Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5771, del 27-05-2008 (2008/6544)

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Salzadella, Monòver, Alfarrasí, La Vall d'Uixó, Altura, Alacant i Benicarló.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5771

Data del DOGV
:   27-05-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/6544

CVE


Data del document
:   07-05-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Salzadella, la](javascript:void(0))
    * [Alfarrasí](javascript:void(0))
    * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [Monòver](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de La Salzadella, Monòver, Alfarrasí, La Vall d'Uixó, Altura, Alacant i Benicarló. [2008/6544]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 067/06-AIA La Salzadella, 118/05-AIA Monòver, 127/03-AIA Alfarrasí, 060/05-AIA La Vall d'Uixó, 094/05-AIA Altura, 256/05-AIA Alacant, i 232/06-AIA Benicarló.  
València, 7 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 67/06-AIA  
Títol: Ampliació de granja porcina d'encebament  
Promotor: Cèsar García Sospedra  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Salzadella (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina   
Localització: Partida Sant Albert, polígon 5, parcel·les 508 i 509, del terme municipal de la Salzadella (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una granja porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació, emplaçada en una parcel·la de 5.812 m² de superfície, està constituïda per una única nau de capacitat per a 1.020 places, que constitueix una superfície construïda de 960 m², i que es vol ampliar amb la construcció d'una segona nau de 560 m² amb capacitat per a 720 porcs d'engreixament més; sent la capacitat total de l'explotació, després de l'ampliació, de 1.740 porcs.   
Els porcs entraran en la granja amb uns 15-18 kg de pes aproximadament, i romandran en l'explotació fins a aconseguir els 90-100 kg on estaran uns cinc mesos en la nau d'encebament; es realitzaran dos cicles anuals, i el sistema de reposició es realitzarà de manera que prèviament a l'entrada d'un cicle s'efectuarà la retirada dels anteriors.   
La nau que s'ha de construir, de planta rectangular, estarà recorreguda longitudinalment per dos canals de dejeccions; en les quals es recolliran les aigües residuals, formades pels orins, excrements i aigua de neteja que s'hi genere; romanent en aquests fins a la seua extracció. En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala que no es produiran residus sòlids ja que les dejeccions sòlides són eliminades en la mescla de purins. Aquestes canals seran de solera i parets de formigó en massa, completament estanques i recobertes per l'interior d'aquestes amb pintura impermeabilitzant.   
Les canals es buidaran periòdicament, per mitjà d'una cisterna extractora de llots, i podran tenir dues destinacions diferents tal com s'assenyala en l'estudi. Podran ser utilitzats com a adob orgànic en finques rústiques, se soterraran ràpidament i s'evitarà la proximitat a nuclis urbans, vies de comunicació i pous o capes freàtiques; o bé, i en funció de les possibles necessitats que s'hi presenten, podran portar-se a la planta de tractament de purins municipal.  
Respecte a la capacitat total d'emmagatzemament de l'explotació, aquesta és de 1.140 m³/any (640 m³ de capacitat de la nau existent, i 500 m³ de la nau que s'ha de construir). Atés que la producció de purí és de 4.350 m³/any; l'equivalència resultant, pel que fa a la capacitat total de magatzematge, és de 3,19 mesos.   
Per a una capacitat de 1.740 porcs el nitrogen produït serà de 16.615 kg de N. Per la qual cosa la superfície mínima de cultiu necessària per a l'aplicació d'aquest serà de 74,20 ha. S'adjunta en l'estudi els compromisos d'acceptació dels purins per part dels propietaris de les finques agrícoles, com també la identificació i localització d'aquestes.   
Per a l'eliminació de cadàvers, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental que l'Ajuntament de la Salzadella té subscrit un conveni amb una empresa autoritzada d'Almassora per a la retirada dels animals morts; i es disposa de recipients estancs per al trasllat als depòsits de l'empresa.  
L'aigua que s'utilitza en la granja prové de la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
El 3 de març de 2006, l'Ajuntament de la Salzadella remet l'expedient compost per l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat, certificat de l'exposició pública i còpia de la publicació del projecte en el BOP.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 12, de 28 de gener de 2006, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
El 16 de maig de 2006 se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament de la Salzadella, ampliació de documentació referent als aspectes següents:   
- Informe de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports; com també còpia de l'expedient municipal.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge. Així mateix, atés que la procedència de l'aigua per a l'explotació s'obté del subministrament de la xarxa municipal, haurà d'aportar-se còpia del contracte de proveïment i de l'últim rebut que justifique el pagament d'aquesta.   
- La superfície agrícola on s'aplicaran els purins com a adob orgànic haurà de justificar-se amb la presentació de cèdula de propietat, pla cadastral i contracte firmat per cada un dels propietaris on s'aplicarà el purí, havent de considerar a més, que en la cèdula cadastral haurà de reflectir-se el tipus de cultiu de cada una de les parcel·les.   
- Còpia del contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte.  
En data 20 de juny de 2006, l'Ajuntament de la Salzadella remet documentació complementària relativa a:   
- Informes de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i de la Direcció Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Còpia de l'expedient municipal.  
- Escrit de sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sol·licitant informe favorable per disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua; indicant-se que el consum anual corresponent a una capacitat de 1.740 porcs, realitzant dos cicles anuals, és de 3.480 m³ anuals.  
- Certificat de la Sociedad Fomento Agrícola Castellonense SA (FACSA), concessionària del Servei municipal d'aigües potables de l'Ajuntament de la Salzadella, subscrit a data 10 de març de 2006; referent a l'existència de subministrament d'aigua potable; còpia del contracte de proveïment d'aigua, i l'últim rebut que en justifica el pagament.  
- Cèdules de propietat dels propietaris on s'aplicarà el purí, pla cadastral i contracte d'acceptació firmat per cada un d'ells.   
- Certificat emés pel secretari de l'Associació d'usuaris de casetes de recollida de cadàvers de bestiar no boví de la província de Castelló, relatiu a l'assegurança de retirada de cadàvers d'animals que el promotor té subscrit amb l'esmentada empresa.  
- Estudi d'afecció al patrimoni cultural valencià de la granja porcina, realitzat per un tècnic i visat pel col·legi professional corresponent en data 5 de juny de 2006.  
Informes sectorials  
- L'expedient municipal remés està constituït pels informes següents:  
- Informe sanitari favorable del veterinari oficial.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informació pública i resultat de les al·legacions.  
- Informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, subscrit en data 29 de juliol de 2005, en el qual s'indica:   
- Basant-se en el Reial decret 324/2000, sobre l'ordenació de les explotacions porcines i a la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, pot autoritzar-se l'ampliació si no se superen els límits de capacitat i si no es redueix la distància actual a les explotacions porcines existents en un radi de 1.000 metres.  
- Segons l'article 5, del Reial decret 324/2000, i l'article únic del RD 3483/2000, l'explotació resultant ha de disposar de:   
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.  
- Encerclat de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).   
- Disposició d'utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.   
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre d'aquestes.  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.  
- Disposició de les instal·lacions del global de l'explotació de manera que es complisquen els requisits de benestar animal establit pel RD 1135/2002, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.   
- Informe favorable previ referent al sòl no urbanitzable, del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, en el qual s'indica (a data 17 d'agost de 2005):  
- La parcel·la de referència no està cartografiada com a terreny forestal pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.   
- Segons la cartografia consultada, la parcel·la sobre la qual es pretén executar l'activitat de referència no afronta amb cap camí ramader.  
- El projecte no afecta el domini hidràulic, no està afectat pel Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre la prevenció del risc d'inundacions de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) ni pel Catàleg de zones humides.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable, segons la normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de la Salzadella no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
S'efectua una descripció de les característiques ambientals de la zona, des del punt de vista de la flora, fauna, hidrologia, paisatge i edafologia.   
No s'efectua una identificació pròpiament dels impactes, sinó que en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que valoració i quantificació dels impactes serà proporcional al compliment de les mesures correctores proposades, respecte a les instal·lacions i infraestructures sanitàries (instal·lació de gual sanitari o sistema semblant de desinfecció, pediluvi, tela antiocells en buits i finestres i tanca perimetral), i respecte al control dels residus ramaders (sistema de maneig de cadàvers i sistema de recollida i utilització dels purins). Ni tampoc s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la seua importància. Per la qual cosa el desenvolupament d'aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental ha sigut clarament insuficient; no obstant això, per les característiques del projecte, pot considerar-se, en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures sanitàries considerades en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen també les que segueixen, encara que algunes d'aquestes no s'hagen desenvolupades en l'apartat corresponent de mesures correctores, si no que es troben incloses al llarg de l'estudi, en diversos apartats d'aquest:   
- Es rodejarà tota l'explotació d'una tanca d'obra o metàl·lica de 2 metres d'alçària, amb l'objecte d'evitar l'entrada a l'explotació d'animals que puguen ser vectors de qualsevol tipus de malaltia.  
- Neteja i desinfecció de la nau d'encebament.  
- Disposar de caixa o remolc estanc per a la retirada de cadàvers.  
- Es construirà un gual sanitari en l'entrada de l'explotació, que evite l'entrada dels possibles agents patògens presents en les rodes dels vehicles que accedisquen a l'interior.  
- Per a evitar l'entrada d'aus, insectes i rosegadors a les corts, es protegiran tots els buits de ventilació amb teles mosquiteres.  
- Periòdicament s'efectuarà la desinfecció, desinsectació i desratització de les corts.  
- Es disposa de llatzaret per a separar els animals malalts.  
Pel que fa al transport i aplicació dels purins com a adob orgànic, es considerarà els aspectes següents:   
- S'emprarà una cisterna extractora de llots amb compressor accionada per la presa de força del tractor.  
- Durant el transport als camps el compressor continuarà actuant, remocionant i homogeneïtzant la massa.   
- S'evitaran els abocaments accidentals.  
- No s'escamparan purins a menys de 25 metres, de conduccions d'aigua sense pressió, pous, captacions d'aigües potables o destinades al reg d'hortalisses.  
- Tampoc s'abocaran a menys de 200 metres de zones de bany, llocs d'acampada o cursos d'aigua, si el pendent de la superfície és major del 7%.  
- En cap cas el purí s'estancarà sobre el sòl, correrà fora de la superfície fixada o contaminarà aigües subterrànies. S'evitaran dies plujosos, sòls gelats o amb escorriment. I després de l'aplicació es passarà una lleugera labor de grada.  
- No se sobrepassaran els 170 kg/N/ha/any.  
- Es vigilarà la possible aparició de clavills i guals en la solera dels canals de dejeccions.  
- S'establiran uns dies de buit sanitari.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, únicament s'estableixen de forma molt general les competències que en matèria de vigilància i control, tenen les diverses administracions; sense especificar les mesures i actuacions que de manera concreta es realitzaran en l'explotació.   
Les mesures preventives i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les indicades a continuació, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental:  
- Periòdicament es procedirà a la revisió de l'estat de la tanca perimetral i les portes d'accés a l'explotació, assegurant la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau; comprovant igualment, l'estat i les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, amb l'objecte d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius en la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats en la granja.   
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica el purí, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'adobat orgànic o mineral.  
- Les instal·lacions estan preparades de manera tal que es de compliment als requisits de benestar animal establits pel Reial decret 1135/2002, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina, situada al terme municipal de la Salzadella (Castelló) promoguda pel Sr. Cèsar García Sospedra, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de complir als condicionants establits per la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- En l'estudi d'impacte ambiental es fa referència a què la distància mínima de les instal·lacions respecte a camins és de 40 metres i 5 metres a límits. Pel que davant de la proximitat a aquests, l'explotació en possibles ampliacions posteriors, no podrà expandir-se en direcció a aquests, amb l'objecte de respectar la distància mínima exigida en la legislació vigent.  
- En l'estudi d'afecció al patrimoni cultural valencià realitzat per a aquest projecte, es fa referència a la no-existència de possible afecció als béns arqueològics, etnològics i paleontològics inventariats al municipi de la Salzadella. No obstant això, si com a conseqüència de la realització de les obres relatives a la construcció de les instal·lacions, es trobaren restes arqueològiques, paleontològiques o etnogràfiques, se suspendrien els treballs, es delimitaria el perímetre d'afecció, i es notificaria immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, a aquest efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb allò que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.   
- El purí haurà de tractar-se amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- Per a minimitzar l'impacte sobre l'aigua i el sòl, el purí s'haurà d'utilitzar a una dosi que no supere els 170 kg de N/ha, limitant-se l'aplicació del purí a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació; no se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any, i en cap cas en parcel·les que no s'exploten agrícolament.   
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on s'ubica l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn; així mateix, els acabats exteriors de les naus hauran de ser acords amb l'entorn circumdant.   
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 118/05-AIA  
Títol: Ronda est de Monòver. Connexió de les carreteres CV-83 i CV-835  
Promotor: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Desviar el trànsit Elda-Novelda  
Localització: Monòver (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'actuació que s'avalua és la construcció d'una ronda est de la població de Monòver, a la comarca alacantina del Vinalopó Mitjà. La variant arranca a la carretera CV-83 a Elda, aprofitant una rotonda construïda en la ronda nord (Elda - el Pinós), i finalitza aproximadament en el pk 7+500 de la carretera CV-835 a Novelda, amb una altra rotonda. La longitud total és de 2.091 m. Aquest projecte va ser objecte de consulta prèvia en aquesta Direcció General, amb expedient 031/02-AMB.  
L'obra comprén l'ampliació de la rotonda d'arrancada, l'eix principal (que inclou un pont per a creuar la rambla del Salitre i un altre per a creuar el barranc de l'Infern) i la construcció d'una rotonda en la carretera CV-835 i pretén canalitzar la part del trànsit local del triangle Elda - Monòver - Novelda que té origen/destinació Elda - Novelda, per a evitar que travesse Monòver. L'annex 4 del projecte bàsic aporta aforaments de 2001 i 2002 de la carretera CV-83 Monòver - Elda i CV-835 Monòver - Novelda. A partir de les dades més desfavorables (més trànsit), el projecte assumeix que un 40% d'aquest és trànsit que utilitzaria la ronda.   
Es dissenya amb una secció total d'11,50 m composta per calçada de doble sentit de 7,00 m, vorals laterals d'1,50 i bermes de 0,75 m, amb paràmetres geomètrics acords a una velocitat específica de 80 km/h.  
Es presenten 6 variants de traçat (planta i alçada) sobre un corredor en planta amb un màxim de 90 m d'ample, que arranquen i acaben en els mateixos punts de les carreteres CV-83 i CV-835. La diferència fonamental està en el punt on creuen la rambla del Salitre (per la zona de llit més ampla o més estreta), i en el pas per l'abocador clausurat (més o menys a prop d'aquest).   
Tramitació administrativa  
El 21 de desembre de 2004 la Direcció General d'Obres Públiques sol·licita per mitjà d'un escrit l'emissió de declaració d'impacte ambiental del projecte Ronda est de Monòver. Connexió de les carreteres CV-83 i CV-835, acompanyant la documentació següent:  
- Projecte bàsic (1 tom).  
- Estudi d'impacte ambiental (1 tom).  
El 8 de juliol de 2005 l'Oficina del Pla de Carreteres remet certificat de la informació pública i còpia de l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultura, a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.   
Amb aquesta documentació s'obri l'expedient 118/05-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 15 de desembre de 2005 l'Àrea d'Avaluació Ambiental sol·licita al promotor que es complete la documentació amb informació sobre la possible afecció de la ronda al risc d'inundació 3 de la rambla del Salitre, assenyalat en la cartografia disponible en el servidor d'aquesta conselleria a escala 1:25.000.  
El 21 de març de 2006 l'Oficina del Pla de Carreteres remet l'estudi hidràulic de la rambla del Salitre. El 2 de maig de 2006 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental efectua consulta al Servei d'Ordenació del Territori sobre l'esmentat estudi, i es rep resposta el 3 de juliol de 2006, per mitjà d'un escrit de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial a la Direcció General de Gestió del Medi Natural adjuntant informe del Servei d'Ordenació Territorial.  
Informació pública  
D'acord amb el certificat remés per l'Oficina del Pla de Carreteres, el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre a informació pública amb anunci en el BOE núm. 314 de 30 de desembre de 2004 i en el DOGV núm. 4927, de 19 de gener de 2005. En el període establit no es van rebre al·legacions; fora de termini es van rebre 14 al·legacions, sense caràcter ambiental, tot segons el mateix certificat.  
Informes sectorials  
El 2 de maig de 2006 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va consultar al Servei d'Ordenació Territorial sobre l'estudi hidràulic rambla del Salitre i la possible afecció de la ronda sobre el risc d'inundació 3 d'aquesta, risc que es recull en la cartografia disponible en el servidor d'aquesta conselleria, a escala 1:25.000. El 3 de juliol de 2006 es va rebre resposta en la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
L'informe del Servei d'Ordenació Territorial diu textualment:  
- La zona d'estudi no es troba afectada per risc d'inundació del PATRICOVA.  
- L'estudi hidràulic del pont situat entre el pk 0+762 i el pk 0+852 de l'eix principal sobre la rambla del Salitre s'ha realitzat segons allò que s'ha indicat en la instrucció 5.2-IC Drenatge superficial.  
- L'estudi hidràulic de la rambla del Salitre ha utilitzat el mètode del Hydrologic Engineering Center del US Army Corps of Engineers (programa comercial HEC-RAS), emprat amb caràcter general en els estudis d'inundabilitat.  
- S'ha considerat una escala de treball (1:10.000 i 1:1.000 en les proximitats de l'obra) i un període de retorn màxim de 500 anys, la qual cosa permet concretar adequadament la zona inundable.  
- L'estudi hidràulic s'ha realitzat per un tècnic competent i visat per la conselleria d'Infraestructures i Transport, per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'arriba són correctes.  
Afeccions legals  
Domini públic hidràulic  
La ronda afecta uns quants llits menors no permanents, sent els més importants la rambla del Salitre, el barranc de l'Infern i el barranc de l'Ametler.  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable.  
Consideracions ambientals  
La carretera, de 2,1 km de longitud i 11,50 m d'ample de plataforma, discorre per una zona antropitzada, pròxima a la població de Monòver, de clima sec, amb poques precipitacions, on predominen els cultius d'ametlers, oliveres i vinya, a la vora de camps abandonats, en un relleu ondulat solcat per dos llits principals de règim hidrològic no permanent, que desguassen en el riu Vinalopó, amb vegetació de ribera. L'ondulació del terreny amaga parcialment la carretera des de distints punts de vista.  
La carretera travessa una àrea delimitada com a hàbitat prioritari (Thymo moroderi-Teucrietum verticillati), característic de zones amb presència d'algeps, que també està representat en l'entorn més pròxim (al nord, als termes municipals de Monòver i Elda i al sud, a l'altre costat del llit del Vinalopó), però al llarg de la traça només troba una xicoteta taca en què, a la vista de la foto aèria de 2005 del Servei d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, podria haver-hi vegetació gipsícola, però coincideix amb l'abocador clausurat que la carretera toca quasi tangencialment, que en foto aèria de 1997 era un taca sense vegetació, per la qual cosa no hi ha afecció significativa a l'esmentada vegetació. La resta del recorregut per l'hàbitat es fa per camps de cultiu.  
La fauna és la corresponent a una zona d'aquestes característiques: xicotets mamífers (conill, llebre, rata comuna, rata de camp, ratolí de camp i casolà, talponet comú, talp cec, mussaranyeta, musaranya o eriçó), rèptils (sargantana comuna, sargantana cua roja, sargantana cuallarga, sargantana cendrosa, dragó, fardatxo, serp cega, serp d'escala, colobra de garriga, serp verda i escurçó ibèric), amfibis (gripau, gripau comú, gripau corredor, granota comuna i reineta), aus (tudó, gratapalles, xixella, perdiu...).  
Pel que fa a la permeabilitat transversal, les estructures que permeten el pas de fauna són les que segueixen: 2 ponts separats uns 800 m (pk 0+762 sobre la rambla del Salitre i pk 1+750 sobre el barranc de l'Infern), adequats per a les espècies afectades per aquest projecte, d'acord amb la publicació Fauna i trànsit. Manual europeu per a la identificació de conflictes i el disseny de solucions, editada pel Ministeri de Medi Ambient, quedant un punt intermedi a 400 m de qualsevol dels dos, distància quelcom superior a qui requereix la majoria d'invertebrats (200-300 m) però acceptable; un pas transversal en el pk 2+100 per a salvar el barranc de l'Ametler, de coberta en volta, amb 1 m d'alçària lliure fins a l'arrancada d'aquest i 3 m d'ample; i 4 tubs de formigó (un d'ells doble) per al drenatge transversal de la carretera amb funció complementària de pas de fauna, que poden ser adequats per als xicotets vertebrats terrestres, els rèptils i els amfibis ja que, amb les condicions climàtiques de la zona, els passos estaran secs la major part del temps.  
Perquè aquests passos funcionen bé els ponts hauran de tenir un mínim 5 m d'altura, requisit que es compleix en els dos ponts de la ronda, i la zona sota el pont ha de quedar lliure d'obstacles per a permetre el pas lliure d'animals.  
Pel que fa als tubs circulars, és recomanable un diàmetre d'1,5 m. El projecte proposa tubs d'1 m; s'ha revisat el perfil longitudinal i en tots els casos cap un tub d'1,5 m de diàmetre sense haver de variar la rasant de la carretera perquè els terraplens són suficients, excepte en el pk 0+500 on la carretera va en desmunt. En aquest cas s'entén que pot col·locar-se també un tub d'1,5 en comptes d'un d'1 m.   
A més, en la secció dels tubs es deixarà la major base recta possible per a facilitar el recorregut dels animals i es disposaran unions regulars si el tub està format per diverses peces; els accessos estaran lliures d'obstacles, sense estructures d'escalons o semblant que impedisquen l'arribada d'animals al pas, i és convenient evitar punts d'il·luminació on se situen aquests; les estructures han d'inspeccionar-se almenys anualment per a netejar possibles obstacles de l'interior.  
El projecte diu que els talussos de desmuntes i terraplens seran màxim 3/2 (H/V). Per a la restauració de talussos de terraplé el projecte proposa una varietat d'espart (Stipa tenacissima) i una d'albaida (Anthyllis cytisoides) que, si bé acceptables, poden substituir-se per Lygeum spartum i Anthyllis terniflora, més apropiades. Per al condicionament de les rotondes pot prescindir-se de l'hidrosembra, mantenint les espècies proposades que poden completar-se amb arç negre (Rhamnus lycioides). Per a la restauració de la vegetació de ribera dels llits afectats s'utilitzarà bàsicament Tamarix sp. de talla no superior a 50 cm, podent complementar-se amb Nerium oleander.  
Pel que fa a l'impacte acústic de la carretera, l'estudi d'impacte ambiental fa una estimació dels nivells de soroll en 7 punts on es localitzen edificacions pròximes a la via. En els pk 0+850 i 1+160, amb la hipòtesi que un monticle entre la carretera i l'edificació i la diferència de cota entre la carretera i l'edificació, respectivament, són atenuants, el resultat està un poc per damunt dels valors permesos per la legislació sectorial corresponent (Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana), entenent-se que les esmentades edificacions tenen ús residencial. Per allò que s'ha ajustat dels resultats, en aquests punts ha de tornar a fer-se una estimació com més precisa possible; en cas de confirmar-se que se superen els nivells que estableix la llei, es posaran mesures correctores.  
En els altres 5 punts se superen clarament els nivells de soroll pel que l'estudi d'impacte ambiental proposa adoptar mesures correctores, excepte en el pk 1+740 on l'ús de la instal·lació és el de quadra d'una hípica. Ací caldria confirmar que no hi ha més ús perquè el terciari o industrial també tenen limitacions establides en la llei, per la qual cosa si, efectivament només està la quadra, s'accepta que no cal corregir l'impacte; si conviu amb altres usos dels recollits en la llei, sí que caldria corregir-lo.  
Pel que fa a les mesures correctores que s'han d'aplicar, el projecte proposa la creació de motes de terra compactada de distintes longituds, segons el cas, i de 2 m d'alçària i 0,50 m d'ample en coronació, amb talussos 1/1, revegetats amb els mateixos criteris que la resta de talussos del projecte. Es considera adequat utilitzar aquestes estructures, sempre que els talussos no tinguen una inclinació major de 45º, llevat que restriccions tècniques ho desaconsellen. Pel que fa a la revegetació dels talussos, valen les mateixes consideracions que s'han fet més amunt sobre els talussos de terraplé i desmunt.  
Pel que fa al risc d'inundació 3 a escala 1:25.000 que es recull en la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge, d'acord amb l'estudi hidràulic de la rambla del Salitre i l'informe del Servei d'Ordenació Territorial que valida les conclusions, l'augment de calat d'una possible inundació de període de retorn 500 anys, produït per la construcció de la carretera, treballant a escales 1:10.000 i 1:1.000, és de 0,54 m, 50 m aigües amunt del pont i no té efectes 100 m aigües amunt. A l'entrada del pont l'augment de calat és de 0,51 m i de 0,18 m a l'eixida; 50 m aigües avall de l'estructura només hi hauria un augment de 0,08 m i a 100 m aigües avall no es registra efecte. Per tant, no s'aconsegueix el nucli urbà de Monòver, el punt més pròxim del qual està a uns 300 m aigües amunt del pont.  
Pel que fa a l'afecció al patrimoni cultural, la documentació inclou còpia de l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, que es pronuncia de manera favorable.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. a) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana (modificat per Decret 32/2006, de 10 de març) pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació ronda est de Monòver. Connexió de les carreteres CV-83 i CV-835, promoguda pel mateix Ajuntament, sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i previ compliment dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, fins que no entren en contradicció amb aquells.  
Segon  
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment dels condicionants següents:  
1. La revegetació dels talussos de terraplé, desmunt, motes per a la correcció de l'impacte acústic i rotondes, com també la restauració de les riberes afectades, es duran a terme tenint en compte les observacions de l'apartat Consideracions ambientals d'aquesta resolució.  
2. Per a complir una funció adequada com a pas de fauna, els ponts que creuen la rambla del Salitre i el barranc de l'Infern tindran un mínim de 5 m d'alçària, llevat que consideracions tècniques o de seguretat no el facen viable, i la zona a sota d'aquests quedarà lliure d'obstacles per a permetre el lliure pas d'animals.  
3. També per a complir amb la funció de pas de fauna, els tubs de formigó del drenatge transversal de la carretera hauran de tenir un diàmetre mínim d'1,5 m, llevat que consideracions tècniques o de seguretat el facen inviable. En la secció dels tubs es deixarà la major base recta possible per a facilitar el recorregut dels animals i es disposaran unions regulars si el tub està format per diverses peces; els accessos estaran lliures d'obstacles, sense estructures d'escalons o semblant que dificulten l'arribada d'animals al pas.  
4. Es revisaran les estimacions de nivells de soroll dels pk 0+850 i 1+160 on les dades donen valors que superen lleugerament els nivells establits en la Llei 7/2002, per a l'ús residencial, per a verificar si efectivament se superen o no els esmentats nivells; si es confirma que sí, d'acord amb l'ús corresponent, es corregirà l'impacte de la mateixa manera que en la resta de punts on se superen els nivells.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
València, 14 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 127/03-AIA  
Títol: Ampliació de granja porcina d'encebament  
Promotor: Luis Tormo Boix  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfarrasí (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina   
Localització: Partida Rabosers, polígon 2, parcel·les 32, 33 i 39 del terme municipal d'Alfarrasí (València)  
Descripció del Projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat porcina d'encebament les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La granja actual té capacitat per a 590 places, i es pretén ampliar mitjançant la construcció d'una nova nau d'encebament, augmentant-ne la capacitat actual únicament fins a les 1.000 places (s'incrementa en 510 els animals introduïts en l'explotació), amb l'objecte de continuar pertanyent al grup primer; que basant-se en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, apartat B de l'article 3 (classificació i zootècnica de les explotacions porcines), estableix que al grup primer pertanyen aquelles explotacions porcines la capacitat productiva de les quals no siga superior a les 120 UGM.   
L'edificació existent és de planta rectangular, amb coberta a dues aigües i de dimensions exteriors 654,36 m². Les cel·les de la nau tenen el sòl en slat (engraellat), disposant-se per sota d'aquests les canals de col·lecció de purins, connectades mitjançant conductes a la bassa de purins. Al seu torn, disposa de bassa de purins coberta, de 400 m³ de capacitat, i d'una fossa d'eliminació de cadàvers.   
L'ampliació prevista estarà constituïda per una nau de planta rectangular i dimensions exteriors de 600,16 m², coberta a dues aigües i cavallet de ventilació en carener. El sòl de les naus estarà format per slats, sota dels quals estaran disposades les canals de col·lecció de purins, i s'evacuaran periòdicament aquests a la bassa existent.  
Els porcells introduïts en l'explotació, romanen en ella fins que aconsegueixen un pes aproximat de 95 kg, moment en el qual seran traslladats a l'escorxador.   
La producció de purí anual s'estima en 2.150 m³/any, i la capacitat d'emmagatzemament total de les basses i les canals de purins és de 869 m³; sent per tant la capacitat d'emmagatzemament en l'explotació superior a tres mesos.   
La producció anual de nitrogen correspon a 7.250 kg anuals; per la qual cosa el nombre d'hectàrees necessàries per a emprar el purí com a adob orgànic i no superar els 170 kg/ha/any és de 42,64 ha; sent la superfície agrícola disponible de 48,19 ha; adjuntant-se contractes d'acceptació dels propietaris, plans i cèdules de propietat.  
Respecte a les mesures higienicosanitàries, periòdicament es realitzarà la neteja de les cel·les, procedint-se igualment, a la desinfecció, desinsectació i desratització d'aquestes.  
Els cadàvers seran retirats a la fossa existent amb aquest fi en l'explotació.  
L'explotació es localitza a 1,3 km del nucli urbà d'Alfarrasí, i a 800 metres del meandre del riu Clarià; i es disposa entre ambdós un tram de la carretera comarcal Olleria-Montaverner; així mateix, dista més de 500 metres d'altres explotacions classificades en la mateixa categoria, i a més d'1 km. d'altres pertanyents als grups segon i tercer.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 10 d'abril de 2003, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats, de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant publicació en el BOP núm. 139, de 13 de juny de 2002, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions de caràcter ambiental.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 14 de desembre de 2004, s'efectua al promotor, a través de l'Ajuntament d'Alfarrasí, el requeriment de documentació complementària relativa als apartats següents:   
- Pel fet que l'expedient actual constitueix una ampliació d'una explotació ja existent, per a poder procedir a l'avaluació d'impacte ambiental d'aquest, se sol·licita la justificació del compliment dels condicionants establits en l'estimació d'impacte ambiental dictada per a l'activitat inicial, en data 27 de gener de 1998 (expedient 276/97-AIA); els quals fan referència a:  
- Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es duran a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, un en finalitzar cada cicle d'encebament. Aquestes anàlisis es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
- La dosi d'adobat no superarà els 210 kg de nitrogen per hectàrea i any de manera temporal, per a rebaixar a 170 kg, d'acord amb el Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrat procedents de fonts agràries. L'adobat amb el purí tractat només es realitzarà sobre parcel·les dedicades a cultius.  
- La fossa de cadàvers es construirà de manera i amb materials que en garantisquen la impermeabilitat.  
- L'explotació disposarà de tanca perimetral, gual sanitari i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent.  
- S'integrarà paisatgísticament l'activitat realitzant-se pantalla vegetal a la vora de la tanca perimetral i acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn.   
- Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en la posterior destinació dels residus es comunicarà a aquesta Direcció General.   
En data 2 de gener de 2006, es requereix novament al promotor, documentació complementària sol·licitada en l'escrit previ, de data 14 de desembre de 2004; emetent-se conjuntament advertència de caducitat, en la qual s'indica que si transcorreguts tres mesos sense la presentació de la documentació requerida, tindrà lloc la caducitat del procediment, en aplicació del que disposa l'article 92 de la Llei 30/92, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.   
En data 16 de gener de 2006, l'Ajuntament d'Alfarrasí com a resposta al requeriment efectuat amb anterioritat, amb registre d'eixida en aquesta conselleria de 10 de desembre de 2004, remet documentació complementària constituïda per:  
- Escrit realitzat pel promotor (en data 18 de juliol de 2005), Sr. Luis Tormo Boix, en el qual s'especifica algunes de les característiques que presenta l'explotació. I pel que fa a l'estat d'aquesta, assenyala que:  
- L'explotació disposa d'una fossa de cadàvers impermeabilitzada, encara que en l'actualitat disposa d'una agroassegurança en la qual regularment es procedeix a la retirada dels cadàvers des d'un contenidor propi i exclusiu de l'explotació, tal com dicta la legislació vigent respecte als MER (materials específics de risc).   
- L'explotació es troba vallada en tot el perímetre d'aquesta, disposada de manera que tant els camions de pinso, com també els d'animals no traspassen la tanca perimetral, procedint a realitzar les descàrregues de pinso i les càrregues i descàrregues dels animals des de l'exterior. De la mateixa manera disposa d'un gual sanitari i de teles antiocells a les finestres.  
- A la vora de la tanca perimetral, s'han plantat arbres per a, d'aquesta manera, integrar paisatgísticament l'explotació en l'entorn.  
- Pel que fa als purins produïts en l'explotació s'empraran com a fertilitzant orgànic en parcel·les dedicades a cultius, atenent al Reial decret 261/1996, pel que fa a les dosis d'adobat de 210 kg de nitrogen per hectàrea/any i posteriorment reduir-la a 170 kg de nitrogen/any, tal com es desprén del projecte presentat en el qual consta la relació de parcel·les agrícoles, superfície i autorització del propietari.  
- El tractament inicial proposat dels purins no es pot realitzar en tenir un cost que no es pot assumir.   
Informes sectorials  
- L'expedient municipal inclou els informes següents:  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.   
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial; en la qual s'ha sol·licitat informes la conselleria d'Agricultura i a la de Medi Ambient; emetent-se ambdues en sentit favorable.   
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alfarrasí no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca; des del punt de vista de la climatologia, geomorfologia, geologia, edafologia, vegetació i hidrogeologia.   
Es desenvolupen les accions susceptibles de generar impacte, i es distingeixen entre la fase de construcció i la de funcionament.   
Durant la fase de construcció de la nova nau es consideren com a accions susceptibles de generar impacte les derivades de les emissions de soroll i pols, l'alteració de la coberta vegetal i del drenatge del sòl, el transport de materials i la producció de runes.   
Pel que fa a la fase de funcionament, es considera entre altres els impactes següents: l'augment o manteniment de l'espai ocupat sobre sòl no urbanitzable, l'augment del nombre d'animals, l'increment del consum d'aigua, la producció i transport de purins, emissió d'olors, l'augment dels moviments de transport.   
Per a valorar qualitativament les possibles alteracions derivades de l'ampliació de l'activitat de la ramadera, s'ha construït una matriu d'impactes, en la qual es relaciona l'efecte que les diverses accions provocarien sobre els factors ambientals susceptibles de ser impactats; i s'hi estableixen una sèrie de paràmetres i variables que s'han d'analitzar. Posterior a aquesta anàlisi, s'efectua una valoració global dels resultats, considerant-se l'activitat en termes generals com a viable des del punt de vista ambiental, atés que l'impacte es qualifica com a baix, compatible amb l'entorn, i no superior a la capacitat d'acollida del medi.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit una sèrie de mesures preventives i correctores, entre les quals s'inclouen les que segueixen:  
- S'haurà d'efectuar la neteja habitual de les cel·les, desinfecció entre cicles.  
- L'extracció i l'escampament de purins s'haurà de realitzar amb la menor agitació possible, fent-ho en dies o hores en què el vent no disperse les olors cap a la població.  
- S'haurà de sotmetre a tractament els purins per a disminuir l'emissió d'olors.   
- S'haurà d'impedir el vessament directe dels purins a llits naturals.  
- Evitar el desbordament o infiltració dels continguts en els canals i basses.  
- Evitar la percolació dels purins cap a les aigües subterrànies.  
- Prèviament a la utilització dels purins com a fertilitzants orgànics, aquests hauran de ser tractats amb complexos bacterians, de manera que es reduïsquen les concentracions de nitrogen i les olors derivades d'aquest.  
- Es pretén realitzar la plantació d'arbres caducifolis al llarg de les façanes més exposades al sol.  
- La tipologia i l'acabament de la nau estarà d'acord amb l'existent, i s'haurà de mantenir el caràcter rural propi de la zona i de l'activitat.  
El programa de vigilància ambiental no ha sigut desenvolupat.   
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també les mesures correctores recollides a continuació:   
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
- Periòdicament es procedirà a la revisió de l'estat de la tanca perimetral i les portes d'accés a l'explotació, assegurant la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau; comprovant igualment, l'estat i les possibles ruptures de la tela antiocells col·locada a les finestres, amb l'objecte d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- L'explotació haurà de disposar de sistemes efectius d'evacuació de les aigües pluvials i sistemes de drenatge efectius a la parcel·la, amb l'objecte d'evitar entollades en les proximitats de les naus, i la generació de qualsevol tipus de lixiviat que puga resultar contaminant, en cas que es produïsca qualsevol tipus de contacte amb els residus generats a la granja.   
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- Les instal·lacions estan preparades de forma tal que es de compliment als requisits de benestar animal establits pel Reial decret 1135/2002, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'hauran d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina, situada al terme municipal d'Alfarrasí (València), promoguda pel Sr. Luis Tormo Boix, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de patrimoni cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se el compliment dels condicionants exigits en l'estimació d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, mitjançant la presentació davant d'aquesta Direcció General d'un informe subscrit pel tècnic municipal amb competència en la matèria.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, i l'emissió d'olors. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix, i que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'haurà de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres focus possibles de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal. Així mateix, haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purins, per a no provocar problemes per contaminació associat a l'excés d'adobat orgànic o mineral.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 60/05-AIA  
Títol: Explotació avícola de recria de polletes  
Promotor: Granja Uxó SL   
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Uixó (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola   
Localització: Partida Montalar, parcel·les 409, 414 i 556, polígon 17, del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una granja avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'activitat que es desenvolupa és la recria de polletes, fins que aquestes arriben al pes adequat desenvolupament de gallines ponedores, moment en què són traslladades a altres granges; sent la capacitat de l'explotació de 80.000 aus/any.   
La parcel·la té una superfície de 30.810 m², sent el percentatge d'ocupació de la parcel·la del 14,408%. No obstant això, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, l'explotació pròpiament dita es realitza sobre una superfície de 18.521 m² (superfície de la zona de naus), sobre la qual se situen les tres naus de l'explotació i les instal·lacions auxiliars.   
Actualment, en l'explotació hi ha tres naus de tipologia industrial, amb coberta a dos vessants, i una superfície d'1.296 m² (primera nau), 1.488 m² (segona nau) i 1.482 m² (tercera nau); juntament amb 32 m² corresponent al cobert. La capacitat de cada una d'elles, considerant una densitat de 10 pollastres /m², és de 12.960 aus en la primera nau, 14.880 en la segona, i 14.820 aus en la tercera, per tant, la capacitat total de l'explotació per a cada ventrada és de 42.660 animals.   
La gallinassa generada en l'explotació serà destinada com a adob en camps de cultiu; sent la producció anual de 20.000 kg, amb un contingut en nitrogen del 8,7%. Al final de cada ventrada, s'efectua l'extracció de la gallinassa, per la qual cosa alhora que es retira de les naus, serà carregada als camions que els transportaran als punts de consum. En el primer annex a l'estudi, s'adjunta còpia del contracte de compravenda de la gallinassa generada en l'explotació, subscrita amb el Sr. Conrado González Cañada; tenint una vigència de tres anys comptadors des de la data de subscripció, 20 de gener de 2004.   
En l'explotació no hi ha servei d'aigua per a consum humà; i es disposa per a l'explotació ramadera d'un pou propi amb un cabal de 200 l/min (encara que en diversos apartats de l'estudi d'impacte ambiental es fa referència a 200l/sg); sent el consum estimat de 1.900 m³ anuals. Es disposa d'un depòsit en l'explotació de 150 m³.   
Es disposa en l'explotació d'una fossa sèptica per a contenir les aigües fecals que s'hi generen. Aquesta tindrà un dipòsit de retenció, impermeabilitzat, el contingut del qual s'extrau per una empresa autoritzada, sent tractats posteriorment en l'estació depuradora d'aigües residuals de la Vall d'Uixó.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els cadàvers seran retirats per una empresa autoritzada; i es subscriu contracte amb aquesta.   
La distància respecte a sòl urbà residencial és de 1.050 metres; i s'assenyala en l'estudi que no hi ha habitatges habitats a menys de 1.000 metres de l'emplaçament.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 22 d'abril de 2005, amb la remissió per part de la Comissió Territorial de Territori i Habitatge, de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 157, de 27 de desembre de 2003, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, amb la presentació de dues al·legacions; i pot considerar-se parcialment de caràcter ambiental.  
2. Resum de les al·legacions presentades  
Ambdues al·legacions, presentades per veïns limítrofs a l'activitat, manifesten, entre altres qüestions, la seua negativa a la concessió de la llicència, manifestant-se disconformes amb l'autorització de l'activitat.   
La primera d'aquestes (de data 29 de desembre), sol·licita que: "Es denegue la llicència fins que siguen retirades les instal·lacions que es troben dins de la seua propietat, com també els residus i desperdicis depositats pel sol·licitant (s'adjunten fotografies de la parcel·la, però no pot diferenciar-se clarament la delimitació respecte a la limítrof i objecte del present projecte).  
La segona al·legació (2 de gener de 2004), estableix una queixa referent a l'abocament de runes en la parcel·la de la seua propietat.   
No s'ha aportat contestació a les al·legacions per part del promotor.  
El sòl no urbanitzable comú pot albergar, prèvia obtenció de l'autorització urbanística corresponent, activitats ramaderes com aquesta. Respecte a l'afecció al medi pot evitar-se amb una correcta gestió de l'explotació, adoptant-se les mesures higienicosanitàries legalment establides gestionant cada tipus de residu d'acord amb la naturalesa d'aquest; duent-se a terme, entre altres, les mesures següents:  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, com també altres residus generats per l'activitat ramadera, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat; i en cap cas, s'acumularan sense control sobre la parcel·la, ni sobre les limítrofes a aquesta.   
3. Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
El 17 de maig de 2005 se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó ampliació de documentació referent a:  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Així mateix, s'inclou en l'escrit advertència de caducitat, en la qual s'adverteix de la paralització del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, si transcorreguts tres mesos des del rebut d'aquesta notificació, no es procedeix a la presentació de la documentació requerida.  
En data 29 de setembre de 2005, l'Ajuntament de la Vall d'Uixó remet a aquest servei certificat d'equivalència de parcel·les; en el qual s'indica que la parcel·la que en el cadastre actual s'identifica com a polígon 7, parcel·la 693 (superfície 1,7813 ha) equival aproximadament a les parcel·les que en el cadastre anterior apareixien descrites com a polígon 17, parcel·la 409 (superfície 1.3500 ha) i 556 (superfície 07500 ha); i s'hi adjunta còpia dels plànols d'aquestes.   
El 6 de setembre de 2005, el promotor del projecte, remet documentació complementària en què s'adjunta:  
- Document justificatiu de la disponibilitat de consum d'aigua per a l'activitat de la granja avícola, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Instància presentada davant de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, sol·licitant certificat d'equivalència entre les parcel·les 409-556 del polígon 17, partida Muntalar o Llacuna, i la parcel·la 693 del polígon 7, partida Muntalar.   
- Fotocòpia de l'escriptura de liquidació de societat de guanys atorgats per Antonio Gómez Serrano i Carme Jarque Ortiz, en la qual es justifica que tots els drets de les parcel·les afectades en l'expedient passen a titularitat de Carme Jarque Ruiz.  
- Declaració per la qual s'atorguen poders per part de M. Carmen Jarque Ortiz, a la mercantil Granja Uxó, SL, per a la utilització del pou d'aigua (expedient 92-IP-612 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer).   
- Document de presentació de l'estudi arqueològic previ davant de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, concretament dirigit a la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de Castelló, Servei Territorial d'Arqueologia.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal inclou els informes següents:  
- Informe provisional desfavorable, de l'enginyer tècnic municipal, subscrit a data 12 de juny de 2003, en el qual s'indica que no s'admeta a tràmit la llicència sol·licitada referent a la legalització de la granja; atés que segons el planejament vigent i l'actual cadastre de rústica, l'emplaçament de l'activitat es correspon amb sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, respecte a la parcel·la 693 del polígon 7.   
- Informe sanitari desfavorable, firmat en data 15 d'abril de 2004, del veterinari de l'àrea, en el qual s'indica alguns dels aclariments que hauran de realitzar-se, sent aquestes les que segueixen:   
- Aclariments respecte a l'empresa o sistema de gestió de cadàvers d'aus (periodicitat de la recollida, emmagatzemament, etc.).  
- Aclariment respecte a l'empresa o sistema de gestió de la gallinassa generada, i la destinació final d'aquesta (finques).  
- El projecte no preveu la normativa de directa aplicació: Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.   
S'hi adjunta informe sanitari (39/03) en el qual es fa referència a les qüestions següents:   
- En l'informe sanitari realitzat, es va sol·licitar aclariment sobre la gestió de la gallinassa generada en l'explotació; reiterant-se aquesta sol·licitud pel que fa als aspectes següents:   
- No presenta contracte amb una empresa autoritzada, sinó amb un particular, Conrado González Cañada, per un període de tres anys.  
- No figuren en el contracte les quantitats aproximades generades d'aquest residu, les quals sí que apareixen en la memòria del projecte d'activitat.  
- Apareixen determinades contradiccions, com ara afirmar que el llit de les naus es renovarà cada sis mesos (en l'annex presentat), mentre que en la memòria s'indica que aquesta s'extrau periòdicament, al final de cada ventrada.  
- No determina el lloc d'emmagatzemament de la gallinassa extreta de les naus; ni en la mateixa granja, ni en instal·lacions del responsable de la seua retirada.  
- No s'aclareix si el citat responsable firma en representació d'una empresa dedicada a aquesta activitat o en el propi.  
- No s'aclareix l'ús que se li va a donar a aquest subproducte. En la pàgina 22 del projecte s'indica que s'utilitzarà com a adob natural i una vegada obtinguda la llicència d'obertura, s'aportarà el certificat de l'empresa encarregada de retirar-lo i les finques a què va destinat. Se sol·licita aquesta informació en el moment actual de tramitació de l'expedient per considerar-se preceptiva per a l'avaluació d'aquest informe. Per a la identificació de les finques pot presentar-se annex que figure:  
- Terme municipal i referència cadastral de cada una de les finques.  
- Superfície de cada una de les finques.  
- Ús actual d'aquestes (regadiu, secà, forestal, etc.) o qualsevol altra manera que en permeta la identificació de forma unívoca i aportació informació respecte al seu ús i extensió. Així com a compromís per part del gestor que aquest tipus d'aplicació es durà a terme complint de forma directa i indirecta la normativa ambiental, sanitària i de sanitat animal vigent.   
Conjuntament, s'inclou informe favorable del veterinari de l'àrea, de data 23 de juny de 2004, en el qual s'indica, que basant-se en l'estudi de projecte i annexos, no hi ha inconvenient per a l'atorgament de la llicència sol·licitada.  
- Informe realitzat per l'ajudant de sostenibilitat municipal, de data 23 de desembre de 2003, en el qual s'indica: Per a una correcta interpretació dels aspectes ambientals del projecte, hauria d'ampliar-se la documentació aportada, per la qual cosa per a prosseguir la tramitació de l'expedient, haurà de requerir-se al peticionari perquè presente la següent documentació complementària:   
- Pel que fa a la construcció de les naus: el Pla general d'ordenació urbana de la Vall d'Uixó, en l'article 3.5.3.1 (usos activitats i aprofitaments en el sòl no urbanitzable comú), indica que en el cas de les instal·lacions necessàries per a les explotacions ramaderes que requereixen obres permanents d'arquitectura, aquestes s'ajustaran a diverses condicions i exigències, de les quals es compleixen totes excepte aquella que indica que: «Es rodejarà totalment el perímetre dels edificis per massa arbòria, sense el requisit del qual no s'autoritzarà el funcionament de les activitats». Per això, es presentarà un annex al projecte que reculla aquest punt, i indique el nombre i la ubicació dels arbres que s'ha de plantar i les espècies triades. Per la situació de la granja, és preferible que els arbres siguen d'espècies autòctones i que no s'introduïsquen elements de flora exòtica en un entorn natural.  
- S'aportarà fotocòpia del compromís o contracte d'acceptació amb les empreses responsables de gestionar els animals morts.  
- Pel que fa a altres residus com ara els envasos de productes desinfectants, aigua per al consum humà i altres residus que puguen produir-se, s'especificarà el procediment que s'ha d'utilitzar per a la seua gestió (que necessàriament haurà d'incloure la participació d'una empresa autoritzada).  
- S'indicarà amb quina periodicitat es procedirà a la renovació del llit de les aus.  
S'inclou un informe posterior de l'ajudant de sostenibilitat, de data 10 de març de 2004, en el qual s'indica: Una vegada revisat l'annex d'aclariments presentats; la tècnic que subscriu considera que alguns dels aclariments aportats no són conformes, en concret els que segueixen:   
- No s'inclou la còpia del document que de compromís o contracte d'acceptació de l'empresa responsable de la gestió del contingut de la fossa sèptica.  
- Pel que fa a altres residus com els envasos de productes desinfectants, aigua per al consum humà i altres residus que puguen produir-se, s'ha recorregut a una empresa (Menero Hoyo Contenedores SL) que en data febrer de 2004 només estava autoritzada per a la recollida, transport i emmagatzemament de residus inerts (en els quals s'inclouen gran varietat de residus de la construcció i altres residus minerals; però no envasos de desinfectants siguen tòxics o no, o de qualsevol altre producte; ni residus assimilables a urbans). Així mateix, la destinació final dels residus, l'abocador autoritzat Noulas Resevi, també es limita a la gestió de residus inerts segons la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual cosa és necessari recórrer a un gestor apropiat, de tot això podrem informar-los en aquesta regidoria.   
En data 1 de setembre de 2004, l'ajudant de sostenibilitat municipal redacta un nou informe, favorable, especificant que: «Revisat l'annex d'aclariments presentats, amb data entrada en aqueixa regidoria, 3 d'agost de 2004; es considera que els esmentats aclariments són suficients per a la comprensió del projecte. Per la qual cosa emet informe favorable respecte d'això de la concessió de la llicència».   
- Informe favorable de la regidora delegada d'Urbanisme i Sostenibilitat, en què s'informa: «Que la llicència sol·licitada pot concedir-se amb l'adopció de les mesures correctores a què es fa referència en l'expedient i sense perjudici de l'informe de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats i de la intervenció de la Junta de Govern Local».   
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons el planejament municipal vigent.  
El municipi de la Vall d'Uixó està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
L'activitat ramadera es troba inclosa en la zona definida com a àrea d'influència antròpica, segons el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'efectua una descripció, un inventari ambiental molt general de l'àrea d'ubicació de l'explotació i de la zona on s'emmarca; des del punt de vista ambiental dels usos del sòl, proveïment d'aigua, climatologia, relleu, vegetació, paisatge, patrimoni, fauna i hidrogeologia.   
No obstant això, la valoració d'impactes es considera insuficient, obviant-se aspectes fonamentals com ara la possible contaminació del sòl, per la contaminació associada a l'abocament de la gallinassa o problemes de percolació per impermeabilització deficient, com ara l'aigua, per la possible alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània; entre altres qüestions.   
No s'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de forma més concreta les possibles incidències ambientals derivades de la fase d'explotació, com també la seua importància.   
No obstant això, malgrat l'excessiva visió generalista des de la qual s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
La proposta de mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, s'han considerat, entre altres, les que segueixen:   
- Creació d'una barrera verda en tot el perímetre de la parcel·la, mitjançant un tanca de xiprers.  
- Seguiment d'un pla de neteja del llit o jaç, amb l'objecte d'evitar molèsties derivades de la producció d'olors.  
- No s'haurà de produir emmagatzemament de fem en l'explotació, sinó que serà directament carregat al camió, que efectuarà la seua retirada per a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic.   
- La superfície de l'explotació, s'haurà d'encerclar perimetralment mitjançant una tanca metàl·lica d'acer galvanitzat de 2 metres d'alçària, i es plantarà paral·lela a aquesta una tanca de xiprers (mesura exposada anteriorment), a fi d'evitar l'accés de persones o animals a l'interior de l'explotació, alhora que actuarà com a barrera acústica i visual.   
- En la porta d'accés a l'explotació, es preveu la construcció d'una plataforma de desinfecció (de 4 x 12 metres), disposada per a la totalitat de vehicles que accedisquen o isquen d'aquesta. Es considera igualment, la renovació periòdica de la solució desinfectant. Per a la neteja i buidatge d'aquesta, es considera l'existència d'un xicotet pou de recollida, i es contracten els serveis d'una empresa autoritzada per a efectuar al transport fins a la planta de tractament adequada, atés que tal com s'assenyala, es consideren residus tòxics i perillosos.   
- Irrigació o aspersió amb solucions desinfectants, els locals i materials emprats.  
- Extracció dels llits, fems i altres restes i residus, i destrucció d'aquests pel foc o desinfecció amb calç viva.   
- Si existiren aliments que es prevegen que puguen estar contaminats, seran sotmesos a l'oportú i adequat tractament de desinfecció.  
- Existiran raticides anticoagulants en diversos punts de l'explotació, allunyats del possible abast dels animals.   
- Es disposarà de l'assistència i assessorament permanent d'un veterinari, que considerarà el compliment de les mesures sanitàries establides per a aquest tipus d'explotacions.   
Les mesures correctores recollides en l'estudi hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, s'estableixen de manera molt general, les mesures i actuacions que es realitzaren en l'explotació per part de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, el veterinari titular, les autoritats sanitàries, i pel titular de l'explotació. Sent algunes de què es consideren, les que segueixen:  
- Per part de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó:  
- Exigir la retirada immediata del fem, controlant que no es produïsca l'emmagatzemament en l'interior de l'explotació.  
- Exigir que es mantinga en adequades condicions la pantalla vegetal que s'incorporarà en el perímetre de l'explotació.  
- Per part del veterinari titular i les autoritats sanitàries:  
- Exigir el compliment del protocol sanitari per a aquest tipus d'explotacions.  
- Si es diagnostica alguna malaltia, el veterinari titular de l'explotació, establirà les mesures que s'han d'aplicar, i donarà comunicació al metge titular de la Vall d'Uixó i a l'inspector provincial de Sanitat Veterinària.   
- Per part del titular de l'explotació:   
- S'haurà de portar un control de les anàlisis de l'aigua.  
- S'haurà de controlar que la cisterna de desinfecció de l'accés dispose de desinfectant.  
- Controlar i actualitzar el llibre de registre dels animals morts, com també la documentació que acredita l'eliminació d'aquests per una empresa autoritzada.  
- S'hauran de registrar i controlar les desinfeccions, desinsectacions que es realitzen.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació avícola, situada al terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló), promoguda per Granja Uxó, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de patrimoni cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Es gestionarà l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- La superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé, haurà de realitzar-s'hi plantació d'arbratge.   
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.   
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle; davant de la possibilitat que es produïsquen demores per part de l'empresa encarregada de la recollida de la gallinassa. El femer haurà de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- Atés que el municipi de la Vall d'Uixó està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries; s'aplicaran totes aquelles mesures que siguen necessàries per a evitar la contaminació de l'aigua per vessament superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics, en ser utilitzats com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
- Haurà de complir-se els requisits establits en el Reial decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores (BOE núm. 13, de 15 de gener de 2002).  
- Per al control dels insectes i rosegadors es duran a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació i desratificació, a base d'insecticides i raticides biodegradables d'escassa toxicitat; i se n'intensificarà l'ús en els mesos d'estiu.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que pogueren produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclatge d'aquests.  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el tractament i destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 94/05 -AIA  
Títol: Implantació de reg de suport per a 670 ha d'oliverar al terme municipal d'Altura (Castelló)  
Promotor: Comunitat de regants Virgen de Gracia d'Altura  
Autoritat substantiva: conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte del projecte: Instal·lació reg de suport a 670 ha d'oliverar  
Localització: Altura (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte consisteix en la implantació d'un sistema de reg d'alta freqüència per al cultiu de l'oliverar en 670 has emprant l'anomenat reg deficitari controlat. Amb aquest fi es té previst realitzar les actuacions següents:  
1. Execució de la xarxa en alta:   
a) Equipament de tres sondejos preexistents (Mossén Alfonso, Torrecilla, El Monte) mitjançant la construcció de local de 5x4 metres i equips necessaris per al funcionament del sondeig. A la vora d'aquest s'executarà una arqueta que cobrirà el brocal del sondeig.  
b) Construcció de dipòsit de regulació semienterrat, a base de mòduls de formigó prefabricat amb unes dimensions de 62 metres de longitud per 46 metres d'amplària, 5 metres totals d'alçària i una capacitat total de 14.000 m³.  
c) Estesa i instal·lació de tres línies aèries de mitjana tensió que acabaran en els respectius centres de transformació d'aquestes per a satisfer les necessitats elèctriques de les instal·lacions projectades.   
d)Connexions dels sondejos amb el dipòsit de regulació per a la qual cosa es tendiran 3.075,84 metres de canonada de PVC soterrada.  
2. Execució de la xarxa de distribució en baixa, format per conducció general i els ramals secundaris que permetran el trasbals de cabals fins als punts de presa en parcel·la, instal·lada en rasa.  
Els polígons afectats per la instal·lació de reg deficitari són els que segueixen: 5, 6, 8, 9, 10, 13, 14, 15, 19, 21, 22, 23.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental, es va remetre des de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació el dia 30 de maig de 2005 a l'efecte de complir a la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
De conformitat amb el que disposa l'article 22 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el projecte es va sotmetre a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana amb data 25 d'agost de 2005.  
L'esmentada exposició pública va tenir com a resultat la presentació d'una al·legació per part de l'Ajuntament d'Altura referent a la superfície regable que haurà de ser tinguda en compte en la fase de realització del projecte a fi de no afectar terrenys no aptes urbanísticament per a aquest fi.  
Informes sectorials  
L'expedient recull els informes següents:  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló .  
- Informe de l'Ajuntament d'Altura  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Informe de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Afeccions legals  
- Segons les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Altura la zona regable se situa en sòl no urbanitzable qualificat com a comú general, comú agrícola, de protecció forestal, de protecció arqueològica, i de protecció geològica.  
- La ubicació del projecte es troba al municipi d'Altura, dins de l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona (d'ara en avant PORN) aprovat mitjançant un Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
- D'acord amb el pla de classificació de camins ramaders d'Altura aprovat per Ordre ministerial de 12 de gener de 1971, el projecte no afecta camins ramaders classificats.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental descriu els factors del medi susceptibles de rebre impacte ambiental on destaquen els que segueixen:  
- Qualitat de l'aire: es veurà afectada per l'alçament de pols durant la fase de construcció de les obres i per les emissions de gasos i partícules procedents dels vehicles de combustió.  
- Increment del nivell sonor: es produirà durant la fase de construcció del projecte.  
- Aigua: pot haver-hi en algunes fases del projecte un augment dels sòlids en suspensió. A més, durant la fase de funcionament de l'activitat pot produir-se contaminació difusa per la utilització de fertilitzants i pesticides.  
- Sòl: Pot veure's afectat per abocaments incontrolats de les obres.  
- Vegetació quedarà afectada per la construcció del dipòsit de regulació.  
- Fauna: el soroll de les obres causarà desplaçament temporal de la fauna. La instal·lació de línies elèctriques pot causar electrocucions d'aus.  
- El paisatge es veurà afectat per les construccions permanents que preveu el projecte (dipòsit de reg, instal·lacions dels sondejos).   
2. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte destaca els impactes que de manera general es produeixen davant d'una transformació agrària de secà en regadiu, impactes que s'acreixen amb l'estesa d'una línia elèctrica i a més incideix que els esmentats impactes seran distints atenent a les diverses zonificacions del PORN.  
D'acord amb els esmentats criteris, l'estudi identifica i valora els impactes següents:  
- Emissió de pols a l'atmosfera: ocorrerà durant la construcció de la xarxa de reg. Aquest impacte afectarà l'atmosfera i tindrà efectes indirectes sobre altres factors del medi com ara sòl, aigua, vegetació i fauna. Es tracta d'un impacte reversible a curt termini.  
- Emissió de gasos i partícules: procediran dels motors de combustió interna afectant de manera directa la qualitat física i química de l'aire i de manera indirecta la qualitat d'aigua i sòl per arrossegament de partícules. També pot veure's afectada la sanitat de les persones. Aquest efecte serà reversible a curt termini i es reduirà mitjançant l'aplicació de mesures correctores.  
- Increment del nivell sonor de l'àrea: es produirà per la presència de maquinària pesant en la fase de construcció i en la fase de funcionament per la posada en marxa de les bateries del sondeig i dels centres transformadors.  
- Eliminació-aterrament del sòl: per la construcció del dipòsit i centres de transformació. Les canonades discorreran per camins ja impactats anteriorment per la qual cosa l'efecte serà mínim i reversible a molt llarg termini.  
- Contaminació del sòl: es produirà contaminació difusa i eutrofització del sòl per la utilització de pesticides i fertilitzants en l'aigua de reg. L'esmentat efecte es valora com a reversible i puntual.  
- Modificació de l'escorriment superficial: es produirà durant la fase de construcció. L'esmentat efecte serà temporal i desapareixerà amb la terminació de les obres. L'impacte s'estima permanent, reversible, puntual i de magnitud lleu.  
- Contaminació de l'aigua subterrània: es produirà contaminació de les aigües subterrànies per filtració i lixiviació de fertilitzants i pesticides transportats a través de l'aigua de reg. La contaminació de l'aigua afectarà directament el factor ambiental aigua i indirectament a la vegetació, la fauna, i sanitat de les persones.  
- Eliminació de la vegetació: es produirà per la construcció dels centres de transformació, suports elèctrics i depòsit regulador. Aquest impacte afecta directament la vegetació i indirectament la fauna i el paisatge i es qualifica com a reversible i puntual.  
- Canvis zoosociològics: les actuacions que es pretenen realitzar provocaran un desplaçament d'espècies, recolonitzant-se les àrees de nou durant la fase de funcionament del sistema per la qual cosa, es valora l'impacte com a lleu.  
- Electrocució d'aus: aquest impacte està relacionat amb la presència de les línies de mitjana tensió, que representen un factor de risc important pel qual es valora com de magnitud moderada però corregible.  
- Modificacions paisatgístiques: les esmentades modificacions implicaran tant canvis en el paisatge intrínsec com extrínsec.  
- Creació d'ocupació: es produirà tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament. L'impacte serà de signe positiu.  
- Increment del risc d'accidents: en la fase de construcció es produirà per la presència de maquinària i en la fase de funcionament per la presència d'elements dotats d'energia elèctrica.  
- Afecció a jaciments arqueològics, béns històrics i etnogràfics: l'obra no afectarà béns catalogats.  
Es considera que en l'estudi de l'efecte que les obres tindran sobre el territori afectat no s'ha valorat de manera suficient la pertinença de la zona a l'àmbit d'influència del parc natural de la Serra Calderona no havent-se estudiat els usos i obres proposades en relació a les actuacions permeses en el PORN d'acord al qual l'ordenació i gestió dels recursos naturals en l'esmentat àmbit es realitzarà en funció de les directrius de conservació i ús sostenible dels mateixos definits en el pla.  
La valoració dels usos respecte a la zonificació del PORN és la que segueix:  
1. Condicionament de pous: se situen en Àrea de Regeneració i de Predomini Agrícola. En Àrea de Regeneració i segons article 72 del PORN els esmentats usos estan permesos sempre que s'ajusten a les especificacions assenyalades en les normes generals d'aquest pla. Normes que es consideren complides d'acord amb els informes emesos i la documentació addicional presentada per part de l'òrgan substantiu.  
2. Línies elèctriques i estesa de canonades: es consideren infraestructures compatibles amb el PORN i, segons article 54, hauran de realitzar-se per corredor de localització d'infraestructures.  
3. Dipòsit d'acumulació: se situa en Àrea de Predomini Agrícola considerant-se ús compatible amb el PORN ja que segons article 76 d'aquest: Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb allò que estableix el planejament urbanístic per a sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici dels disposats en les normes generals del pla i en la Llei 4/1992, sobre sòl no urbanitzable i la Llei 2/1997, de modificació de l'anterior (derogades per la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat del sòl no urbanitzable).   
Respecte a aquest tercer punt es considerarà compatible sempre que s'ajuste la construcció als preceptes de la Llei 10/2004, i en particular a l'article 20 de l'esmentada llei.   
Respecte a les normes en vigor en l'Ajuntament d'Altura, segons informe emés el 14 de juliol de 2005 pel tècnic municipal: s'aplicaran les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Altura, sense que s'haja informat de la incompatibilitat de les actuacions respecte al planejament municipal.  
En tot cas es respectarà l'article 56 del PORN que al punt 1 cita: Els nous dipòsits de proveïment d'aigua hauran de construir-se soterrats o semienterrats; en el cas que això siga inviable per condicions topogràfiques o característiques físiques del terreny, es triarà una ubicació que no provoque impacte paisatgístic.  
4. Com a última actuació estudiada ha de ser avaluada és la transformació de secà en regadiu. L'esmentada actuació és la base del projecte ja que sense l'adequació de l'esmentada transformació a la normativa vigent i a correctes criteris de sostenibilitat ambiental, la resta d'actuacions no tenen sentit.  
Sobre això, cal ressenyar que l'estudi d'impacte ambiental diu textualment: Les transformacions de secà a regadiu destaquen pels impactes que produeixen, perquè, des d'una visió general, i abans de considerar la zona d'estudi com a espai natural que és, aquesta acció de posada en regadiu de l'oliverar, ha de ser sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, ja que es du a terme en una superfície superior a 100 hectàrees.  
L'esmentat criteri no és del tot correcte ja que el criteri correcte que s'ha de seguir és avaluar l'impacte en la zona en què es produeix i amb els seus efectes particulars i no sols genèrics per a la qual cosa és imprescindible no obviar la pertinença de la zona regable a l'àrea d'influència d'un parc natural i avaluar l'impacte sobre el medi ambient acatant la normativa que imposa el Pla d'ordenació dels recursos naturals i tot això d'acord amb la normativa imposada pel planejament municipal.   
D'acord amb l'informe municipal de l'Ajuntament d'Altura, la qualificació urbanística de la zona regable és la que segueix: sòl no urbanitzable comú general, comú agrícola, de protecció forestal, de protecció arqueològica, de protecció geològica. L'esmentat informe cita textualment: La zona regable majoritàriament està composta per finques rústiques particulars dedicades a l'agricultura de secà, amb dos cultius majoritaris, l'ametler i l'olivera, resulta doncs idoni la instal·lació d'un sistema de reg que ajude a millorar els rendiments de la producció d'aquestes terres...  
L'article 15 del PORN estableix : Es prohibeix en les àrees de protecció paisatgística i de protecció ecològica la destrucció de bancals i marges d'aquests, com també les transformacions agrícoles i labors agrícoles o cinegètiques que posen en perill la seua estabilitat o en comporten l'eliminació, i ja que l'article 31 cita amb caràcter general, no es permet l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrària quan el sector ampliat afecte terrenys forestals, es conclou que d'acord amb la normativa en general no existirien més restriccions a la transformació de secà que aquelles implicades en un ús racional de l'aigua, sempre que no s'augmente la superfície de cultiu en zona forestal i evitant qualsevol acció sobre els bancals en les àrees abans mencionades.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores es preveuen:  
- Reg de la superfície del terreny afectada per les obres per a l'eliminació de pols.  
- Ensacada i correcte emmagatzemament dels materials pulverulents  
- Utilització de silenciadors homologats en els motors de combustió interna.  
- Adequada gestió dels residus.  
- Utilització de la terra vegetal en restauracions  
- S'evitaran els abassegaments de material en cas de previsió de pluges intenses  
- Restauració de les zones on s'elimine la vegetació  
- Els suports de les línies elèctriques seran dels anomenats ecològics i disposaran d'elements espantaocells.  
- En la contornada del depòsit es reforestarà amb arbratge autòcton.  
- En les obres pròximes a terrenys forestals es prohibirà fer foc i es disposarà d'extintors.  
- Les servituds s'expropiaran o es reposaran  
- En cas d'abandó es procedirà al desmuntatge dels elements constructius  
El programa de vigilància ambiental té com a objectiu la detecció de les possibles desviacions de les previsions efectuades en l'estudi a fi que puguen corregir-se a temps.   
- En la fase de construcció: vigilància setmanal de la pols depositada sobre la vegetació i control estricte de la gestió de residus tòxics i perillosos.  
- En la fase de funcionament. Control sobre els residus generats, control de la qualitat de l'aigua de reg, control del nivell piezomètric dels sondejos, control dels brolladors.  
És important ressenyar que en l'àmbit de la zona regable hi ha cinc jaciments arqueològics que no seran afectats pel traçat de les obres, fet que no eximeix de l'aplicació de mesures preventives per a la preservació d'aquests.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Atés que els terrenys compresos en el projecte es troben dins de l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona aprovat per Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Atés que les actuacions proposades han d'adaptar-se a la normativa establida en l'esmentat decret.  
Atés que l'article 104 del PORN proporciona directrius específiques per a la gestió de l'activitat agrària, la qual es realitzarà desenvolupant programes encaminats al manteniment de cultius arbratges com l'olivera i mitjançant la realització de programes per a la millora d'infraestructures agrícoles existents, sobretot en relació amb la xarxa viària i amb el reg per al suport del cultiu de fruiters (cirerer i nispro, fonamentalment).  
Atés que les actuacions proposades no són incompatibles amb el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Calderona havent d'establir-se, no obstant això, mesures addicionals que asseguren l'adequada protecció dels valors naturals, es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- D'acord amb l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, abans de l'inici de les obres haurà d'efectuar-se prospecció arqueològica, sotmetent-se el projecte de prospecció a la corresponent autorització de conformitat segons el que preveu l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià. No podran iniciar-se les obres fins a la realització de l'esmentada prospecció, el resultat de la qual haurà de comunicar-se a aquesta Direcció General. L'esmentada comunicació no eximeix de l'obtenció de l'informe establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
En tot cas, les obres s'hauran d'ajustar a les normes subsidiàries de planejament establit al municipi d'Altura respecte a la zona de protecció arqueològica.  
Davant de l'aparició de qualsevol resta d'interés arqueològic o paleontològic, s'actuarà d'acord amb l'article 63 de la Llei 4/1998, i es paralitzarant les obres i comunicarà la troballa en el termini de quaranta-vuit hores a la conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
- La construcció del depòsit d'aigua s'haurà de realitzar en parcel·la agrícola evitant l'afecció a Àrea de Regeneració. L'esmentat dipòsit haurà d'incorporar rampa interior antiofec i es dotarà de qualsevol tipus d'element, que se situarà fora de la tanca, que permeta a la fauna abeurar en les voltants d'aquesta.  
En les zones del dipòsit que queden descobertes s'haurà d'estudiar la possibilitat de minimitzar el possible efecte paisatgístic mitjançant l'aplicació d'alguna coloració en les parets exteriors de manera que quede integrat en el cromatisme del conjunt.  
- L'estesa de canonades tant en el cas de la xarxa d'alta com de la xarxa de baixa es realitzarà pels anomenats corredors de localització d'infraestructures definits en l'article 54 del PORN com la xarxa viària estatal, autonòmica i local.   
- L'estesa de línies elèctriques haurà d'efectuar-se de manera prioritària pels corredors d'infraestructures. Les esmentades línies elèctriques incorporaran elements destinats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, etc.)  
- D'acord amb l'article 51 del PORN, la instal·lació de casetes per a la instal·lació de capçals de reg localitzat en zona de predomini agrícola requerirà una superfície mínima de parcel·la de 5.000 metres quadrats, amb una superfície màxima edificada de 10 metres quadrats i una alçària màxima d'edificació de 3 metres.  
- L'extracció d'aigua procedent dels sondejos portarà implícita l'obligació d'instal·lar comptadors volumètrics en aquests. La comunitat de regants portarà un registre dels mesuraments dels volums extrets. El total dels cabals extrets anualment es correspondrà amb l'atorgament de 668.760 m³/any per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En el cas que el programa de vigilància ambiental demostrara la disminució de cabals en els brolladors del parc a causa dels sondejos, haurà de comunicar-se a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i a la direcció del parc aquesta circumstància, amb vista que s'emeten directrius d'actuació.   
- La transformació del cultiu de secà per un cultiu amb reg de suport deficitari portarà implícites les limitacions següents:  
A) Es tindrà en compte l'al·legació presentada per l'Ajuntament d'Altura a fi de no incloure com a zona regable terrenys no aptes urbanísticament per a aquest fi. Com a criteri general, la implantació de reg de suport en l'oliverar se cenyirà a les parcel·les actualment cultivades.   
B) La implantació del reg en zones de protecció paisatgística (part del polígon 21) se cenyirà a parcel·les actualment cultivades i no es permetrà la destrucció de bancals ni el canvi de la fisonomia de la zona d'acord amb els preceptes establits en l'article 15 del PORN.   
C) D'acord amb l'article 31 del PORN, no es permet l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrària quan el sector ampliat afecte terrenys forestals. Quedarien afectats per aquest precepte els polígons 5, 6, 8, 9,10, 19, 23.  
D) D'acord amb els articles 82 a 86 del PORN, en les àrees de protecció ecològica (part del polígon 21) predominaran els usos destinats a la regeneració de la sureda i es consideraran usos prohibits aquells que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, agrícola tradicional, ramadera i cinegètica..., i no es permetrà la destrucció de bancals d'acord amb l'article 15 del PORN.  
E) D'acord amb els articles 70 a 73 del PORN en àrees de regeneració el criteri d'intervenció és el manteniment d'aquestes àrees mitjançant una actuació dirigida a la seua conservació, afavorint-ne la regeneració natural...  
D'acord amb aquest criteri no està permés en àrees de regeneració la recuperació per al cultiu de parcel·les que presenten un determinat grau de regeneració. Els polígons afectats són el 23 -on únicament es podrà actuar en xicotetes zones actualment en cultiu- i el polígon 22 - on les actuacions se cenyiran a una zona estrictament agrícola-.  
F) En qualsevol cas l'estesa de les xarxes de reg no podrà afectar terreny forestal prohibint-se qualsevol activitat que comporte tala o desarrelament d'espècies vegetals silvestres.   
- A fi de protegir la fauna, els treballs que comporten major índex de sorolls es realitzaran fora del període reproductor d'aquesta és a dir, durant els mesos de juliol a febrer excepte on es tinga constància de la presència d'espècies més primerenques (àguiles, mussols, fagina, teixó) on tampoc es permetran durant els mesos de gener i febrer.  
- A fi d'evitar la contaminació lumínica, les lluminàries exteriors previstes en les infraestructures previstes en el projecte seran de vapor de sodi o semblants evitant la dispersió de la llum cap al firmament.   
- Haurà de determinar-se la destinació final dels materials sobrants de l'excavació, bé per a l'ús d'aquests en la mateixa obra com a material reutilitzable o com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'abandonaran els detritus en el mateix emplaçament.  
- S'aplicaran de manera estricta les mesures correctores següents recollides en l'estudi d'impacte:  
- Una vegada finalitzades les obres s'hauran de restituir els terrenys a l'estat anterior i es reposaran les servituds i serveis afectats.  
- S'haurà de realitzar una selecció dels residus produïts en l'obra per a l'entrega d'aquests a un gestor autoritzat. En el cas de materials sobrants de l'excavació hauran d'eliminar-se en abocador controlat.  
- Hauran d'eliminar-se correctament els residus de vegetació evitant-ne la crema.  
Els treballs compliran allò que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
- En el conjunt de la zona regable s'hauran d'aplicar criteris ambientals en el cultiu respectant l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, establint una gestió conjunta dels envasos de productes fitosanitaris, utilitzant per al control de plagues agrícoles els productes de menor perillositat, evitant les cremes agrícoles, i utilitzant sistemes de cultiu respectuosos amb l'adequada conservació del sòl.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 256/2005-AIA.  
Promotor: Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (Ens Gestor de la Xarxa de Transport i de Ports de la Generalitat Valenciana).  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alacant i Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.  
Objecte projecte: Camí d'accés al davant d'una pedrera de la serra Grossa.   
Localització: A la serra Grossa al terme municipal d'Alacant.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció de camí d'accés al davant d'una antiga pedrera a la serra Grossa per a escometre treballs de sanejament d'aquest en relació amb l'execució del tramvia, traçat de la línia 1 que discorre des de la platja de l'Albufereta, en sentit Alacant, paral·lela al litoral.  
El camí que s'ha de realitzar parteix del camí de servei existent a la vora del canal de desguàs en l'orientació oest de la serra Grossa fins a arribar a la coronació del front de pedrera.  
Característiques del camí:  
- Longitud: 200 m.  
- Plataforma de 3,5 metres sense pavimentar.  
- Talussos en desmunt d'1: 5V i en terraplé d'1H: 1V.  
- Les terres de desmunt s'utilitzen per al terraplé. S'indica que no es produiran abocaments ni extraccions en altres llocs. El desmunt màxim estarà al voltant de 2,25 m d'alçària i el terraplé màxim al voltant d'aproximadament 3,75 m d'alçària.   
- S'haurà d'utilitzar retroexcavadora amb martell hidràulic per a l'execució.  
- Una vegada sanejat el front de pedrera s'haurà de recuperar la morfologia original de la vessant i es revegetarà.  
- Termini d'execució del camí de 15 dies i la seua restauració de 30 dies, quedant supeditada aquesta última a l'execució del sanejament del front de pedrera.  
Tramitació administrativa  
L'ens gestor de la xarxa de transport i de ports de la Generalitat Valenciana es va remetre amb data 27 de desembre de 2005 el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 20 de gener de 2006 es va efectuar consulta a l'Ajuntament d'Alacant.  
Es va remetre fotocòpia de la publicació en el DOGV núm. 5186, del, 27 de gener de 2006, del projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental efectuat per Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana.  
Amb data 11 de maig de 2006 l'Ens Gestor de la Xarxa de Transport i de Ports de la Generalitat Valenciana remet el resultat de la informació pública que inclou escrit d'al·legacions, resposta a aquestes per l'Ens Gestor, informe de l'Ajuntament d'Alacant, i adjunta a més document de síntesi i informe de valoració biològica de la zona realitzat per un biòleg.  
Respecte de l'informe de l'Ajuntament, s'adjunta resolució de l'alcalde i, per delegació, de la regidora d'Urbanisme en què s'indica que el Departament de Medi Ambient ha emés un informe favorable que es remet i adjunta i que l'article 17 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable permet realitzar, en sòl no urbanitzable protegit, obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels serveis públics.  
Amb data 23 de juny de 2006 l'Ens Gestor de la Xarxa de Transport i de Ports de la Generalitat Valenciana remet informe complementari al de resposta a les al·legacions.  
Al·legacions  
El grup municipal d'Esquerra Unida-L'Entesa a l'Ajuntament d'Alacant presenta al·legacions al projecte les quals es resumeixen en les que segueixen:  
1. Fort impacte negatiu sobre els valors protegits de la fita de la serra Grossa. Discrepen de la valoració de la vegetació i el paisatge efectuada en l'estudi i qualifiquen l'impacte sobre la vegetació entre sever i crític, i sobre el paisatge com a sever o crític.  
2. El projecte incompleix les disposicions del PGOU. Es tracta de sòl no urbanitzable d'especial protecció-fita (SNU/H). Es prohibeixen moviments de terra que originen desnivells superiors a 1m i el projecte planteja desnivells de 5 metres d'alçària i terraplens de més de 7 metres. A més, les obres associades no s'enquadren en cap de les activitats o usos permesos en una fita.  
3. L'estudi d'impacte ambiental no recull la presència en la zona afectada de nombroses espècies de flora, algunes d'elles endèmiques.  
4. La zona afectada ofereix immillorables condicions d'hàbitat per a la nidificació del còlit negre. No consideren suficient la mesura de no efectuar les obres a la primavera en tractar-se d'una espècie inclosa en l'annex I de la Directiva europea d'aus.  
5. L'estudi d'impacte ambiental no analitza l'alternativa de no construir cap camí i procedir al sanejament del front de pedrera mitjançant altres mitjans. Sol·liciten que es rebutge la construcció de cap camí i es procedisca a estabilitzar el front de pedrera mitjançant cosit per personal especialitzat.  
6. La construcció del camí podria afectar la refineria excavada de la serra Grossa. Es tracta d'un conjunt de gran interés patrimonial des del punt de vista de l'arqueologia industrial que el grup municipal ha sol·licitat la protecció d'aquest com a bé de rellevància local. Les obres podrien afectar la refineria per despreniments interiors, igual que el sanejament del front, i que per a una adequada valoració s'haurà d'efectuar un estudi de detall sobre les instal·lacions de la refineria en planta i secció com també de l'estabilitat de les estructures geològiques en què s'insereixen.  
7. Falta de document de síntesi  
Resposta a les al·legacions per part de l'ens gestor en la documentació presentada l'11 de maig i 23 de juny de 2006, seguint l'ordre de les al·legacions formulades:  
1. S'aporta informe de valoració biològic realitzat per un biòleg. En aquest s'estudien la vegetació i la flora, es valora l'ornitofauna i l'ecosistema. Respecte a la flora que es descriu amb detall es conclou que la majoria de les espècies presents té una àmplia representació, algunes són endèmiques però no es troben amenaçades i té una àmplia representació en la zona i en tot l'entorn dels terrenys estudiats.   
Estableix una sèrie de recomanacions: ús d'espècies vegetals autòctones presents en la zona, evitant espècies exòtiques, tancament del camí després del seu ús per a evitar entrada de vehicles, sol·licitar autorització de tala o desarrelament de determinades espècies a la conselleria de Territori i Habitatge i la seua col·laboració en la supervisió dels treballs, evitar l'afecció dels resssalts rocosos, trasplantament, en cas de ser viable tècnicament, d'exemplars d'Osyris quadripartita de gran port en cas d'afecció, etc.  
Respecte a l'ornitofauna es destaca la presència de còlit negre a la serra Grossa, i no hi ha nius afectats per la traça del camí. Es tracta d'una espècie àmpliament distribuïda al terme municipal d'Alacant i en tota la comarca de l'Alacantí, que encara que s'inclou en l'annex I de la Directiva europea d'aus, el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat) no la inclou com a espècie amenaçada.  
L'ecosistema afectat està format per comunitats vegetals molt freqüents i amb àmplia distribució a tota la província d'Alacant.  
L'informe conclou que l'actuació projectada és compatible i assumible sempre que se seguisquen les recomanacions que hi figuren.  
2. L'article 17, en relació amb la disposició transitòria segona, apartat 1 a) de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana autoritza els usos, obres i aprofitaments en sòl no urbanitzable protegit quan es tracte d'obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis o activitats d'utilitat pública o interés general. El projecte bàsic del tramvia d'Alacant té la declaració d'interés social i utilitat pública d'acord amb l'article 153 de la Llei d'ordenació de transports terrestres.   
Una part de la línia 1 discorre a la vora del talús de l'antiga pedrera, que no es troba en bon estat i és necessari un sanejament per a evitar despreniments que posen en greu perill tant les persones com el tramvia en la fase de construcció i de funcionament d'aquest. Per a poder prendre dades i definir el sistema de sanejament és necessari realitzar un camí.  
La zona hi ha més desnivells en executar el camí, desapareixerà amb el sanejament. Per a reduir l'afecció s'haurà de reduir l'amplària del camí de 4 a 3,5 m.   
3. L'informe de valoració biològica inclou descripció detallada de flora. No hi ha cap arbre a la zona.  
4. L'informe de valoració biològica inclou valoració sobre el còlit negre. L'espècie no està en perill i en la zona afectada no hi ha nius, no obstant això, haurà de verificar-se'n l'existència en el moment de la realització del camí.  
5. Respecte a l'opció de realitzar el sanejament per altres mitjans, amb les dades que es disposa en l'actualitat és impossible garantir que siga viable una solució definitiva que no es base en el desmunt del mateix front, el qual obliga a crear camins d'accés fins a aquest. En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen alternatives de camins.  
L'aplicació del mètode de cosida, a banda de dubtosa eficàcia en aquest cas necessitaria no sols operaris, sinó també maquinària de perforació i transport de materials que requeririen així mateix accessos, siga per dalt, bé per la part inferior del front de pedrera, amb el consegüent risc, en aquesta segona alternativa, de possibles despreniments sobre els equips de treball durant l'execució d'aquests.  
6. Respecte a la possible afecció a la refineria, tenint en compte els mitjans emprats, retroexcavadora proveïda de martell hidràulic de mitjana potència, i la situació de les galeries respecte a la ubicació del camí (s'hi adjunta plànol), no es preveu l'afecció de l'actuació a la refineria.  
7. S'aporta document de síntesi  
Consideracions ambientals  
1. El projecte afecta vessant amb orientació nord-oest de la serra Grossa a la vora de l'antic front de pedrera, afrontant amb sòl urbà de la ciutat d'Alacant. Aquesta vessant presenta un pendent acusat, i està constituïda per calcarenites i margues, ocupada per matoll semiàrid termomediterrani, en el qual destaquen Salsola oppositifolia, Bachypodium retusum, Sideritis leucantha i Thymus vulgaris. En els ressalts rocosos destaca la vegetació rupícola: Hypericum ericoides, Chiladenus glutinosus i Teucrium buxifolium.  
Les espècies presents no estan amenaçades i són freqüents, com també les formacions vegetals. Les formacions de matoll dominants no es corresponen amb les climàciques (Chamaropo-Rhamnetum lycioides).  
Des del punt de vista de la fauna cal destacar la presència en la zona del còlit negre (Oenanthe leucantha). D'acord amb la documentació presentada no s'haurien detectat nius afectats pel traçat del camí. Aquesta espècie no es troba amenaçada, i no està inclosa en el Catàleg valencià de fauna amenaçada.  
La zona és visible en tractar-se d'un relleu aïllat molt pròxim a vies de comunicació.  
D'acord amb l'estudi no s'afectaran camins ramaders ni forests d'utilitat pública.  
2. L'estudi presenta informe arqueològic en què es conclou que l'impacte sobre el patrimoni cultural valencià és nul, i considera que no cal adoptar mesures correctores. No obstant això, s'indica que cas de descobrir-se alguna resta arqueològica, etnològica, paleontològica o arquitectònica durant l'execució de les obres s'aplicarà allò que estableix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
   
L'informe ha tingut en compte l'existència de perforació en la muntanya en el costat d'aquesta que es realitza el camí, fruit d'uns depòsits utilitzats com a polvorí, i se situen a distància d'aquesta.   
Els informes de l'ens gestor aporten plànols dels dipòsits de la refineria que es troben a una distància en línia recta d'aproximadament 90 metres, el respirador abans referit estaria a menor distància, aproximadament a 60 m.   
3. L'estudi analitza diverses alternatives de camí d'accés al cim. Respecte a la segona alternativa, la qual discorreria pel costat sud-est de la serra aprofitant en part camí existent i antiga senda, presenta vessants amb pendents transversals en determinats trams molt acusades, havent sigut objecte la vessant en el passat d'actuacions i estant més alterada. Aquesta alternativa es descarta en tenir més longitud, i requerir de moviments de terra de major magnitud en determinats trams, sent els desmunts en aquests d'un màxim d'entre 5,5 i 7,36 m d'alçària, amb trams de desmunts de 2,70 m. A més aquests desmunts es produirien en zones allunyades del front de pedrera per la qual cosa no podrien desaparéixer en sanejar el front com sí que ocorre en alguns de la primera alternativa, finalment elegida.   
A més, aquesta segona alternativa, d'acord amb la documentació presentada discorreria per damunt dels dipòsits i galeries subterrànies lligades a l'antiga refineria, amb evident risc d'afecció a aquests ja que la seua gran alçària interior aproxima les claus de les diverses cavernes a la superfície de la muntanya, deixant grossàries de recobriment que fan pràcticament impossible garantir la nul·la afecció a aquests béns patrimonials de gran valor des del punt de vista de l'arqueologia industrial. Al contrari, la distància de l'alternativa proposada a aquests depòsits és considerable, per la qual cosa no s'hi preveuen afeccions. Finalment aquesta segona alternativa, d'acord amb la documentació, ocasionaria que part dels materials despresos caurien previsiblement a l'esplanada existent, ocupada per indigents i amb possibilitat de caiguda de pedres a la carretera de la platja.  
Per aquests motius es descarta en la documentació presentada l'alternativa segona i es tria l'alternativa primera que discorre pel vessant amb orientació nord-oest de la serra.  
4. Respecte a l'alternativa triada, es destaquen els elements següents del medi que rebran impactes: vegetació, fauna i paisatge.  
L'impacte sobre la vegetació, tenint en compte el seu valor, superfície afectada i possibilitat d'adoptar mesures correctores es considera moderat en conjunt, i respecte a la fauna es considera igualment moderada en conjunt. Respecte al paisatge es considera que l'afecció serà severa, no obstant aquesta encara que serà visible està localitzada espacialment i és possible adoptar mesures correctores que la reduiran. El camí serà temporal i una vegada acabat l'ús d'aquest per a la presa de dades i potser el sanejament serà restaurat. Si la restauració es du a terme correctament pot permetre reduir l'impacte en el paisatge de manera significativa a mitjà-llarg termini o, fins i tot, abans.  
L'actuació plantejada en conseqüència es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental i és necessària l'adopció de mesures preventives i correctores.  
5. En l'estudi d'impacte ambiental s'estableixen una sèrie de mesures preventives i correctores entre les quals es destaquen les que segueixen: una vegada uniformades les terres (restaurat) no quedaran desnivells superiors a 1 metre, procedint-se a més a aportar terra vegetal per a efectuar plantacions allí on siga necessari, no realitzar el procés reproductor a la primavera, etc.  
En l'informe biològic complementari s'estableixen una sèrie de recomanacions que s'han reflectit succintament anteriorment.  
Es considera necessari establir mesures preventives i correctores addicionals i modificar les proposades per a reduir l'impacte sobre el medi, com també per a aconseguir una adequada restauració de la zona i accelerar-ne la recuperació.  
En principi respecte a les antigues instal·lacions de refineria en la zona es considera que no hi haurà afecció, i en conseqüència en principi no seria necessari adoptar mesures, no obstant això s'estima que ha de ser la conselleria de Cultura quie determine si és necessari adoptar alguna mesura preventiva al respecte.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 1 i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes:  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de camí d'accés al davant de pedrera de la serra Grossa al terme municipal d'Alacant, el promotor del qual és Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (Ens Gestor de la Xarxa de Transport i de Ports de la Generalitat Valenciana), sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, com també del compliment del que estableix la documentació aportada i l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants per a l'execució de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. Prèviament a l'execució del camí s'obtindrà de la Direcció Territorial d'Alacant l'autorització de tala i desarrelament de les espècies que s'han d'afectar incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca. Igualment es determinarà per aquests serveis tècnics si és necessari adoptar mesures preventives respecte a la fauna, és a dir, limitacions en el període d'execució del camí, ús i restauració o altres que puguen considerar necessàries, i en cas afirmatiu hauran de complir-se.  
2. El replantejament del camí en camp es realitzarà sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria per a reduir el moviment de terres i l'impacte sobre la vegetació, com també en el paisatge, podent introduir xicotetes modificacions de traçat en aquest sentit, com també mesures preventives respecte a la vegetació i flora.  
L'amplària del camí no serà superior a 3,5 m.  
3. Una vegada completat l'ús del camí segons el que s'ha indicat, es procedirà a la restauració d'aquest com més prompte es puga. La restauració comportarà la recuperació morfològica de la vessant en la mesura que siga possible, de manera que el camí i els talussos generats desapareguen en la mesura que siga possible. Es procedirà a la plantació d'espècies autòctones presents en la zona per a recuperar en la mesura que es puga la vegetació i reduir l'afecció al paisatge. Els treballs de restauració s'hauran de dur a terme amb l'assessorament i supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, que introduiran en aquesta els canvis que estimen pertinents. No s'utilitzarà Retrama scorpius ni Lavandula stoechas ni Brachypodium phenicoides. Les espècies que s'han d'introduir, procedència, densitats, mètodes de plantació i aportació de terra vegetal seran les que determinen els serveis tècnics abans citats. S'hauran d'efectuar regs de plantació i manteniment suficients per a assegurar-ne l'arrelament.  
La restauració morfològica haurà de comportar la recuperació del xicotet drenatge que discorre per la vessant i que es veurà afectat.  
El seguiment i vigilància s'haurà de portar a terme durant un període d'almenys tres anys després de finalitzada la restauració.  
Depenent del temps que tarde a procedir-se a la restauració del camí, els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria podran determinar la necessitat d'adoptar mesures d'integració paisatgística dels talussos, i el promotor les haurà de portar a terme. Aquest haurà de comunicar el termini de temps que tardarà a executar-se la restauració des de l'obertura del camí als serveis tècnics citats.  
4. En el cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres s'haurà de comunicar immediatament a la conselleria de Cultura i s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
S'haurà d'obtenir informe favorable de la conselleria de Cultura sobre la necessitat d'adoptar mesures preventives respecte a les antigues instal·lacions de refineria que es troben allunyades de la traça, però més pròximes a ella. Cas de ser necessàries hauran d'adoptar-se aquestes.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 232/06-AIA  
Títol: Indústria química.  
Promotor: IFF Benicarló, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Localització: Av. Felipe Klein, 2, del terme municipal de Benicarló (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte i estudi d'impacte ambiental presentats IFF Benicarló, SA, pertanyent a la multinacional IFF, és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada i posterior regularització municipal de la totalitat de les seues instal·lacions de l'Av. Felipe Klein, 2, del terme municipal de Benicarló (Castelló).  
Antecedents  
IFF Benicarló, SA, és una instal·lació química integrada, és a dir, una instal·lació per a la fabricació a escala industrial de substàncies mitjançant transformació química, amb diverses plantes de procés en què es troben juxtaposades unitats vinculades funcionalment entre si, i que s'utilitzen per a la producció de productes químics orgànics bàsics, principalment per al posterior ús d'aquestes en perfumeria, amb una producció en conjunt per damunt de les 16.000 t/any.  
Com a antecedent, cal destacar que la planta de tractament d'aigües residuals d'IFF Benicarló, SA, es va sotmetre a avaluació d'impacte ambiental durant la tramitació de l'expedient 182/01-AIA, i disposa de resolució de data 15 de gener de 2002, condicionada al compliment d'una sèrie de condicionants, entre els quals val la pena destacar el 9.2, per a la remissió a aquesta Direcció General d'un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental, informe que no s'ha remés.  
El 21 de maig de 2004 es va iniciar a instàncies de l'Àrea de Qualitat Ambiental l'expedient 164/04-AIA en la tramitació d'autorització ambiental integrada de l'esmentada fàbrica, finalitzant el procediment d'avaluació mitjançant una resolució de data 26 d'octubre de 2004 per la qual es procedia a la devolució de la documentació presentada, de conformitat amb el que disposa l'article 24.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, per considerar que de l'anàlisi de la documentació aportada no poden extraure's elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació presentada, especialment pel que fa a la generació i gestió d'aigües residuals i pluvials.  
Tramitació administrativa  
En data 27 de juny de 2006 de l'Àrea de Qualitat Ambiental es remet nova documentació de l'empresa IFF-Benicarló SA, iniciant-se aquest expedient d'avaluació d'impacte ambiental, recollint així mateix la tramitació efectuada amb anterioritat en aquesta àrea per a l'esmentada empresa. La documentació aportada és la que segueix:  
- Autorització d'abocament d'aigües residuals al col·lector municipal.  
- Conveni de col·laboració entre l'Ajuntament de Benicarló i l'empresa IFF-Benicarló, SA per a millorar la gestió dels efluents d'aigües residuals i dels abocaments d'aigües pluvials.  
-Projecte de construcció d'un col·lector de pluvials de les instal·lacions d'IFF-Benicarló per a la connexió a la xarxa municipal existent, d'octubre de 2005.  
- Projecte de construcció d'una bassa de regulació de cabals del col·lector de pluvials de les instal·lacions d'IFF-Benicarló, de desembre de 2005.  
A continuació es recull per a aquesta declaració d'impacte ambiental la tramitació de l'expedient d'IFF-Benicarló SA des del seu inici, incorporant la informació continguda en l'expedient 164/04-AIA anteriorment citat:  
Entre les dates 13 de maig i 11 de juny de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Benicarló, el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, com també diverses còpies dels informes sol·licitats als serveis de Gestió de Residus i Protecció de l'Ambient Atmosfèric, com també l'esmena del promotor a les carències detectades en els esmentats informes. Així mateix, es comunica que transcorregut el període d'informació pública en el DOGV número 4674, de data 21 de gener de 2004, no es van presentar al·legacions. En considerar completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Específicament, pel que fa a l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Benicarló, cal assenyalar que en l'esmentat informe s'indica que:  
«[...] Les recents ampliacions de la indústria s'han realitzat sobre sòl urbanitzable, sector 11, Collet, pendent de desenvolupament. Que l'esmentat sector es troba en tramitació, que està pendent d'aprovació definitiva l'homologació i el pla parcial de millora, i que està en redacció l'estudi d'inundabilitat necessari per a poder procedir a l'esmentada aprovació.  
En ambdós tipus de sòl i tant en els documents de planejament aprovats, com en els que es troben en desenvolupament, la indústria de referència es considera compatible.»  
A la vista d'aquest informe de compatibilitat urbanística, en data 15 de juliol de 2004, se sol·licita a l'Ajuntament de Benicarló l'ampliació de:  
1) La data d'aprovació del planejament vigent en les parcel·les objecte de projecte, ja que l'últim coneixement que tenim del planejament de la zona objecte d'avaluació és l'expedient 347/00-AIA, d'avaluació d'impacte ambiental del projecte de Pla parcial industrial sector 11, polígon industrial Collet, tramitat per l'Ajuntament de Benicarló, amb resolució de caducitat, de data 7 de maig de 2003, conseqüència de l'acord adoptat per la corporació municipal en data 25 d'octubre de 2002.  
2) Qualificació segons el planejament vigent de les parcel·les en què s'implanta la indústria.  
3) Igualment, desconeixem la solució proposada per a disminuir la inundabilitat de la zona.  
En la mateixa data, se sol·licita a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge la data d'aprovació del planejament vigent en les parcel·les objecte d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 28 de juliol de 2004, es rep escrit remés per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, en el qual s'assenyala que l'ordenació en aquests moments vigent en l'esmentat sector és l'establida en el Pla parcial de millora sector 11 industrial aprovat per resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de 12 desembre de 2000, la còpia del qual es remet.  
En data 10 d'agost de 2004, es rep escrit remés per l'Ajuntament de Benicarló en el qual s'assenyala:  
- Data d'aprovació del planejament vigent en el sector 11 Collet. El planejament vigent en la zona de referència va ser aprovat definitivament per resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports en data 12 de desembre de 2000. S'hi adjunta fotocòpia del pla d'ordenació detallada, en el qual consta la diligència d'aprovació.  
- Qualificació urbanística segons planejament vigent de les parcel·les en què s'implanta la indústria. La classificació del sòl en què se situa la indústria és:  
- Part de la indústria està en sòl urbà.  
- La resta, en sòl urbanitzable amb pla parcial aprovat.  
La qualificació de les parcel·les en què se situa la indústria és industrial.  
- Solució proposada per a disminuir la inundabilitat de la zona. L'Ajuntament de Benicarló ha redactat un estudi d'inundabilitat de la totalitat del terme municipal, en el qual es conclou que la zona afectada pel futur polígon industrial sector 11, Collet, l'àmbit de les parcel·les industrials no es troba en nivell de cap risc. El sector es troba afectat per risc 2 i 5, en el límit amb el riu (zona de vial i espai lliure) límit en què, a més d'elevar la rasant del vial, es construirà un mur d'1,50 metres d'alçària. S'hi adjunta plànol de l'estudi.  
Pel que fa a l'última documentació remesa el 27 de juny de 2006 que dóna inici a aquest expedient, l'Ajuntament resol la modificació d'autorització d'abocament d'IFF al col·lector industrial, eximint-la de l'aplicació de la limitació en l'abocament del paràmetre de conductivitat elèctrica, ja que la destinació d'aquesta serà l'abocament al mar, al·legant que la segració dels efluents salins i posterior abocament al mar està considerat com a millor tècnica disponible en el sector de la química orgànica fina del Ministeri de Medi Ambient. Se signa amb aquest fi un conveni en què s'estableixen unes clàusules acceptades per IFF. Entre elles es destaca el que segueix:  
- En les clàusules estableix la necessitat de regulació i contenció de pluvials fins als 7.000 m³, establint un protocol d'actuació controlat per l'Ajuntament, indicant que el buidatge de la bassa sempre serà per impulsió a l'estació depuradora d'aigües residuals de l'empresa, i que la bassa en períodes secs haurà d'estar sempre buida.  
- A través de la clàusula novena, l'IFF es compromet a complir els paràmetres d'abocament màxims establits en l'autorització d'abocament municipal, com també els establits en l'autorització d'abocament terra-mar.  
- S'estableix així mateix un programa de determinacions analítiques en un punt aigües avall de l'eixida de l'estació depuradora d'aigües residuals, mitjançant un sistema de recollida de mostres en continu en el qual s'efectuaran determinacions analítiques amb periodicitat diària per IFF (temperatura, pH, DQO, conductivitat elèctrica, sòlids en suspensió i DBO5.), determinacions de paràmetres amb periodicitat quinzenal i trimestral de diferents paràmetres que s'han d'efectuar per laboratori acreditat per ENAC.  
- En el projecte presentat per l'IFF datat al desembre de 2005, es proposa l'execució d'una bassa de regulació on desemboquen aigües pluvials recollides mitjançant un col·lector del qual presenten així mateix el seu corresponent projecte, l'emplaçament està previst en un solar adjacent a les actuals instal·lacions, i es desconeix l'adequació urbanística d'aquest. La bassa projectada és de 4,5 m. de profunditat i 6.000 m³ de capacitat (ja disposa d'una bassa de 1.000 m³ en les instal·lacions existents). Per la qual cosa es compliria el que s'ha indicat en el conveni anteriorment citat.  
Afeccions legals  
Els condicionants de l'estimació d'impacte ambiental de data 15 de gener de 2002, de resolució de l'expedient 182/01-AIA d'avaluació d'impacte ambiental de la PTAR de la indústria.  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran -en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.  
Vist que no s'afecta directament nucli residencial o cap àrea protegida, això és, qualssevol àrees que puguen estar subjectes a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc, només cap la reducció dels impactes directes sobre el medi abiòtic, que al seu torn suposarà la reducció dels fenòmens de transport que podrien arribar a afectar la població o a algun àrea protegida. S'entén que aquests impactes es reduiran a través del compliment de la legalitat vigent en matèria de residus, emissions i abocaments o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió de la legislació IPPC.  
En l'estudi d'impacte ambiental no es valora l'impacte de l'abocament d'aigües residuals tractades en la PTAR sobre el medi biòtic. Amb probabilitat, això és a causa del fet que s'assenyala que l'abocament es realitza al clavegueram municipal, suposant que aigües avall hi ha una EDAR que concloga el pretractament realitzat en la PTAR de la indústria. No obstant això, cal assenyalar que, d'acord amb el conveni firmat amb l'Ajuntament, es decideix que les aigües residuals depurades d'IFF aboquen al col·lector industrial de titularitat municipal, les aigües de les quals no es depuraran en l'EDAR municipal, sinó que s'aboquen al mar mitjançant emissari submarí.  
D'acord amb el document presentat per la indústria en què s'exposen les analítiques mensuals d'aigües residuals des de setembre de 2002, fins a juny de 2003, s'aprecia com la DQO a l'eixida de la PTAR, de vegades, sobrepassa allò que estableix el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram. Res s'indica respecte als altres paràmetres que, d'acord amb la resolució de l'expedient 182/01-AIA, havien de monitoritzar-se.  
Tenint en compte que entre els objectius del mencionat model es troba la protecció dels sistemes de depuració d'aigües residuals de l'entrada de càrregues contaminants superiors a la capacitat de tractament o que tinguen un efecte perjudicial per a aquests sistemes, s'entén que en sobrepassar les concentracions especificades en l'esmentat model, podria arribar a afectar-se el sistema de depuració. Més encara que el treball de depuració en compte de dur-lo a terme una EDAR, el du a terme el medi, en aquest cas, el medi marí.  
No obstant això, s'entén que les condicions d'abocament al col·lector municipal, hauran de concordar amb les condicions d'abocament del col·lector al medi marí fixades per l'òrgan competent, i que seran funció de la capacitat d'assimilació del medi, entenent com a tal la capacitat que té l'entorn de processar els afluents que s'hi incorporen, transformant-los en elements no perjudicials o acceptables per a aquest. Amb aquest fi ens remetem a la clàusula sisena del conveni d'IFF amb l'Ajuntament de Benicarló, per les quals l'IFF es compromet a realitzar i acabar en el termini màxim de dos anys, des de la firma del conveni, "l'estudi de l'impacte produït pel seu efluent industrial en el medi marí, considerant-ne l'abocament teòric individualitzat i de manera integrada amb el global de l'abocament municipal a través de l'actual emissari."  
Cal destacar així mateix, que en el conveni esmentat estableix que l'IFF haurà de complir els límits existents i els que s'establisquen en les successives autoritzacions per a l'abocament al mar.  
D'altra banda, cal assenyalar que la indústria, pel fet d'estar situada a la vora de la rambla Cervera, es troba pròxima a una zona amb risc d'inundació (2 i 5 segons el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana, zonificació risc d'inundació, classificació del sòl i actuacions estructurals, full 1/50.000 núm.: 571-72).  
Un altre dels impactes que es generen en l'activitat industrial és l'emissió d'olors, que ja es va preveure en la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 182/01-AIA, per la qual cosa, per raó de l'article 24.3, del Decret 162/90, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2789, d'impacte ambiental, hauran d'adaptar-se a les innovacions tecnològiques que es produïsquen per a la minimització dels impactes que s'hi generen. En tot cas haurà d'incloure's en el programa de vigilància ambiental un control sobre les emissions d'olors per les molèsties a la població que es puguen produir.  
D'altra banda, es troba en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 3.e de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions químiques integrades, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per l'empresa IFF Benicarló, SA, situada a l'Av. Felipe Klein, 2, del terme municipal de Benicarló (Castelló), en els termes que estableix el projecte d'autorització ambiental integrada, l'estudi d'impacte ambiental i documentació annexa, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Per la seua ubicació, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, serà suficient amb el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millores tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.  
2. Pel que fa al risc d'inundació, s'haurà d'obtenir l'aprovació de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori de l'estudi d'inundabilitat que determine si les mesures proposades en aquest són suficients, i en tot cas, hauran d'estar executades prèviament a la resolució de la llicència d'activitat.  
3. D'acord amb el conveni firmat entre IFF Benicarló, SA i l'Ajuntament, la composició de l'abocament d'aigües residuals tractades resultants de la PTAR haurà de complir els límits de l'autorització d'abocament del col·lector al medi marí. Havent d'efectuar l'estudi de l'impacte produït per l'efluent en el medi marí, en les condicions que establisca la Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en l'autorització.  
4. Pel que fa a les aigües pluvials, es considera com a gestió òptima d'aquestes el fet que s'execute una xarxa separativa que diferencie entre aigües pluvials netes de cobertes, aigües d'escorriment i aigües potencialment contaminades. No havent d'utilitzar-se en cap cas les aigües de la bassa de pluvials com a element de dilució de les aigües residuals, realitzada amb la finalitat de satisfer les limitacions d'abocament.  
La gestió d'aquestes aigües pluvials serà:  
- Les aigües netes s'abocaran directament a llit públic (rambla Cervera o pous drenants).  
- Les aigües potencialment contaminades de cubetes, etc. s'enviaran per al seu tractament en la PTAR.  
- Per a les aigües d'escorriment de vials s'haurà de disposar d'un sistema tal, que permeta separar les pluvials dels primers 15 minuts, d'acord amb la pluja de projecte corresponent a un període de retorn de 25 anys, i evitar l'abocament directe d'aquestes, de manera que siguen tractades en la PTAR, mentre que la resta s'abocarà a llit públic (rambla Cervera o pous drenants).  
5. S'haurà d'acreditar que les noves instal·lacions projectades de la bassa i col·lectors siguen compatibles amb la qualificació urbanística dels terrenys en què s'implanta.  
6. Altres condicionants de caràcter ambiental derivats del PGOU del municipi.  
7. La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria autorització ambiental integrada, haurà de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millores tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions (incloent emissió d'olors), abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5771, del 27-05-2008 (2008/6544)

RESOLUCIÓN de 7 de mayo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de La Salzadella, Monòver, Alfarrasí, La Vall d'Uixó, Altura, Alicante y Benicarló.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5771

Fecha DOGV
:   27-05-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/6544

CVE


Fecha del documento
:   07-05-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Salzadella, la](javascript:void(0))
    * [Alfarrasí](javascript:void(0))
    * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de mayo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de La Salzadella, Monòver, Alfarrasí, La Vall d'Uixó, Altura, Alicante y Benicarló. [2008/6544]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 067/06-AIA La Salzadella, 118/05-AIA Monòver, 127/03-AIA Alfarrasí, 060/05-AIA La Vall d'Uixó, 094/05-AIA Altura, 256/05-AIA Alicante, y 232/06-AIA Benicarló.  
Valencia, 7 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 67/06-AIA  
Título: Ampliación de granja porcina de cebo  
Promotor: César García Sospedra  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Salzadella (Castellón)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la explotación porcina   
Localización: Partida San Alberto, polígono 5, parcelas 508 y 509, del Término Municipal de La Salzadella (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la ampliación de una granja porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación, emplazada en una parcela de 5.812 m² de superficie, está constituida por una única nave de capacidad para1.020 plazas, constituyendo una superficie construida de 960 m²., queriendo ampliarse con la construcción de una segunda nave de 560 m² con capacidad para 720 cerdos de engorde más; siendo la capacidad total de la explotación tras la ampliación de 1.740 cerdos.   
Los cerdos entrarán en la granja con unos 15-18 kg de peso aproximadamente, y permanecerán en la explotación hasta alcanzar los 90-100 kg; estando unos cinco meses en la nave de cebo; se realizarán dos ciclos anuales, y el sistema de reposición se realizará de forma que previamente a la entrada de un ciclo se efectuará la retirada de los anteriores.   
La nave a construir, de planta rectangular, estará recorrida longitudinalmente por dos canales de deyecciones; en los que se recogerán las aguas residuales, formadas por los orines, excrementos y agua de limpieza que se genere; permaneciendo en éstos hasta su extracción. En el Estudio de Impacto Ambiental se señala que no se producirán residuos sólidos ya que las deyecciones sólidas son eliminadas en la mezcla de purines. Estos canales serán de solera y paredes de hormigón en masa, completamente estancos y recubiertos por su interior con pintura impermeabilizante.   
Los canales se vaciarán periódicamente, por medio de una cuba extractora de lodos, pudiendo tener dos destinos diferentes tal y como se señala en el Estudio. Podrán ser utilizados como abono orgánico en fincas rústicas, enterrándose rápidamente y evitando la proximidad a núcleos urbanos, vías de comunicación y pozos o capas freáticas; o bien, y en función de las posibles necesidades que se presenten, podrán llevarse a la planta de tratamiento de purines municipal.  
Respecto a la capacidad total de almacenamiento de la explotación, ésta es de 1.140 m³/año (640 m³ de capacidad de la nave existente, y 500 m³ de la nave a construir). Dado que la producción de purín es de 4.350 m³/año; la equivalencia resultante, en cuanto a la capacidad total de almacenaje, es de 3,19 meses.   
Para una capacidad de 1.740 cerdos el nitrógeno producido será de 16.615 kg de N. Por lo que la superficie mínima de cultivo necesaria para su aplicación será de 74,20 Ha. Se adjunta en el Estudio los compromisos de aceptación de los purines por parte de los propietarios de las fincas agrícolas, asi como la identificación y localización de éstas.   
Para la eliminación de cadáveres, se indica en el Estudio de Impacto Ambiental que el Ayuntamiento de La Salzadella tiene suscrito un convenio con una empresa autorizada de Almazora para la retirada de los animales muertos; disponiéndose de recipientes estancos para el traslado a los depósitos de la empresa.   
El agua que se utiliza en la granja proviene de la conexión a la red municipal de agua potable.   
Tramitación Administrativa  
1. Información pública y remisión del expediente  
El 3 de marzo de 2006, el Ayuntamiento de La Salzadella remite el expediente compuesto por el Estudio de Impacto Ambiental, Proyecto de Actividad, Certificado de la Exposición Pública y copia de la publicación del proyecto en el BOP.  
La Información Pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 12, de 28 de enero de 2006, asi como la notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se hayan presentado alegaciones.   
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
El 16 de mayo de 2006 se solicita al promotor a través del Ayuntamiento de La Salzadella, ampliación de documentación referente a los siguientes aspectos:   
- Informe de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, y de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes; así como copia del Expediente Municipal.  
- Informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Asimismo, dado que la procedencia del agua para la explotación se obtiene del suministro de la red municipal, deberá aportarse copia del contrato de abastecimiento y del último recibo que justifique el pago de la misma.   
- La superficie agrícola donde se aplicarán los purines como abono orgánico deberá justificarse con la presentación de cédula de propiedad, plano catastral y contrato firmado por cada uno de los propietarios donde se aplicará el purín, debiendo considerar además que en la cédula catastral deberá reflejarse el tipo de cultivo de cada una de las parcelas.   
- Copia del contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto.  
En fecha 20 de junio de 2006, el Ayuntamiento de La Salzadella remite documentación complementaria relativa a:   
- Informes de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, y de la Dirección Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Copia del Expediente Municipal.  
- Escrito de solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar, solicitando informe favorable por disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua; indicándose que el consumo anual correspondiente a una capacidad de 1.740 cerdos, realizando dos ciclos anuales, es de 3.480 m³ anuales.  
- Certificado de la Sociedad Fomento Agrícola Castellonense SA. (F.A.C.SA), concesionaria del Servicio Municipal de Aguas Potables del Ayuntamiento de La Salzadella, suscrito a fecha 10 de marzo de 2006; referente a la existencia de suministro de agua potable; copia del contrato de abastecimiento de agua, y el último recibo que justifica el pago de la misma.  
- Cédulas de propiedad de los propietarios donde se aplicará el purín, Plano Catastral y contrato de aceptación firmado por cada uno de ellos.   
- Certificado emitido por el secretario de la "Associació de usuaris de casetes de recollida de cadavers de bestiar no boví de la Provincia de Castelló", relativo al seguro de retirada de cadáveres de animales que el promotor tiene suscrito con dicha empresa.  
- Estudio de afección al Patrimonio Cultural Valenciano de la granja porcina, realizado por Técnico y visado por el Colegio Profesional correspondiente en fecha 5 de junio de 2006.  
Informes sectoriales  
- El Expediente Municipal remitido está constituido por los siguientes informes:  
- Informe sanitario favorable del Veterinario oficial.  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
- Informe favorable de la Alcaldía.  
- Información Pública y resultado de las alegaciones.  
- Informe favorable de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, suscrito en fecha 29 de julio de 2005, en el que se indica:   
- En base al Real Decreto 324/2000 sobre la ordenación de las explotaciones porcinas y a la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunidad Valenciana, puede autorizarse la ampliación si no se superan los límites de capacidad y si no se reduce la distancia actual a la/s explotación/es porcina/s existente/s en un radio de 1000 metros.  
- Según el artículo 5, del Real Decreto 324/2000 y el Artículo Único del RD 3483/2000, la explotación resultante debe disponer de:   
- Sistema eficaz de desinfección (vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en los accesos a la misma así como sistema apropiado para desinfección del resto del vehículo.  
- Cercado de la explotación (vallado perimetral) y Sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (Tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos).   
- Disposición de utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.  
- Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias y de protección del medio ambiente.   
- Adecuado lazareto para la observación y secuestro de los animales.  
- Medidas higiénico-sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.  
- Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo en la explotación.  
- Pediluvios u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de locales, naves o parques.  
- Disponer de un libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número.  
- Disponer de un libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número de las matrículas de los vehículos que hayan entrado en la explotación.  
- Disponer de balsas de estiércol cercadas e impermeabilizadas, natural o artificialmente, que eviten el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.  
- Disposición de las instalaciones del global de la explotación de forma que se cumplan los requisitos de bienestar animal establecido por el RD 1135/2002 relativo a las normas mínimas para la protección de cerdos.  
- Informe favorable previo referente al Suelo No Urbanizable, del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, en el que se indica (a fecha 17 de agosto de 2005):  
- La parcela de referencia no está cartografiada como terreno forestal por el Decreto 106/2004 de 25 de junio del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana.   
- Según la cartografía consultada, la parcela sobre la que se pretende ejecutar la actividad de referencia linda con ninguna vía pecuaria.  
- El proyecto no afecta al dominio hidráulico, no está afectado por el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre la prevención del riesgo de inundaciones de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA) ni por el Catálogo de Zonas Húmedas.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como Suelo No Urbanizable, según la normativa urbanística municipal.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de La Salzadella no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
Se efectúa una descripción de las características medioambientales de la zona, desde el punto de vista de la flora, fauna, hidrología, paisaje y edafología.   
No se efectúa una identificación propiamente de los impactos, sino que en el Estudio de Impacto Ambiental, se indica que valoración y cuantificación de los impactos será proporcional al cumplimiento de las medidas correctoras propuestas, con respecto a las instalaciones e infraestructuras sanitarias (instalación de vado sanitario o sistema similar de desinfección, pediluvio, tela pajarera en huecos y ventanas y vallado perimetral), y con respecto al control de los residuos ganaderos (sistema de manejo de cadáveres y sistema de recogida y utilización de los purines). Ni tampoco se ha realizado una valoración cualitativa de los impactos a partir de una matriz causa-efecto, mediante la cual, podría haberse estimado de forma más concreta las posibles incidencias ambientales derivadas de la fase de explotación, asi como su importancia. Por lo que el desarrollo de este apartado en el Estudio de Impacto Ambiental ha sido claramente insuficiente; sin embargo, por las características del proyecto, puede considerarse, en términos generales, como viable la actividad desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, asi como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta Declaración de Impacto Ambiental.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas sanitarias consideradas en el Estudio de Impacto Ambiental, se incluyen también las siguientes, aunque algunas éstas no se hayan desarrolladas en el apartado correspondiente de medidas correctoras, si no que se encuentran incluidas a lo largo del Estudio, en diversos apartados del mismo:   
- Se rodeará toda la explotación de una cerca de mampostería o metálica de 2 metros de altura, con el objeto de evitar la entrada a la explotación de animales que pudiesen vectores de cualquier tipo de enfermedad.  
- Limpieza y desinfección de la nave de cebo.  
- Disponer de caja o remolque estanco para la retirada de cadáveres.  
- Se construirá un vado sanitario en la entrada de la explotación, que evite la entrada de los posibles agentes patógenos presentes en las ruedas de los vehículos que accedan al interior.  
- Para evitar la entrada de aves, insectos y roedores a las cochiqueras, se protegerán todos los huecos de ventilación con telas mosquiteras.  
- Periódicamente se efectuará la desinfección, desinsectación y desratización de las cochiqueras.  
- Se dispone de lazareto para separar los animales enfermos.  
En cuanto al transporte y aplicación de los purines como abono orgánico, se considerará los siguientes aspectos:   
- Se empleará una cuba extractora de lodos con compresor accionada por la toma de fuerza del tractor.  
- Durante el transporte a los campos el compresor seguirá actuando, remocionando y homogeneizando la masa.   
- Se evitarán los vertidos accidentales.  
- No se esparcirán purines a menos de 25 metros, de conducciones de agua sin presión, pozos, captaciones de aguas potables o destinadas al riego de hortalizas.  
- Tampoco se verterán a menos de 200 metros de zonas de baño, lugares de acampada o cursos de agua, si la pendiente de la superficie es mayor del 7%.  
- En ningún caso el purín se estancará sobre el suelo, correrá fuera de la superficie fijada o contaminará aguas subterráneas. Se evitarán días lluviosos, suelos helados o con escorrentía. Y tras la aplicación se pasará una ligera labor de grada.  
- No se sobrepasarán los 170 kg/N/Ha/año.  
- Se vigilará la posible aparición de grietas y vados en la solera de los canales de deyecciones.  
- Se establecerán unos días de vacío sanitario.  
Con respecto al Programa de Vigilancia Ambiental, únicamente se establecen de forma muy general las competencias que en materia de vigilancia y control, tienen las diferentes administraciones; sin especificar las medidas y actuaciones que de forma concreta se realizarán en la explotación.   
Las medidas preventivas y correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con las indicadas a continuación, asi como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta Declaración de Impacto Ambiental:  
- Periódicamente se procederá a la revisión del estado del vallado perimetral y las puertas de acceso a la explotación, asegurando la correcta y constante ventilación y renovación del aire del interior de la nave; comprobando igualmente, el estado y las posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el objeto de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
- La explotación deberá disponer de sistemas efectivos de evacuación de las aguas pluviales y sistemas de drenaje efectivos en la parcela, con el objeto de evitar encharcamientos en las proximidades de las naves, y la generación de cualquier tipo de lixiviado que pueda resultar contaminante, en caso que se produzca cualquier tipo de contacto con los residuos generados en la granja.   
- La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo de 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica el purín, para no provocar problemas derivados de la contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.  
- Las instalaciones están acondicionadas de forma tal que se de cumplimiento a los requisitos de bienestar animal establecidos por el Real Decreto 1135/2002 relativo a las normas mínimas para la protección de cerdos.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación porcina, situada en el término municipal de La Salzadella (Castellón) promovida por César García Sospedra, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Tendrá que darse cumplimiento a los condicionantes establecidos por la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- En el estudio de Impacto Ambiental se hace referencia a que la distancia mínima de las instalaciones respecto a caminos es de 40 metros y 5 metros a lindes. Por lo que ante la proximidad a éstos, la explotación en posibles ampliaciones posteriores, no podrá expandirse en dirección a los mismos, con el objeto de respetar la distancia mínima exigida en la legislación vigente.  
- En el Estudio de afección al Patrimonio Cultural Valenciano realizado para el presente proyecto, se hace referencia a la no existencia de posible afección a los bienes arqueológicos, etnológicos y paleontológicos inventariados en el municipio de La Salzadella. No obstante, si como consecuencia de la realización de las obras relativas a la construcción de las instalaciones, se hallasen restos arqueológicos, paleontológicos o etnográficos, se suspenderían los trabajos, se delimitaría el perímetro de afección, y se notificaría inmediatamente a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, al efecto de que se determinen las actuaciones oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.   
- El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento.   
- Para minimizar el impacto sobre el agua y el suelo, el purín se utilizará a una dosis que no supere los 170 kg de N/ha, limitándose la aplicación del purín a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación; no superándose la cantidad de 170 kg de N/ha,y año y en ningún caso en parcelas que no se exploten agrícolamente.   
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno; asimismo, los acabados exteriores de las naves serán acordes con el entorno circundante.   
- Según la Cartografía Temática de la conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo clasificado con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media; por lo que deberá aplicarse medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.   
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 118/05-AIA  
Título: Ronda Este de Monover. Conexión de las carreteras CV-83 y CV-835  
Promotor: conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto: Desviar el tráfico Elda-Novelda  
Localización: Monover (Alicante)  
Descripción del proyecto  
La actuación que se evalúa es la construcción de una ronda este de la población de Monóver, en la comarca alicantina del Vinalopó Medio. La variante arranca en la carretera CV-83 a Elda, aprovechando una rotonda construída en la Ronda Norte (Elda-Pinoso), y finaliza aproximadamente en el PK 7+500 de la carretera CV-835 a Novelda, con otra rotonda. La longitud total es de 2.091 m. Este proyecto fue objeto de consulta previa en esta Dirección General, con expediente 031/02-CON.  
La obra comprende la ampliación de la rotonda de arranque, el eje principal (que incluye un puente para cruzar la Rambla del Salitre y otro para cruzar el Barranco de L'Infern) y la construcción de una rotonda en la carretera CV-835 y pretende canalizar la parte del trafico local del triángulo Elda - Monóver - Novelda que tiene origen/destino Elda - Novelda, para evitar que atraviese Monóver. El ANEJO 4 del Proyecto Básico aporta aforos de 2001 y 2002 de la carretera CV-83 Monóver - Elda y CV-835 Monóver - Novelda. A partir de los datos más desfavorables (más tráfico), el Proyecto asume que un 40% del mismo es tráfico que utilizaría la ronda.   
Se diseña con una sección total de 11,50 m compuesta por calzada de doble sentido de 7,00 m, arcenes laterales de 1,50 y bermas de 0,75 m, con parámetros geométricos acordes a una velocidad específica de 80 km/h.  
Se presentan 6 variantes de trazado (planta y alzado) sobre un pasillo en planta con un máximo de 90 m de ancho, que arrancan y terminan en los mismos puntos de las carreteras CV-83 y CV-835. La diferencia fundamental está en el punto donde cruzan la Rambla del Salitre (por la zona de cauce más ancho o más estrecho), y en el paso por el vertedero clausurado (más o menos cerca del mismo).   
Tramitación administrativa  
El 21 de diciembre de 2004 la Dirección General de Obras Públicas solicita mediante escrito la emisión de Declaración de Impacto Ambiental del proyecto «Ronda Este de Monóver. Conexión de las carreteras CV-83 y CV-835», acompañando la siguiente documentación:  
- Proyecto Básico (1 tomo)  
- Estudio de Impacto Ambiental (1 tomo)  
El 8 de julio de 2005 la Oficina del Plan de Carreteras remite certificado de la información pública y copia del Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultura, a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.   
Con esta documentación se abre el expediente 118/05-AIA de evaluación de impacto ambiental.  
El 15 de diciembre de 2005 el Área de Evaluación Ambiental solicita al promotor que se complete la documentación con información sobre la posible afección de la ronda al riesgo de inundación 3 de la Rambla del Salitre, señalado en la cartografía disponible en el Servidor de esta conselleria a escala 1:25.000.  
El 21 de marzo de 2006 la Oficina del Plan de Carreteras remite el Estudio Hidráulico de la Rambla del Salitre. El 2 de mayo de 2006 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental efectúa consulta al Servicio de Ordenación del Territorio sobre dicho Estudio, recibiéndose respuesta el 3 de julio de 2006, mediante escrito de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial a la Dirección General de Gestión del Medio Natural adjuntando Informe del Servicio de Ordenación Territorial.  
Información pública  
De acuerdo con el certificado remitido por la Oficina del Plan de Carreteras, el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental se sometieron a información pública con anuncio en el BOE nº 314 de 30 de diciembre de 2004 y en el DOGV nº 4.927 de 19 de enero de 2005. En el periodo establecido no se recibieron alegaciones; fuera de plazo se recibieron 14 alegaciones, sin carácter ambiental, todo según el mismo certificado.  
Informes sectoriales  
El 2 de mayo de 2006 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consultó al Servicio de Ordenación Territorial sobre el Estudio Hidráulico Rambla del Salitre y la posible afección de la ronda sobre el riesgo de inundación 3 de la misma, riesgo que se recoge en la cartografía disponible en el Servidor de esta conselleria, a escala 1:25.000. El 3 de julio de 2006 se recibió respuesta en la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
El Informe del Servicio de Ordenación Territorial dice textualmente:  
- La zona de estudio no se encuentra afectada por riesgo de inundación del PATRICOVA.  
- El estudio hidráulico del puente situado entre el PK 0+762 y el PK 0+852 del eje principal sobre la Rambla del Salitre se ha realizado según lo indicado en la Instrucción 5.2-IC Drenaje superficial.  
- El estudio hidráulico de la Rambla del Salitre ha utilizado el método del Hydrologic Engineering Center del US Army Corps of Engineers (programa comercial HEC-RAS), empleado con carácter general en los estudios de inundabilidad.  
- Se ha considerado una escala de trabajo (1:10.000 y 1:1.000 en las cercanías de la obra) y un periodo de retorno máximo de 500 años, lo que permite concretar adecuadamente la zona inundable.  
- El estudio hidráulico se ha realizado pro técnico competente y visado por la conselleria de Infraestructuras y Transporte, por lo que hay que suponer que los resultados de la modelización y las conclusiones a las que se llega son correctas.  
Afecciones legales  
Dominio público hidráulico  
La ronda afecta a varios cauces menores no permanentes, siendo los más importantes la Rambla del Salitre, el Barranc de L'Infern y el Barranc de L'Ametler.  
Clasificación y calificación urbanística  
La actuación afecta a Suelo No Urbanizable.  
Consideraciones ambientales  
La carretera, de 2,1 km de longitud y 11,50 m de ancho de plataforma, discurre por una zona antropizada, próxima a la población de Monóver, de clima seco, con pocas precipitaciones, donde predominan los cultivos de almendros, olivos y vid, junto con campos abandonados, en un relieve ondulado surcado por dos cauces principales de régimen hidrológico no permanente, que desaguan en el Río Vinalopó, con vegetación de ribera. La ondulación del terreno esconde parcialmente la carretera desde distintos puntos de vista.  
La carretera atraviesa un área delimitada como hábitat prioritario (Thymo moroderi-Teucrietum verticillati), característico de zonas con presencia de yesos, que también está representado en el entorno más próximo (al norte, en los términos municipales de Monover y Elda y al sur, al otro lado del cauce del Vinalopó), pero a lo largo de la traza sólo encuentra una pequeña mancha en la que, a la vista de la foto aérea de 2005 del Servicio de Información Territorial de esta conselleria, pudiera haber vegetación gipsícola, pero coincide con el vertedero clausurado que la carretera toca casi tangencialmente, que en foto aérea de 1997 era un mancha sin vegetación, por lo que no hay afección significativa a dicha vegetación. El resto del recorrido por el hábitat se hace por campos de cultivo.  
La fauna es la correspondiente a una zona de estas características: pequeños mamíferos (conejo, liebre, rata común, rata de campo, ratón de campo y casero, topillo común, topo ciego, musarañita, musaraña o erizo), reptiles (lagartija común, lagartija coliroja, lagartija colilarga, lagartija cenicienta, salamanquesa, lagarto ocelado, culebrilla ciega, culebra de escalera, culebra de cogulla, culebra bastarda y víbora hocicuda), anfibios (sapo patero común, sapo común, sapo corredor, rana común y ranita meridional), aves (paloma torcaz, escribano soteño, palomita zyita, perdiz común, ...).  
En cuanto a la permeabilidad transversal, las estructuras que permiten el paso de fauna son las siguientes: 2 puentes separados unos 800 m (PK 0+762 sobre la Rambla del Salitre y PK 1+750 sobre el Barranc de L'Infern), adecuados para las especies afectadas por este proyecto, de acuerdo con la publicación "Fauna y tráfico. Manual europeo para la identificación de conflictos y el diseño de soluciones", editada por el Ministerio de Medio Ambiente, quedando un punto intermedio a 400 m de cualquiera de los dos, distancia algo superior a la que requiere la mayoría de invertebrados (200-300 m) pero aceptable; un paso transversal en el PK 2+100 para salvar el Barranc de L'Ametler, de cubierta en bóveda, con 1 m de altura libre hasta el arranque del mismo y 3 m de ancho; y 4 tubos de hormigón (uno de ellos doble) para el drenaje transversal de la carretera con función complementaria de paso de fauna, que pueden ser adecuados para los pequeños vertebrados terrestres, los reptiles y los anfibios puesto que, con las condiciones climáticas de la zona, los pasos estarán secos la mayor parte del tiempo.  
Para que estos pasos funcionen bien los puentes tendrán un mínimo 5 m de altura, requisito que se cumple en los dos puentes de la ronda, y la zona debajo del puente debe quedar libre de obstáculos para permitir el libre paso de animales.  
En cuanto a los tubos circulares, es recomendable un diámetro de 1,5 m. El proyecto propone tubos de 1 m; se ha revisado el perfil longitudinal y en todos los casos cabe un tubo de 1,5 m de diámetro sin tener que variar la rasante de la carretera porque los terraplenes son suficientes, excepto en el PK 0+500 donde la carretera va en desmonte. En este caso se entiende que puede colocarse también un tubo de 1,5 en vez de uno de 1 m.   
Además, en la sección de los tubos se dejará la mayor base recta posible para facilitar el recorrido de los animales y se dispondrán uniones regulares si el tubo está formado por varias piezas; los accesos estarán libres de obstáculos, sin estructuras de escalones o similar que impidan la llegada de animales al paso, y es conveniente evitar puntos de iluminación donde se ubican los mismos; las estructuras han de inspeccionarse al menos anualmente para limpiar posibles obstáculos del interior.  
El proyecto dice que los taludes de desmontes y terraplenes serán máximo 3/2 (H/V). Para la restauración de taludes de terraplén el proyecto propone una variedad de esparto (Stipa tenacissima) y una de albaida (Anthyllis cytisoides) que, si bien aceptables, pueden sustituirse por Lygeum spartum y Anthyllis terniflora, más apropiadas. Para el acondicionamiento de las rotondas puede precindirse de la hidrosiembra, manteniendo las especies propuestas que pueden completarse con espino negro (Rhamnus lycioides). Para la restauración de la vegetación de ribera de los cauces afectados se utilizará básicamente Tamarix sp. de talla no superior a 50 cm, pudiendo complementarse con algo de Nerium oleander.  
En cuanto al impacto acústico de la carretera, el EsIA hace una estimación de los niveles de ruido en 7 puntos donde se localizan edificaciones próximas a la vía. En los PK 0+850 y 1+160, con la hipótesis de que un montículo entre la carretera y la edificación y la diferencia de cota entre la carretera y la edificación, respectivamente, son atenuantes, el resultado está algo por encima de los valores permitidos por la legislación sectorial correspondiente (Ley 7/2002, de la Generalitat Valenciana), entendiéndose que dichas edificaciones tienen uso residencial. Por lo ajustado de los resultados, en estos puntos ha de volver a hacerse una estimación lo más precisa posible; en caso de confirmarse que se superan los niveles que establece la Ley, se pondrán medidas correctoras.  
En los otros 5 puntos se superan claramente los niveles de ruido por lo que el EsIA propone adoptar medidas correctoras, excepto en el PK 1+740 donde el uso de la instalación es el de cuadra de una hípica. Aquí habría que confirmar que no hay más uso porque el terciario o industrial también tienen limitaciones establecidas en la Ley, por lo que si, efectivamente sólo está la cuadra, se acepta que no es necesario corregir el impacto; si convive con otros usos de los recogidos en la Ley, sí habría que corregirlo.  
En cuanto a las medidas correctoras a aplicar, el proyecto propone la creación de motas de tierra compactada de distintas longitudes, según el caso, y de 2 m de altura y 0,50 m de ancho en coronación, con taludes 1/1, revegetados con los mismos criterios que el resto de taludes del proyecto. Se considera adecuado utilizar estas estructuras, siempre que los taludes no tengan una inclinación mayor de 45º, a no ser que restricciones técnicas lo desaconsejen. En cuanto a la revegetación de los taludes, valen las mismas consideraciones que se han hecho más arriba sobre los taludes de terraplén y desmonte.  
En cuanto al riesgo de inundación 3 a escala 1:25.000 que se recoge en la cartografía del Sistema de Información Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda, de acuerdo con el "Estudio Hidráulico de la Rambla del Salitre" y el informe del Servicio de Ordenación Territorial que valida las conclusiones, el aumento de calado de una posible inundación de periodo de retorno 500 años, producido por la construcción de la carretera, trabajando a escalas 1:10.000 y 1:1.000, es de 0,54 m, 50 m aguas arriba del puente y no tiene efectos 100 m aguas arriba. A la entrada del puente el aumento de calado es de 0,51 m y de 0,18 m a la salida; 50 m aguas debajo de la estructura sólo habría un aumento de 0,08 m y a 100 m aguas abajo no se registra efecto. Por tanto, no se alcanza el núcleo urbano de Monóver, cuyo punto más próximo está a unos 300 m aguas arriba del puente.  
En cuanto a la afección al patrimonio cultural, la documentación incluye copia del Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, que se pronuncia de forma favorable.  
Consideraciones jurídicas  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8. a) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana (modificado por Decreto 32/2006, de 10 de marzo) por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
- El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, la actuación «Ronda Este de Monover. Conexión de las carreteras CV-83 y CV-835», promovida por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se ajuste a la documentación presentada, y previo cumplimiento de los condicionantes que se señalan en el punto Segundo de esta Declaración y de las medidas correctoras del Estudio de Impacto Ambiental, en tanto que no entren en contradicción con aquellos.  
Segundo  
Se supedita la ejecución de esta actuación al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. La revegetación de los taludes de terraplén, desmonte, motas para la corrección del impacto acústico y rotondas, así como la restauración de las riberas afectadas, se llevarán a cabo teniendo en cuenta las observaciones del apartado Consideraciones Ambientales de esta resolución.  
2. Para cumplir una función adecuada como paso de fauna, los puentes que cruzan la Rambla del Salitre y el Barranc de L'Infern tendrán un mínimo de 5 m de altura, a no ser que consideraciones técnicas y/o de seguridad no lo hagan viable, y la zona debajo de los mismos quedará libre de obstáculos para permitir el libre paso de animales.  
3. También para cumplir con la función de paso de fauna, los tubos de hormigón del drenaje transversal de la carretera tendrán un diámetro mínimo de 1,5 m, a no ser que consideraciones técnicas y/o de seguridad lo hagan inviable. En la sección de los tubos se dejará la mayor base recta posible para facilitar el recorrido de los animales y se dispondrán uniones regulares si el tubo está formado por varias piezas; los accesos estarán libres de obstáculos, sin estructuras de escalones o similar que dificulten la llegada de animales al paso.  
4. Se revisarán las estimaciones de niveles de ruido de los PK 0+850 y 1+160 donde los datos dan valores que superan ligeramente los niveles establecidos en la Ley 7/2002 para el uso residencial, para verificar si efectivamente se superan o no dichos niveles; si se confirma que sí, de acuerdo con el uso correspondiente, se corregirá el impacto del mismo modo que en el resto de puntos donde se superan los niveles.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
Valencia, 14 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 127/03-AIA  
Título: Ampliación de granja porcina de cebo  
Promotor: Luis Tormo Boix  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alfarrasí (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la explotación porcina   
Localización: Partida Rabossers, Polígono 2, Parcelas 32, 33 y 39 del Término Municipal de Alfarrasí (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la Licencia de Actividad para la ampliación de la actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada son:  
La granja actual tiene capacidad para 590 plazas, y se pretende ampliar mediante la construcción de una nueva nave de cebo, aumentando su capacidad actual únicamente hasta las 1.000 plazas (se incrementa en 510 los animales introducidos en la explotación), con el objeto de continuar perteneciendo al Grupo Primero; que en base al Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, apartado B del Artículo 3 (Clasificación y zootécnica de las explotaciones porcinas), establece que a Grupo Primero pertenecen aquellas explotaciones porcinas cuya capacidad productiva no sea superior a las 120 UGM.   
La edificación existente es de planta rectangular, con cubierta a dos aguas y de dimensiones exteriores 654,36 m². Las celdas de la nave tienen el suelo en slat (emparrillado), disponiéndose por debajo de los mismos los canales de colección de purines, conectados mediante conductos a la balsa de purines. A su vez, dispone de balsa de purines cubierta, de 400 m³ de capacidad, y de una fosa de eliminación de cadáveres.   
La ampliación prevista estará constituida por una nave de planta rectangular y dimensiones exteriores de 600,16 m², cubierta a dos aguas y caballete de ventilación en cumbrera. El suelo de las naves estará formado por slats, debajo de los cuales estarán dispuestos los canales de colección de purines, evacuándose periódicamente los mismos a la balsa existente.  
Los lechones introducidos en la explotación, permanecen en ella hasta que alcanzan un peso aproximado de 95 kg., momento en el cual serán trasladados al matadero.   
La producción de purín anual se estima en 2.150 m³/año, y la capacidad de almacenamiento total de las balsas y los canales de purines es de 869 m³; siendo por lo tanto la capacidad de almacenamiento en la explotación superior a tres meses.   
La producción anual de Nitrógeno corresponde a 7.250 Kg anuales; por lo que el número de hectáreas necesarias para emplear el purín como abono orgánico y no superar los 170 kg/ha/año es de 42,64 Ha; siendo la superficie agrícola disponible de 48,19 Ha; adjuntándose contratos de aceptación de los propietarios, planos y cédulas de propiedad   
Con respecto a las medidas higiénico-sanitarias, periódicamente se realizará la limpieza de las celdas, procediéndose igualmente, a su desinfección, desinsectación y desratización.   
Los cadáveres serán retirados a la fosa existente para ello en la explotación.  
La explotación se localiza a 1,3 km. del núcleo urbano de Alfarrasí, y a 800 metros del meandro del río Clariano; disponiéndose entre ambos un tramo de la carretera comarcal Olleria-Montaberner; asi mismo, dista más de 500 metros de otras explotaciones clasificadas en la misma categoría, y a más de 1 km. de otras pertenecientes a los grupos segundo y tercero.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública y remisión del expediente  
El expediente se inició el 10 de abril de 2003, con la remisión por parte de la Comisión de Calificación de Actividades, del Estudio de Impacto Ambiental, Proyecto de Actividad y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante publicación en el BOP nº 139, de 13 de junio de 2002, asi como la notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se hayan presentado alegaciones de carácter ambiental.   
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 14 de diciembre de 2004, se efectúa al promotor, a través del Ayuntamiento de Alfarrasí, el requerimiento de documentación complementaria relativa a los siguientes apartados:   
- Debido a que el expediente actual constituye una ampliación de una explotación ya existente, para poder proceder a la evaluación de impacto ambiental del mismo, se solicita la justificación del cumplimiento de los condicionantes establecidos en la Estimación de Impacto Ambiental dictada para la actividad inicial, en fecha 27 de enero de 1998 (expediente 276/97-AIA); los cuales hacen referencia a:   
- Una vez puesto en marcha el tratamiento de los purines se llevarán a cabo análisis que permitan conocer la eficacia del mismo, al menos durante el primer año, uno al finalizar cada ciclo de cebo. Estos análisis se presentarán ante esta Dirección General y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, Ntotal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
- La dosis de abonado no superará los 210 Kg. de nitrógeno por hectárea y año de forma temporal, para rebajar a 170 Kg., de acuerdo con el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitrato procedentes de fuentes agrarias. El abonado con el purín tratado sólo se realizará sobre parcelas dedicadas a cultivos.  
- La fosa de cadáveres se construirá de forma y con materiales que garanticen su impermeabilidad.  
- La explotación contará con vallado perimetral, vado sanitario y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente.  
- Se integrará paisajísticamente la actividad realizándose pantalla vegetal junto al vallado perimetral y acabado de paramentos exteriores con materiales y colores propios del entorno.   
- Cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento como en el posterior destino de los residuos se comunicará a esta Dirección General.   
En fecha 2 de enero de 2006, se requiere nuevamente al promotor, documentación complementaria solicitada en el escrito previo, de fecha 14 de diciembre de 2004; emitiéndose conjuntamente advertencia de caducidad, en la que se indica que si transcurridos tres meses sin la presentación de la documentación requerida, tendrá lugar la caducidad del procedimiento, en aplicación de lo dispuesto en el artículo 92 de la Ley 30/92 del Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.   
En fecha 16 de enero de 2006, el Ayuntamiento de Alfarrasí como respuesta al requerimiento efectuado con anterioridad, con registro de salida en esta conselleria de 10 de diciembre de 2004, remite documentación complementaria constituida por:  
- Escrito realizado por el promotor (en fecha 18 de julio de 2005), D. Luis Tormo Boix, en el que se especifica algunas de las características que presenta la explotación. Y por lo que respecta al estado de la misma, señala que:  
- La explotación dispone de una fosa de cadáveres impermeabilizada, aunque en la actualidad dispone de un agroseguro en el que regularmente se procede a la retirada de los cadáveres desde un contenedor propio y exclusivo de la explotación, tal como dicta la legislación vigente con respecto a los M.E.R. (materiales específicos de riesgo).   
- La explotación se encuentra vallada en todo su perímetro, dispuesta de forma que tanto los camiones de pienso, asi como los de animales no traspasan el vallado perimetral, procediendo a realizar las descargas de pienso y las cargas y descargas de los animales desde el exterior. Del mismo modo dispone de un vado sanitario y de telas antipájaros en las ventanas.  
- Junto al vallado perimetral, se han plantado árboles para de este modo integrar paisajísticamente la explotación en el entorno.  
- En cuanto a los purines producidos en la explotación se emplearán como fertilizante orgánico en parcelas dedicadas a cultivos, atendiendo al Real Decreto 261/1996 en cuanto a las dosis de abonado de 210 kg. de nitrógeno por hectárea/año y posteriormente reducirla a 170 kg. de nitrógeno/año, tal como se desprende del proyecto presentado en el que consta la relación de parcelas agrícolas, superficie y autorización del propietario.  
- El tratamiento inicial propuesto de los purines no se puede realizar al tener un coste que no se puede asumir.   
Informes sectoriales  
- El Expediente Municipal incluye los siguientes informes:  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
- Informe favorable del Ingeniero Municipal.  
- Informe favorable de la Alcaldía.   
- Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial; en el que se ha solicitado informes a la conselleria de Agricultura y a la de Medio Ambiente; emitiéndose ambos en sentido favorable.   
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como Suelo No Urbanizable según la normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Alfarrasí no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se efectúa una descripción, un inventario ambiental muy general del área de ubicación de la explotación y de la zona donde se enmarca; desde el punto de vista de la climatología, geomorfología, geología, edafología, vegetación e hidrogeología.   
Se desarrollan las acciones susceptibles de generar impacto, distinguiéndose entre la fase de construcción y la de funcionamiento.   
Durante la fase de construcción de la nueva nave se consideran como acciones susceptibles de generar impacto las derivadas de las emisiones de ruido y polvo, la alteración de la cubierta vegetal y del drenaje del suelo, el transporte de materiales y la producción de escombros.   
En cuanto a la fase de funcionamiento, se considera entre otros los siguientes impactos: el aumento o mantenimiento del espacio ocupado sobre suelo no urbanizable, el aumento del número de animales, el incremento del consumo de agua, la producción y transporte de purines, emisión de olores, el aumento de los movimientos de transporte.   
Para valorar cualitativamente las posibles alteraciones derivadas de la ampliación de la actividad de la ganadera, se ha construido una matriz de impactos, en la que se relacionan los efectos que las diferentes acciones provocarían sobre los factores ambientales susceptibles de ser impactados; estableciendo una serie de parámetros y variables a analizar. Posterior a este análisis, se efectúa una valoración global de los resultados, considerándose la actividad en términos generales como viable desde el punto de vista medioambiental, dado que el impacto se califica como bajo, compatible con el entorno, y no superior a la capacidad de acogida del medio.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han establecido una serie de medidas preventivas y correctoras, entre las que se incluyen las siguientes:  
- Se efectuará la limpieza habitual de las celdas, desinfección entre ciclos.  
- La extracción y el esparcimiento de purines se realizarán con la menor agitación posible, haciéndolo en días u horas en las que el viento no disperse los olores hacia la población.  
- Se someterá a tratamiento los purines para disminuir la emisión de olores.   
- Se Impedirá el derrame directo de los purines a cauces naturales.  
- Evitar el desbordamiento o infiltración de los contenidos en los canales y balsas.  
- Evitar la percolación de los purines hacia las aguas subterráneas.  
- Previamente a la utilización de los purines como fertilizantes orgánicos, éstos serán tratados con complejos bacterianos, de forma que se reduzcan las concentraciones de nitrógeno y los olores derivados de éste.  
- Se pretende realizar la plantación de árboles caducifolios a lo largo de las fachadas más expuestas al sol.  
- La tipología y el acabado de la nave estará en consonancia con la existente, manteniéndose el carácter rural propio de la zona y de la actividad.  
El Programa de Vigilancia Ambiental no ha sido desarrollado.   
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta Declaración de Impacto Ambiental, asi como las medidas correctoras recogidas a continuación:   
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral.  
- Periódicamente se procederá a la revisión del estado del vallado perimetral y las puertas de acceso a la explotación, asegurando la correcta y constante ventilación y renovación del aire del interior de la nave; comprobando igualmente, el estado y las posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el objeto de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
- La explotación deberá disponer de sistemas efectivos de evacuación de las aguas pluviales y sistemas de drenaje efectivos en la parcela, con el objeto de evitar encharcamientos en las proximidades de las naves, y la generación de cualquier tipo de lixiviado que pueda resultar contaminante, en caso que se produzca cualquier tipo de contacto con los residuos generados en la granja.   
- La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo de 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- Las instalaciones están acondicionadas de forma tal que se de cumplimiento a los requisitos de bienestar animal establecidos por el Real Decreto 1135/2002 relativo a las normas mínimas para la protección de cerdos.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solos los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación porcina, situada en el Término Municipal de Alfarrasí (Valencia), promovida por D. Luis Tormo Boix, siempre que el mismo se desarrolle conforme a las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Deberá disponerse, previo a la concesión de Licencia de Actividad, del Informe favorable de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte; debiendo ser presentado ante esta Dirección General y ante el Órgano Sustantivo.  
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá justificarse el cumplimiento de los condicionantes exigidos en la Estimación de Impacto Ambiental dictada para el inicio de la actividad, mediante la presentación ante esta Dirección General de un informe suscrito por el Técnico Municipal con competencia en la materia.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que deberá disponerse de contrato actualizado, y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto.  
- El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, y la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo. Para ello, deberá llevarse a cabo un análisis antes de comenzar el tratamiento para comprobar los niveles de los que se parte, y que sirva como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso necesario, las correcciones oportunas al tratamiento.   
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar tras la aplicación en campo, para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal. Asimismo, deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación asociado al exceso de abonado orgánico o mineral.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.   
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el tratamiento y destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
   
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 60/05-AIA  
Título: Explotación avícola de recría de pollitas   
Promotor: Granja Uxó SL.   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Vall d'Uixó (Castellón)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola   
Localización: Partida Montalar, Parcelas 409, 414 y 556, Polígono 17, del Término Municipal de La Vall d'Uixó (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una granja avícola, cuyas caraterísticas, según la documentación aportada son:  
La actividad que se desarrolla es la recría de pollitas, hasta que éstas alcanzan el peso adecuado desarrollo de gallinas ponedoras, momento en que son trasladadas a otras granjas; siendo la capacidad de la explotación de 80.000 aves/año.   
La parcela tiene una superficie de 30.810 m², siendo el porcentaje de ocupación de la parcela del 14,408%. Sin embargo, tal y como se indica en el Estudio de Impacto Ambiental, la explotación propiamente dicha, se desarrolla sobre una superficie de 18.521 m² (superficie de la zona de naves), sobre la que se ubican las tres naves de la explotación y las instalaciones auxiliares.  
Actualmente, en la explotación existen tres naves de tipología industrial, con cubierta a dos vertientes, y una superficie de 1.296 m² (primera nave), 1.488 m² (segunda nave) y 1.482 m² (tercera nave); junto con 32 m² correspondiente al cobertizo. La capacidad de cada una de ellas, considerando una densidad de 10 pollos /m², es de 12.960 aves en la primera nave, 14.880 en la segunda, y 14.820 aves en la tercera, por tanto, la capacidad total de la explotación para cada camada es de 42.660 animales.   
La gallinaza generada en la explotación será destinada como abono en campos de cultivo; siendo la producción anual de 20.000 kg., con un contenido en nitrógeno del 8,7%. Al final de cada camada, se efectúa la extracción de la gallinaza, por lo que al mismo tiempo que se retira de las naves, será cargada a los camiones que los transportarán a los puntos de consumo. En el primer Anexo al Estudio, se adjunta copia del contrato de compra-venta de la gallinaza generada en la explotación, suscrita con D. Conrado González Cañada; teniendo una vigencia de tres años a contar desde la fecha de suscripción, 20 de enero de 2004.   
En la explotación no existe servicio de agua para consumo humano; disponiéndose para la explotación ganadera de un pozo propio con un caudal de 200 l/min. (aunque en diversos apartados del Estudio de Impacto Ambiental se hace referencia a 200l/sg); siendo el consumo estimado de 1.900 m³ anuales. Se dispone de un depósito en la explotación de 150 m³.   
Se dispone en la explotación de una fosa séptica para contener las aguas fecales que se generen. Ésta tendrá un depósito de retención, impermeabilizado, cuyo contenido se extrae por empresa autorizada, siendo tratados posteriormente en la estación depuradora de aguas residuales de La Vall d'Uixó.   
En el Estudio de Impacto Ambiental se indica que los cadáveres serán retirados por empresa autorizada; suscribiéndose contrato con la misma.   
La distancia con respecto a suelo urbano residencial es de 1.050 metros; señalándose en el Estudio que no existen viviendas habitadas a menos de 1.000 metros del emplazamiento.   
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente.  
El expediente se inició el 22 de abril de 2005, con la remisión por parte de la Comisión Territorial de territorio y Vivienda, del estudio de Impacto Ambiental, Proyecto de actividad y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 157, de 27 de diciembre de 2003, así como la notificación a los vecinos colindantes a la actividad, con la presentación de dos alegaciones; pudiendo considerarse parcialmente de carácter medioambiental.  
2. Resumen de las alegaciones presentadas  
Ambas alegaciones, presentadas por vecinos colindantes a la Actividad, manifiestan, entre otras cuestiones, su negativa a la concesión de la licencia, manifestándose disconformes con la autorización de la Actividad.   
La primera de ellas (de fecha 29 de diciembre), solicita que: "Se deniegue la licencia hasta que sean retiradas las instalaciones que se encuentran dentro de su propiedad, asi como los residuos y desperdicios depositados por el solicitante (se adjuntan fotografías de la parcela, pero no puede diferenciarse claramente la delimitación con respecto a la colindante y objeto del presente proyecto).  
La segunda alegación (2 de enero de 2004), establece una queja referente al vertido de escombros en la parcela de su propiedad.   
No se ha aportado contestación a las alegaciones por parte del promotor.  
El suelo no urbanizable común puede albergar, previa obtención de la autorización urbanística correspondiente, actividades ganaderas como la presente. Respecto a la afección al medio puede evitarse con una correcta gestión de la explotación, adoptándose las medidas higiénico-sanitarias legalmente establecidas gestionando cada tipo de residuo conforme a su naturaleza; llevándose a cabo, entre otras, las siguientes medidas:  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, asi como otros residuos generados por la actividad ganadera, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado; y en ningún caso, se acumularán sin control sobre la parcela, ni sobre las colindantes a ésta.   
3. Petición de Informes Sectoriales y documentación complementaria  
El 17 de mayo de 2005 se solicita al promotor a través del Ayuntamiento de La Vall d'Uixó ampliación de documentación referente a:  
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 47/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Asimismo, se incluye en el escrito advertencia de caducidad, en la que se advierte de la paralización del procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, si transcurridos tres meses desde el recibo de la presente notificación, no se procede a la presentación de la documentación requerida.  
En fecha 29 de septiembre de 2005, el Ayuntamiento de La Vall d'Uixó remite a este Servicio certificado de equivalencia de parcelas; en el que se indica que la parcela que en el catastro actual se identifica como Polígono 7, Parcela 693 (superficie 1,7813 Ha.) equivale aproximadamente a las parcelas que en el catastro anterior aparecían descritas como Polígono 17, Parcela 409 (superficie 1.3500 Ha.) y 556 (superficie 07500 Ha); adjuntándose copia de los planos de las mismas.   
El 6 de septiembre de 2005, el promotor del proyecto, remite documentación complementaria en la que se adjunta:  
- Documento justificativo de la disponibilidad de consumo de agua para la actividad de la granja avícola, de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Instancia presentada ante el Ayuntamiento de La Vall d'Uixó, solicitando certificado de equivalencia entre las parcelas 409-556 del polígono 17, Partida Muntalar o Llacuna, y la parcela 693 del Polígono 7, Partida Muntalar.   
- Fotocopia de la escritura de Liquidación de Sociedad Gananciales otorgada por Antonio Gómez Serrano y Carme Jarque Ortiz, en la que se justifica que todos los derechos de las parcelas afectadas en el expediente pasan a titularidad de Carme Jarque Ruiz.  
- Declaración por la que se otorgan poderes por parte de Mª Carmen Jarque Ortiz, a la Mercantil Granja Uxó, SL, para la utilización del pozo de agua (Expediente 92-IP-612 de la Confederación Hidrográfica del Júcar).   
- Documento de presentación del Estudio Arqueológico previo ante la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, concretamente dirigido a la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de Castellón, Servicio Territorial de Arqueología.   
Informes sectoriales  
El Expediente municipal incluye los siguientes informes:  
- Informe provisional desfavorable, del Ingeniero Técnico Municipal, suscrito a fecha 12 de junio de 2003, en el que se indica que no se admita a trámite la licencia solicitada referente a la legalización de la granja; dado que según el planeamiento vigente y el actual catastro de rústica, el emplazamiento de la actividad se corresponde con Suelo No Urbanizable de Protección Paisajística, con respecto a la Parcela 693 del Polígono 7.   
- Informe Sanitario desfavorable, firmado en fecha 15 de abril de 2004, del Veterinario del Área, en el que se indica algunas de las aclaraciones que deberán realizarse, siendo éstas las siguientes:   
- Aclaraciones respecto a la empresa o sistema de gestión de cadáveres de aves (periodicidad de la recogida, almacenamiento, etc.).  
- Aclaración respecto a la empresa o sistema de gestión de la gallinaza generada, y su destino final (fincas).  
- El proyecto no contempla la normativa de directa aplicación: Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Ganadería de la Comunidad Valenciana.   
Se adjunta Informe sanitario (39/03) en el que se hace referencia a las siguientes cuestiones:   
- En el informe sanitario realizado, se solicitó aclaración acerca de la gestión de la gallinaza generada en la explotación; reiterándose esta solicitud en lo referente a los siguientes aspectos:   
- No presenta contrato con empresa autorizada, sino con un particular, Conrado González Cañada, por un periodo de tres años.  
- No figuran en el contrato las cantidades aproximadas generadas de este residuo, las cuales sí aparecen en la Memoria del Proyecto de Actividad.  
- Aparecen ciertas contradicciones, como afirmar que la cama de las naves se renovará cada seis meses (en el Anexo presentado), mientras que en la Memoria se indica que ésta se extrae periodicamente, al final de cada camada.  
- No determina el lugar de almacenamiento de la gallinaza extraída de las naves; ni en la propia granja, ni en instalaciones del responsable de su retirada.  
- No se aclara si el citado responsable firma en representación de una empresa dedicada a esta actividad o en el propio.  
- No se aclara el uso que se le va a dar a este subproducto. En la página 22 del Proyecto se indica que se utilizará como abono natural y una vez obtenida la Licencia de apertura, se aportará el certificado de la empresa encargada de retirarlo y las fincas a las que va destinado. Se solicita esta información en el momento actual de tramitación del expediente por considerarse preceptiva para la evaluación de este informe. Para la identificación de las fincas puede presentarse Anexo en que figure:  
- Término Municipal y referencia catastral de cada una de las fincas.  
- Superficie de cada una de las fincas.  
- Uso actual de las mismas (regadío, secano, forestal, etc.)  
O cualquiera otra forma que permita su identificación de forma unívoca y aporte información respecto a su uso y extensión. Así como compromiso por parte del gestor de que este tipo de aplicación se llevará a cabo cumpliendo de forma directa e indirecta la normativa medio Ambiental, Sanitaria y de Sanidad Animal vigente.  
Conjuntamente, se incluye informe favorable del Veterinario del Área, de fecha 23 de junio de 2004, en el que se indica, que en base a al Estudio de Proyecto y Anexos, no existe inconveniente para el otorgamiento de la licencia solicitada.  
- Informe realizado por la ayudante de Sostenibilidad Municipal, de fecha 23 de diciembre de 2003, en el que se indica: Para una correcta interpretación de los aspectos medioambientales del proyecto, debería ampliarse la documentación aportada, por lo que para proseguir la tramitación del expediente, deberá requerirse al peticionario para que presente la siguiente documentación complementaria:   
- En cuanto a la construcción de las naves: el Plan General de Ordenación Urbana de la Vall d'Uixó, en su Artículo 3.5.3.1 (Usos Actividades y aprovechamientos en el suelo no urbanizable común), indica que en el caso de las instalaciones necesarias para las explotaciones ganaderas que requieren obras permanentes de arquitectura, éstas se ajustarán a varias condiciones y exigencias, de las cuales se cumplen todas excepto la que indica que: «Se rodeará totalmente el perímetro de los edificios por masa arbórea, sin cuyo requisito no se autorizará el funcionamiento de las actividades». Por ello, se presentará un anexo al proyecto que recoja este punto, indicando el número y la ubicación de los árboles a plantar y las especies escogidas. Por la situación de la granja, es preferible que los árboles sean de especies autóctonas y que no se introduzcan elementos de flora exótica en un entorno natural.  
- Se aportará fotocopia del compromiso o contrato de aceptación con las empresas responsables de gestionar los animales muertos.  
- En cuanto a otros residuos como los envases de productos desinfectantes, agua para el consumo humano y otros residuos que puedan producirse, se especificará el procedimiento a utilizar para su gestión (que necesariamente deberá incluir la participación de una empresa autorizada).  
- Se indicará con qué periodicidad se procederá a la renovación de la cama de las aves.  
Se incluye un Informe posterior de la ayudante de Sostenibilidad, de fecha 10 de marzo de 2004, en el que se indica; Una vez revisado el Anexo de aclaraciones presentado; la técnico que suscribe considera que algunas de las aclaraciones aportadas no son conformes, en concreto las siguientes:   
- No se incluye la copia del documento que de compromiso o contrato de aceptación de la empresa responsable de la gestión del contenido de la fosa séptica.  
- En cuanto a otros residuos como los envases de productos desinfectantes, agua para el consumo humano y otros residuos que puedan producirse, se ha recurrido a una empresa (Menero Hoyo Contenedores SL.) que a fecha de febrero de 2004 sólo estaba autorizada para la recogida, transporte y almacenamiento de residuos inertes (en los que se incluyen gran variedad de residuos de la construcción y otros residuos minerales; pero no envases de desinfectantes sean tóxicos o no, o de cualquier otro producto; ni residuos asimilables a urbanos). Asimismo, el destino final de los residuos, el vertedero autorizado Noulas Resevi, también se limita a la gestión de residuos inertes según la conselleria de Territorio y Vivienda, por lo que es necesario recurrir a un gestor apropiado, de lo cual podremos informarles en esta Concejalía.  
En fecha 1 de septiembre de 2004, la ayudante de Sostenibilidad Municipal redacta un nuevo informe, favorable, especificando que: «Revisado el Anexo de aclaraciones presentado, con fecha de entrada en esa Concejalía, 3 de agosto de 2004; se considera que dichas aclaraciones son suficientes para la comprensión del proyecto. Por lo que informa favorablemente al respecto de la concesión de la licencia».   
- Informe favorable de la Concejala Delegada de Urbanismo y Sostenibilidad, en el que se informa: «Que la licencia solicitada puede concederse con la adopción de las medidas correctoras a las que se hace referencia en el expediente y sin perjuicio del informe de la Comisión Provincial de Calificación de Actividades y de la intervención de la Junta de Gobierno Local».   
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como Suelo No Urbanizable Común según el Planeamiento Municipal vigente.  
El municipio de La Vall d'Uixó está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
La actividad ganadera se halla incluida en la Zona definida como Área de Influencia Antrópica, según el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se efectúa una descripción, un inventario ambiental muy general del área de ubicación de la explotación y de la zona donde se enmarca; desde el punto de vista medioambiental de los usos del suelo, abastecimiento de agua, climatología, relieve, vegetación, paisaje, patrimonio, fauna e hidrogeología.   
Sin embargo, la valoración de impactos se considera insuficiente, obviándose aspectos fundamentales tales como la posible contaminación del Suelo, por la contaminación asociada al vertido de la gallinaza o problemas de percolación por impermeabilización deficiente, así como el Agua, por la posible alteración de las caraterísticas físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea; entre otras cuestiones.   
No se ha realizado una valoración cualitativa de los impactos a partir de una matriz causa-efecto, mediante la cual, podría haberse estimado de forma más concreta las posibles incidencias ambientales derivadas de la fase de explotación, asi como su importancia.   
No obstante, pese a la excesiva visión generalista desde la que se ha abordado este apartado en el Estudio de Impacto Ambiental, puede considerarse en términos generales, como viable la actividad desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, asi como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del Programa de Vigilancia Ambiental.  
La propuesta de medidas preventivas y correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental, se han considerado, entre otras, las siguientes:   
- Creación de una barrera verde en todo el perímetro de la parcela, mediante un seto de cipreses.  
- Seguimiento de un plan de limpieza de la cama o yacija, con el objeto de evitar molestias derivadas de la producción de olores.  
- No se producirá almacenamiento de estiércol en la explotación, si no que será directamente cargado al camión, que efectuará su retirada para su aplicación como abono orgánico.   
- La superficie de la explotación, se cercará perimetralmente mediante una valla metálica de acero galvanizado de 2 metros de altura, plantándose paralela a la misma un seto de cipreses (medida expuesta anteriormente), con el fin de evitar el acceso de personas o animales al interior de la explotación, al mismo tiempo que actuará como barrera acústica y visual.   
- En la puerta de acceso a la explotación, se prevé la construcción de una plataforma de desinfección (de 4 x 12 metros), dispuesta para la totalidad de vehículos que accedan o salgan de la misma. Se considera igualmente, la renovación periódica de la solución desinfectante. Para la limpieza y vacio de la misma, se considera la existencia de un pequeño pozo de recogida, contratándose los servicios de una empresa autorizada para efectuar al transporte hasta la planta de tratamiento adecuada, dado que tal y como se señala, se consideran residuos tóxicos y peligrosos.   
- Irrigación o aspersión con soluciones desinfectantes, los locales y materiales empleados.  
- Extracción de las camas, estiércoles y otros restos y residuos, y destrucción de los mismos por el fuego o desinfección con cal viva.   
- Si existiesen alimentos que se prevean que puedan estar contaminados, serán sometidos al oportuno y adecuado tratamiento de desinfección.  
- Existirán raticidas anticoagulantes en diversos puntos de la explotación, alejados del posible alcance de los animales.   
- Se contará con la asistencia y asesoramiento permanente de un veterinario, que considerará el cumplimiento de las medidas sanitarias establecidas para este tipo de explotaciones.   
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio deberán ampliarse con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta Declaración de Impacto Ambiental.   
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, se establecen de forma muy general, las medidas y actuaciones que se realizaran en la explotación por parte del Ayuntamiento de La Vall d'Uixó, el Veterinario titular, las autoridades sanitarias, y por el titular de la explotación. Siendo algunas de las que se consideran, las siguientes:  
- Por parte del Ayuntamiento de La Vall d'Uixó:  
- Exigir la retirada inmediata del estiércol, controlando que no se produzca el almacenamiento en el interior de la explotación.  
- Exigir que se mantenga en adecuadas condiciones la pantalla vegetal que se incorporará en el perímetro de la explotación.  
- Por parte del veterinario titular y las autoridades sanitarias:  
- Exigir el cumplimiento del protocolo sanitario para este tipo de explotaciones.  
- Si se diagnostica alguna enfermedad, el Veterinario titular de la explotación, establecerá las medidas a aplicar, y dará comunicación al Médico Titular de La Vall d'Uixó y al Inspector Provincial de Sanidad Veterinaria.   
- Por parte del titular de la explotación:   
- Se llevará un control de los análisis del agua.  
- Se controlará que la cuba de desinfección del acceso disponga de desinfectante.  
- Controlar y actualizar el libro de registro de los animales muertos, asi como la documentación que acredita su eliminación por empresa autorizada.  
- Se registrarán y controlarán las desinfecciones, desinsectaciones que se realicen.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación avícola, situada en el término municipal de La Vall d'Uixó (Castellón), promovida por Granja Uxó, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Deberá disponerse, previo a la concesión de Licencia de Actividad, del Informe favorable de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte; debiendo ser presentado ante esta Dirección General y ante el Órgano Sustantivo.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que deberá disponerse de contrato actualizado, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto.  
- La superficie de la explotación que no se halle ocupada por las edificaciones deberá mantenerse en explotación agraria efectiva, o bien, deberá realizarse en ella plantación de arbolado.   
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno.   
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo; ante la posibilidad de que se produzcan demoras por parte de la empresa encargada de la recogida de la gallinaza. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados, los cuales podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración.  
- Dado que el municipio de La Vall d'Uixó está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias; se aplicarán todas aquellas medidas que sean necesarias para evitar la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos, al ser utilizados como abono orgánico en campos de cultivo de la zona.  
- Deberá cumplirse los requisitos establecidos en el Real Decreto 3/2002, de 11 de enero, por el que se establecen las normas mínimas de protección de las gallinas ponedoras (BOE nº 13, de 15 de enero de 2002).  
- Para el control de los insectos y roedores se llevarán a cabo medidas de prevención, medidas de higiene general de las instalaciones y tratamientos de desinsectación y desratificación, a base de insecticidas y raticidas biodegradables de escasa toxicidad; intensificándose su uso en los meses de verano.   
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.   
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el tratamiento y destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 94/05 -AIA  
Título: Implantación de riego de apoyo para 670 ha.de olivar en el término municipal de Altura (Castellon)  
Promotor: Comunidad de Regantes Virgen de Gracia de Altura  
Autoridad sustantiva: conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto del proyecto: Instalación riego de apoyo a 670 ha. de olivar  
Localización: Altura (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El proyecto consiste en la implantación de un sistema de riego de alta frecuencia para el cultivo del olivar en 670 Has empleando el llamado «riego deficitario controlado». Para ello se tiene previsto realizar las siguientes actuaciones:  
1. Ejecución de la Red en Alta:   
a) Equipamiento de tres sondeos preexistentes (Mosén Alfonso, Torrecilla, El Monte) mediante la construcción de local de 5x4 metros y equipos necesarios para el funcionamiento del sondeo. Junto a éste se ejecutará una arqueta que cubrirá el brocal del sondeo.  
b) Construcción de depósito de regulación semienterrado, a base de módulos de hormigón prefabricado con unas dimensiones de 62 metros de longitud por 46 metros de anchura, 5 metros totales de altura y una capacidad total de 14.000 m³  
c) Tendido e instalación de tres líneas aéreas de Media Tensión que acabarán en sus respectivos Centros de Transformación para satisfacer las necesidades eléctricas de las instalaciones proyectadas.   
d) Conexiones de los sondeos con el depósito de regulación para lo cual se tenderán 3.075,84 metros de tubería de PVC enterrada.  
2. Ejecución de la Red de Distribución en Baja, formado por conducción general y los ramales secundarios que permitirán el trasiego de caudales hasta los puntos de toma en parcela, instalada en zanja.  
Los polígonos afectados por la instalación de riego deficitario son los siguientes:5,6,8,9,10,13,14,15,19,21,22,23.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El Proyecto y el Estudio de Impacto Ambiental, se remitió desde la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación el día 30 de mayo de 2005 a efectos de dar cumplimiento a la Ley 2/1989, de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 22 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental, el proyecto se sometió a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana con fecha de 25 de agosto de 2005.  
Dicha exposición pública tuvo como resultado la presentación de una alegación por parte del Ayuntamiento de Altura referente a la superficie regable que deberá ser tenida en cuenta en la fase de realización del proyecto con el fin de no afectar a terrenos no aptos urbanísticamente para este fin.  
Informes sectoriales  
El Expediente recoge los siguientes informes:  
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón   
- Informe del Ayuntamiento de Altura  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
- Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Informe de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Afecciones legales  
- Según las Normas Subsidiarias del Ayuntamiento de Altura la zona regable se sitúa en Suelo No Urbanizable calificado como Común General, Común Agrícola, de Protección Forestal, de Protección Arqueológica, y de Protección Geológica.  
- La ubicación del Proyecto se encuentra en el municipio de Altura, dentro del ámbito territorial del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona (en adelante PORN) aprobado mediante Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano.  
- De acuerdo con el plano de clasificación de vías pecuarias de Altura aprobado por Orden ministerial de 12 de enero de 1971, el proyecto no afecta a vías pecuarias clasificadas.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El Estudio de Impacto Ambiental describe los factores del medio susceptibles de recibir impacto ambiental destacando los siguientes:  
- Calidad del aire: se verá afectada por el levantamiento de polvo durante la fase de construcción de las obras y por las emisiones de gases y partículas procedentes de los vehículos de combustión.  
- Incremento del nivel sonoro: se producirá durante la fase de construcción del proyecto.  
- Agua: puede haber en algunas fases del proyecto un aumento de los sólidos en suspensión. Además, durante la fase de funcionamiento de la actividad puede producirse contaminación difusa por la utilización de fertilizantes y pesticidas.  
- Suelo: Puede verse afectado por vertidos incontrolados de las obras.  
- Vegetación quedará afectada por la construcción del depósito de regulación.  
- Fauna: el ruido de las obras causará desplazamiento temporal de la fauna. La instalación de líneas eléctricas puede causar electrocuciones de aves.  
- El paisaje se verá afectado por las construcciones permanentes que contempla el proyecto (depósito de riego, instalaciones de los sondeos).   
2. Identificación y valoración de impactos.  
El Estudio de Impacto destaca los impactos que de forma general se producen ante una transformación agraria de secano en regadío, impactos que se acrecientan con el tendido de una línea eléctrica y además incide en que dichos impactos serán distintos atendiendo a las distintas zonificaciones del PORN.  
De acuerdo con dichos criterios, el Estudio identifica y valora los siguientes impactos:  
- Emisión de polvo a la atmósfera: ocurrirá durante la construcción de la red de riego. Este impacto afectará a la atmósfera y tendrá efectos indirectos sobe otros factores del medio tales como suelo, agua, vegetación y fauna. Se trata de un impacto reversible a corto plazo.  
- Emisión de gases y partículas: procederán de los motores de combustión interna afectando de forma directa a la calidad física y química del aire y de forma indirecta a la calidad de agua y suelo por arrastre de partículas. También puede verse afectada la sanidad de las personas. Este efecto será reversible a corto plazo y se reducirá mediante la aplicación de medidas correctoras.  
- Incremento del nivel sonoro del área: se producirá por la presencia de maquinaria pesada en la fase de construcción y en la fase de funcionamiento por la puesta en marcha de las baterías del sondeo y de los centros transformadores.  
- Eliminación- aterramiento del suelo: por la construcción del depósito y centros de transformación. Las tuberías discurrirán por caminos ya impactados anteriormente por lo que el efecto será mínimo y reversible a muy largo plazo.  
- Contaminación del suelo: se producirá contaminación difusa y eutrofización del suelo por la utilización de pesticidas y fertilizantes en el agua de riego. Dicho efecto se valora como reversible y puntual.  
- Modificación de la escorrentía superficial: se producirá durante la fase de construcción. Dicho efecto será temporal desapareciendo con la terminación de las obras. El impacto se estima permanente, reversible, puntual y de magnitud leve.  
- Contaminación del agua subterránea: se producirá contaminación de las aguas subterráneas por filtración y lixiviación de fertilizantes y pesticidas transportados a través del agua de riego. La contaminación del agua afectará directamente al factor ambiental agua e indirectamente a la vegetación, la fauna, y sanidad de las personas.  
- Eliminación de la vegetación: se producirá por la construcción de los centros de transformación, apoyos eléctricos y depósito regulador. Este impacto afecta directamente a la vegetación e indirectamente a la fauna y al paisaje y se califica como reversible y puntual.  
- Cambios zoosociológicos: las actuaciones que se pretenden realizar provocarán un desplazamiento de especies, recolonizándose las áreas de nuevo durante la fase de funcionamiento del sistema por lo que se valora el impacto como leve.  
- Electrocución de aves: este impacto está relacionado con la presencia de las líneas de media tensión, que representan un factor de riesgo importante por lo que se valora como de magnitud moderada pero corregible.  
- Modificaciones paisajísticas: dichas modificaciones implicarán tanto cambios en el paisaje intrínseco como extrínseco.  
- Creación de empleo: se producirá tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento. El impacto será de signo positivo.  
- Incremento del riesgo de accidentes: en la fase de construcción se producirá por la presencia de maquinaria y en la fase de funcionamiento por la presencia de elementos dotados de energía eléctrica.  
- Afección a yacimientos arqueológicos, bienes históricos y etnográficos: la obra no afectará a bienes catalogados.  
Se considera que en el estudio de los efectos que las obras van a tener sobre el territorio afectado no se ha valorado de manera suficiente la pertenencia de la zona al ámbito de influencia del Parque Natural de la Sierra Calderona no habiéndose estudiado los usos y obras propuestas en relación a las actuaciones permitidas en el PORN de acuerdo al cual la ordenación y gestión de los recursos naturales en dicho ámbito se realizará en función de las directrices de conservación y uso sostenible de los mismos definidos en el Plan.  
La valoración de los usos respecto a la zonificación del PORN es la siguiente:  
1. Acondicionamiento de pozos: se sitúan en Área de Regeneración y de Predominio Agrícola. En Área de Regeneración y según artículo 72 del PORN dichos usos están permitidos «siempre que se ajusten a las especificaciones señaladas en las normas generales de este Plan». Normas que se consideran cumplidas de acuerdo con los informes emitidos y la documentación adicional presentada por parte del órgano sustantivo.  
2. Líneas eléctricas y tendido de tuberías: se consideran infraestructuras compatibles con el PORN y, según artículo 54, deberán realizarse por «corredor de localización de infraestructuras».  
3. Depósito de acumulación: se sitúa en Área de Predominio Agrícola considerándose uso compatible con el PORN ya que según artículo 76 del mismo Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las categorías anteriores y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico para suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de los dispuesto en las Normas Generales del Plan y en la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable y la Ley 2/1997 de modificación de la anterior (derogadas por la Ley 10/2004,de 9 de diciembre, de la Generalitat del Suelo No Urbanizable).   
Respecto a este tercer punto se considerará compatible siempre que se ajuste la construcción a los preceptos de la Ley 10/2004 y en particular al artículo 20 de la citada Ley.   
Respecto a las normas en vigor en el Ayuntamiento de Altura, según informe emitido el 14 de Julio de 2005 por Técnico Municipal: «serán de aplicación las Normas Subsidiarias del Ayuntamiento de Altura», sin que se haya informado de la incompatibilidad de las actuaciones respecto al Planeamiento municipal.  
En todo caso se respetará el artículo 56 del PORN que en su punto 1 cita «Los nuevos depósitos de abastecimiento de agua deberán construirse enterrados o semienterrados; en el caso de que ello sea inviable por condiciones topográficas o características físicas del terreno, se escogerá una ubicación que no provoque impacto paisajístico».  
4. Como última actuación estudiada debe ser evaluada es la transformación de secano en regadío. Dicha actuación es la base del Proyecto puesto que sin la adecuación de dicha transformación a la normativa vigente y a correctos criterios de sostenibilidad medioambiental, el resto de actuaciones carecen de sentido.  
Sobre esto hay que reseñar que el Estudio de Impacto Ambiental dice textualmente: Las transformaciones de secano a regadío destacan por los impactos que producen, pues, desde una visión general, y antes de considerar la zona de estudio como espacio natural que es, la presente acción de puesta en regadío del olivar, debe ser sometida a Evaluación de Impacto Ambiental, ya que se lleva a cabo en una superficie superior a 100 hectáreas.  
Dicho criterio no es del todo correcto ya que el criterio correcto a seguir es Evaluar el Impacto en la zona en que se produce y con sus efectos particulares y no solo genéricos para lo cual es imprescindible no obviar la pertenencia de la zona regable al Área de Influencia de un Parque Natural y evaluar el impacto sobre el medio ambiente acatando la normativa que impone el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y todo ello de acuerdo con la normativa impuesta por el Planeamiento municipal.  
De acuerdo con el informe municipal del Ayuntamiento de Altura, la calificación urbanística de la Zona regable es la siguiente: Suelo no urbanizable Común General, Común Agrícola, de Protección Forestal, de Protección Arqueológica, de Protección Geológica. Dicho informe cita textualmente: La zona regable en su mayor parte está compuesta por fincas rústicas particulares dedicadas a la agricultura de secano, con dos cultivos mayoritarios, el almendro y el olivo, resulta pues idóneo la instalación de un sistema de riego que ayude a mejorar los rendimientos de la producción de estas tierras...  
El artículo 15 del PORN establece : Se prohíbe en las Áreas de Protección Paisajística y de Protección Ecológica la destrucción de bancales y márgenes de éstos, así como las transformaciones agrícolas y labores agrícolas o cinegéticos que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación y puesto que el artículo 31 cita con carácter general, no se permite la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agraria cuando el sector ampliado afecte a terrenos forestales, se concluye que de acuerdo con la normativa en general no existirían más restricciones a la transformación de secano que aquellas implicadas en un uso racional del agua, siempre que no se aumente la superficie de cultivo en zona forestal y evitando cualquier acción sobre los bancales en las Áreas antes mencionadas.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental  
Entre las medidas correctoras se contemplan:  
- Riego de la superficie del terreno afectada por las obras para la eliminación de polvo.  
- Ensacado y correcto almacenamiento de los materiales pulverulentos  
- Utilización de silenciadores homologados en los motores de combustión interna.  
- Adecuada gestión de los residuos.  
- Utilización de la tierra vegetal en restauraciones  
- Se evitarán los acopios de material en caso de previsión de lluvias intensas  
- Restauración de las zonas donde se elimine la vegetación  
- Los apoyos de las líneas eléctricas serán de los llamados ecológicos y dispondrán de elementos ahuyenta pájaros.  
- En los alrededores del depósito se reforestará con arbolado autóctono.  
- En las obras próximas a terrenos forestales se prohibirá hacer fuego y se dispondrá de extintores.  
- Las servidumbres se expropiarán o se repondrán  
- En caso de abandono se procederá al desmontaje de los elementos constructivos  
El Programa de Vigilancia Ambiental tiene como objetivo la detección de las posibles desviaciones de las previsiones efectuadas en el estudio con el fin de que puedan corregirse a tiempo.   
- En la Fase de construcción: Vigilancia semanal del polvo depositado sobre la vegetación y control estricto de la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.  
- En la Fase de Funcionamiento. Control sobre los residuos generados, control de la calidad del agua de riego, control del nivel piezométrico de los sondeos, control de los manantiales.  
Es importante reseñar que en el ámbito de la Zona Regable existen cinco yacimientos arqueológicos que no van a ser afectados por el trazado de las obras, hecho que no exime de la aplicación de medidas preventivas para su preservación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Considerando que los terrenos comprendidos en el proyecto se encuentran dentro del ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona aprobado por Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano.  
Considerando que las actuaciones propuestas deben de adaptarse a la normativa establecida en dicho Decreto.  
Considerando que el Artículo 104 del PORN proporciona directrices específicas para la gestión de la actividad agraria,la cual se realizará desarrollando programas encaminados al mantenimiento de cultivos arbolados como el olivo y mediante la «realización de programas para la mejora de infraestructuras agrícolas existentes, sobre todo en relación con la red viaria y con el riego para el apoyo del cultivo de frutales (cerezo y níspero, fundamentalmente)».  
Considerando que las actuaciones propuestas no son incompatibles con el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona debiendo establecerse, sin embargo, medidas adicionales que aseguren la adecuada protección de los valores naturales, se resuelve:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- De acuerdo con el informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, antes del inicio de las obras deberá efectuarse prospección arqueológica, sometiéndose el proyecto de prospección a la correspondiente autorización de conformidad según lo previsto en el artículo 60 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano. No podrán iniciarse las obras hasta la realización de dicha prospección, cuyo resultado deberá comunicarse a la presente Dirección General. Dicha comunicación no exime de la obtención del informe establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En todo caso, las obras se ajustarán a las Normas Subsidiarias de Planeamiento establecido en el municipio de Altura respecto a la zona de protección arqueológica.  
Ante la aparición de cualquier resto de interés arqueológico o paleontológico, se actuará de acuerdo con el artículo 63 de la Ley 4/1998 paralizándose las obras y comunicando el hallazgo en el plazo de cuarenta y ocho horas a la conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.  
- La construcción del depósito de agua se realizará en parcela agrícola evitando la afección a Área de Regeneración. Dicho depósito deberá incorporar rampa interior antiahogo y se dotará de cualquier tipo de elemento, que se situará fuera del vallado, que permita a la fauna abrevar en las inmediaciones de la misma.  
En las zonas del depósito que queden descubiertas se estudiará la posibilidad de minimizar el posible efecto paisajístico mediante la aplicación de alguna coloración en las paredes exteriores de manera que quede integrado en el cromatismo del conjunto.  
- El tendido de tuberías tanto en el caso de la Red de Alta como de la Red de Baja se realizará por los llamados «corredores de localización de infraestructuras» definidas en el Artículo 54 del PORN como la «red viaria estatal, autonómica y local».   
- El tendido de líneas eléctricas deberá efectuarse de forma prioritaria por los «corredores de infraestructuras». Dichos tendidos incorporarán elementos destinados a impedir la colisión o electrocución de aves (dispositivos salvapájaros, aislamiento de conductores, etc).  
- De acuerdo con el artículo 51 del PORN, la instalación de casetas para la instalación de cabezales de riego localizado en zona de predominio agrícola requerirá una superficie mínima de parcela de 5.000 metros cuadrados, con una superficie máxima edificada de 10 metros cuadrados y una altura máxima de edificación de 3 metros.  
- La extracción de agua procedente de los sondeos llevará implícita la obligación de instalar contadores volumétricos en los mismos. La Comunidad de Regantes llevará un registro de las mediciones de los volúmenes extraídos. El total de los caudales extraídos anualmente se corresponderá con el otorgamiento de 668.760 m³/año por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En el caso de que el Programa de Vigilancia Ambiental demostrara la disminución de caudales en los manantiales del Parque a causa de los sondeos, deberá comunicarse a la Confederación Hidrográfica del Júcar y a la Dirección del Parque tal circunstancia, en orden a que se emitan directrices de actuación.   
- La transformación del cultivo de secano por un cultivo con riego de apoyo deficitario llevará implícitas las siguientes limitaciones:  
A) Se tendrá en cuenta la alegación presentada por el Ayuntamiento de Altura con el fin de no incluir como zona regable terrenos no aptos urbanísticamente para tal fin. Como criterio general, la implantación de riego de apoyo en el olivar se ceñirá a las parcelas actualmente cultivadas.   
B) La implantación del riego en zonas de Protección Paisajística (parte del polígono 21) se ceñirá a parcelas actualmente cultivadas no permitiéndose la destrucción de bancales ni el cambio de la fisonomía de la zona de acuerdo con los preceptos establecidos en el Artículo 15 del PORN.   
C) De acuerdo con el artículo 31 del PORN, "no se permite la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agraria cuando el sector ampliado afecte a terrenos forestales". Quedarían afectados por tal precepto los polígonos 5, 6, 8, 9, 10, 19, 23.  
D) De acuerdo con los artículos 82 a 86 del PORN, en las Areas de Protección Ecológica (parte del polígono 21) predominarán los usos destinados a la regeneración del alcornocal considerándose usos prohibidos aquellos que no se hallen directamente vinculados a la explotación forestal, agrícola tradicional, ganadera y cinegética..., no permitiéndose la destrucción de bancales de acuerdo con el artículo 15 del PORN.  
E) De acuerdo con los artículos 70 a 73 del PORN en Areas de Regeneración el criterio de intervención es el mantenimiento de estas áreas mediante una actuación dirigida a su conservación, favoreciendo su regeneración natural...  
De acuerdo con este criterio no está permitido en áreas de regeneración la recuperación para el cultivo de parcelas que presenten cierto grado de regeneración. Los polígonos afectados son el 23 -donde únicamente se podrá actuar en pequeñas zonas actualmente en cultivo- y el polígono 22 - donde las actuaciones se ceñirán a zona estrictamente agrícola -.  
F) En cualquier caso el tendido de las redes de riego no podrá afectar a terreno forestal prohibiéndose cualquier actividad que suponga tala o desenraizamiento de especies vegetales silvestres.   
- Con el fin de proteger a la fauna, los trabajos que comporten mayor índice de ruidos se realizarán fuera del periodo reproductor de ésta es decir, durante los meses de julio a febrero excepto donde se tenga constancia de la presencia de especies más tempranas (águilas, búhos, garduña, tejón) donde tampoco se permitirán durante los meses de enero y febrero.  
- Con el fin de evitar la contaminación lumínica, las luminarias exteriores previstas en las infraestructuras contempladas en el proyecto serán de vapor de sodio o similares evitando la dispersión de la luz hacia el firmamento.   
- Deberá determinarse el destino final de los materiales sobrantes de la excavación, bien para su uso en la propia obra como material reutilizable o como residuos inertes adecuados en el marco del Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat. En ningún caso, se abandonarán los detritus en el propio emplazamiento.  
- Se aplicarán de forma estricta las siguientes medidas correctoras recogidas en el Estudio de impacto:  
- Una vez finalizadas las obras se restituirán los terrenos al estado anterior y se repondrán las servidumbres y servicios afectados.  
- Se realizará una selección de los residuos producidos en la obra para su entrega a gestor autorizado. En el caso de materiales sobrantes de la excavación deberán eliminarse en vertedero controlado.  
- Deberán eliminarse correctamente los residuos de vegetación evitando su quema.  
- Los trabajos cumplirán lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales.  
- En el conjunto de la Zona Regable se aplicarán criterios medioambientales en el cultivo respetando la Orden de 29 de marzo de 2000, de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, estableciendo una gestión conjunta de los envases de productos fitosanitarios, utilizando para el control de plagas agrícolas los productos de menor peligrosidad, evitando las quemas agrícolas, y utilizando sistemas de cultivo respetuosos con la adecuada conservación del suelo.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de julio de 200.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 256/2005-AIA.  
Promotor: Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana (Ente Gestor de la Red de Transporte y de Puertos de la Generalitat Valenciana).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alicante y Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana.  
Objeto proyecto: Camino de acceso al frente de cantera de la serra Grossa.   
Localización: En la Serra Grossa en el término municipal de Alicante.  
Descripción del proyecto  
El objeto el proyecto es la construcción de camino de acceso al frente de antigua cantera en la serra Grossa para acometer trabajos de saneo del mismo en relación con la ejecución del tranvía, trazado de la línea 1 que discurre desde la playa de la Albufereta, en sentido Alicante, paralela al litoral.  
El camino a realizar parte del camino de servicio existente junto al canal de desagüe en la orientación oeste de la serra Grossa hasta alcanzar la coronación del frente de cantera.  
Características del camino:  
· Longitud: 200 m.  
· Plataforma de 3,5 metros sin pavimentar.  
· Taludes en desmonte de 1: 5V y en terraplén de 1H: 1V.  
· Las tierras de desmonte se utilizan para el terraplén. Se indica que no se producirán vertidos ni extracciones en otros lugares. El desmonte máximo estará entorno a 2,25 m. de altura y el terraplén máximo entorno aproximadamente a 3,75 m. de altura   
· Se utilizará retroexcavadora con martillo hidráulico para la ejecución.  
· Una vez saneado el frente de cantera se recuperará la morfología original de la ladera y se revegetará.  
· Plazo de ejecución del camino de 15 días y su restauración de 30 días, quedando supeditada esta última a la ejecución del saneo del frente de cantera.  
Tramitación administrativa  
Por el Ente Gestor de la Red de Transporte y de Puertos de la Generalitat Valenciana se remitió con fecha 27 de diciembre de 2005 el proyecto básico y el estudio de impacto ambiental.  
Con fecha 20 de enero de 2006 se efectuó consulta al Ayuntamiento de Alicante.  
Se remitió fotocopia de la publicación en el DOGV nº 5186 del 27 de enero de 2006 del proyecto básico y estudio de impacto ambiental efectuado por Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana.  
Con fecha 11 de mayo de 2006 se remite por el Ente Gestor de la Red de Transporte y de Puertos de la Generalitat Valenciana el resultado de la información pública que incluye escrito de alegaciones, respuesta a las mismas por el Ente Gestor, informe del ayuntamiento de Alicante, adjuntando además documento de síntesis e informe de valoración biológica de la zona realizado por Biólogo.  
Respecto al informe del ayuntamiento se adjunta resolución del Alcalde y, por delegación, la Concejala de Urbanismo en el que se indica que el Departamento de Medio Ambiente ha emitido informe favorable que se remite y adjunta y que el artículo 17 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable permite realizar en suelo no urbanizable protegido obras e instalaciones necesarias para la gestión de los servicios públicos.  
Con fecha 23 de junio de 2006 se remite por el Ente Gestor de la red de Transporte y de Puertos de la Generalitat Valenciana informe complementario al de respuesta a las alegaciones.  
Alegaciones  
Por el grupo municipal de Esquerra Unida-L'Entesa en el ayuntamiento de Alicante se presentan alegaciones al proyecto que se resumen en las siguientes:  
1. Fuerte impacto negativo sobre los valores protegidos del hito de la serra Grossa. Discrepan de la valoración de la vegetación y el paisaje efectuada en el Estudio y califican el impacto sobre la vegetación entre severo y crítico, y sobre el paisaje como severo o crítico.  
2. El proyecto incumple las disposiciones del PGOU. Se trata de suelo no urbanizable de especial protección-hito (SNU/H). Se prohiben movimientos de tierra que originen desniveles superiores a 1m. y el proyecto plantea desniveles de 5 metros de altura y terraplenes de más de 7 metros. Además las obras asociadas no se encuadran en ninguna de las actividades o usos permitidos en un hito.  
3. El estudio de impacto ambiental no recoge la presencia en la zona afectada de numerosas especies de flora, algunas de ellas endémicas.  
4. La zona afectada ofrece inmejorables condiciones de hábitat para la nidificación de la collalba negra. No consideran suficiente la medida de no efectuar las obras en primavera al tratarse de una especie incluida en el anexo I de la Directiva Europea de Aves.  
5. El estudio de impacto ambiental no analiza la alternativa de no construir camino alguno y proceder al saneo del frente de cantera mediante otros medios. Solicitan que se deseche la construcción de camino alguno y se proceda a estabilizar el frente de cantera mediante "cosido" por personal especializado.  
6. La construcción del camino podría afectar a la refinería excavada de la serra Grossa. Se trata de un conjunto de gran interés patrimonial desde el punto de vista de la arqueología industrial que el grupo municipal ha solicitado su protección como Bien de Relevancia Local. Las obras podrían afectar a la refinería por desprendimientos interiores, al igual que el saneo del frente, y que para una adecuada valoración se deberá efectuar un estudio de detalle sobre las instalaciones de la refinería en planta y sección así como de la estabilidad de las estructuras geológicas en las que se insertan.  
7. Carencia de documento de síntesis.  
Respuesta a las alegaciones por parte del Ente Gestor en la documentación presentada el 11 de mayo y 23 de junio de 2006, siguiendo el orden de las alegaciones formuladas:  
1. Se aporta informe de valoración biológico realizado por Biólogo. En el mismo se estudia la vegetación y flora, se valora la ornitofauna y el ecosistema. Respecto a la flora que se describe con detalle se concluye que la mayoría de las especies presentes tiene una amplia representación, algunas son endémicas pero no se hayan amenazadas y tiene una amplia representación en la zona y en todo el entorno de los terrenos estudiados.   
Establece una serie de recomendaciones: empleo de especies vegetales autóctonas presentes en la zona, evitando especies exóticas, cierre del camino tras su uso para evitar entrada de vehículos, solicitar autorización de tala o desenraizamiento de determinadas especies a la conselleria de Territorio y Vivienda y su colaboración en la supervisión de los trabajos, evitar la afección de los resaltes rocosos, transplante, caso de ser viable técnicamente, de ejemplares de Osyris quadripartita de gran porte en caso de afección, etc.  
Respecto a la ornitofauna se destaca la presencia de collalba negra en la serra Grossa, no existiendo nidos afectados por la traza del camino. Se trata de una especie ampliamente distribuida en el término municipal de Alicante y en toda la comarca del Alacantí, que aunque se incluye en el anexo I de la Directiva Europea de Aves, el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada (Decreto 32/2004 de 27 de febrero del Consell de la Generalitat) no la incluye como especie amenazada.  
El ecosistema afectado está formado por comunidades vegetales muy frecuentes y con amplia distribución en toda la provincia de Alicante.  
El informe concluye que la actuación proyectada es compatible y asumible siempre y cuando se sigan las recomendaciones que en él figuran.  
2. El artículo 17, en relación con la disposición transitoria segunda, apartado 1 a) de la ley 10/2004 de 9 de diciembre de la Generalitat Valenciana autoriza los usos, obras y aprovechamientos en suelo no urbanizable protegido cuando se trate de obras e instalaciones necesarias para la gestión de los bienes de dominio público o de los servicios o actividades de utilidad pública o interés general. El proyecto básico del tranvía de Alicante goza de la declaración de interés social y utilidad pública de acuerdo con el artículo 153 de la Ley de Ordenación de Transportes Terrestres.   
Una parte de la línea 1 discurre junto al talud de la antigua cantera, que no se encuentra en buen estado siendo necesario un saneamiento para evitar desprendimientos que pongan en grave peligro tanto a las personas como al tranvía en su fase de construcción y de funcionamiento. Para poder tomar datos y definir el sistema de saneamiento es necesario realiza un camino.  
La zona donde se alcanzan más desniveles al ejecutar el camino, desaparecerá con el saneado. Para reducir la afección se reducirá la anchura del camino de 4 a 3,5 m.   
3. El informe de valoración biológica incluye descripción detallada de flora. No existe ningún árbol en la zona.  
4. El informe de valoración biológica incluye valoración sobre la collalba negra. La especie no está en peligro y en la zona afectada no existen nidos debiendo no obstante verificar la existencia de los mismos en el momento de realización del camino.   
5. Respecto a la opción de realizar el saneo por otros medios, con los datos que se dispone en la actualidad es imposible garantizar que sea viable una solución definitiva que no se base en el desmonte del propio frente, el cual obliga a crear caminos de acceso hasta el mismo. En el estudio de impacto ambiental se analizan alternativas de caminos.  
La aplicación del método de cosido, aparte de dudosa eficacia en este caso precisaría no solo de operarios sino también de maquinaria de perforación y transporte de materiales que requerirían así mismo de accesos, bien por arriba bien por la parte inferior del frente de cantera, con el consiguiente riesgo, en esta segunda alternativa, de posibles desprendimientos sobre los equipos de trabajo durante su ejecución.  
6. Respecto a la posible afección a la refinería, teniendo en cuenta los medios empleados, retroexcavadora provista de martillo hidráulico de mediana potencia, y la situación de las galerías respecto a la ubicación del camino (se adjunta plano), no se contempla la afección de la actuación a la refinería.  
7. Se aporta documento de síntesis.  
Consideraciones ambientales  
1. El proyecto afecta a ladera con orientación noroeste de la serra Grossa junto a antiguo frente de cantera, lindando con suelo urbano de la ciudad de Alicante. Esa ladera presenta una pendiente acusada, y está constituida por calcarenitas y margas, ocupada por matorral semiárido termomediterráneo, en el que destacan Salsola oppositifolia, Bachypodium retusum, Sideritis leucantha y Thymus vulgaris. En los resaltes rocosos destaca la vegetación rupícola: Hypericum ericoides, Chiladenus glutinosus y Teucrium buxifolium.  
Las especies presentes no están amenazadas y son frecuentes, así como las formaciones vegetales. Las formaciones de matorral dominantes no se corresponden con las climácicas (Chamaropo-Rhamnetum lycioides).  
Desde el punto de vista de la fauna es de destacar la presencia en la zona de la collalba negra (Oenanthe leucantha). De acuerdo con la documentación presentada no se habrían detectado nidos afectados por el trazado del camino. Esta especie no se encuentra amenazada, no estando incluida en el Catálogo Valenciano de Fauna Amenazada.  
La zona es visible al tratarse de un relieve aislado muy próximo a vías de comunicación.  
De acuerdo con el estudio no se afectarán vías pecuarias ni monte de utilidad pública.  
2. El Estudio presenta informe arqueológico en el que se concluye que el impacto sobre el patrimonio cultural valenciano es nulo, y considera que no es necesario adoptar medidas correctoras. No obstante se indica que caso de descubrirse algún resto arqueológico, etnológico, paleontológico o arquitectónico durante la ejecución de las obras se aplicará lo establecido en la Ley 4/1998 de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano.  
El informe ha tenido en cuenta la existencia de perforación en la montaña en el lado de la misma que se realiza el camino fruto de unos depósitos utilizados como polvorín, situándose a distancia de la misma.  
Los informes del Ente Gestor aportan planos de los depósitos de la refinería que se encuentran a una distancia en línea recta de aproximadamente 90 metros, el respiradero antes referido estaría a menor distancia, aproximadamente a 60 m.   
3. El Estudio analiza varias alternativas de camino de acceso a la cima. Respecto a la segunda alternativa, la que discurriría por el lado sureste de la sierra aprovechando en parte camino existente y antigua senda, presenta laderas con pendientes transversales en determinados tramos muy acusadas, habiendo sido objeto la ladera en el pasado de actuaciones y estando más alterada. Esta alternativa se descarta al tener más longitud, y requerir de movimientos de tierra de mayor magnitud en determinados tramos, siendo los desmontes en los mismos de un máximo de entre 5,5 y 7,36 m. de altura, con tramos de desmontes de 2,70 m. Además estos desmontes se producirían en zonas alejadas del frente de cantera por lo que no podrían desaparecer al sanear el frente como sí ocurre en algunos de la primera alternativa, finalmente elegida.   
Además esta segunda alternativa, de acuerdo con la documentación presentada, discurriría por encima de los depósitos y galerías subterráneas ligadas a la antigua refinería, con evidente riesgo de afección a los mismos ya que su gran altura interior aproxima las claves de las distintas cavernas a la superficie de la montaña, dejando espesores de montera que hacen prácticamente imposible garantizar la nula afección a estos bienes patrimoniales de gran valor desde el punto de vista de la arqueología industrial. Por el contrario, la distancia de la alternativa propuesta a estos depósitos es considerable, por lo que no se prevén afecciones a los mismos. Por último esta segunda alternativa de acuerdo con la documentación ocasionaría que parte de los materiales desprendidos caerían previsiblemente a la explanada existente, ocupada por indigentes y con posibilidad de caída de piedras a la carretera de la playa.  
Por estos motivos se descarta en la documentación presentada la alternativa segunda y se elige la alternativa primera que discurre por la ladera con orientación noroeste de la sierra.  
4. Respecto a la alternativa escogida, se destacan los siguientes elementos del medio que recibirán impactos: vegetación, fauna y paisaje.  
El impacto sobre la vegetación, teniendo en cuenta su valor, superficie afectada y posibilidad de adoptar medidas correctoras se considera moderado en conjunto, y respecto a la fauna se considera igualmente moderado en conjunto. Respecto al paisaje se considera que la afección será severa, no obstante la misma aunque será visible está localizada espacialmente y es posible adoptar medidas correctoras que la reducirán. El camino será temporal y una vez terminado su uso para la toma de datos y quizá el saneado será restaurado. Si la restauración se lleva a cabo correctamente puede permitir reducir el impacto en el paisaje de manera significativa a medio-largo plazo o incluso antes.  
La actuación planteada en consecuencia se considera aceptable desde un punto de vista ambiental siendo necesaria la adopción de medidas preventivas y correctoras.  
5. En el estudio de impacto ambiental se establecen una serie de medidas preventivas y correctoras entre las que se destacan las siguientes: una vez uniformadas las tierras (restaurado) no quedarán desniveles superiores a 1 metro, procediéndose además a aportar tierra vegetal para efectuar plantaciones allí donde sea necesario, no realizar el proceso reproductor en primavera, etc.  
En el informe biológico complementario se establecen una serie de recomendaciones que se han reflejado sucintamente anteriormente.  
Se considera necesario establecer medidas preventivas y correctoras adicionales y modificar las propuestas para reducir el impacto sobre el medio, así como para conseguir una adecuada restauración de la zona y acelerar su recuperación.  
En principio respecto a las antiguas instalaciones de refinería en la zona se considera que no habrá afección, y en consecuencia en principio no sería necesario adoptar medidas, no obstante se estima que debe ser la conselleria de Cultura la que determine si es necesario adoptar alguna medida preventiva al respecto.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 i del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas:  
Resuelvo  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de camino de acceso al frente de cantera de la serra Grossa en el término municipal de Alicante, cuyo promotor es Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana (Ente Gestor de la Red de Transporte y de Puertos de la Generalitat Valenciana), sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Condicionantes para la ejecución de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
1. Previamente a la ejecución del camino se obtendrá de la Dirección Territorial de Alicante la autorización de tala y desenraizamiento de las especies a afectar incluidas en el anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la conselleria de Agricultura y Pesca. Igualmente se determinará por estos servicios técnicos si es necesario adoptar medidas preventivas respecto a la fauna, es decir, limitaciones en el periodo de ejecución del camino, uso y restauración u otras que puedan considerar necesarias, y en caso afirmativo deberán cumplirse.  
2. El replanteo del camino en campo se realizará bajo la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria para reducir el movimiento de tierras y el impacto sobre la vegetación, así como en el paisaje, pudiendo introducir pequeñas modificaciones de trazado en este sentido, así como medidas preventivas respecto a la vegetación y flora.  
La anchura del camino no será superior a 3,5 m.  
3. Una vez completado el uso del camino según lo indicado, se procederá a la restauración del mismo a la mayor brevedad que se pueda. La restauración comportará la recuperación morfológica de la ladera en la medida de lo posible, de manera que el camino y los taludes generados desaparezcan en la medida de lo posible. Se procederá a la plantación de especies autóctonas presentes en la zona para recuperar en lo posible la vegetación y reducir la afección al paisaje. Los trabajos de restauración se llevarán a cabo con el asesoramiento y supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria, que introducirán los cambios en la misma que estimen pertinentes. No se utilizará Genista scorpius ni Lavandula stoechas ni Brachypodium phenicoides. Las especies a introducir, procedencia, densidades, métodos de plantación y aportación de tierra vegetal serán las que determinen los servicios técnicos antes citados. Se efectuarán riegos de plantación y mantenimiento suficientes para asegurar su arraigo.  
La restauración morfológica comportará la recuperación del pequeño drenaje que discurre por la ladera y que se verá afectado.  
El seguimiento y vigilancia se llevará acabo durante un periodo de al menos tres años después de finalizada la restauración.  
Dependiendo del tiempo que tarde en procederse a la restauración del camino, se podrá determinar por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria la necesidad de adoptar medidas de integración paisajística de los taludes, y se procederá a llevar a cabo las mismas por el promotor. Éste comunicará el plazo de tiempo que tardará en ejecutarse la restauración desde la apertura del camino a los servicios técnicos citados.  
4. En el caso de descubrirse restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante la ejecución de las obras se comunicará inmediatamente a la conselleria de Cultura y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Se obtendrá informe favorable de la conselleria de Cultura sobre la necesidad de adoptar medidas preventivas respecto a las antiguas instalaciones de refinería que se encuentran alejadas de la traza, pero más próximas a ella. Caso de ser necesarias deberán adoptarse las mismas.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 21 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 232/06-AIA  
Título: Industria química.  
Promotor: IFF Benicarló, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Localización: av. Felipe Klein, 2, del término municipal de Benicarló (Castellón)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El objeto del Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental presentados IFF Benicarló, SA., perteneciente a la multinacional IFF, es la obtención de la Autorización Ambiental Integrada y posterior regularización municipal de la totalidad de sus instalaciones de la av. Felipe Klein, 2, del término municipal de Benicarló (Castellón).  
Antecedentes  
IFF Benicarló, SA, es una instalación química integrada, es decir, una instalación para la fabricación a escala industrial de sustancias mediante transformación química, con diversas plantas de proceso en la que se encuentran yuxtapuestas unidades vinculadas funcionalmente entre sí, y que se utilizan para la producción de productos químicos orgánicos básicos, principalmente para su posterior uso en perfumería, con una producción en conjunto por encima de las 16.000 Tm/año.  
Como antecedente, cabe destacar que la Planta de Tratamiento de Aguas Residuales de IFF Benicarló, SA, se sometió a evaluación de impacto ambiental durante la tramitación del expediente 182/01-AIA, contando con resolución de fecha 15 de enero de 2002, condicionada al cumplimiento de una serie de condicionantes, entre los que merece la pena destacar el 9.2, para la remisión a esta Dirección General de un informe con los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental, informe que no se ha remitido.  
El 21 de mayo de 2004 se inició a instancias del Área de Calidad Ambiental el expediente 164/04-AIA en la tramitación de Autorización Ambiental Integrada de la citada fábrica, finalizando el procedimiento de evaluación mediante resolución de fecha 26 de octubre de 2004 por la que se procedía a la devolución de la documentación presentada, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 24.5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, «por considerar que del análisis de la documentación aportada no pueden extraerse elementos de juicio suficientes para tomar una decisión respecto a la actuación presentada, especialmente en lo que se refiere a la generación y gestión de aguas residuales y pluviales».  
Tramitación administrativa  
En fecha 27 de junio de 2006 del Área de Calidad Ambiental se remite nueva documentación de la empresa IFF-Benicarló SA, iniciándose el presente expediente de evaluación de impacto ambiental, recogiendo así mismo la tramitación efectuada con anterioridad en esa área para la citada empresa. La documentación aportada es la siguiente:  
- Autorización de vertido de aguas residuales al colector municipal.  
- Convenio de colaboración entre el Ayuntamiento de Benicarló y la empresa IFF-Benicarló, SA para mejorar la gestión de los efluentes de aguas residuales y de los vertidos de aguas pluviales.  
- Proyecto de construcción de un colector de pluviales de las instalaciones de IFF-Benicarló para la conexión a la red municipal existente, de octubre de 2005.  
- Proyecto de construcción de una balsa de regulación de caudales del colector de pluviales de las instalaciones de IFF-Benicarló, de diciembre de 2005.  
A continuación se recoge para la presente Declaración de Impacto Ambiental la tramitación del expediente de IFF-Benicarló SA desde su inicio, incorporando la información contenida en el expediente 164/04-AIA anteriormente citado:  
Entre las fechas 13 de mayo y 11 de junio de 2004, el Area de Calidad Ambiental remite el Informe de Compatibilidad Urbanística del Ayuntamiento de Benicarló, el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, así como diversas copias de los informes solicitados a los servicios de Gestión de Residuos y Protección del Ambiente Atmosférico, así como la subsanación del promotor a las carencias detectadas en los mencionados informes. Asimismo, se comunica que transcurrido el periodo de información pública en el DOGV número 4.674, de fecha 21 de enero de 2004, no se presentaron alegaciones. Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Específicamente, en cuanto al informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Benicarló, cabe señalar que en dicho informe se indica que:  
«[...] Las recientes ampliaciones de la industria se han realizado sobre suelo urbanizable, sector 11, Collet, pendiente de desarrollo. Que dicho sector se encuentra en tramitación, estando pendiente de aprobación definitiva la Homologación y el Plan Parcial de Mejora, estando en redacción el estudio de inundabilidad preciso para poder proceder a dicha aprobación.  
En ambos tipos de suelo y tanto en los documentos de planeamiento aprobados, como en los que se encuentran en desarrollo, la industria de referencia se considera compatible.»  
A la vista de este informe de compatibilidad urbanística, en fecha 15 de julio de 2004, se solicita al Ayuntamiento de Benicarló la ampliación de:  
1) La fecha de aprobación del planeamiento vigente en las parcelas objeto de proyecto, ya que el último conocimiento que tenemos del planeamiento de la zona objeto de evaluación es el expediente 347/00-AIA, de evaluación de impacto ambiental del proyecto de Plan Parcial Industrial Sector 11, Polígono Industrial Collet, tramitado por el Ayuntamiento de Benicarló, con Resolución de caducidad, de fecha 7 de mayo de 2003, consecuencia del acuerdo adoptado por la Corporación Municipal en fecha 25 de octubre de 2002.  
2) Calificación según el planeamiento vigente de las parcelas en las que se implanta la industria.  
3) Igualmente, desconocemos la solución propuesta para disminuir la inundabilidad de la zona.  
En la misma fecha, se solicita a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda la fecha de aprobación del planeamiento vigente en las parcelas objeto de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 28 de julio de 2004, se recibe escrito remitido por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, en el que se señala que la ordenación en estos momentos vigente en dicho sector es la establecida en el Plan Parcial de mejora sector 11 industrial aprobado por resolución del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de 12 diciembre de 2000, cuya copia se remite.  
En fecha 10 de agosto de 2004, se recibe escrito remitido por el Ayuntamiento de Benicarló en el que se señala:  
- Fecha de aprobación del Planeamiento vigente en el Sector 11 Collet. El Planeamiento vigente en la zona de referencia fue aprobado definitivamente por resolución del conseller de Obras públicas, Urbanismo y Transportes en fecha 12 de diciembre de 2000. Se adjunta fotocopia del plano de ordenación pormenorizada, en el que consta la diligencia de aprobación.  
- Calificación urbanística según planeamiento vigente de las parcelas en las que se implanta la industria. La clasificación del suelo en el que se ubica la industria es:  
- Parte de la industria está en suelo urbano.  
- El resto, en suelo urbanizable con plan parcial aprobado.  
La calificación de las parcelas en las que se ubica la industria es industrial.  
- Solución propuesta para disminuir la inundabilidad de la zona. El Ayuntamiento de Benicarló ha redactado un Estudio de Inundabilidad de la totalidad del término municipal, en el que se concluye que la zona afectada por el futuro polígono industrial sector 11, Collet, el ámbito de las parcelas industriales no se encuentra en nivel de riesgo alguno. El sector se encuentra afectado por riesgo 2 y 5, en el límite con el río (zona de vial y espacio libre) límite en el que, además de elevar la rasante del vial, se construirá un muro de 1,50 metros de altura. Se adjunta plano del estudio.  
En cuanto a la última documentación remitida el 27 de junio de 2006 que da inicio al presente expediente, el Ayuntamiento resuelve la modificación de autorización de vertido de IFF al colector industrial, eximiéndola de la aplicación de la limitación en el vertido del parámetro de conductividad eléctrica, ya que su destino será el vertido al mar, alegando que la segración de los efluentes salinos y posterior vertido al mar está considerado como mejor técnica disponible en el sector de la química orgánica fina del Ministerio de Medio Ambiente. Estableciendo para ello un convenio en el que se establecen unas cláusulas aceptadas por IFF. Entre ellas se destaca lo siguiente:  
- En las cláusulas establece la necesidad de regulación y contención de pluviales hasta los 7.000 m³,, estableciendo un protocolo de actuación controlado por el Ayuntamiento, indicando que el vaciado de la balsa siempre será por impulsión a la estación depuradora de aguas residuales de la empresa, y que la balsa en periodos secos deberá estar siempre vacía.  
- A través de la cláusula novena, IFF se compromete a cumplir los parámetros de vertido máximos establecidos en la Autorización de Vertido Municipal, así como los establecidos en la autorización de vertido tierra-mar.  
- Se establece así mismo un programa de determinaciones analíticas en un punto aguas abajo de la salida de la estación depuradora de aguas residuales, mediante un sistema de recogida de muestras en continuo en el que se efectuarán determinaciones analíticas con periodicidad diaria por IFF(Temperatura, pH, DQO, Conductividad eléctrica, Sólidos en suspensión y DBO5.), determinaciones de parámetros con periodicidad quincenal y trimestral de diferentes parámetros a efectuar por laboratorio acreditado por ENAC.  
- En el proyecto presentado por IFF fechado en diciembre de 2005, se propone la ejecución de una balsa de regulación donde desembocan aguas pluviales recogidas mediante un colector del que presentan así mismo su correspondiente proyecto, el emplazamiento está previsto en un solar adyacente a las actuales instalaciones, desconociéndose la adecuación urbanística del mismo. La balsa proyectada es de 4,5 m. de profundidad y 6.000 m³ de capacidad (ya dispone de una balsa de 1.000 m³ en las instalaciones existentes). Por lo que se daría cumplimiento a lo indicado en el convenio anteriormente citado.  
Afecciones legales  
Los condicionantes de la Estimación de Impacto Ambiental de fecha 15 de enero de 2002, de resolución del expediente 182/01-AIA de evaluación de impacto ambiental de la PTAR de la industria.  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Las acciones con probable incidencia ambiental durante la fase de funcionamiento serán básicamente la generación de emisiones contaminantes aguas residuales y, en menor medida, residuos, ruidos y vibraciones. Dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que se proyecta llevar a cabo (en una parcela de un polígono industrial), los elementos ambientales más directamente afectados por el desarrollo del Proyecto podrían ser los propios del medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua), ya que el medio biótico (flora, fauna y procesos bióticos), perceptual y social se verán -en principio- muy ligeramente afectados. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico, perceptual y social.  
Visto que no se afecta directamente a núcleo residencial o área protegida alguna, esto es, cualesquiera áreas que pudiesen estar sujetas a algún tipo de protección administrativa, tales como ZEPAs, LICs, microrreservas, etc, sólo cabe la reducción de los impactos directos sobre el medio abiótico, que a su vez supondrá la reducción de los fenómenos de transporte que podrían llegar a afectar a la población o a algún área protegida. Se entiende que estos impactos se reducirán a través del cumplimiento de la legalidad vigente en materia de residuos, emisiones y vertidos o, en su caso, con la adopción de las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión de la legislación IPPC.  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se valora el impacto del vertido de aguas residuales tratadas en la PTAR sobre el medio biótico. Con probabilidad, esto se debe a que se señala que el vertido se realiza al alcantarillado municipal, suponiendo que aguas abajo hay una EDAR que concluya el pretratamiento realizado en la PTAR de la industria. No obstante, hay que señalar que, de acuerdo con el convenio firmado con el Ayuntamiento, se decide que las aguas residuales depuradas de IFF viertan al colector industrial de titularidad municipal, cuyas aguas no se depurarán en la EDAR municipal, sino que se vierten al mar mediante emisario submarino.  
De acuerdo con el documento presentado por la industria en el que se exponen las analíticas mensuales de aguas residuales desde septiembre de 2002, hasta junio de 2003, se aprecia cómo la DQO a la salida de la PTAR, en ocasiones, sobrepasa lo establecido en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado. Nada se indica respecto a los demás parámetros que, de acuerdo a la resolución del expediente 182/01-AIA, debían monitorizarse.  
Teniendo en cuenta que entre los objetivos del mencionado Modelo se encuentra la protección de los sistemas de depuración de aguas residuales de la entrada de cargas contaminantes superiores a la capacidad de tratamiento o que tengan un efecto perjudicial para estos sistemas, se entiende que al sobrepasar las concentraciones especificadas en dicho Modelo, podría llegar a afectarse al sistema de depuración. Más aún cuando el trabajo de depuración en vez de llevarlo a cabo una EDAR, lo lleva a cabo el medio, en este caso, el medio marino.  
No obstante, se entiende que las condiciones de vertido al colector municipal, deberán concordar con las condiciones de vertido del colector al medio marino fijadas por el órgano competente, y que serán función de la capacidad de asimilación del medio, entendiendo como tal la capacidad que tiene el entorno de procesar los afluentes que a él se incorporan, transformándolos en elementos no perjudiciales o aceptables para éste. Para ello nos remitimos a la clàusula sexta del convenio de IFF con el Ayuntamiento de Benicarló, por las que IFF se compromete a realizar y terminar en el plazo máximo de dos años, desde la firma del convenio, «el estudio del impacto producido por su efluente industrial en el medio marino, considerando su vertido teórico individualizado y de forma integrada con el global del vertido municipal a través del actual emisario.»  
Es de destacar así mismo, que en el convenio precitado se establece que IFF deberá cumplir con los límites existentes y los que se establezcan en las sucesivas autorizaciones para el vertido al mar.  
Por otro lado, es de señalar que la industria, por estar ubicada junto a la Rambla Cervera, se encuentra próxima a una zona con riesgo de inundación (2 y 5 según el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana, Zonificación Riesgo de Inundación, Clasificación del Suelo y Actuaciones Estructurales, Hoja 1/50.000 nº: 571-72).  
Otro de los impactos que se generan en la actividad industrial es la emisión de olores, que ya se contempló en la Declaración de Impacto Ambiental del expediente 182/01-AIA, por lo que, en virtud del artículo 24.3 del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2789 de Impacto Ambiental, deberán adaptarse a las innovaciones tecnológicas que se produzcan para la minimización de los impactos que se generen. En todo caso deberá incluirse en el Programa de Vigilancia Ambiental un control sobre las emisiones de olores por las molestias a la población que se pudieran producir.  
Por otro lado, se encuentra en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes a su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 3.e del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones químicas integradas, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la obtención de la Autorización Ambiental Integrada promovido por la empresa IFF Benicarló, SA., ubicada en la av. Felipe Klein, 2, del término municipal de Benicarló (Castellón), en los términos que establece el Proyecto de Autorización Ambiental Integrada, el Estudio de Impacto Ambiental y documentación anexa, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. Por su ubicación, se considera que en materia de emisiones atmosféricas, ruido, vertido de aguas residuales y generación de residuos, será suficiente con el cumplimiento de la legalidad vigente o, en su caso, con la adopción de las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión especificados en el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.  
2. En cuanto al riesgo de inundación, se deberá obtener la aprobación de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación del Territorio del Estudio de Inundabilidad, determinando si las medidas propuestas en el mismo son suficientes, y en todo caso, deberán estar ejecutadas previamente a la resolución de la licencia de actividad.  
3. De acuerdo con el convenio firmado entre IFF Benicarló, SA y el Ayuntamiento, la composición del vertido de aguas residuales tratadas resultantes de la PTAR deberá cumplir los límites de la autorización de vertido del colector al medio marino. Debiendo efectuar el estudio del impacto producido por el efluente en el medio marino, en las condiciones que establezca la Dirección General de Calidad Ambiental, como órgano competente en la autorización.  
4. En cuanto a las aguas pluviales, se considera como gestión óptima de las mismas el que se ejecute una red separativa que diferencie entre aguas pluviales limpias de cubiertas, aguas de escorrentía y aguas potencialmente contaminadas. No debiendo utilizarse en ningún caso las aguas de la balsa de pluviales como elemento de dilución de las aguas residuales, realizada con la finalidad de satisfacer las limitaciones de vertido.  
La gestión de estas aguas pluviales será:  
- Las aguas limpias se verterán directamente a cauce público (Rambla Cervera o pozos drenantes).  
- Las aguas potencialmente contaminadas de cubetos, etc. se enviarán para su tratamiento en la PTAR.  
- Para las aguas de escorrentía de viales se deberá disponer de un sistema tal, que permita separar las pluviales de los primeros 15 minutos, de acuerdo a la lluvia de proyecto correspondiente a un periodo de retorno de 25 años, evitando su vertido directo, de modo que sean tratadas en la PTAR, mientras que el resto se verterá a cauce público (Rambla Cervera o pozos drenantes).  
5. Se deberá acreditar que las nuevas instalaciones proyectadas de la balsa y colectores sean compatibles con la calificación urbanística de los terrenos en los que se implanta.  
6. Otros condicionantes de carácter ambiental derivados del PGOU del municipio.  
7. La Dirección General de Calidad Ambiental, como órgano competente en materia de calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, el seguimiento, control y gestión de residuos y, además, como órgano con competencia sustantiva en materia autorización ambiental integrada, deberá constatar periódicamente que el funcionamiento de la actividad objeto de referencia se ajusta a lo reglamentado o, en su caso, a las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión. A tal efecto, anualmente, la Dirección General de Calidad Ambiental remitirá a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el certificado del cumplimiento por parte del promotor de todo lo anteriormente especificado en relación con la producción y programas de minimización de residuos, emisiones (incluyendo emisión de olores), vertidos, seguimiento y control de las actividades relacionadas con los recursos hidrológicos de la Comunidad Valenciana y demás aspectos que condicionen ambientalmente el proyecto.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML