, riesgo que sí se da en las laderas de la montaña hacia el barranco.
  
- Asimismo, se afirma que el municipio de Villafranca del Cid no se ve afectado por riesgo sísmico.
  
7. El abastecimiento de agua potable al municipio está gestionado por la empresa concesionaria Fomento Agrícola Castellonense, SA. (FACSA). La red de abastecimiento de agua potable discurre por la prolongación de la calle Peiró Escala, por lo que se podrá realizar una fácil conexión desde el nuevo suelo reclasificado. Como medida correctora, el estudio de impacto ambiental afirma que las nuevas instalaciones industriales deberán acreditar en el trámite de licencia de actividad que su consumo de agua potable será menor que el margen de seguridad contemplado en un informe emitido por la empresa FACSA, estimado en unos 150-200 m³/día, y tomado como valor máximo para la totalidad de las nuevas actividades a implantar.
  
El estudio de impacto ambiental señala los puntos de abastecimiento de agua potable del municipio, indicando la capacidad de cada uno de ellos. Se afirma que en junio de 2002, el consumo medio de agua potable en Villafranca del Cid fue de 1.350 m³/día, de los cuales 775 m³/día fueron consumidos por la instalación industrial Aznar, SA, cuya ampliación motiva la redacción del presente proyecto. Asimismo se apunta que actualmente no existe déficit hídrico, no obstante en determinados periodos estivales se alcanza una demanda hídrica del 85% de la capacidad máxima de aporte, dato que deberá ser tenido en cuenta a la hora de implantar nuevas actividades con requerimientos hídricos importantes.
  
8. La red de saneamiento que conduce las aguas residuales generadas en el núcleo urbano a la estación depuradora municipal discurre por el ámbito de la presente modificación. Las aguas residuales de origen industrial no vierten sobre la citada red de saneamiento. Junto a las instalaciones industriales existentes se halla emplazada una depuradora que realiza una predepuración antes de su conexión a la EDAR municipal. Asimismo, se indica que dicha infraestructura no dispone de capacidad suficiente para atender un incremento de las aguas residuales generadas, por lo que será necesario llevar a cabo la ampliación de la depuradora existente o la construcción de una depuradora nueva, con el fin de que quede garantizada la correcta depuración de las aguas residuales generadas en la industria previo a su vertido.
  
Se proyectará red de saneamiento separativa, con vertido de las aguas residuales a Estación Depuradora, y con vertido de las aguas pluviales al barranco de Les Coves del Forcall, que limita el suelo propuesto, previo informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
En lo que respecta a las características del vertido de aguas de origen industrial, se indica que dichos vertidos no superarán los valores de la tabla del anexo del Título IV del Reglamento de Dominio Público que desarrolló los Títulos Preliminares I, IV, V, VI, VII de la Ley 29/1985 de 2 de agosto, de Aguas.
  
9. El estudio de impacto ambiental afirma que, en el ámbito municipal, la gestión de residuos sólidos urbanos se lleva a cabo por la empresa FOBESA, que contempla la recogida selectiva de residuos orgánicos y de vidrio.
  
La memoria presentada indica que el destino de los residuos generados, inertes, asimilables a urbanos, y tóxicos y generales, será el adecuado conforme a sus características fisico-químicas y a la legislación vigente.
  
10. El sector industrial resulta ser la actividad económica más importante de Villafranca del Cid.
  
11. El estudio de impacto ambiental considera que la totalidad de los terrenos afectados por la actuación pertenecen a la misma Unidad Ambiental, denominada Áreas periurbanas altamente antropizadas, puesto que todos ellos presentan las mismas características y el proyecto propone una actuación de escasa entidad. Según la valoración realizada por el estudio de impacto ambiental, la citada Unidad Ambiental presenta una calidad ambiental baja, concluyendo sobre la capacidad de uso de la misma que se recomienda su conservación, permitiendo la implantación de actuaciones urbanísticas siempre que se garantice que no se realizan vertidos al subsuelo ni se afecta a bienes patrimoniales.
  
12. El estudio de impacto ambiental propone unas medidas correctoras de carácter general y otras propias del uso industrial, con el fin de minimizar, cuando no eliminar, los impactos ambientales generados con la actuación propuesta. Las medidas de aplicación general se refieren a las obras de urbanización (movimiento de tierras, reutilización de la tierra vegetal, limpieza y mantenimiento de la maquinaria de obra), a las afecciones al paisaje (integración volumétrica y de acabados de las nuevas construcciones, ajardinamiento de la zona verde), a la calidad de las aguas (abastecimiento de agua potable y vertido de aguas residuales), gestión de residuos y afección al patrimonio histórico-artístico. Las medidas propias del uso industrial van encaminadas a controlar los vertidos de aguas residuales, emisiones atmosféricas y acústicas, y la gestión de residuos.
  
13. El estudio de impacto ambiental concluye afirmando que la actuación propuesta no producirá impactos ambientales destacables, considerándola como ambientalmente viable siempre y cuando adopten las medidas correctoras propuestas.
  
14. Se propone un Programa de Vigilancia Ambiental basado en el control de los vertidos de aguas residuales, la contaminación atmosférica y acústica, la gestión de residuos, y la integración paisajística.
  
15. El estudio de impacto ambiental no justifica que los terrenos inclusos en el ámbito del proyecto y calificados como suelo no urbanizable de protección paisajística, hayan perdido los valores que motivaron la protección de los mismos por el planeamiento vigente.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Modificación puntual nº 5 de las Normas Subsidiarias de planeamiento de Villafranca del Cid (Castellón), promovido por el Ayuntamiento de Villafranca del Cid, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Se deberán excluir del ámbito de la modificación nº 5 los terrenos calificados por el planeamiento vigente como suelo no urbanizable de protección paisajística, permitiéndose únicamente la reclasificación de los terrenos calificados como suelo no urbanizable común.
  
II. En lo que respecta a la afección del proyecto al yacimiento arqueológico ?Les Selletes?, y a la posible existencia en el ámbito del proyecto de muros de mampostería, refugios de piedra u otros elementos que pudieran resultar merecedores de protección por su valor etnológico, se estará a los criterios que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte establezca en el marco de sus funciones y competencia en la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.
  
III. En el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte). No obstante, a este respecto, en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
IV. En lo que respecta a la ordenación pormenorizada del nuevo suelo industrial, una vez excluido el suelo calificado por el planeamiento vigente como suelo no urbanizable de protección paisajística, la zona verde proyectada en el límite sudeste de la actuación, junto al barranco que limita la ordenación, deberá adaptarse a las terrazas existentes con el fin de que se realice el menor movimiento de tierras posible en la zona de mayor pendiente hacia el barranco, conservándose además las estructuras de muros en esa zona, y creando así una zona de transición entre la actuación proyectada y la ladera del barranco. Tal y como indica el estudio de impacto ambiental, en el ajardinamiento de dicha zona se emplearán especies vegetales autóctonas, preferentemente de porte elevado, que permitan crear en la zona de borde una pantalla vegetal que tamice las vistas de la actuación desde el otro lado del barranco. Además de las especies recomendadas por el estudio de impacto ambiental, Quercus faginea, Pinus clusiana y Pinus sylvestris se deberán emplear en el ajardinamiento de la zona, al menos, ejemplares de Quercus rotundifolia y de Juniperus oxycedrus. La combinación y densidad de las especies vegetales a emplear será la apropiada para conseguir la función perseguida para la zona verde.
  
V. En lo que respecta al diseño de las futuras edificaciones a construir en la zona industrial, con el fin de evitar la formación de un continuo edificado en la zona de borde urbano junto al barranco y en aras de minimizar el impacto visual que provocará la actuación, se considera conveniente limitar la altura de las futuras construcciones así como evitar la ubicación de las mismas en posición paralela al borde del barranco.
  
VI. Los escombros, tierras y los residuos existentes en la actualidad en la parcela de estudio deberán ser retirados y gestionados conforme a sus características fisico-químicas por empresas autorizadas.
  
VII. El proyecto de urbanización del nuevo suelo urbano deberá contemplar como parte integrante de su contenido, las medidas protectoras y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, aquellas derivadas de los condicionantes precedentes, así como las consideraciones que se exponen a continuación:
  
- Se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los campos colindantes y de la ladera del barranco que limita la actuación. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.
  
- Se llevará a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y de construcción, debiendo gestionar cada uno de los residuos generados conforme a sus características fisico-químicas. Se deberá definir un área donde se depositen los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc. que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.
  
- Se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. En el caso de que la limpieza y el mantenimiento de la maquinaria se lleven a cabo en el ámbito de la obra, dichos trabajos deberán realizarse sobre una solera impermeable, terminada con una pendiente dirigida hacia una cuneta o canalón para la recogida y vertido de las posibles fugas y derrames a una cubeta impermeable.
  
- En caso de que los terrenos externos al área de actuación se hayan visto afectados durante las obras de urbanización o edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación inicial de los mismos.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 255/03-AIA
  
Título: Granja marina de daurada y llobarro.
  
Promotor: Moraria Acuicultura, SL
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación
  
Localización: Frente a la Caleta del'Advocat y el Cap Blanc (Benissa).
  
Antecedentes y objeto.
  
Con fecha 16 de junio de 2.003, por la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación se remite a la Conselleria de Territorio y Vivienda para su evaluación de impacto ambiental documentación relativa al proyecto de construcción de granja marina de dorada y lubina tramitado por la empresa Moraira Acuicultura, SL, a situar en Benissa concretamente frente a la caleta del Advocat y el Cap Blanc.
  
La ubicación de la instalación se proyecta a una milla naútica del litoral, en la alineación entre el Penyal d'Ifach y la Punta de Moraira.
  
Descripción del Proyecto objeto de evaluación.
  
Para el desarrollo de la actividad que motiva su constitución, Moraira Acuicultura, SL, inicia la tramitación de las autorizaciones necesarias incluida una concesión de dominio público marítimo de 184.800 metros cuadrados en la bahía de Moraira, con el fin de instalar 12 jaulas de cultivo piscícola intensivo en los que proyecta producir 1.000 toneladas anuales de dorada y lubina.
  
El balance de entradas y salidas al sistema, de acuerdo a los datos que aporta el proyecto según el cual el índice de conversión de alimento en biomasa piscícola se establece en 2:1, es como sigue:
  
Entradas : 2.000 Toneladas /año
  
Salidas :Dorada y lubina(1000 Toneladas/año)+ Respiración (100 Toneladas/año).
  
Balance final: 2.000 Tm /año-1000 Tm /año- 100 Tm /año = 900 Tm/año
  
Por tanto, de acuerdo a los datos de proyecto se estima que la instalación, realizará una aportación neta de residuos a la bahía de Moraira, en forma de excrementos y pienso no ingerido, de 900 Toneladas anuales.
  
La actividad no incluye medidas de gestión de los residuos generados.
  
En el análisis ambiental de esta actividad se realiza una primera salvedad motivada por que los datos de generación de producción de residuos con los que trabaja el Area de Evaluación Ambiental para este tipo de instalaciones son diferentes de los aportados por el promotor. De este modo se estima que la planta proyectada generará una producción de residuos de 1.900 toneladas anuales, muy superior a la estimada por el promotor según la cual se producirán 900 toneladas anuales.
  
Esta diferencia entre los datos de residuos aportados por la empresa y aquellos que se utilizan en el proceso de evaluación es consecuencia de la escasa información existente en la actividad evaluada y en las significativas diferencias entre los proyectos que se someten a análisis ambiental.
  
La piscifactoria de dorada y lubina proyectada en la bahía de Moraira no posee elementos de trabajo que permitan deducir que los índices de conversión de alimento sean 2:1 cuando determinadas piscifactorias que operan con el mismo sistema en el área se han proyectado y evaluado ambientalmente con índices de conversión de 3:1. Por esto y con el fin de establecer los mismos criterios de decisión comparativa a esta actividad y al mismo tiempo adoptar criterios de precaución ambiental situando el problema del lado de la seguridad, se utiliza un coeficiente de conversión de pienso de 3:1 y por tanto el balance de entradas y salidas del sistema sería :
  
Entradas : 3.000 Toneladas de pienso /año
  
Salidas :Dorada y lubina(1000 Toneladas/año)+ Respiración (100 Toneladas/año).
  
Balance final : 3.000Tm/año-1000Tm/año-100Tm/año= 1.900 Tm/año
  
Alternativas.
  
El promotor ha planteado dos alternativas de ubicación, ambas en la bahía de Moraira, con semejantes características y valores ambientales.
  
Alegaciones en el periodo de información pública
  
En el periodo de información pública en el que se ha expuesto el Estudio de Impacto Ambiental, según consta en certificación emitida por el Jefe de Sección de Pesca marítima de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de Alacant, a 5 de marzo de 2.003, se han presentado 6 alegaciones con contenido ambiental cuyo contenido más destacado se resumen a continuación.
  
Por el Ayuntamiento de Calpe, se solicita que no se autorice la actividad propuesta y en todo caso que la Declaración de Impacto Ambiental sea desfavorable. Para ello alega razones de dispersión de nutrientes vertidos que pueden afectar a praderas de posidonia y coralígeno entre el Penyal de Ifach y la playa de la Fossa, probables episodios de eutrofización y como consecuencia la pérdida de la calidad de aguas de baño en playas distinguidas todos los años con distintivos por su calidad como la bandera azul, existencia de un riesgo ambiental elevado por la presencia de formaciones de coralígeno a 250 metros de la instalación, impacto paisajístico negativo, duradero, irreversible e incompatible.
  
Por su parte el Ayuntamiento de Benissa, manifiesta su oposición al desarrollo de dicho proyecto, solicitando que no se autorice dicha instalación y que en todo caso la Declaración de Impacto Ambiental sea desfavorable hacia la misma, basándose en razones de posibles afecciones a área de influencia de la LIC - Peñón de Ifac, a praderas de posidonia, cymodocea nodosa y algas rojas presentes en las comunidades de coralígeno, efecto negativo del enfangamiento en los fondos detríticos consecuencia del vertido de 900 toneladas anuales previsto para esta instalación, problemas de eutrofización, posible variación sobre las previsiones de dispersión de vertidos estimadas por le promotor en 270 metros, problemas para la navegación deportiva, mengua de la calidad y diversidad del paisaje tanto subacuático como aéreo, disminución de la diversidad genética de las poblaciones de peces silvestres y la oposición de todos los sectores de usuarios de la zona costera.
  
Por el Ayuntamento de Teulada se requiere que no se autorice la ejecución del proyecto, indicando que la ubicación elegida, (entre la caleta del'Advocat y el Cap Blanc), afecta a Lugar de Importancia Comunitaria, que la instalación se sitúa próxima a praderas de posidonia y cymodocea nodosa, de elevada sensibilidad a los cambios de las condiciones del medio introducidos por los vertidos orgánicos e inorgánicos al medio marino. Destaca los efectos de degradación que el desarrollo de esta actividad ha supuesto en las comunidades biológicas submarinas de Águilas (Murcia), el efecto negativo del enfangamiento sobre los fondos detríticos costeros por efecto de la aportación de 900 Toneladas anuales de vertidos al medio, el conflicto creciente que se produce entre la acuicultura y otras actividades costeras, (navegación, pesca, ocio..), reducción de diversidad genética de las poblaciones silvestres en caso de escapes masivos de peces, afecciones de los desechos generados sobre la calidad del agua y por tanto a los intereses turísticos y ambientales, probabilidad de variación sobre el limite de dispersión de residuos propuesto, afección al paisaje y al futuro paseo ecológico litoral de Benissa, probables problemas para mantener los sistemas de gestión de calidad actuales y la salvaguarda de la calidad de vida y los bienes públicos ambientales en base al principio de prevención.
  
Por la Cofradía de Pescadores de Calpe, Cofradía de Pescadores de Jávea y Cofradía de Pescadores de Moraira, se incorporan algunas alegaciones con contenido ambiental, relativas al defecto negativo de la materia orgánica introducida en el medio que provoca turbidez y eutrofización en la columna de agua y anoxia en el sedimento, posibles explosiones fitoplantónicas, cambios en las comunidades e introducción de enfermedades y plagas, afección a comunidades de importancia ecológica y regresión del detrítico costero.
  
En contestación a estas alegaciones el promotor, expone que las alegaciones se limitan a extraer las generalidades sobre los efectos ambientales negativos de la actividad proyectada, los cuales son relacionados en el estudio de impacto ambiental ignorando el resto del documento en el que se demuestra con datos técnicos la ausencia de impacto ambiental y /o la adopción de medidas correctoras y plan de vigilancia.
  
De este modo expone que la piscifactoría no afecta a los límites de la LIC Penyal d'Ifac, que las repercusiones sobre el ecosistema marino son irrelevantes ya que de de acuerdo al modelo de dispersión marino los residuos no afectarán a las praderas de posidonia ni al coralígeno ya que no alcanzarán más allá de la superficie de concesión de la planta piscicultora, la complementariedad entre la piscicultura y la pesca, que el riesgo de contaminación genética de las poblaciones naturales por fuga de ejemplares de las jaulas es mínimo, que la distancia de la instalación respecto a las playa y el radio de dispersión de los vertidos generados por el cultivo determinan que la calidad del agua de baño no se vea afectada, escaso impacto al paisaje dado que el avistamiento de las jaulas desde la costa es muy reducido y la escasa ocupación de la planta respecto a la superficie total de la bahía de Moraira que la recibe, y que apenas supone un 0,12% de su longitud. Finalmente existe una ratificación del contenido de impacto ambiental y en consecuencia de la instalación proyectada.
  
Análisis ambiental de la actividad proyectada . Conclusiones.
  
La cría intensiva de especies marinas en jaulas flotantes constituye una actividad incipiente en plena expansión. La mayor parte de las instalaciones actuales tienen pocos años de funcionamiento y como consecuencia existe escasa información sobre sus consecuencias ambientales.
  
Se impone por tanto, a la hora de evaluar ambientalmente una instalación de este tipo, la necesidad de adoptar criterios de precaución ambiental máxime cuando las instalaciones de cultivo, como es el caso proyectan instalarse en áreas de extraordinaria importancia paisajística y ecológica, valores directamente relacionados con la calidad de sus aguas.
  
La protección de estos valores exige cuando menos el control de los riesgos potenciales para su conservación futura. En este caso se encuentra la actividad proyectada la cual supone la instalación permanente a una milla de la costa de un foco contaminante, que produce anualmente un aporte directo de 1.900 toneladas de excrementos al medio marino, sin ningún tipo de gestión ni tratamiento.
  
Existen otros efectos ambientales negativos correctamente expresados en las alegaciones presentadas en el periodo de información pública.
  
A este respecto es de destacar el contenido del ?Protocolo a utilizar para el establecimiento y seguimiento medioambiental de jaulas de cultivo en mar en España?, presentado por la Junta Nacional Asesora de Cultivos Marinos, (JACUMAR), organismo del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, cuya función es la de facilitar la coordinación y cooperación en materia de acuicultura entre las Administraciones públicas y el sector productor, el cual introduce las siguientes consideraciones :
  
?los desechos tanto orgánicos como inorgánicos de las piscifactorías pueden causar un enriquecimiento en nutrientes e incluso eutrofización en el caso de que las zonas de cultivo sean zonas semiconfinadas o con poco intercambio de sus aguas. Cerca de un 85% de fósforo y, un 80-88% de carbono y un 52-95% del nitrógeno introducido en las jaulas puede pasar al medio marino a través de los desechos de la comida, excreciones de los peces, producción de heces y respiración.
  
Estudios llevados a cabo en diversas piscifactorías han demostrado que en ciertas ocasiones se puede detectar un impacto significativo en un radio de 1 Kilómetro alrededor de las jaulas de cultivo, siendo éste generalmente mayor en el fondo, donde se puede observar un incremento en la demanda de oxígeno, sedimentos anóxicos, producción de gases tóxicos, cambios en las comunidades, disminución de la biodiversidad del bentos, desarrollo de especies resistentes a la contaminación que pueden resultar dañinas para las especies cultivadas y blooms de fitoplancton, entre otros.
  
Continua el protocolo, exponiendo los problemas derivados del uso indiscriminado de antibióticos para controlar y prevenir enfermedades de los peces en granjas costeras, lo cual ha dado como resultado en ciertas ocasiones al desarrollo de comunidades microbianas resistentes a los antibióticos, habiéndose descrito cambios medioambientales asociados al uso de medicamentos en acuicultura, como cambios cualitativos y cuantitativos en la flora microbiana, efectos tóxicos en los organismos salvajes, desarrollo de defensas bacterianas en patógenos de los peces y transferencia de resistencia antibacteriana a patógenos humanos.
  
Igualmente el protocolo incide en los problemas derivados del uso de agentes químicos como los pesticidas o los antiincrustantes como elementos contaminantes del medio marino, que pueden alterar gravemente el ecosistemas al resultar tóxicos para la vida marina y la especie cultivada, lo cual, a través de su consumo, puede convertirse en un peligro para la salud humana. Además, hay que añadir a todo ello la carga orgánica debida a la limpieza periódica de las incrustaciones orgánicas de las jaulas.
  
Respecto a criterios de instalación de jaulas el protocolo determina preferencias por áreas con buena renovación de aguas con corrientes que favorezcan la dispersión difusión y mezcla de los residuos, evitando para la actividad lugares cerrados con poca renovación de agua. Igualmente propone ubicaciones profundas con al menos doble profundidad que la longitud de los paños de las jaulas.
  
Respecto a la competencia de usos establece que se deben evitar los usos poco o nada compatibles con la acuicultura como los vertidos, áreas protegidas, el turismo las playas, la pesca y el marisqueo, el baño o la navegación, entre otros. Finalmente la elección se debe realizar sobre la base de proteger la biodiversidad de comunidades de interés o especies protegidas.
  
La planta proyectada no cumple objetivamente los criterios de elección de emplazamientos que contempla el protocolo JACUMAR.
  
El problema concreto de la deposición sobre el fondo de miles de toneladas de excrementos, a medio plazo, es tratado en el Estudio de Impacto como un efecto limitado a una distancia máxima establecida en base a un modelo matemático teórico escasamente contrastado. La importancia de la distancia de dispersión de los excrementos producidos, elemento principal para la caracterización favorable o desfavorable del proyecto en el proceso de evaluación ambiental, hace que la fórmula descrita sea determinante en este proceso. Sin embargo esta fórmula que no es un modelo suficientemente contrastado y tiene algunas deficiencias que solamente le permiten reflejar una aproximación al complejo problema de la dinámica sedimentaria de los fondos marinos costeros.
  
Aplicada al caso concreto el modelo teórico aportado determina una distancia máxima de 272 metros de la instalación para el depósito definitivo de los excrementos producidos, considerando dicha distancia como si se tratara de una barrera física definitiva y permanente en el tiempo.
  
Esta distancia es un dato más que no puede considerarse como una barrera física permanente de la totalidad de los residuos generados. Entre otras cuestiones este modelo no incluye coeficientes de seguridad en caso de situaciones especiales como temporales, no recoge las consecuencias que pudiera tener las modificaciones de las variables introducidas, por ejemplo la utilización de piensos de diferente densidad, no incluye los efectos del oleaje variable, ni tampoco incorpora el problema derivado la composición de los piensos ya que esta fórmula considera que al pienso un compuesto homogéneo donde sus distintos elementos tienen la misma densidad y solubilidad. Evidentemente esto no es así, por lo que las distintas fracciones del pienso tendrán un comportamiento diferente en función de sus características y consecuencia de ello distinta capacidad de ser transportados por el agua. La dificultad para determinar la distancia a la cual serán traslocados los residuos se incrementa por que los piensos utilizados para este tipo de cultivo se encuentran en constante evolución y además incluyen productos aditivos, medicamentos y otras sustancias.
  
Las incógnitas que se plantean para la evaluación ambiental de esta actividad confluyen con la existencia de un entorno marino muy sensible con notables valores naturales.
  
Especialmente importante es la afección paisajística que generará el conjunto de jaulas en la bahía de Moraira, que será muy visible dado que la costa se eleva sobre la bahía, constituyendo una afección visual permanente para una importante área residencial turística.
  
Ello aconseja, como mínimo aumentar la distancia de esta instalación a la costa, la rotación de las jaulas y la adopción de sistemas de gestión y racionalización en la distribución de los aportes de sustancias al cultivo.
  
Consideraciones socioeconómicas.
  
Para el desarrollo de este proyecto, que supone incrementar en 1000 Toneladas anuales, la producción piscícola de dorada y lubina en cría intensiva incorporando esta producción a un mercado sobre el cual están detectándose problemas de sobreproducción y generación de excedentes, la empresa Moraira Acuicultura, SL, entidad mercantil privada de reciente creación, requiere una concesión de dominio público marítimo de 185.000 metros cuadrados en un lugar de extraordinaria importancia ecológica y paisajística para su ocupación física mediante jaulas de cultivo, en un lugar de extraordinaria importancia ecológica y paisajística convirtiendo la zona afectada en un sistema natural en el cual depositar hasta 1.900 toneladas anuales de desechos sin gestión ni tratamiento previo.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.g.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Estimar desfavorable, a los efectos ambientales, el proyecto de granja marina para dorada y lubina a desarrollar en el litoral de Benissa por Moraria Acuicultura, SL, en su ubicación propuesta, debido a que dicha actividad liberará en el entorno próximo de la costa, sin control ni tratamiento previo una importante cantidad de residuos orgánicos, generando un riesgo de contaminación de las aguas y los fondos marinos y como consecuencia la degradación ambiental progresiva de un sistema litoral de extraordinaria importancia ecológica y paisajística.
  
2. Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
3. Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 9 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 332/03-AIA
  
Promotor: Mijorpas SL.
  
Autoridad sustantiva: Dir. Territorial de Industria y Energía (minas) Alicante
  
Objeto del proyecto: Cantera ?Cuatro Caminos-
  
Localización: término municipal de Villena (Alicante)
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del presente proyecto es la apertura de una cantera y según parece entenderse se va ubicar una planta de tratamiento de Residuos de la Construcción y Demolición y el relleno mediante los materiales de rechazo de dicha planta.
  
La actividad objeto de la evaluación está localizada en el Paraje Cabreras, y en concreto en la parcela 5 del polígono 40 del término municipal de Villena (Alicante). Dicha parcela ocupa unas 7 Has, de las cuales, 6 se dedicarán a la explotación y en el resto de la superficie se va a instalar la planta de reciclaje.
  
En la documentación presentada no se informa de la profundidad de la explotación, aunque se comenta que la explotación se va a llevar a un ritmo de forma que la vida útil es de 12 años, y parece ser que se procederá a al restauración de forma simultánea.
  
Procedimiento administrativo
  
En fecha de 20 de junio de 2002 tuvo lugar entrada la documentación correspondiente al estudio de impacto ambiental y proyecto de explotación de áridos denominada ?Cuatro Caminos- e instalación de la planta de machaqueo para tratamiento y reciclaje de productos de desmonte y derribos en el paraje de cabreras en el término municipal de Villena, la cual fue devuelta al promotor en fecha de 28 de junio de 2003 para que la tramitase mediante el órgano sustantivo que debe aprobar dichas actividades, ya que el promotor no puede solicitar el tramite de declaración de impacto ambiental.
  
En fecha de 11 de noviembre de 2002 se recibió de nuevo la documentación por parte de la Dirección Territorial de Industria y Energía de Alicante, por lo que se abrió expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, con referencia 399/02-AIA. Dicho expediente fue devuelto mediante resolución de fecha de 6 de febrero de 2003, dado que en dicha documentación no aparece ninguna referencia al LIC (Lugar de Interés Comunitario) de la Sierra de Salinas y, por otro lado, la descripción del proyecto de explotación y Plan de restauración es insuficiente.
  
En fecha de 13 de junio de 2003 se recibió escrito de la Dirección Territorial de Industria y Energía de Alicante en relación con dicha cantera y como contestación a la resolución de 6 de febrero de 2003, a la cual se ha hecho referencia previamente. Por lo que se remite el estudio de impacto ambiental. En fecha de 30 de junio de 2003 se procede a la devolución de dicha documentación dado que revisada la misma sigue presentando gran parte de las deficiencias observadas en el expediente 399/02-AIA, y por otro lado existen contradicciones en la descripción del medio y la restauración propuesta, la cual es inaceptable desde el punto de vista ambiental.
  
En 4 de julio de 2003 se recibe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante la misma documentación que se presentó en fecha de 13 de junio de 2003 por la Dirección Territorial de Industria y que había sido devuelta en fecha de 30 de junio de 2003, por lo que se procedió de nuevo a la Devolución de la misma en fecha de 14 de julio de 2003.
  
En fecha de 22 de septiembre de 2003 tuvo lugar entrada de la documentación denominada Estudio de Impacto Ambiental y Plan de restauración de la Cantera ?Cuatro Caminos- ubicada en el paraje Cabreras del término municipal de Villena, tramitada mediante escrito de la Dirección Territorial de Industria y como contestación a la Devolución de Documentación de fecha de 30 de junio de 2003, por lo que se remite un nuevo estudio de impacto ambiental.
  
Consideraciones legales
  
Dicha parcela está incluida dentro de la LIC de la Sierra de Salinas, por lo que habrá de tenerse en cuenta los aspectos ambientales que han motivado la inclusión de dicha zona en la propuesta para ser incluida en la Red Natura 2000.
  
Independientemente de las posibles afecciones ambientales que no han sido consideradas en el estudio de impacto ambiental, pese a haber sido puesto de manifiesto la existencia de dicho LIC en la primera ampliación de la documentación que se realizó, también deberá comprobarse la compatibilidad urbanística de dicha parcela para llevar a cabo dicha actividad.
  
Consideraciones ambientales
  
Analizada la documentación aportada del estudio de impacto ambiental, se aprecia que dicha documentación no cumple los requisitos mínimos establecidos en el decreto 162/1990 de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
El inventario de ambiental muy pobre; no se ha realizado un análisis del entorno, omitiendo que dicha parcela está dentro de la zona catalogada como Lugar de Interés Comunitario de la Sierra de Salinas y, por consiguiente, no se han tenido en cuenta las medidas correctoras para preservar dicho entorno.
  
La descripción del proyecto de explotación de la extracción solicitada y plan de restauración sigue siendo insuficiente; no queda claro cual es el plan de restauración propuesto, no se aporta ningún plano de la topografía con el estado actual ni de explotación ni de la restauración propuesta, no se justifica cómo se nivelará la superficie ni la naturaleza de dichos materiales.
  
No se aporta ningún proyecto de la planta de reciclaje ni del vertedero con el que se procederá al supuesto relleno del hueco generado en la extracción, aunque este aspecto es contradictorio como ya se indicó en la devolución previa, pues los planos de la topografía final no muestran dicha restitución topográfica.
  
En cualquier caso las restauraciones se han de llevar a cabo de forma que la topografía resultante quede totalmente adaptada e integrada en su entorno, mientras que la propuesta realizada en la presente explotación parece resultar un hueco justo en la llanura que comienza en la ladera de la Sierra de Salinas, rompiendo la morfología existente y con un fuerte impacto visual desde la misma.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto de explotación de la cantera ?Cuatro Caminos- constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el Anexo I apartado 3 C-1) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitage, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Estimar Desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de cantera ?Cuatro Caminos- y su restauración así como de la planta de reciclaje de residuos de la construcción y demolición, dado que la documentación presentada no ha subsanado las deficiencias puestas de manifiesto en las reiteradas devoluciones que ha sufrido dicho proyecto y resultando que la propuesta en la documentación existente es inviable desde el punto de vista ambiental.
  
2. Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
3. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 27 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 434/2002-AIA
  
Título: Homologación Modificativa del suelo apto para urbanizar industrial de las Normas Subsidiarias de Planeamiento.
  
Promotor: Ayuntamiento de Buñol
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: Al este del término municipal, próximo al límite con el término municipal de Chiva, y a ambos lados de la autovía Madrid-Valencia.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Diferenciar las determinaciones del planeamiento que tienen el carácter de ordenación estructural de aquellas que tienen el carácter de ordenación pormenorizada en el ámbito del suelo apto para urbanizar industrial, redelimitando dicho suelo mediante la exclusión de suelo actualmente clasificado como apto para urbanizar y la inclusión de suelo no urbanizable, y sectorizando el ámbito del proyecto para posibilitar la ordenación pormenorizada de dicho suelo.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La zona objeto del proyecto limita:
  
- Norte: Con un cerro y con terrenos de aprovechamiento agrícola.
  
- Oeste: Con la Rambla del Gallo.
  
- Sur: Con la autovía A-3 Madrid - Valencia y con la rambla del Gallo.
  
- Este: Con terrenos de aprovechamiento agrícola.
  
II. Con el fin de hacer viable el desarrollo del suelo apto para urbanizar industrial, las modificaciones propuestas en el presente proyecto son:
  
- Reclasificar 19.500 m² de suelo apto para urbanizar industrial, ocupado por la Rambla del Gallo, como suelo no urbanizable de especial protección cauce. Asimismo reclasificar 32.000 m² de suelo apto para urbanizar industrial, ocupado por la zona de dominio de la vía de servicio correspondiente a la autovía Madrid-Valencia, que pasa a suelo no urbanizable infraestructura viaria.
  
- Contemplar las conexiones del viario municipal con las vías estatales.
  
- Se reclasifica una superficie de 203.300 m² de suelo no urbanizable a suelo urbanizable industrial, con el objeto de disponer del suelo urbanizable industrial necesario que compense la actual situación de consolidación por las industrias existentes (37,5%) y permita asumir el mayor coste de las infraestructuras por las condiciones impuestas. Se incorpora una antigua cantera de extracción de áridos situada junto a la rambla del Gallo con la intención de proceder a su restauración.
  
- Modificación del art. 226, prohibiendo el almacenamiento o tratamiento de residuos tóxicos.
  
- Sectorizar el suelo urbanizable industrial para su ordenación pormenorizada mediante plan parcial. Se definen los sectores 2, 3 y 4 de suelo urbanizable industrial. Los sectores 3 y 4 quedan separados por el trazado del Tren de Alta Velocidad. Este trazado es uno de los recogidos en el ?Estudio Informativo del Proyecto de la Línea de Alta Velocidad Madrid - Castilla La Mancha - Comunidad Valenciana - Región de Murcia, tramo Madrid/Albacete Valencia?. Aunque no se trata del trazado definitivo, se ha considerado como tal a los efectos de aplicación de la Ley de Ordenación de los Transportes Terrestres.
  
III. La superficie de suelo apto para urbanizar industrial vigente es: 749.000 m²
  
- Superficie al norte de la autovía: 709.000 m²
  
- Superficie al sur de la autovía: 40.000 m²
  
La superficie que se reclasifica como suelo no urbanizable de especial protección cauce es de 19.500 m², y la de suelo no urbanizable infraestructura viaria de 32.000 m².
  
La superficie de suelo que se reclasifica como suelo urbanizable industrial es de 203.300 m².
  
La superficie total de suelo urbanizable industrial es de 900.800 m², dividida en los siguientes sectores:
  
- Sector 2: 431.655 m²
  
- Sector 3: 356.735 m²
  
- Sector 4: 112.410 m²
  
IV. Uso global: Industrial
  
Usos compatibles:
  
- Actividades no específicamente industriales (considerados como servicios al sistema productivo) y terciario en general.
  
- Reparación y tratamientos de productos de consumo doméstico
  
- Servicios de carretera.
  
- Producción artesanal y oficios artísticos.
  
- Servicios de distribución, servicios al consumo y servicios públicos (equipamientos).
  
- Vivienda asociada al uso industrial para personal de vigilancia y conservación.
  
- Uso deportivo en instalaciones propias de la industria.
  
Usos prohibidos:
  
Se prohíbe el almacenamiento o utilización en el proceso industrial de residuos tóxicos.
  
V. En lo que respecta a la ubicación de las zonas verdes de los respectivos sectores delimitados, el estudio de impacto ambiental indica que éstas se dispondrán principalmente en la zona junto a la vía del tren (zona de reserva para el AVE), junto al cerro situado al noroeste del polígono, y en la zona lindante con la autovía A-3.
  
3. Alternativas
  
No se han presentado alternativas de proyecto. La localización de la presente actuación se justifica por la existencia de un suelo apto para urbanizar clasificado por las normas subsidiarias vigentes. Las únicas alternativas posibles serían las correspondientes a la delimitación de los límites del suelo urbanizable industrial, motivada por la exclusión de suelo apto para urbanizar industrial y por la reclasificación de suelo no urbanizable.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 16 de mayo de 2002 el Ayuntamiento de Buñol remitió Estudio de Impacto Ambiental y copia del expediente administrativo relativos al proyecto Homologación Modificativa sectorial del suelo apto para urbanizar industrial de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Buñol.
  
En fecha 24 de mayo de 2002 se requirió al ayuntamiento de Buñol la documentación mínima necesaria para incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
En fecha 25 de noviembre de 2002, el ayuntamiento remitió copia del documento de Homologación y el resto del expediente administrativo, en el que se incluía el certificado de aprobación provisional y el resultado de la información pública, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncio publicado en el DOGV nº 4.149, de 17 de diciembre de 2001.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaría del Ayuntamiento de Buñol.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 3 de junio de 2003, se solicitó al Ayuntamiento de Buñol ampliación y/o justificación de diversos aspectos de carácter ambiental, en concreto:
  
- Subsanación de discordancias en la documentación presentada.
  
- Afección a suelo forestal.
  
- Presencia de dos líneas eléctricas aéreas.
  
- Presencia de dos barrancos interiores al ámbito de la homologación.
  
- Análisis de las actividades industriales existentes.
  
- Inclusión en el ámbito de la homologación de antiguas extracciones de árido para su restauración.
  
- Ubicación de las zonas verdes.
  
- Acreditación de recursos hídricos suficientes.
  
- Afección del trazado del AVE al pozo de abastecimiento de agua identificado como PID-5.
  
- Diseño de red separativa de alcantarillado y solución para el vertido de pluviales.
  
- Ordenanza de vertido.
  
- Identificación de la entidad gestora de residuos sólidos.
  
- Tipo de gestión de los residuos de origen vegetal.
  
- Ampliación del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
- Redacción de Documento de Síntesis.
  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico.
  
- Información pública de la documentación presentada en un Diario de amplia difusión en la localidad.
  
En fecha 14 de octubre de 2003 el Ayuntamiento de Buñol, en contestación a dicho requerimiento, remitió un anexo al documento de Homologación y un estudio de impacto ambiental ampliado y corregido.
  
Informes sectoriales
  
- El expediente administrativo que acompaña la documentación técnica remitida incorpora un informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre el proyecto de referencia, a petición del Ayuntamiento de Buñol. Su contenido se resume indicando que la actuación propuesta se ajustará en todas sus fases a la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, sus reglamentos y demás disposiciones que lo desarrollen.
  
- En cumplimiento del requerimiento realizado por la Dirección General de Gestión del Medio Natural con fecha 3 de junio de 2003, el Ayuntamiento de Buñol ha solicitado a la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano el informe vinculante que debe contener el estudio de impacto ambiental sobre la posible afección del proyecto a bienes inmuebles de interés cultural, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, sin que hasta la fecha haya sido remitida copia del citado informe.
  
Afecciones legales
  
1. El estudio de impacto ambiental indica que no existen vías pecuarias afectadas por el proyecto de referencia.
  
2. La rambla del Gallo discurre por los límites oeste y sur del suelo apto para urbanizar industrial. En la actualidad, esta rambla está incluida dentro del suelo clasificado por las Normas Subsidiarias vigentes como apto para urbanizar industrial. El presente proyecto propone la reclasificación de los terrenos ocupados por la misma, de suelo apto para urbanizar a suelo no urbanizable de protección cauces. Esta rambla se emplea actualmente como paso inferior de la autovía.
  
Existe un barranco que discurre con sentido norte - sur exteriormente al ámbito del proyecto en su lado este. La zona límite de la edificación de 20 m afecta mínimamente al sector 4.
  
Para la rambla y el barranco citados, el plano nº 7: Afecciones, contempla la zona límite de la edificación de 20 m medida desde el borde del cauce que establece la Ley 6/1989, de 7 de julio, de Ordenación del Territorio. Asimismo se contempla la zona de policía de cauces de 100 m donde los usos presentes precisan de la autorización por el órgano competente. Por el contrario, en este plano no viene recogida la zona de servidumbre de 5 m medida a cada lado del cauce, zona de uso público donde se debe permitir la libre circulación de personas para realizar labores de mantenimiento y limpieza del cauce.
  
La cartografía temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte señala la existencia de dos barrancos de menor entidad que discurren interiores al suelo apto para urbanizar. Éstos no vienen recogidos en el plano de afecciones. El cauce de los mismos desaparece en algunos tramos, posiblemente con motivo de las construcciones realizadas en la zona. La documentación complementaria remitida por el Ayuntamiento reconoce la presencia de dichos barrancos, quedando recogido gráficamente el nuevo trazado propuesto para el desvío de los mismos hasta la rambla del Gallo y hasta el barranco del Bobo. Asimismo, las Fichas de planeamiento de los Sectores 2 y 3 contemplan la necesidad de canalizar y desviar dichos barrancos hasta su conexión con los barrancos citados, de acuerdo a la documentación gráfica presentada.
  
3. Existen dos líneas eléctricas aéreas afectadas por el proyecto. La primera de ellas, de 400 kv discurre interiormente al ámbito del proyecto con dirección sur - oeste. La segunda, de 66 kv discurre por el borde noroeste del sector 2. La mayor parte de este límite del sector coincide con la línea límite de la edificación de la misma, aunque en el extremo más occidental la línea eléctrica penetra en el interior del sector. El plano de afecciones contempla para ambas redes eléctricas la línea límite de la edificación a 5 m a cada lado de las mismas. El estudio de impacto ambiental no recoge en su contenido la citada afección. El Ayuntamiento ha solicitado un informe a la R.E.E., en calidad de entidad explotadora de la Línea eléctrica de 400 kv, sobre la zona de protección de la misma.
  
4. En lo que respecta a la afección al Patrimonio, el estudio de impacto ambiental indica que no se han detectado elementos arquitectónicos de interés, yacimientos arqueológicos ni monumentos catalogados.
  
Se propone como medida correctora la obligación de la empresa adjudicataria de notificar a las autoridades competentes cualquier aparición de restos que pudiera darse durante los movimientos de tierras.
  
Tal y como se ha indicado en el apartado anterior, el Ayuntamiento de Buñol ha solicitado el correspondiente informe a la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El estudio de impacto ambiental indica que la zona objeto del proyecto se encuentra situada sobre materiales cuaternarios, definidos por un cono de deyección compuesto por arcillas rojas con cantos subrredondeados. Se indica que aparece en el centro del sector una zona caracterizada por acumulación de limos de vertiente compuestos por limos carbonatados con cantos angulosos.
  
La zona objeto del proyecto presenta una topografía prácticamente llana, con una ligera pendiente en dirección Noroeste-Sureste, siendo destacable, como relieve de importancia, la presencia de unos huecos de antiguas extracciones junto al barranco del Gallo, que quedan incorporados al ámbito de la homologación con el fin de proceder a su restauración.
  
El emplazamiento se ubica dentro del sistema acuífero de Buñol - Cheste, perteneciente al subsistema de Buñol - Casinos del sistema nº 53 denominado ?Medio Turia?. La red hidrográfica pertenece a la cuenca del río Turia.
  
En relación con el tipo de materiales que encontramos en el ámbito del proyecto, el estudio de impacto ambiental indica que la zona del proyecto presenta un riesgo medio a la contaminación de las aguas subterráneas, coincidiendo con lo dispuesto en la Cartografía Temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte.
  
Con el fin de minimizar los impactos ambientales del proyecto sobre el factor suelo, el estudio de impacto ambiental propone, como medidas correctoras, el correcto almacenamiento de materiales de obra y de las tierras extraídas, la adecuación de las actividades industriales a las disposiciones legales vigentes en materia de residuos, tramitando su eliminación de manera correcta, y la prohibición de almacenar residuos potencialmente contaminadores sin la adopción de medidas cautelares adecuadas. También se propone la reutilización de la capa de tierra vegetal superficial en las nuevas zonas ajardinadas del proyecto.
  
2. El estudio de impacto ambiental indica que se trata de una zona antropizada, donde la vegetación actual aparece en forma de cultivos, principalmente almendro y vid. También se apunta que en el norte del sector aparecen zonas de matorral de densidad baja, compuesto, entre otros, por romero y tomillo. Se afirma que debe considerarse una afección limitada sobre la vegetación, puesto que la existente en los terrenos incluidos en el ámbito del proyecto se encuentra ampliamente representada en la comarca y en la zona próxima al área de estudio. Respecto de la existencia de zonas de carácter forestal en los sectores 2 y 3, las fichas de planeamiento de dichos sectores expresan que las citadas zonas tendrán la calificación de zonas verdes, preservando así la vegetación autóctona existente. El barranco del Gallo, que pasa a tener la calificación de suelo no urbanizable protegido, carece de vegetación natural en el tramo que configura el límite oeste de la homologación.
  
En lo que respecta a las especies vegetales a introducir en las zonas verdes, el estudio de impacto ambiental propone la conservación del arbolado existente y potenciar su crecimiento en altura, y la no introducción de especies vegetales exóticas. Asimismo, se propone la plantación de especies frondosas de porte arbóreo, con el fin de reducir el impacto de la actuación.
  
3. Respecto de la fauna presente en el ámbito del proyecto, el estudio de impacto ambiental indica que el estado de deforestación de la zona y su elevado grado de antropización, limitan la presencia de numerosas especies. En lo que respecta a la fauna terrestre, se afirma que no existen especies catalogadas como de especial interés o en peligro de extinción. Se citan diversas especies de avifauna presentes en la zona. Se afirma que el desarrollo de la actuación propuesta originará un desplazamiento de la fauna que habita en los terrenos afectados hacia los campos y entorno de las proximidades, pues se trata de zonas con las mismas características.
  
4. El estudio de impacto ambiental aporta una clasificación climática de la zona, adjuntando una tabla con datos sobre temperaturas, humedad, precipitaciones, etc.
  
No se ha realizado una descripción del régimen de vientos dominantes en la zona, más aún cuando existen en el ámbito de la homologación y en sus inmediaciones actividades potencialmente generadoras de emisiones atmosféricas contaminantes, tales como gases y polvo.
  
Con el fin de minimizar o eliminar los impactos ambientales sobre la atmósfera originados por las emisiones de polvo, ruido, gases, vibraciones y olores, se proponen diversas medidas correctoras, tales como mantenimiento en buen estado de los vehículos y maquinaria utilizados en fase de construcción, la realización de riegos sobre caminos y depósitos de materiales para evitar la formación de nubes de polvo y su afección sobre las zonas colindantes, especialmente sobre la autovía Madrid - Valencia. También se indica que las actividades industriales se ajustarán a la legislación vigente en materia de calidad atmosférica. Se hace referencia al cumplimiento de los artículos 60, 61, 62 y 63 de las ordenanzas municipales de Buñol, que tratan de criterios de calidad el aire. También se cita que en aquellos aspectos relativos a ruidos y vibraciones no regulados por la normativa municipal, se recomienda la adopción del Modelo de Ordenanza Municipal sobre prevención de la Contaminación Acústica (Protección contra ruidos y vibraciones), editada por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
El estudio de impacto ambiental indica que el área de actuación no posee riesgo de inundación. Se indica que dicho riesgo se produce fuera de la actuación, al este de la misma, donde confluyen la rambla del Gallo con algunos de sus barrancos afluentes. En la visita de campo se observa la existencia de una zona inundable en la confluencia de la rambla del Gallo y el vial de acceso al polígono industrial El Llano en su extremo sudoeste. Esta zona, que no viene contemplada como zona con riesgo de inundación por la Cartografía Temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte, así como por el PATRICOVA, limita con parte del sector 2 definido en el presente proyecto. En esta zona, situada al sur de la autovía, se halla una actividad que posee acopios de materiales intrusos en la zona de servidumbre de la rambla y en la zona con riesgo de inundación citada.
  
5. La captación para el abastecimiento de agua destinada al uso industrial se realiza en el pozo Vallejo, emplazado en el cerro que limita el suelo industrial por el norte. Junto a dicho pozo se ha construido un depósito regulador del suministro de agua, existiendo suelo suficiente para posibles ampliaciones. El estudio de impacto ambiental afirma que debido a las características del acuífero de la zona, puede estar sometido a una sobreexplotación zonal, lo que puede suponer la adopción de medidas de racionalidad del consumo por las actividades industriales.
  
Se propone el establecimiento de techos máximos de abastecimiento para el uso industrial, en función de la capacidad del acuífero zonal y las extracciones actuales. También se recomienda la adopción de medidas generales a escala municipal de ahorro en el consumo de agua, mediante las cuales las empresas deban adoptar medidas de reutilización y/o recuperación de las aguas de proceso.
  
La documentación complementaria remitida con posterioridad justifica la innecesariedad de acreditar la existencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes en la fase de planeamiento que representa el documento de homologación, posponiendo dicha justificación al momento de la solicitud de la cédula de urbanización.
  
6. Respecto de la depuración de las aguas residuales, con el fin garantizar la depuración de las aguas residuales generadas en el sector 2, se contempla una ampliación de 4.000 m² de la estación depuradora existente (El Llano) al servicio del polígono industrial del mismo nombre, con una superficie actual de 6.000 m². También se establece una reserva de suelo de 8.000 m² para la construcción de una segunda estación depuradora (La Solana), al servicio de los sectores 3 y 4. El colector de aguas residuales del sector 2 conectará con el colector del polígono El Llano, ampliando su sección si fuera necesario. Paralelo a la autovía se prevé un colector para conectar el sector 3 con la estación depuradora de la Solana. Estas reservas de suelo dotacional adscrito para la ampliación de la depuradora de El Llano y para la construcción de la nueva depuradora de la Solana vienen incluidas en las fichas de planeamiento de los respectivos sectores a los que dan servicio. Asimismo, el documento de homologación indica que la primera programación de cada sector deberá contemplar la obtención del suelo y la ejecución de la ampliación o nueva construcción de la estación depuradora correspondiente.
  
En la visita de campo realizada se comprobó que la EDAR del polígono El Llano no funcionaba adecuadamente, estando parte de la estación depuradora fuera de servicio. En materia de evaluación ambiental es necesario mencionar que resulta tan importante disponer del suelo para la construcción de dicha infraestructura, y que ésta se encuentre construida en el momento de entrada en funcionamiento del polígono industrial, como que su funcionamiento sea el adecuado, garantizando una total depuración de las aguas residuales tratadas en la misma.
  
Queda prohibido el empleo de pozos o zanjas filtrantes como método para la eliminación de efluentes, así como el vertido directo al terreno de las aguas residuales. Las fichas de planeamiento de los sectores 2, 3 y 4 expresan que se proyectará red de saneamiento separativa en cada uno de ellos.
  
Se indica que el ayuntamiento de Buñol dispone de una Ordenanza municipal de vertidos a la red de alcantarillado. Se recogen en una tabla las concentraciones límite de diversos contaminantes según la citada ordenanza y según el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, editado por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
7. En lo que respecta a la gestión de residuos, el estudio de impacto ambiental indica que los residuos sólidos urbanos generados en el municipio son retirados por GIRSA. Asimismo se expresa que los residuos de obra generados serán trasladados a vertedero controlado de inertes. Se propone como medida correctora la necesidad de presentar los justificantes de aceptación de los residuos por parte del centro de tratamiento para los residuos de obra. Este requisito se establece como imprescindible en la fase de autorización.
  
El anexo al estudio de impacto ambiental afirma que los residuos de origen vegetal afectados por las obras de urbanización serán empleados preferentemente en la generación de leña o compost, potenciando en cualquier caso la reutilización de la vegetación existente en las nuevas zonas verdes.
  
8. En lo relativo al paisaje, el ámbito del proyecto muestra la presencia de diversas actividades industriales de grandes dimensiones que, unido a la presencia de la fábrica de Cemento y la gran concentración de elementos viarios, hacen que este espacio vea reducida su valoración estética. Existe una gran percepción del sector desde la autovía Madrid - Valencia.
  
El estudio de impacto ambiental concluye que se trata de una zona de muy baja calidad estética, en la que la presencia de infraestructuras y usos condiciona de manera importante el paisaje.
  
Como se ha comentado con anterioridad, se pretende minimizar el impacto paisajístico de la actuación mediante el diseño de las zonas verdes y la plantación de especies vegetales frondosas.
  
9. Con la nueva delimitación del ámbito inicial del suelo apto para urbanizar, se incorpora al mismo una zona ocupada por unas antiguas extracciones de áridos con desmontes verticales de hasta 20 m, con el fin de proceder a su restauración. El estudio de impacto ambiental no describe las características de los huecos existentes, ni los métodos ni materiales a emplear en su restauración, aunque si que se indica que su destino será el de zona verde, al tratarse de una zona de relleno y estar situada en la zona de protección del barranco.
  
10. El estudio de impacto ambiental concluye en la valoración de impactos, que si se adoptan todas las medidas correctoras propuestas, la actuación será compatible desde el punto de vista ambiental. No obstante, será necesario un estricto control para minimizar los impactos ambientales derivados de la fase de funcionamiento.
  
11. El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto contempla el seguimiento a realizar durante las fases de construcción y de funcionamiento. En la primera de ellas se proponen diversas medidas para el control de la contaminación de los acuíferos y suelo por el vertido de grasas y aceites, el control del aumento en los niveles de contaminantes atmosféricos, control de la aparición de procesos erosivos y recuperación de la tierra vegetal retirada, probabilidad de hallazgos arqueológicos y paleontológicos de interés científico, y la alteración de accesos al sector y vías de comunicación colindantes. En la fase de funcionamiento se opta por el control ambiental en la fase de obtención de la licencia de actividad así como por el control y seguimiento de las obligaciones ambientales de cada una de ellas. Se adjuntan unas tablas donde se indican los mecanismos de control de las medidas correctoras propuestas y la periodicidad de los controles a realizar, así como un listado con las referencias legislativas que resultan de aplicación.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Homologación Modificativa del suelo apto para urbanizar industrial de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Buñol (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Buñol, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Se deberá presentar ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el informe solicitado a la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano sobre la posible afección del proyecto a bienes inmuebles de interés cultural.
  
II. En el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte). No obstante, a este respecto, en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
III. Previamente a la aprobación definitiva del Plan Parcial que desarrolle pormenorizadamente el sector 2, el Ayuntamiento de Buñol deberá remitir a la Dirección General de Gestión del Medio Natural una copia del citado documento así como un proyecto de restauración de la antigua cantera inclusa en el ámbito de dicho sector, junto con una copia de la autorización del mismo por el órgano competente, a los efectos de que se emita por parte de esta Dirección General una Resolución sobre la idoneidad de la solución propuesta en relación con la ordenación urbanística de dicho sector. Esta exigencia deberá quedar recogida en la ficha de planeamiento de dicho sector.
  
IV. En lo que respecta al desvío de los barrancos interiores al ámbito objeto de la Homologación, las fichas de planeamiento de los sectores 2 y 3 deberán contemplar la necesidad de obtener un informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la idoneidad del nuevo trazado propuesto y la solución constructiva planteada al efecto.
  
V. Asimismo, las fichas de planeamiento de los sectores 2 y 3 deberán contener la condición de que los planes parciales que desarrollen pormenorizadamente dichos sectores contemplen la afección que supone la presencia de la línea eléctrica de 400 kv, en cuanto a la limitación para determinados usos y construcciones en la zona de protección de la misma.
  
VI. El Programa de Vigilancia Ambiental debe contemplar la realización de un seguimiento sobre el adecuado funcionamiento de las estaciones depuradoras de aguas residuales contempladas en el documento de homologación, es decir, de la EDAR del polígono El Llano así como de la ampliación prevista para dar servicio al Sector 2, y de nueva EDAR prevista al norte de la Autovía Madrid-Valencia.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 465/00-AIA
  
Título: Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso.
  
Promotor: SALVADOR CANO VERDEJO.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Monóvar.
  
Localización: Paraje Camino de Hondón. Ctra. CV-83 de Elda a Pinoso km 5,8. Monóvar. Alicante.
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la instalación de un desguace de vehículos fuera de uso-automóviles.
  
La actividad consiste en la compra de vehículos averiados o accidentados, dados por las compañía aseguradoras como ?siniestro total?, para proceder a desguazarlos y vender a los talleres de vehículos-automóviles, las piezas en buen estado. El material no vendible y metálico se le facilitará a las industrias siderometalúrgicas para su fundición. Las partes de los vehículos potencialmente contaminantes como baterías, neumáticos y aceites lubricantes, serán recogidas por empresas especializadas.
  
La industria se sitúa en Suelo No Urbanizable, ocupando una superficie de 17.743 m², distribuida en la siguientes parcelas:
  
- Zona de recepción y almacenamiento de vehículos: 2.689 m²
  
- Zona de descontaminación: 1.350 m²
  
- Zona de almacenamiento de vehículos ya descontaminados: 4.832,5 m²
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 23 de octubre de 2000, el Servicio Territorial de Urbanismo y Ordenación del Territorio de la COPUT remitió el Proyecto de Actividad, y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el informe favorable sobre la implantación de la actividad, por parte del Ayuntamiento de Monóvar.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, ha sido sometido a información pública durante el plazo de un mes en el Servicio de Urbanismo y Ordenación Territorial de Alicante, mediante anuncio publicado en el BOP de Alicante de fecha 2 de enero de 2002, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la Declaración de Interés Comunitario para la instalación de un Desguace de automóviles. Estación de Transferencia de Residuos No Peligrosos, otorgada por el Ayuntamiento de Monóvar. Igualmente, deberá obtener el Permiso de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, elaborado por la Entidad de Saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La actividad estudiada se encuentra dentro de un paisaje de agrosistema extensivo y abierto ?concretamente de cultivo de vid-, es decir, que ha estado afectado directa y prolongadamente por la intervención humana, por lo que se conserva muy poco de su estado natural original.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
El impacto sobre la hidrología subterránea es el más importante de los tratados en el Estudio, ya que este se puede producir por un vertido incontrolado de residuos peligrosos, y por la infiltración de lixiviados de dichos residuos por el arrastre del agua de lluvia.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado entre otras las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista.
  
- Se deberán almacenar los vehículos a ras de suelo, de forma que no superen las dos alturas y la incidencia visual desde la carretera quede minimizada. Al mismo tiempo, se colocarán pantallas visuales vegetales, de hoja persistente, que obstaculicen la visión del parque móvil almacenado.
  
- Para evitar la posible contaminación de las aguas subterráneas o superficiales, de los posibles derrames que pudieran originarse, la zona donde se depositan los vehículos recogidos, dispondrá de un pavimento impermeable y un sistema de recogida de derrames (pendientes hacia arqueta estanca); un sistema de recogida de aguas de lluvia (dispositivos de decantación); un tratamiento de aguas, incluida la de lluvia (separador de aceites y grasas).
  
- La zona de almacenamiento de residuos peligrosos contará con contenedores independientes y estancos para almacenar baterías y filtros de aceite usados. Asimismo contará con depósitos independientes y estancos para almacenar los fluidos de los vehículos fuera de uso, tales como: aceites usados, combustibles, anticongelantes, líquidos refrigerantes y líquidos de frenos.
  
- Las aguas residuales urbanas que puedan generar las instalaciones sanitarias con que cuente la actividad serán conducidas a una fosa séptica, la cual cumplirá todos los requisitos técnicos de impermeabilidad y estanqueidad aplicable.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Se realizará una inspección visual periódica del estado del pavimento impermeabilizante.
  
- Se revisará periódicamente el estado de los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos, comprobando que no existen defectos estructurales ni fugas.
  
- Se realizará un mantenimiento periódico adecuado de las redes de drenaje y los sistemas de recogida y tratamiento de aguas pluviales y derrames (dispositivos de decantación y separación de grasas).
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I, y 3-f) del Anejo II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la apertura de un desguace de vehículos fuera de uso, promovido por Salvador Cano Verdejo, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los residuos gestionados, por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
2. Deberá preverse una zona en el interior de la nave industrial destinada únicamente al almacenamiento en tránsito de los residuos peligrosos recogidos por error y los producidos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.
  
3. En las zonas destinadas a la recepción, clasificación y agrupamiento, acondicionamiento y almacenamiento temporal de los diversos residuos, se contará con una solera impermeable.
  
4. Deberá implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos.
  
5. Deberá instalarse una arqueta separadora de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes de la conexión final de la conducción de aguas pluviales de escorrentía.
  
6. Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Monóvar.
  
7. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.
  
8. Periódica vigilancia de las instalaciones en general para, en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.
  
9. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
11. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML