Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6296, del 24-06-2010 (2010/7162)

RESOLUCIÓ de 9 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Náquera, l'Alcora, Montitxelvo, Vilafamés, Sant Joan de Moró i la Font de la Figuera.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6296

Data del DOGV
:   24-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/7162

CVE


Data del document
:   09-06-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Nàquera](javascript:void(0))
    * [Montitxelvo](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Font de la Figuera, la](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Náquera, l'Alcora, Montitxelvo, Vilafamés, Sant Joan de Moró i la Font de la Figuera. [2010/7162]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 058/06-AIA Náquera, 074/07-AIA l'Alcora, 106/07-AIA Montitxelvo, 144/07-AIA Vilafamés, 152/07-AIA Sant Joan de Moró i 179/05-AIA la Font de la Figuera.  
València, 9 de juny del 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 058/2006-AIA  
Títol: autorització ambiental integrada d'una indústria de lacatge i anodització de perfils i xapes d'alumini.  
Promotor: Anoval, SL.  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Localització: polígon industrial Aljub de Sant Vicent, s/n, al terme municipal de Náquera (València).  
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
El projecte descriu una activitat industrial de lacatge i anodització de perfils i xapes d'alumini amb l'objecte d'obtenir l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
D'acord amb el projecte, Anoval, SL, es localitza al polígon industrial Aljub de Sant Vicent, s/n, al terme municipal de Náquera (València). La parcel·la de 85.000 m² se situa en sòl industrial, a la carretera de Montcada a Nàquera al costat del bypass de l'autovia A-7 a València.   
Les necessitats de subministrament d'aigua s'estimen en uns 73.920 m³/any. La indústria disposa de connexió a la xarxa general de proveïment d'aigua potable del polígon industrial. No obstant això, és insuficient per a cobrir les necessitats previstes per a l'activitat i es projecta l'explotació d'un pou, per a la qual cosa, se sol·licita davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'ampliació del volum de la concessió d'aprofitament aigües subterrànies, el titular de la qual consta com a Alu Nostrum, SA, amb ref. 3124/2004 (2004-IP-0559), des dels 7.000 m³/any actuals fins als 160.000 m³/any.   
L'evacuació de les aigües residuals, una vegada tractades en la depuradora que disposa Anoval, SL, a la seua planta industrial, es projecta mitjançant bombament per canonada per a l'abocament d'aquestes al barranc de Nàquera (coordenades UTM X:721.175, Y: 4.386.625, fus30-ED50), amb un volum estimat en 78.883 m³/any. La canalització per al bombament de les aigües residuals es correspon al col·lector general de la futura estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) del polígon industrial, pendent d'executar per acord de l'Ajuntament i de la Conselleria d'Infraestructures i Transports i que, actualment, es troben en fase de licitació.  
Tal com s'ha indicat, Anoval, SL, disposa de depuradora pròpia per al tractament de les aigües residuals. Les residuals industrials són tractades mitjançant preneutralització, neutralització, floculació, sedimentació, compactació amb filtre de premsa i precipitació de metalls pesants de l'efluent. Els llots generats després del tractament es lliuren a un gestor autoritzat. Les aigües residuals domèstiques pateixen un procés de desbast, desarenatge, decantació primària, tractament biològic, decantació secundària i cloració, i són evacuades juntament amb les residuals industrials per a l'abocament. Respecte a les aigües pluvials, s'indica que es disposa d'una xarxa separativa per a la recollida d'aquestes i que s'aboquen, directament, al llit sense passar per l'estació depuradora.  
L'activitat consumirà per al seu funcionament energia elèctrica de la xarxa general, i gas liquat (propà) per al subministrament de les calderes i els forns d'assecatge, forns de radiació i forns de polimerització.   
Es descriuen set focus d'emissió a l'atmosfera. Dos corresponents a les operacions d'anodització i lacatge, dos corresponents a les calderes de vapor i els altres tres corresponents al procés d'assecatge de lacatge, al forn de radiació i al forn de polimerització respectivament. Es disposa d'elements de control de les emissions a l'atmosfera consistents en un llavador de gasos i filtres per a la reducció de l'emissió de pols.  
Pel que fa als residus perillosos generats es recullen, de manera selectiva, en contenidors que s'etiqueten i emmagatzemen en condicions adequades per al lliurament posterior a un gestor autoritzat.   
Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions tingudes en compte en la justificació de la solució adoptada.  
Tramitació administrativa  
Tràmit administratiu  
El 7 de febrer de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet una nota interna en què se sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte. En l'expedient 058/2006-AIA d'avaluació d'impacte ambiental consta la següent documentació remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrat en dos toms i annex.  
- Estudi d'impacte ambiental i annex.  
Mitjançant nota interna, de 6 d'abril de 2006, dirigida al Servei de Control Integrat de la Contaminació, com a òrgan substantiu en la tramitació de l'autorització ambiental integrada, es requereix al titular una ampliació d'informació sobre diversos aspectes del projecte:  
- Informe municipal de compatibilitat urbanística del projecte respecte al planejament urbanístic vigent.  
- Estudi acústic exigit per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'abocament proposat de les aigües industrials depurades al barranc de Nàquera.  
- Justificació de disposar de suficients recursos hídrics per a l'activitat proposada.  
- Balanç d'aigües de procés i tècniques per a la seua recuperació i reutilització.  
A falta de resposta al requeriment de 6 d'abril de 2006, es realitza nova notificació al titular el 21 de setembre de 2007, en què es reitera l'esmentat requeriment i i que s'atorga un termini de tres mesos, transcorreguts els quals sense rebre resposta, s'informa que caducarà l'expedient per inactivitat de l'interessat.  
El 19 de desembre de 2006 es rep una nota de règim intern de l'Àrea de Qualitat Ambiental, mitjançant la qual es remet nova documentació complementària al projecte en resposta al requeriment de 6 d'abril de 2006. Vista la nova documentació presentada i atés que es considera insuficient, es realitza un nou requeriment d'ampliació d'informació de data 18 de gener de 2007, a través de l'òrgan substantiu, respecte a:  
- Informe municipal de compatibilitat urbanística del projecte respecte al planejament urbanístic vigent.  
- Justificació de disposar de suficients recursos hídrics per a l'activitat proposada.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'abocament proposat de les aigües industrials depurades al barranc de Carraixet i a la infiltració de les aigües sanitàries depurades al reg de jardins dins de la parcel·la.  
El 13 d'abril de 2007 es rep nota de règim intern de l'Àrea de Qualitat Ambiental, en què es remet una còpia de l'informe preceptiu, de 18 de gener de 2007, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb Llei 16/2002, d'1 de juliol, juntament amb nova documentació del promotor en resposta al requeriment de 18 de gener de 2007. Vista la documentació presentada i considerant-se insuficient, es realitza un nou requeriment de data 18 d'abril de 2007, a través de l'òrgan substantiu, en què es reitera l'ampliació d'informació respecte a:  
- Informe municipal de compatibilitat urbanística del projecte respecte al planejament urbanístic vigent.  
- Justificació de disposar de suficients recursos hídrics per a l'activitat proposada o presentació d'alternatives.  
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, respecte a l'afecció del projecte sobre el patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.  
A falta de resposta al requeriment de 18 d'abril de 2007, es realitza nova notificació al titular l'11 de juny de 2007, en què es reitera l'esmentat requeriment i s'atorga un termini de tres mesos, transcorreguts els quals sense rebre resposta caducarà l'expedient per inactivitat de l'interessat.  
El 7 de juliol de 2007, mitjançant nota de règim intern, l'Àrea de Qualitat Ambiental, remet nova documentació del promotor en resposta al requeriment de 18 d'abril de 2007.  
Informació pública i resum d'al·legacions  
En la nota de règim intern de 7 de febrer de 2007, de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual se sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte, s'indica que no s'han rebut al·legacions durant la fase d'informació pública, anunciada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5133, d'11 de novembre de 2005.   
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, on resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
D'acord amb l'informe emés per l'Ajuntament de Nàquera se certifica que la ubicació on es pretén desenvolupar l'activitat es correspon amb parcel·la A-5 del polígon industrial els Vents, sector Aljub de Sant Vicent, el programa d'actuació integrada de desenvolupament del qual va ser aprovat el 31 de maig de 2001 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, i les obres d'urbanització van ser rebudes el 22 de maig de 2004.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes  
Els d'impactes ambientals més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental derivats de l'actuació projectada són els següents:  
- Emissió de partícules de pols i soroll en la fase de construcció per moviment de terres, maquinària i vehicles.  
- Emissions a l'atmosfera derivades dels processos de lacatge i combustió de calderes i forns.  
- Soroll durant el funcionament de l'activitat i pel trànsit de vehicles.  
- Elevat consum d'aigua que requereix l'activitat.  
Es consideren moderats els impactes resultants de les emissions a l'atmosfera, l'elevada demanda de recursos hídrics i la possible contaminació d'aqüífers.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores, i del programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que es recullen en l'estudi d'impacte ambiental, destaquen les següents:  
- Disposició de filtres de pols en el focus d'emissió de la línia de lacatge.  
- Instal·lació d'una torre de llavatge de gasos per a la depuració dels vapors i boires de les cisternes de tractament.  
- Depuradora d'aigües residuals per al tractament dels efluents dels diversos processos industrials, prèviament a l'abocament d'aquests.  
- Es proposa el seguiment mitjançant registre dels controls realitzats sobre les emissions a l'atmosfera sobre la contaminació de les aigües residuals i de la gestió dels residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat s'inclou en l'epígraf g) Instal·lacions per al tractament de la superfície de metalls i materials plàstics per procés electrolític o químic, quan el volum de les cubetes emprades per al tractament siga superior a 30 metres cúbics, del grup 4 de l'annex I, del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i les modificacions d'aquest, per la qual cosa resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 4 de l'esmentat Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme, tant pels poders públics com per particulars, al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria de lacatge i anodització de perfils i xapes d'alumini, promogut per Anoval, SL, al polígon industrial Aljub de Sant Vicent, s/n, al terme municipal de Nàquera (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Disposar de la concessió d'aprofitament d'aigües subterrànies amb destinació a ús industrial de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a assegurar els 73.920 m³ anuals de consum d'aigua estimats en el projecte per a l'activitat industrial.  
2. Ha de realitzar-se la connexió dels abocaments d'aigües residuals de la indústria Anoval, SL, a la futura EDAR del polígon, una vegada finalitzades les obres de construcció i posada en funcionament d'aquesta.  
3. S'ha de portar un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta verificar-ne el compliment.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 24 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 74/2007-AIA .  
Títol: modificació puntual número 39 del Plan General de Ordenación Urbana de l'Alcora.  
Promotor: Ajuntament de l'Alcora.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alcora i CTU.   
Localització: tres parcel·les al camí Vell de Castelló, corresponents a les posteriors de diverses indústries ceràmiques situades a l'eix de la CV-16.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és incorporar al planejament vigent les parcel·les posteriors de tres indústries ceràmiques en funcionament, que es destinen en l'actualitat a la recollida de matèries primeres i de producte elaborat. Amb aquest fi es proposa reclassificar un sòl no urbanitzable comú com a sòl urbanitzable d'ús industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi de l'Alcora el constitueix el Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 29 de novembre de 1989.  
Quasi simultàniament a la tramitació d'aquesta modificació puntual, l'Ajuntament de l'Alcora ha remés un nou document de concert previ, iniciant així la revisió de l'esmentat planejament general, en el qual es proposa ampliar el sòl industrial que hi ha al llarg de la carretera CV-16 a tot l'àmbit del camí Vell de Castelló, fins a la rambla de la Viuda i el riu de Llucena. És a dir, el model territorial proposat inclou i engloba tot l'àmbit d'estudi com de desenvolupament industrial.  
La reclassificació comprén una superfície total 125.193,37 m², amb destinació a parcel·les d'ús industrial i una zona verda (JL) amb una superfície de 12.625,85 m².  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives queden condicionades per l'objecte del projecte, on la decisió de reclassificar sòl no urbanitzable està determinada per l'ocupació d'aquests terrenys per les posteriors de tres indústries ceràmiques en funcionament.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 21 de març de 2007, la Direcció Territorial de Castelló remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, i el resultat de la informació pública relatiu a la modificació puntual número 39 del Plan General de Ordenación Urbana de l'Alcora, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante, de data 6 d'agost de 2005, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5077, de 24 agost de 2005.   
Durant el període d'informació pública no es presentà cap al·legació a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari accidental de l'Ajuntament de l'Alcora, de 14 de desembre de 2006.  
En el certificat relatiu a l'aprovació provisional del projecte pel Ple municipal, de data 21 de desembre de 2005, consten cinc al·legacions durant el període d'informació pública de la modificació puntual número 39, formulades per altres instal·lacions industrials situades a la mateixa zona industrial, totes aquestes amb igual contingut, que són desestimades.  
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen les certificacions i informes següents:  
- Còpia de la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica (02.03.2006) de l'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei Orgànica del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP) sobre disponibilitat d'aigua per a la reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial. No s'indiquen les dades del projecte aportades per a l'emissió de l'esmentat informe.   
- Informe previ de la Direcció General de Patrimoni Cultural i Museus (16.11.2006) una vegada realitzada la prospecció arqueològica, en la qual, una vegada analitzades totes les possibles afeccions, se sol·licita l'aportació l'estudi d'impacte ambiental amb les actuacions patrimonials, resultats, pla de vigilància i mesures correctores actualitzades, a fi de poder emetre l'informe previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe del Servei de Suport Tècnic (25.06.07) relatiu a l'estudi d'impacte paisatgístic de l'actuació urbanística, que determina únicament la condició del paisatge com a criteri que cal tenir en compte en l'ordenació de nous desenvolupaments urbanístics.   
Afeccions legals   
1. Planejament urbanístic. Els terrenys afectats per la reclassificació proposada estan classificats, segons la documentació relativa a la modificació puntual número 39, com a sòl no urbanitzable comú.   
No obstant això, segons el plànol I-07.2, pla vigent aprovat en 1989, Qualificació, del document de concert previ remés per l'Ajuntament, la classificació és de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, per la qual cosa l'actuació proposada comporta la desprotecció i reclassificació directa d'aquest a sòl urbanitzable d'ús industrial. El nou document de concertació classifica aquests terrenys com a sòl urbanitzable amb ús industrial.  
2. Patrimoni Cultural Valencià. La prospecció arqueològica posa de manifest que no s'hi han documentat jaciments arqueològics encara que els desmunts estaven executats prèviament. No s'informa respecte a jaciments paleontològics, mentre que no existeix afecció a jaciments etnològics.  
Consideracions ambientals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicats per la Conselleria, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'aquests. No s'afecta terrenys naturals i espais protegits per una legislació sectorial en matèria ambiental.   
L'actuació afecta sòls amb una capacitat moderada per a l'ús agrícola, en estat d'abandó a causa de l'ocupació de la seua superfície per a ús industrial. La classificació d'aquest en el planejament vigent és, segons sembla, de sòl no urbanitzable de protecció agrícola tot i que, estructuralment i funcionalment, pertanyen a una unitat ambiental caracteritzada per la implantació de l'ús industrial, ja que aquests terrenys se situen entre el camí Vell de Castelló i la carretera CV-16.   
Els terrenys afectats per la modificació del planejament general es corresponen amb els posteriors de tres indústries ceràmiques en funcionament, ocupats fins a hores d'ara pels abassegaments de matèries primeres i de producte elaborat de les mateixes indústries. Mitjançant la reclassificació d'aquests es regula, per un costat, l'ús induït al sòl que és industrial i, d'altra banda, es possibilita l'ampliació dels processos i les instal·lacions industrials.  
Aquesta transformació urbanística comporta, no obstant això, acostar el sòl industrial a un sòl d'ús residencial i baixa densitat consolidat, que en el model territorial del concert previ del municipi queda envoltat per tots els costats i enclavat en un entorn completament industrial, amb un ambient atmosfèric determinat pel que fa a qualitat de l'aire (nivells sonors i emissions atmosfèriques), la qual cosa s'ha de tenir en compte com a factor limitador. La proposta disposa molt encertadament al vèrtex nord-est d'aquesta la zona verda del sector a manera de matalàs entre el sòl industrial i el residencial, la qual ha de complir una funció determinant per a la viabilitat ambiental de la modificació com a mesura correctora i zona d'amortització d'impactes.  
En la documentació tècnica s'especifica que els solars resultants tenen garantit l'accés rodat i la dotació de serveis a través de les fàbriques que amplien, que disposen dels subministraments i serveis urbans implantats al camí de les Foies Ferrades, i que són els següents: aigua potable, xarxa de clavegueram i xarxa d'evacuació d'aigües pluvials, subministrament elèctric i de gas i línia telefònica.   
Els impactes ambientals per consum de recursos i emissió de contaminants, tenint en compte l'àmbit de l'actuació, dependran fonamentalment de l'activitat i el procés industrial. S'hi aporten les dades de consum d'aigua potable en l'actualitat i la procedència d'aquesta, de les quals resulta que el municipi disposa de disponibilitat de recursos hídrics per a incorporar aquests terrenys al sòl urbanitzable de l'Alcora.   
L'estudi d'impacte ambiental es refereix en l'apartat relatiu a les aigües residuals industrials a un col·lector general de sanejament i una EDAR industrial en l'àmbit del camí Vell de Castelló amb l'objecte de realitzar un pretractament de les aigües residuals d'origen industrial abans de la conducció d'aquestes fins a l'EDAR municipal per al tractament definitiu, encara que no s'especifica la relació d'aquest aspecte amb la documentació tècnica de la proposta.  
Ateses les característiques de l'actuació els principals efectes ambientals previsibles de la qual són els deguts al consum i transformació del sòl, i els que es deriven de la possible incompatibilitat ambiental per la proximitat entre la zona residencial de baixa densitat i el polígon industrial per a la implantació o ampliació d'indústries del sector ceràmic. Pel que fa a la valoració del paisatge, l'actuació queda integrada en el paisatge urbà industrial del municipi, al sud del camí Vell de Castelló.  
L'estudi d'impacte ambiental valora globalment l'impacte del projecte com a admissible, i és moderat pel que fa al paisatge, sempre que es complisquen les mesures correctores que es proposen, tant per a la fase d'execució com per a la de funcionament.  
L'àmbit de l'actuació urbanística, a la vista de les dimensions i funcions d'aquesta dins del model territorial de l'Alcora, a causa de l'efecte previsible d'aquesta sobre el medi ambient pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial, per la qual cosa resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article. 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 39 del Pla general d'ordenació urbana de l'Alcora, promogut pel mateix Ajuntament de l'Alcora, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
I. Tenint en compte l'entitat del document que es tramita, el qual es tracta de la modificació del planejament per a la incorporació d'uns terrenys ocupats per diverses indústries ceràmiques a un polígon industrial consolidat, es considera d'aplicació per a l'execució de les obres d'urbanització i consolidació del sòl per activitats industrials les següents mesures addicionals:  
Urbanització per a la producció de solars en sòl urbanitzat (fase d'execució):  
- L'aparició, si s'escau, de restes arqueològiques ha de comunicar-se a l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus, la qual està pendent d'informar a l'efecte patrimonial l'actuació proposada, i és obligada l'adopció de totes les mesures que siguen necessàries per a la seua conservació mentre la Conselleria no n'emeta un informe.  
- Abans d'executar les obres s'han de dur a terme mesuraments acústics a la zona, a fi de conéixer el nivell sonor en ambient exterior en l'estat preoperacional, preveure i valorar el possible impacte acústic sobre la zona residencial adjacent i comprovar l'eficàcia de les mesures correctores que s'adopten en aquesta fase i en fase de funcionament en cas de superar l'objectiu de qualitat acústica per a les zones industrials i residencials.  
- Per a la recepció de les obres d'urbanització és necessària la completa execució i enjardinament de la zona verda a l'extrem nord-est del sector, que dispose d'una pantalla vegetal perimetral d'almenys 5 metres d'amplària, amb alta densitat de plantació i port desenvolupat, que actue de matalàs per a la zona residencial que hi ha.  
- S'han de dur a terme les mesures que es proposen per a la integració paisatgística de l'actuació.  
Condicions per a la implantació d'activitats industrials a les parcel·les urbanitzades (fase de funcionament):  
- No es pot autoritzar l'inici i l'ampliació de les instal·lacions industrials fins que no s'hi hagen produït parcel·les amb tots els serveis urbans i dotacions executats.  
- L'Ajuntament ha de comprovar la suficiència de serveis i dotacions per al tractament definitiu de les aigües residuals sanitàries i les d'origen industrial, pretractades en cas necessari, i l'efectiva connexió d'aquestes a la xarxa de clavegueram i a l'EDAR municipal.  
- Els nivells de soroll ambiental no han de sobrepassar, en cap punt de la zona, els establits en la legislació sectorial vigent per a ús industrial i han d'assegurar el futur benestar de la població, en un entorn consolidat per indústries però amb una zona residencial pròxima.  
- S'ha de comprovar, mitjançant mesuraments acústics, l'efectivitat de la zona verda executada com a matalàs acústic i, si cal, si se sobrepassen al vèrtex nord-est els nivells sonors per a ús residencial s'hauran d'adoptar mesures correctores addicionals.  
- La reclassificació del sòl i l'ampliació de les activitats industrials existents, inclosa l'execució d'edificacions que ocupen i consoliden les parcel·les resultants, no ha de comportar o induir en cap cas l'ocupació dels terrenys limítrofs i parcel·les rústiques per a l'emmagatzematge de matèries primeres, producte acabat, maquinària, residus de qualsevol tipus generats per les indústries, etc.  
- Pel que fa als abassegaments de materials pulverulents, s'han de complir els condicionants en matèria d'emissió de partícules de la resolució per la qual es concedeix a Tierra Atomizada, SA, l'autorització ambiental integrada (AAI).  
II. L'Ajuntament ha de presentar una memòria i un informe en què es done compte del desenvolupament i avanç de l'actuació urbanística, de l'aplicació de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, del compliment dels condicionants i dels controls realitzats. L'informe s'ha de presentar en el termini de dos mesos comptadors des de la finalització de les obres d'urbanització i abans de l'autorització per a la implantació i ampliació d'activitats industrials.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 28 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient:106/2007-AIA   
Títol: modificació puntual número 4 del pla general.   
Promotor: Ajuntament de Montitxelvo.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Montitxelvo i CTU.  
Localització: ampliació del nucli de població cap al sud, entre el camí Vell de Gandia i el carrer Ravalet  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és reclassificar uns terrenys de sòl no urbanitzable comú, al costat del nucli urbà, a sòl urbanitzable residencial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent al municipi de Montitxelvo el constitueix el pla general d'ordenació urbana aprovat el 5 de novembre de 1998 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, que ha sigut modificat en tres ocasions amb actuacions d'escassa entitat.  
La modificació puntual comprén diverses actuacions i la principal és la que pretén el canvi en la classificació d'uns terrenys d'ús agrícola de secà, al sud de l'actual nucli urbà, per al desenvolupament urbanístic residencial d'aquests. La modificació té com a objecte:  
- Per a la creació d'aquest nou sector de sòl urbanitzable residencial les Pontelles, amb ordenació detallada i una superfície de 25.536 m², es reclassifiquen terrenys de sòl no urbanitzable comú que passen a sòl urbanitzable, per la qual cosa es modifica l'ordenació estructural vigent.  
- Es delimita una nova unitat d'execució, Senda del Mirallo, en sòl urbà amb una superfície de 2.000 m².  
- Es modifica la ubicació d'una zona verda de la xarxa primària del pla general (PJL), des de l'actual ubicació a la senda del Mirallo fins a un nou emplaçament al costat del cementeri i els equipaments esportius, la superfície d'aquesta s'incrementa fins als 2.595 m².  
- I es delimita com a parc públic natural (PQN) una superfície de 22.982 m², de terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, ecològica i forestal, adscrit al sector les Pontelles.  
De totes les actuacions anteriors, estan sotmeses a avaluació d'impacte ambiental les que comporten una alteració o modificació de les condicions del sòl no urbanitzable, és a dir, la reclassificació de terrenys per al sector les Pontelles per a un màxim d'uns 90 habitatges nous i la nova zona verda (PJL) al costat del cementeri. També s'avalua ambientalment la delimitació com a parc públic natural (PQN) de terrenys en sòl no urbanitzable de protecció.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives queden condicionades per l'objecte del projecte, on la decisió de reclassificar sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable residencial es du a terme en una zona fronterera al nucli urbà, d'acord amb el seu model urbà, i com a creixement natural d'aquest. Mentre que l'ordenació del sector resultant es justifica a partir de la geometria i emplaçament d'aquest i de l'existència de determinats elements condicionants i dotacions limítrofes.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 11 de maig de 2007, la Direcció Territorial de València remet una còpia de l'expedient administratiu municipal i la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a la modificació puntual número 4 del Pla General de Montitxelvo, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 20 de maig de 2006, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5037, de 28 de juny de 2005.   
Durant el període d'informació pública no es presenta cap al·legació segons consta en el certificat emés pel secretari interventor de l'Ajuntament de Montitxelvo relatiu a l'acord d'aprovació provisional per Ple de 30 de novembre de 2006.  
Informes sectorials  
En l'expedient municipal s'inclouen els informes següents de caràcter ambiental:  
- Informe de l'arquitecte tècnic de l'Ajuntament de Montitxelvo on es diu que la gestió del subministrament d'aigua potable a la població la porta directament l'Ajuntament de Montitxelvo i que, tenint en compte l'increment generat de sostre residencial del sector (16.598 m²sostre com a màxim, per a uns 90 habitatges nous), hi ha suficiència del subministrament d'aigua potable per a absorbir la demanda generada pel nou desenvolupament urbanístic residencial.   
- Informe de l'Empresa Pública de Sanejament d'aigües Residuals (EPSAR) sobre capacitat d'admissió i gestió de les aigües residuals generades per l'actuació, estimat en 53,20 m³/dia corresponents a 660 habitants equivalents, i n'és viable el tractament a l'EDAR de Montitxelvo, dissenyada per a tractar 200 m³/dia i amb un influent de 137 m³/dia en l'actualitat.   
Afeccions legals  
1. Llits i barrancs. Per la parcel·la de l'actuació discorre canalitzat al pas d'aquest pel nucli urbà el barranc del Tossal, d'escassa entitat, que descendeix des del tossal del mateix nom i apareix als voltants del sector entubat en una canalització de formigó fins que aboca als barrancs del Llop i de la Font. Es proposa mantenir la mateixa solució i tractament al llarg del camí d'Aielo.  
El llit més pròxims són els barrancs del Llop i de la Font, la zona de la proposta està situada a uns 70 metres d'aquest i, per tant, dins de la zona de policia. Serà necessari disposar de l'autorització de l'organisme de conca per a executar les obres.  
2. Camins ramaders. L'assegador Antic Camí de Xàtiva-Gandia, amb amplària legal de 8 m, i l'assegador del camí de l'Orxa, de 6 m d'amplària legal, discorren fins al nucli urbà des del sud del municipi, a un costat i a l'altre de l'actuació, i no els afecta. Els esmentats camins ramaders estan classificats en el pla general com a xarxa viària de la xarxa primària (PRV) en els seus trams urbans.  
3. Cementeri. Al sud-oest del sector, a continuació del parc proposat (PJL), se situa el cementeri, per la qual cosa resulta necessari tenir en compte les distàncies establides per a les condicions d'emplaçament de cementeris (perímetre de protecció de 25 m de zona enjardinada i una segona zona de terreny de 225 m en la qual es restringeixen els usos permesos). En aquest sentit, caldrà ajustar-se al que establisca la Conselleria de Sanitat en l'informe relatiu a l'ús residencial a la vora del cementeri.  
4. Infraestructures. A la zona verda (PJL) proposada a la vora del cementeri es troba un pou que proveeix d'aigua potable el municipi, i és aquest ús i qualificació compatible amb els requeriments de protecció per a les captacions d'aigua destinades al consum humà.   
Una línia elèctrica d'alta tensió travessa el sector fins a un centre de transformació situat a sòl urbà a la zona de la Senda del Mirallo, que es manté en l'ordenació. En la memòria informativa es comunica que no hi ha impediment per al seu soterrament o desviació en funció del que establisca la companyia subministradora.  
5. Patrimoni Cultural Valencià. Cap dels dos jaciments arqueològics catalogats a Montitxelvo es troba a la zona d'estudi. Tampoc s'afecta cap altre element etnològic o paleontològic conegut, ni bé d'interés cultural catalogat.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a una zona aterrassada amb bancals de cultius de secà, fruiteres i oliveres, situada a continuació del nucli urbà de Montitxelvo a la vora del cementeri i a les instal·lacions esportives municipals. Des del punt de vista de la vegetació, les espècies associades a aquests cultius i al barranc canalitzat i cobert en la zona d'actuació tenen un escàs valor.   
El paisatge, al seu torn, està condicionat per les activitats humanes relacionades amb l'ús agrícola i l'assentament urbà de la població, és una zona de definició de vora urbana constituïda per habitatges i dos equipaments, un esportiu i el cementeri.  
Ateses les característiques de l'actuació, el principal efecte ambiental previsible és el causat pel consum i canvi d'ús del sòl; per l'increment en el consum del recurs aigua; l'increment en la generació de residus sòlids de diversos tipus i d'abocaments; la proximitat del cementeri; la creació d'un nou paisatge de vora urbana; l'afecció de les infraestructures existents, amb caràcter ambiental, i l'execució de les obres i infraestructures d'urbanització, principalment.   
Es presenta una relació de mesures correctores concretes per als impactes identificats com a previsibles, els de la fase d'execució relacionats amb la qualitat de l'aire i la transformació de l'ús del sòl, amb el corresponent pla de vigilància ambiental (PVA). L'impacte ambiental es valora globalment com a admissible, sent valorats cada un dels impactes identificats i una vegada adoptades les mesures correctores i el seu PVA com a lleu.  
L'àmbit de l'actuació urbanística, tot i ser una modificació d'un pla, a la vista de les dimensions i funció d'aquest dins del model territorial i urbà de Montitxelvo, a causa dels efectes previsibles sobre el medi ambient pot considerar-se com una zona de àmbit territorial reduït, per la qual cosa resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Pel que fa a les parcel·les de la zona del Tossal proposades per a la cessió en compliment de l'article 13.6 de la Llei 4/2004, LOTPP, la memòria informativa afirma que es tracta de parcel·les rústiques amb cultius de secà classificades com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, ecològica i forestal pel pla general.   
Consultada la cartografia publicada per la Conselleria, les parcel·les identificades en la memòria justificativa per a formalitzar-ne la cessió, parcel·les contigües número 55, 94, 95, 53 i 52 del polígon 17, es corresponen amb terrenys forestals del puig del Tossal, al vessant del qual l'Ajuntament ha manifestat la voluntat d'obtenir la cessió i a escassos metres del nucli urbà, amb capacitat per a complir la funció de parc públic accessible a la població.  
La delimitació de parcel·les sobre terrenys forestals arbrats, amb valor ambiental i protecció urbanística, com a parc públic natural (PQN), s'ajusta als supòsits de l'article 21 del Decret 67/2006, ROGTU, terrenys susceptibles de cessió per a poder reclassificar i ordre de preferència.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 4 del Pla general d'ordenació urbana de Montitxelvo, promogut pel mateix Ajuntament de Montitxelvo, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
I. Tal com preveu el PVA, l'aparició de restes arqueològiques ha de comunicar-se a l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus, i ha de ser obligada l'adopció de totes les mesures que siguen necessàries per a la conservació d'aquestes en tant aquesta Conselleria no emeta un informe respecte d'això.  
II. L'ordenació detallada proposada comporta la necessitat de soterrar les línies elèctriques aèries quan passen per sòl urbanitzable, i s'ha d'incloure aquesta solució en la fitxa de planejament i gestió i en el projecte d'urbanització. Si no n'hi ha, s'han de tenir en compte les limitacions establides en el Reial Decret 1955/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
III. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses encarregades de la urbanització, després de la realització de les obres, lliurar certificats de recepció de residus sòlids inerts (residus de construcció i demolició, RCD) per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
IV. No es considera una mesura correctora acceptable la següent: «Aigua. [...] en casos excepcionals pot autoritzar-se l'abocament d'aigües residuals urbanes prèviament al pas per una fossa sèptica que en garantisca la depuració i amb l'autorització prèvia d'abocament per part de l'organisme de conca».  
El nou sector de sòl urbanitzat ha de disposar de totes les dotacions i serveis urbans, en particular, s'ha d'executar una xarxa de sanejament separativa connectada amb l'EDAR municipal i a la qual aboquen les aigües residuals dels usos residencials.  
Les fosses sèptiques i els pous cecs han de quedar prohibits al municipi amb caràcter general, i és acceptable l'ús de sistemes estancs d'oxidació total per a aquells usos i activitats propis del sòl no urbanitzable que se situen en aquest tipus de sòl, sòl rústic.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 18 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 144-2007-AIA  
Títol: Projecte d'autorització administrativa d'instal·lació de cogeneració.  
Activitat: cogeneració.  
Promotor: Nuclear Ceramics, SL.  
Localització: Polígon industrial de Vilafamés I, s/n, Vilafamés (Castelló).  
Òrgan substantiu: Direcció General d'Energia Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Descripció del projecte  
Nuevos Productos Cerámicos, SA, és una indústria dedicada a l'atomització d'argiles per al sector ceràmic situada al polígon industrial de Vilafamés I, de Vilafamés (Castelló). La indústria disposa de 4 atomitzadors (3 d'aquests marca Sacmi ATM 200 i el quart marca Sacmi ATM 65) i d'una central de cogeneració de gas natural de 6.800 kW de potència, els gasos de fuga de la qual s'aprofiten en els atomitzadors números 1 i 2 (alternativament) per al procés d'assecatge de l'argila. Aquesta central de cogeneració es va projectar l'any 2004, i va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable el 19 de gener de 2005. El recinte en què se situa l'esmentada central de cogeneració es va projectar amb les dimensions suficients (330 m²) per a albergar un segon equip de cogeneració.  
Nuclear Ceramics, SL, filial de Nuevos Productos Cerámicos, SA, ha sol·licitat autorització per a instal·lar el segon equip de cogeneració. L'equip que es desitja instal·lar és un turbogenerador de gas marca Turbomach TBM-T70 de 6.800 kW de potència. Els gasos de fuga de l'equip de cogeneració es dirigiran a les instal·lacions d'atomització. En concret, se'n pot aprofitar la calor residual en els atomitzadors número 2 o 3 alternativament. Cada atomitzador per ell mateix requereix una potència tèrmica superior a la que proporciona cada equip de cogeneració, per la qual cosa es mantenen els cremadors dels atomitzadors per a l'ús d'aquests quan no reben els gasos de fuga de la cogeneració i com a sistema de postcombustió per a elevar la temperatura, en cas de ser necessari.  
Amb l'equip de cogeneració es produirà energia elèctrica amb un rendiment superior al 59% i s'aprofita el 95% de l'energia tèrmica dels gasos de fuga. L'energia elèctrica s'evacuarà a la xarxa de distribució en la totalitat d'aquesta a través d'una nova línia. Els equips auxiliars necessaris per al funcionament de la cogeneració que s'executaran conjuntament amb aquesta són: compressor de gas i estació ERM, centre d'entrega d'energia elèctrica a la xarxa i una línia elèctrica de mitjana tensió per a evacuació d'aquesta.  
Nuevos Productos Cerámicos, SA, a les instal·lacions de la qual se situa l'equip de cogeneració, està situada en sòl industrial segons el pla general d'ordenació urbana del municipi. La indústria ocupa una parcel·la de 111.703,3 m², dels quals, l'edificació ocupa 27.945 m².  
Afeccions legals  
L'activitat de producció d'energia elèctrica en règim especial està regulada pel Reial Decret 661/2007, de 25 de maig.   
La producció i distribució d'energia elèctrica queda sotmesa al règim establit pel Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats, per la qual cosa han de remetre a l'òrgan competent els informes de situació establits en aquest.  
L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus perillosos.  
L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa ha de portar un registre de les emissions a l'atmosfera.  
Segons el que es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Nuevos Productos Cerámicos, SA, se situa en sòl industrial. No obstant això, la parcel·la afronta al nord amb un entorn natural associat a la presència del barranc de la Pobla, l'existència del qual no s'ha considerat en l'estudi d'impacte ambiental.  
En la fase d'execució de les obres d'instal·lació de l'equip de cogeneració es consideren com a possibles afeccions ambientals la generació de pols i residus d'obra, anàlogues a les esperades en el cas que es realitzara un futur desmantellament de la instal·lació. En la fase de funcionament, s'estima que es produirà l'emissió a l'atmosfera dels gasos de combustió a través dels atomitzadors, producció de draps bruts emprats en el manteniment, oli industrial usat de la turbina, aigües de llavatge i soroll.  
Durant l'obra, les runes generades s'aprofitaran en aquesta o es lliuraran a un gestor autoritzat. S'estima la producció de pols com a poc significativa, per la qual cosa no s'adopten mesures correctores específiques.  
Per a evitar l'abocament accidental de l'oli de la turbina, aquesta està dotada d'un sistema de retenció i recollida. Així mateix, el grup turbogenerador està dissenyat per a impedir l'abocament del líquid de neteja. S'indica que aquest es buida cap a una arqueta, però no s'indica si aquesta arqueta està connectada al clavegueram, a un dipòsit d'emmagatzemament per a la posterior recollida d'aquest per un gestor autoritzat o si es tracta a la planta. El transformador del centre de lliurament disposa de fossa de recollida amb capacitat suficient per a albergar tot l'oli contingut en aquest.  
Per a reduir l'afecció acústica, el turbogenerador està allotjat en una envolupant que aïlla acústicament. Es considera que els tancaments del recinte on se situa aquest contribueixen a disminuir el soroll tramés. La xemeneia d'eixida dels gasos de combustió (utilitzada en casos d'emergència o de parada dels atomitzadors) disposa de silenciador.  
L'esmentada xemeneia està calculada per a assegurar la correcta dispersió dels contaminants, en el cas que els gasos de fuga s'emeten a l'atmosfera a través d'aquesta. S'estima que les emissions de gasos de fuga del turbogenerador estan per sota dels límits establits en la legislació vigent, segons els valors fixats pel Decret 127/2006, de 15 de setembre.  
Com a programa de vigilància ambiental es proposa comprovar que l'actuació s'execute d'acord amb el que projecta. En particular: adequació de l'execució de les obres, control de les emissions a l'atmosfera, control de sorolls i control de l'adopció de mesures de seguretat. A més, es disposarà de llibre de registre i es realitzaran mesuraments de les emissions a l'atmosfera i del soroll, a la posada en marxa.  
Tramitació administrativa  
Amb data 27 de juny de 2007, va tenir entrada la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental del projecte, realitzada per la Direcció Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport. La documentació rebuda és la següent:  
- Projecte d'execució de cogeneració a la planta d'atomització de Nuevos Productos Cerámicos, SA, promoguda per Nuclear Ceramics, SL.  
- Estudi d'impacte ambiental de cogeneració a la planta d'atomització de Nuevos Productos Ceramicos, SA, promoguda per Nuclear Ceramics, SL.  
L'escrit de sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental comunica que l'expedient es va sotmetre a informació pública (DOGV de 18.05.07 i BOP de 26.05.2007) sense que hi consten al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.f de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de central de cogeneració (generació d'energia elèctrica, 7.133 kW, i tèrmica en forma d'aire calent per a una fàbrica de terra atomitzada) promoguda per Nuclear Ceramics, SL, al terme municipal de Vilafamés (a les instal·lacions de l'empresa Nuevos Productos Cerámicos, SA), sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i de la documentació tècnica que consta en l'expedient.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:   
1. Els residus perillosos generats s'han d'emmagatzemar en una zona coberta amb solera impermeable i cal disposar de cubetes de retenció a la zona d'emmagatzemament d'oli usat el volum de les quals siga com a mínim el de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). En tot cas, s'han de gestionar a través d'una empresa autoritzada.  
2. Les aigües de llavatge han de ser gestionades adequadament, mitjançant l'abocament a la xarxa de clavegueram en el cas de disposar del preceptiu permís o mitjançant el lliurament d'aquestes a un gestor autoritzat. Es prohibeix qualsevol abocament al barranc o al terreny.  
3. El titular de la instal·lació està obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4. A la posada en marxa de la instal·lació, i de manera periòdica, ha de realitzar-se la preceptiva auditoria acústica, a l'efecte de comprovar el compliment dels nivells sonors establits. En aquest sentit, la responsabilitat en el compliment dels límits sonors establits serà solidària amb l'empresa Nuevos Productos Cerámicos, SA, ja que l'equip de cogeneració comparteix les instal·lacions d'aquesta, la qual cosa dificulta la seua valoració independent.  
5. Els gasos de fuga de la instal·lació han de complir els límits establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, per al CO, NOx i opacitat.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que ha d'establir, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
7. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Llei 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 4 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 152/07-AIA  
Promotor: Ajuntament de Sant Joan de Moró.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objecte del projecte: Pla Especial del Paratge Natural Municipal el Mollet.  
Localització: Sant Joan de Moró (Castelló).  
Descripció del projecte  
L'objectiu genèric pel qual es redacta el pla especial és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge el Mollet pel que fa a la conservació i millora de la fauna, flora, singularitats geològiques, paisatge i béns culturals que presenta. El pla inclou les normes generals de regulació d'usos i activitats, les normes particulars i les normes per a la gestió del paratge natural. En les determinacions relatives a la gestió, destaca la creació d'un consell de participació.  
El paratge es troba al nord-est del terme municipal de Sant Joan de Moró. L'àmbit del paratge comprén les partides de: tossal de Mollet, mas de Mollet i coll de les Saleres. Ocupa una superfície de 114,606 ha. El límits d'aquest són:  
Nord: el camí al mas del Panero o camí de la Serra, al límit del terme municipal de Vilafamés.  
Sud: partida Riba-roja, el límit sud-est es correspon amb part de pas de bestiars al mas de Mollet i pel sud-oest amb el pas de bestiars de coll de la Marsella.  
Est: terreny forestal privat i camps de cultiu a l'est del pas de bestiars al mas de Mollet.  
Oest: partida de l'ermita de Sant Miquel, del terme municipal de Vilafamés.  
L'àmbit del paratge queda definit per les següents parcel·les cadastrals del polígon 13: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 29, 30, 31, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 9.006 (part) i 9.015. Les parcel·les són de propietat municipal i privada. Queda exclosa en aquest pla especial la parcel·la 61 a la solana de la forest el Mollet, de 0,48 ha, per no haver-se obtingut el consentiment del seu titular. L'àmbit del paratge comprén, a més, una porció de la forest consorciada denominada ermita de Sant Miquel (CS 3071), que pertany a l'església parroquial de Vilafamés.   
Els terrenys inclosos en el paratge natural municipal estan classificats com a sòl no urbanitzable protegit segons el pla general d'ordenació urbana vigent, aprovat per la Comissió Territorial Urbanisme el 28 de juliol de 2004 i publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 14 d'agost de 2004. Els de l'entorn del jaciment Forest Mollet (0,25 ha) com a sòl no urbanitzable protegit, zona de jaciments arqueològics. La resta (114,35 ha) com a sòl no urbanitzable, protecció forestal i de forests.  
El pla especial mantindrà aquesta qualificació.  
La zonificació determina dues zones, l'àrea forestal i l'àrea de restauració. L'àrea de restauració correspon a una superfície d'aproximadament 2,5 ha a la zona nord de la forest el Mollet que ha sigut explotada per a l'extracció d'argila.  
Tramitació administrativa  
El projecte del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental van ser remesos en data 8 de juny de 2007, des de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals.   
S'hi adjuntava igualment:  
Amb data 18 de juny de 2007, còpia del certificat sobre l'acord d'aprovació definitiva del pla especial del paratge natural el Mollet. En aquest es recull també el resultat de la informació pública realitzada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5477, de 26 de març de 2007 i en el periòdic no oficial Mediterráneo de Castelló, amb data 23 de febrer de 2007. No s'hi van presentar al·legacions.  
S'informa també que en data 22 de març de 2007 es va sol·licitar l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural. Transcorregut un mes des d'aquesta sol·licitud no es va rebre contestació, per tant es va continuar la tramitació del procediment.  
Decret 15/2007, de data 26 de gener de 2007, pel qual es resol realitzar la informació publica del projecte i la suspensió de l'atorgament de llicències en l'àmbit afectat quan les noves determinacions comporten modificació del règim urbanístic vigent.   
Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 7 de desembre de 2006, a la proposta de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró de declaració del paratge natural municipal el Mollet d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.   
Informe favorable a l'efecte d'atorgar criteri de conformitat, de data 5 de desembre de 2006.   
Amb data 4 de desembre de 2006, certificat de l'Acord plenari de data 30 de novembre de 2006; iniciació d'expedient administratiu per a l'aprovació del projecte del Pla especial del paratge natural municipal el Mollet.  
Consideracions ambientals   
En la documentació s'indica que l'àmbit del paratge està considerat dins del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Govern Valencià mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, com a zona amb recurs eòlic aprofitable, emmarcat dins dels límits de la zona 5. La qualificació és de zona apta amb compliment de les prescripcions que establisca l'estudi d'impacte ambiental.   
Es ressenya la singularitat geològica de la zona amb afloraments triàsics sota els quals es depositen sediments del paleozoic. Edafològicament són sòls poc evolucionats amb característiques semblants als materials a què pertanyen. La zona d'estudi està compresa entre els 440 i els 696,7 m d'altitud. Els pendents són superiors al 30% en cotes inferiors als 650 m.   
La capacitat agrològica s'ha classificat com a molt baixa atés el risc d'erosió per l'elevat pendent del terreny. Hi ha parcel·les a la zona que presenten abancalaments amb cultius d'ametler i olivera. S'ha observat que en alguna d'aquestes parcel·les es continua mantenint l'activitat agrícola, i es mostren signes evidents de l'ús de productes fitosanitaris per a l'eliminació de males herbes. En les normes generals del pla es regula l'ús d'aquests productes i es prohibeixen en tot cas la utilització d'herbicides volàtils. No obstant això, es considera que en una zona amb un elevat valor ecològic, no s'hi haurien d'utilitzar productes fitosanitaris convencionals, i s'hauria de recórrer a altres tractaments més respectuosos de manera que s'assegure la preservació de la biodiversitat de la zona. Altres de les parcel·les visitades han adquirit signes clars de la seua vocació forestal.  
Respecte a la vegetació actual, a la zona hi ha presència de carrascars a les parts altes del tossal de Mollet i a mitja vessant s'intercalen formacions de carrasca i pineda. En aquestes zones, majoritàriament apareixen masses denses de pi blanc i de vegades de pi roig. En el sotabosc s'observa una regeneració de coscoll i carrasca. De la composició florística de l'estrat arbustiu destaquen el llentiscle, alborç, margalló, matapoll, aladern de fulla estreta, aladern, ullastre i coscoll. També apareixen elements com ara el bruc i el tomaní. A les zones humides hi ha presència de murta, heura i baladre. Es fa al·lusió a l'existència d'estudis de diferents autors, referits a la zona d'actuació, en els quals s'han identificat endemismes i espècies rares a la Comunitat Valenciana.   
El paratge presenta una franja a la zona est, que està representat l'hàbitat d'acord amb la Diectiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992 amb codi 5330, matolls termomediterranis i preestèpics. Aquest hàbitat conté matolls, sota coberta de pineda, dominats per coscoll i l'espècie acompanyant principal és el llentiscle.  
Respecte a la fauna. S'ha presentat una relació de la diversitat que hi ha, i es distingeix entre els diferents biòtops presents a la zona: matoll, boscos i cultius. S'ha considerat rellevant, entre altres, la presència de pit-roig, picot garcer gros i possiblement de pica-soques blau. També destaca la comunitat de rapaces forestals amb presència d'aligot comú, gamarús, xot i mussol banyut. En la categoria de fauna vulnerable, que figura en el Catàleg valencià de fauna amenaçada, es ressenya la presència de l'àguila de panxa blanca.  
Pel que fa al paisatge. Els valors paisatgístics estan donats per la presència d'una massa boscosa termomediterrània ben conformada que recolza sobre un terreny format per materials geològics relativament singulars. El fet d'estar situat en un entorn antropitzat i degradat li confereix singularitat a nivell local.   
Respecte a la relació d'elements del patrimoni cultural. Es troba catalogat el jaciment Forest de Mollet situat a la part més elevada del tossal de Mollet. Es tracta d'un poblat medieval. Està catalogat com a bé d'interés cultural per presentar elements defensius. Com a mesures de protecció, s'han de respectar les determinacions que s'estableixen en el Pla General d'Ordenació Urbana de Sant Joan de Moró, i s'estableix un perímetre de protecció de 500 m al voltant del jaciment.   
Infraestructures i camins ramaders. El paratge està recorregut d'est a oest pel camí de Sant Miquel, pel qual s'accedeix a l'ermita. A més hi ha un altre camí a les faldes de la forest de Mollet que discorre a major cota prop de l'extrem oriental del paratge i que està connectat amb el camí de Sant Miquel. Pel que fa a camins ramaders, el paratge no està travessat per cap camí ramader segons la classificació realitzada al terme municipal l'any 1956. Únicament al límit nord discorre l'assegador dels Xaparrets que coincideix amb el camí de la Serra. L'amplària legal d'aquest és de 20,98 m per la qual cosa entra en els límits del paratge. Dins de l'àmbit del paratge no hi ha cap línia elèctrica, xarxa de proveïment d'aigua o xarxa de sanejament.  
En l'àrea no s'han identificat cursos d'aigua permanents. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és de grau mitjà en tot l'àmbit del paratge. Hi ha risc de lliscament de nivell mitjà al sector nord-oest. El risc d'erosió actual és moderat en tota la zona d'estudi. L'erosió potencial és molt elevada, amb possibles pèrdues de sòl superiors a 100 t/ha/any. Alguns dels murs de sosteniment dels bancals de la zona de solana es troben derruïts la qual cosa pot ocasionar pèrdues importants de sòl. Aquest fet s'ha observat tant a les parcel·les en què es continuen realitzant labors agrícoles com en aquelles en què aparentment s'ha abandonat com a sòl agrícola.  
Respecte als aprofitaments en l'àmbit del paratge, destaca l'aprofitament dels recursos cinegètics que formen part del vedat CS.10.085 del qual és titular el club esportiu de caçadors El Tordo. En l'actualitat el paratge es troba inclòs en la zona de reserva del vedat per tant existeix la prohibició de caça temporal que s'estendrà durant la vigència del pla tècnic d'aprofitament cinegètic; no obstant això, s'indica que podrà autoritzar-se la caça d'espècies d'aus o mamífers que no siguen amenaçades o protegides quan siga necessari.  
Dins dels límits del paratge es localitza una àrea degradada com a conseqüència de l'activitat minera. L'esmentada àrea es localitza a l'ombria de la forest de Mollet, al límit nord, afrontant amb el terme municipal de Vilafamés. La superfície és d'aproximadament 2,5 ha i en aquesta s'han practicat extraccions d'argila, moviments de terra i l'obertura i ampliació dels camins d'accés. En la zonificació que s'estableix en el PE la zona de la pedrera es correspon amb l'àrea de restauració. En aquesta es permetran aquelles activitats destinades a restaurar l'àrea degradada. Les normes particulars de regulació d'usos i activitats inclouen una sèrie de premisses que s'hauran de preveure en el pla de restauració de l'esmentada pedrera. Una vegada que s'haja aconseguit integrar l'esmentada àrea en la zonificació del paratge passarà a formar part de l'àrea forestal i es regularà per la normativa corresponent.   
En l'ús social s'indica el senderisme sense que hi haja sendes homologades en l'àmbit del paratge, on s'empren camins sense senyalitzar. En l'actualitat s'està treballant per a la senyalització d'aquests. Una altra activitat significativa és la romeria que es realitza a l'ermita de Sant Miquel que té lloc el quart diumenge de Quaresma.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla Especial del Paratge Municipal el Mollet, al terme municipal de Sant Joan de Moró, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establides a continuació:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, aquest es considera acceptable sense perjudici que hi haja altres zones amb igual o major valor que reben o puguen rebre mesures de conservació i protecció iguals a les proposades en aquest pla.  
Es recomana que en el futur es revise la delimitació del paratge i s'incloga la parcel·la 61 amb consentiment previ del titular d'aquesta.  
2. D'acord amb el que estableix la legislació d'impacte ambiental, les modificacions als límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i per tant està sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i així ha de reflectir-se en la normativa del pla; annex I, 8 Projectes d'infraestructures, Decret 32/2006, pel qual es modifica el Decret 162/1990, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
A més del que estableix el pla especial s'han de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en aquell moment, tant estatal com autonòmica.  
3. El planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb el pla especial.  
4. S'ha de respectar el que estableix el Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Govern Valencià mitjançant l'Acord de 26 de juliol de 2001, com també els usos i les infraestructures que puguen desenvolupar-se a les zones considerades aptes per a aquest en l'àmbit del paratge natural municipal, sense perjudici de la mesures minimitzadores que puguen establir-se en l'avaluació d'impacte ambiental que s'ha de realitzar del pla especial de la zona eòlica número 5.  
5. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar camins ramaders ha de complir el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
6. Es considera que la instal·lació d'una fossa sèptica com a sistema de gestió d'aigües sanitàries no ofereix suficients garanties de protecció enfront del risc de contaminació d'aigües superficials o subterrànies. Per la qual cosa la normativa general ha de modificar-se en referència a l'article 12, i indicar que les edificacions que s'hi instal·len han de disposar d'un sistema de depuració d'aigües sanitàries que almenys garantisca l'oxidació total d'aquestes.  
7. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser d'acord amb els usos permesos als sòls protegits amb caràcter forestal, en relació en especial amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme a l'àmbit del paratge.   
8. Respecte a les activitats agràries, l'article 30.1 s'ha de corregir en el sentit següent: es consideren compatibles en l'àmbit del pla el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que siguen compatibles amb el planejament en vigor en aquest moment i hagen obtingut les autoritzacions corresponents i l'avaluació d'impacte ambiental si és procedent.   
Les pràctiques agrícoles que es permeten en l'àmbit del paratge han de ser acords amb els objectius de protecció, conservació i millora proposats per a aquest. Es considera per tant que no s'hauria d'autoritzar l'ús de cap producte fitosanitari convencional, i caldria fomentar l'ús de tractaments més respectuosos com els que proposa l'agricultura integrada.  
S'han de conservar i restaurar els murs de sosteniment dels bancals per a evitar les pèrdues de sòl.   
9. Respecte al pla de restauració previst de la zona degradada per l'activitat minera, l'esmentat pla s'ha d'ajustar al que disposa el Decret 82/2005, de 22 d'abril, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres a espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
10. S'ha d'obtenir l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. S'han d'adoptar les mesures que s'establisquen per a la protecció del jaciment que hi ha a l'àmbit del paratge.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 7 de setembre de 2007.- La directora generalde Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 179/2005-AIA.  
Títol: modificació puntual de les normes subsidiàries de la zona perimetral.  
Promotor: Ajuntament de la Font de la Figuera (Alacant).  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU.  
Localització: franja perimetral de 200 metres des del límit del terme municipal.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte d'aquest projecte és la revisió puntual de l'articulat de les normes subsidiàries, i en concret del plànol d'ordenació 0.0, Xarxa primària i estructural, zones de protecció, classificació del sòl, i l'article 63 de les ordenances de les normes subsidiàries vigents de la Font de la Figuera.  
La revisió pretén deixar la franja afectada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i forestal amb aquesta mateixa qualificació, i la resta de la franja amb la qualificació de sòl no urbanitzable comú, tal com es troba l'entorn immediat d'aquesta.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àmbit d'aplicació és l'àrea compresa entre el perímetre del terme municipal i una franja de 200 metres d'amplària equidistant cap a l'interior d'aquest.   
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 5 d'octubre de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet un exemplar de l'expedient integrat per projecte, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu en què s'incloïen informes, resultat d'informació pública i aprovació provisional, i s'incoa el corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 6 de juliol de 2004 i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 4788, de data 2 de juliol de 2004.  
Durant el període d'exposició pública, un mes, l'Associació Ecologista de Defensa de la Naturalesa (Aedenat) d'Almansa va presentar una al·legació, segons consta en els certificats emesos per l'Ajuntament, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
3. Resum de les al·legacions  
L'al·legació presentada és de caràcter ambiental. En aquesta, l'Associació Ecologista de Defensa de la Naturalesa (Aedenat) d'Almansa al·lega que aquesta modificació permetria la ubicació d'activitats que generen un impacte en el medi ambient no desitjat pels ciutadans de l'esmentat municipi en una zona que no ha vist modificats els seus valors que van donar lloc al seu dia a la qualificació de zona no urbanitzable d'especial protecció.  
Aquesta al·legació va ser desestimada vist l'informe del tècnic de l'Ajuntament, que informa el següent:  
Que no es produeix cap alteració de les condicions ambientals que hi ha ja que es continua mantenint l'ús de sòl no urbanitzable d'especial protecció a la vora dels límits d'Almansa i Enguera, mentre que en la resta es manté la condició de sòl no urbanitzable amb totes les limitacions d'aquest, i s'admet només, amb obtenció prèvia d'autorització de Conselleria, el següent:  
- Execució d'habitatges aïllats.  
- Magatzems i instal·lacions vinculats a l'explotació agrícola, forestal, ramadera i cinegètica.  
- Explotació de pedreres i àrids.  
- Activitats de servei vinculades a carretera.  
Que en sòl no urbanitzable no està permesa la ubicació de cap indústria i menys aquelles que estiguen afectades pel RAMINP. Només quedaria la possibilitat de declaració d'interés comunitari, i aquest seria un procés regulat.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 10 de març de 2006, el Servei d'Impacte Ambiental sol·licita, via fax, ampliació de documentació a l'Ajuntament.  
En data 25 d'abril de 2006, l'Ajuntament remet, via fax, informació complementària a fi d'aclarir les contradiccions trobades en la documentació objecte de projecte.  
En data 2 de maig de 2006, el Servei d'Impacte Ambiental sol·licita via fax a l'Ajuntament informe de patrimoni i completar l'estudi d'impacte ambiental amb apartat patrimoni.  
En data 16 de novembre de 2006, l'Ajuntament remet informe sobre afecció al patrimoni de la franja perimetral de protecció de 200 m emés pel tècnic municipal.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant el procés d'avaluació ambiental s'han sol·licitat els informes següents:  
- Informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En data de hui, l'interessat no ha presentat l'esmentat informe.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions directes a cap figura ambiental.  
2. Jaciments. Durant el procediment d'avaluació ambiental es va detectar una possible afecció a jaciment, per la qual cosa es va sol·licitar un informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En el seu lloc, l'arquitecte municipal va emetre un informe en què manifestava que aquesta modificació no afecta cap element previst en el patrimoni històric i arqueològic de la població de la Font de la Figuera, i va aportar plànol de 2 del pla general d'ordenació urbana relatiu als béns d'interés arqueològic i etnològic de data setembre de 1998.  
D'altra banda, com que la modificació només comporta un canvi en la qualificació s'entén que el patrimoni no es veurà afectat. Només la introducció de nous usos podria afectar algun jaciment en el moment del desenvolupament d'aquest, la qual cosa quedaria garantida en el corresponent tràmit d'avaluació ambiental necessari per a l'autorització dels esmentats usos.  
Consideracions ambientals  
Aquesta franja de protecció va ser prevista, segons la normativa del mateix pla general d'ordenació urbana, amb la intenció de prohibir-hi la instal·lació d'abocadors de residus sòlids urbans (RSU) i d'activitats qualificades, i es va observar que aquesta delimitació no es correspon amb cap unitat o figura ambiental singular.  
Per tant, aquesta delimitació, que es va establir a partir de traçar una línia equidistant a partir de la línia de límit municipal, s'entén que no respon a la voluntat de protecció d'uns valors ambientals concrets.  
D'altra banda, es considera que l'eliminació d'aquesta protecció no implicarà una disminució dels valors que hi ha, ja que la major part dels sòls mantenen la seua classificació com a sòl no urbanitzable, i s'enten com a tal, aquell en què per definició no es pot destinar a altres fins distints de l'agrícola, forestal, ramader, cinegètic i, en general, dels vinculats a la utilització racional dels recursos naturals, com defineix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del Sòl No Urbanitzable.  
Els sòls mantenen, en la major part, la classificació d'especial protecció paisatgística i forestal, adaptant-se a la realitat del sòl en què es troba i garantint la protecció dels valors ambientals que hi ha.  
Respecte a la franja que passa a sòl no urbanitzable comú, cal dir que l'esmentada classificació respon, en major grau, a la realitat ambiental de l'esmentat sòl, en què l'ús predominant és l'agrícola de cultius mixtos en secà i regadiu, o de secà.   
Així mateix, l'eliminació en l'article 63 de la prohibició expressa de la ubicació d'abocadors de RSU i d'activitats qualificades, només afectaria el sòl no urbanitzable comú, ja que en sòl forestal els esmentats usos no estan permesos. No obstant això, el fet de permetre aquest tipus d'usos no comporta una pèrdua directa dels valors ambientals, ja que en aquest tipus d'activitats, prèviament a la seua implantació, requeriran declaració d'interés comunitari i, si és procedent, procediment d'avaluació ambiental, en els termes que preveu la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del Sòl No Urbanitzable, procediment que garantirà l'adequada protecció dels valors que hi ha.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de modificació puntual de les normes subsidiàries de la zona perimetral del terme municipal de la Font de la Figuera (València) sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
a) Mantenir la classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística i forestal al límit amb Villena, a la zona del Puntal del Raio, a la vora del camí del Junquerejos, coincidint amb la classificació dels sòls adjacents.  
b) Mantenir la classificació com a sòl no urbanitzable comú agrícola intensiu al límit amb Moixent, a la zona del Bovalar a la vora de la rambla del Milà, coincidint amb la classificació dels sòls adjacents, tant del terme municipal de la Font de la Figuera com de Moixent.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats, han de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò que fa referència a la modificació en si com en allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 7 de setembre de 2007- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6296, del 24-06-2010 (2010/7162)

RESOLUCIÓN de 9 de junio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Náquera, L'Alcora, Montichelvo, Vilafamés, Sant Joan de Moró y La Font de la Figuera.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6296

Fecha DOGV
:   24-06-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/7162

CVE


Fecha del documento
:   09-06-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Náquera](javascript:void(0))
    * [Montichelvo](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Font de la Figuera, la](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de junio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Náquera, L'Alcora, Montichelvo, Vilafamés, Sant Joan de Moró y La Font de la Figuera. [2010/7162]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 058/06-AIA Náquera, 074/07-AIA L'Alcora, 106/07-AIA Montichelvo, 144/07-AIA Vilafamés, 152/07-AIA Sant Joan de Moró y 179/05-AIA La Font de la Figuera.   
Valencia, 9 de junio de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 058/2006-AIA.  
Titulo: autorización ambiental integrada de una industria de lacado y anonizado de perfiles y chapas de aluminio.  
Promotor: Anoval, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Localización: polígono industrial Aljibe de San Vicente, s/n, en el término municipal de Náquera (Valencia).  
Descripción del proyecto   
Objeto del proyecto: el proyecto describe una actividad industrial de lacado y anonizado de perfiles y chapas de aluminio con el objeto de obtener la autorización ambiental integrada conforme a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto   
De acuerdo al proyecto, Anoval, SL, se localiza en el polígono industrial Aljibe de San Vicente, s/n, en el término municipal de Náquera (Valencia). La parcela de 85.000 m², se sitúa en suelo industrial, en la carretera Moncada a Náquera junto al by-pass de la autovía A-7 en Valencia.   
Las necesidades de suministro de agua se estiman en unos 73.920 m³/año. La industria dispone de conexión a la red general de abastecimiento de agua potable del polígono industrial. Sin embargo, es insuficiente para cubrir las necesidades previstas para la actividad proyectándose la explotación de un pozo, para lo cual, se solicita ante la Confederación Hidrográfica del Júcar la ampliación del volumen de la concesión de aprovechamiento aguas subterráneas, cuyo titular consta como Alu Nostrum, SA, con ref. 3124/2004 (2004-IP-0559), desde los 7.000 m³/año actuales hasta 160.000 m³/año.   
La evacuación de las aguas residuales, una vez tratadas en la propia depuradora que dispone Anoval, SL, en su planta industrial, se proyecta mediante bombeo por tubería para su vertido en el barranco de Náquera (coordenadas UTM X:721.175, Y: 4.386.625, Huso30-ED50), con un volumen estimado en 78.883 m³/año. La canalización para el bombeo de las aguas residuales se corresponde al colector general de la futura EDAR del polígono industrial, pendiente de ejecutar por acuerdo del Ayuntamiento y de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes y que, actualmente, se encuentran en fase de licitación.  
Tal y como se ha indicado Anoval, SL, cuenta con depuradora propia para el tratamiento de las aguas residuales. Las residuales industriales son tratadas mediante pre-neutralización, neutralización, floculación, sedimentación, compactación con filtro prensa, y precipitación de metales pesados del efluente. Los lodos generados tras el tratamiento se entregan a gestor autorizado. Las aguas residuales domésticas sufren un proceso de desbaste, desarenado, decantación primaria, tratamiento biológico, decantación secundaria y cloración, y son evacuadas junto a las residuales industriales para su vertido. Respecto a las aguas pluviales, se indica que se dispone de una red separativa para su recogida que se vierte, directamente, a cauce sin pasar por la estación depuradora.  
La actividad consumirá para su funcionamiento energía eléctrica de la red general y gas licuado (propano) para el suministro de las calderas y los hornos de secado, hornos de radiación y hornos de polimerización.   
Se describen siete focos de emisión a la atmósfera. Dos correspondientes a las operaciones de anonizado y lacado, dos correspondientes a las calderas de vapor y, los otros tres, correspondientes al proceso de secado de lacado, al horno de radiación y al horno de polimerización, respectivamente. Se disponen de elementos de control de las emisiones a la atmósfera consistentes en un lavador de gases y filtros para la reducción de la emisión de polvo.  
En cuanto a los residuos peligrosos generados se recogen, de manera selectiva, en contenedores que se etiquetan y almacenan en condiciones adecuadas para su posterior entrega a gestor autorizado.   
Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto y las consideraciones tenidas en cuenta en la justificación de la solución adoptada.  
Tramitación administrativa  
Trámite administrativo  
El 7 de febrero de 2007, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda remite nota interna solicitando declaración de impacto ambiental para el proyecto. En el expediente 058/2006-AIA de evaluación de impacto ambiental consta la siguiente documentación remitida por el Área de Calidad Ambiental:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrado en dos tomos y anexo.  
- Estudio de impacto ambiental y anexo.  
Mediante nota interna, de 6 de abril de 2006, dirigida al Servicio de Control Integrado de la Contaminación, como órgano sustantivo en la tramitación de la autorización ambiental integrada, se le requiere al titular una ampliación de información sobre diversos aspectos del proyecto:  
- Informe municipal de compatibilidad urbanística del proyecto respecto al planeamiento urbanístico vigente.  
- Estudio acústico exigido pro la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar al vertido propuesto de las aguas industriales depuradas al barranco de Náquera.  
- Justificación de disponer de suficientes recursos hídricos para la actividad propuesta.  
- Balance de aguas de proceso y técnicas para su recuperación y reutilización.  
A falta de respuesta al requerimiento de 6 de abril de 2006, se realiza nueva notificación al titular el 21 de septiembre de 2007, reiterando dicho requerimiento y otorgando un plazo de tres meses, transcurridos los cuales sin recibir respuesta, se informa se procedería a la caducidad del expediente por inactividad del interesado.  
El 19 de diciembre de 2006, se recibe nota de régimen interno del Área de Calidad Ambiental, mediante la cual, se remite nueva documentación complementaria al proyecto en respuesta al requerimiento de 6 de abril de 2006. Vista de la nueva documentación presentada y considerándose insuficiente, se realiza nuevo requerimiento de ampliación de información de fecha 18 de enero de 2007, a través del órgano sustantivo, al respecto de:  
- Informe municipal de compatibilidad urbanística del proyecto respecto al planeamiento urbanístico vigente.  
- Justificación de disponer de suficientes recursos hídricos para la actividad propuesta.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar al vertido propuesto de las aguas industriales depuradas al barranco de Carraixet y a la infiltración de las aguas sanitarias depuradas al riego de jardines dentro de la parcela.  
El 13 de abril de 2007, se recibe nota de régimen interno del Área de Calidad Ambiental, remitiendo copia del informe preceptivo, de 18 de enero de 2007, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de acuerdo a Ley 16/2002, de 1 de julio, junto a nueva documentación del promotor en respuesta al requerimiento de 18 de enero de 2007. Vista la documentación presentada y considerándose insuficiente, se realiza nuevo requerimiento de fecha 18 de abril de 2007, a través del órgano sustantivo, reiterando ampliación de información al respecto de:  
- Informe municipal de compatibilidad urbanística del proyecto respecto al planeamiento urbanístico vigente.  
- Justificación de disponer de suficientes recursos hídricos para la actividad propuesta o presentación de alternativas.  
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, al respecto de la afección del proyecto sobre el patrimonio cultural valenciano, de acuerdo al art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio.  
A falta de respuesta al requerimiento de 18 de abril de 2007, se realiza nueva notificación al titular el 11 de junio de 2007, reiterando dicho requerimiento, y otorgando un plazo de tres meses, transcurridos los cuales sin recibir respuesta, se procedería a la caducidad del expediente por inactividad del interesado.  
El 7 de julio de 2007, mediante nota de régimen interno, el Área de Calidad Ambiental, remite nueva documentación del promotor en respuesta al requerimiento de 18 de abril de 2007.  
Información pública y resumen de alegaciones  
En la nota de régimen interno, de 7 de febrero de 2007, del Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se solicita la declaración de impacto ambiental para el proyecto, se indica que no se han recibido alegaciones durante la fase de información pública, anunciada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5133, de 11 de noviembre de 2005.   
Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
De acuerdo al informe emitido por el Ayuntamiento de Náquera, se certifica que la ubicación donde se pretende desarrollar la actividad se corresponde con parcela A-5 del polígono industrial Los Vientos, sector Algibe de San Vicente, cuyo programa de actuación integrada de desarrollo de dicho sector fue aprobado, el 31 de mayo de 2001, por la Comisión Territorial de Urbanismo, y cuyas obras de urbanización fueron recepcionadas el 22 de mayo de 2004.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
Los de impactos ambientales más significativos descritos en el estudio de impacto ambiental derivados de la actuación proyectada, son los siguientes:  
- Emisión de partículas de polvo y ruido en la fase de construcción por movimiento de tierras, maquinaria y vehículos.  
- Emisiones a la atmósfera derivadas de los procesos de lacado y combustión de calderas y hornos.  
- Ruido durante el funcionamiento de la actividad y por el tráfico de vehículos.  
- Elevado consumo de agua que requiere la actividad.  
Se consideran moderados, los impactos resultantes de las emisiones a la atmósfera, la elevada demanda de recursos hídricos y la posible contaminación de acuíferos.  
Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras, y del programa de vigilancia ambiental  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se recogen en el estudio de impacto ambiental, destacan las siguientes:  
- Disposición de filtros de polvo en el foco de emisión de la línea de lacado.  
- Instalación de una torre de lavado de gases para la depuración de los vapores y nieblas de las cubas de tratamiento.  
- Depuradora de aguas residuales para el tratamiento de los efluentes de los diferentes procesos industriales, previo a su vertido.  
- Se propone el seguimiento mediante registro de los controles realizados sobre las emisiones a la atmósfera, sobre la contaminación de las aguas residuales y de la gestión de los residuos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado se incluye en el epígrafe g) Instalaciones para el tratamiento de la superficie de metales y materiales plásticos por proceso electrolítico o químico, cuando el volumen de las cubetas empleadas para el tratamiento sea superior a 30 metros cúbicos, del grupo 4 del anexo I, del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental y sus modificaciones, por el que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 4º del citado real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 16.2.m del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como, de cualquiera otras acciones llevadas a cabo, tanto por los poderes públicos como por particulares, en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de autorización ambiental integrada de una industria de lacado y anonizado de perfiles y chapas de aluminio, promovido por Anoval, SL, en el polígono industrial Aljibe de San Vicente, s/n, en el término municipal de Náquera (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Disponer de la concesión de aprovechamiento de aguas subterráneas con destino a uso industrial de la Confederación Hidrográfica del Júcar, para asegurar los 73.920 m³ anuales de consumo de agua estimados en el proyecto para la actividad industrial.  
2. Deberá realizarse la conexión de los vertidos de aguas residuales de la industria Anoval, SL, a la futura estación depuradora de aguas residuales del polígono (EDAR), una vez finalizadas las obras de construcción y puesta en funcionamiento de la misma.  
3. Se llevará un registro documental del programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental que permita verificar su cumplimiento.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Dirección General de Gestión del Medio Natural que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 24 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Angeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 74/2007-AIA  
Título: modificación puntual número 39 del Plan General de Ordenación Urbana de L'Alcora.  
Promotor: Ayuntamiento de L'Alcora.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de L'Alcora y CTU.   
Localización: tres parcelas en el Camí Vell de Castelló, correspondientes a las traseras de varias industrias cerámicas ubicadas en el eje de la CV-16.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto de la modificación puntual sometida a evaluación de impacto ambiental es incorporar al planeamiento vigente las parcelas traseras de tres industrias cerámicas en funcionamiento, que se destinan en la actualidad al acopio de materias primas y de producto elaborado. Para ello se propone reclasificar un suelo no urbanizable común como suelo urbanizable de uso industrial.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio de L'Alcora lo constituye el plan general de ordenación urbana aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo el 29 de noviembre de 1989.  
Casi simultáneamente a la tramitación de esta modificación puntual, el Ayuntamiento de L'Alcora ha remitido un nuevo documento de concierto previo, iniciando así la revisión del citado planeamiento general, en el que se propone ampliar el suelo industrial existente a lo largo de la carretera CV-16 a todo el ámbito del Camí Vell de Castelló, hasta la rambla de la Viuda y el río de Llucena. Es decir, el modelo territorial propuesto incluye y engloba todo el ámbito de estudio como de desarrollo industrial.  
La reclasificación abarca una superficie total 125.193,37m², con destino a parcelas de uso industrial y una zona verde (JL) con una superficie de 12.625,85 m².  
3. Alternativas  
Las posibles alternativas quedan condicionadas por el objeto del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo no urbanizable está determinada por la ocupación de estos terrenos por las traseras de tres industrias cerámicas en funcionamiento.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 21 de marzo de 2007, la Dirección Territorial de Castellón remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, y el resultado de la información pública relativo a la modificación puntual nº 39 del Plan General de Ordenación Urbana de L'Alcora, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Levante, de fecha 6 de agosto de 2005, y en el Diari Oficial de la Generalitat número 5077, de 24 agosto de 2005.   
Durante el periodo de información pública no se presenta ninguna alegación al estudio de impacto ambiental, según consta en el certificado emitido por el secretario accidental del Ayuntamiento de L'Alcora, de 14 de diciembre de 2006.  
En el certificado relativo a la aprobación provisional del proyecto por Pleno municipal, de fecha 21 de diciembre de 2005, constan cinco alegaciones durante el periodo de información pública de la modificación puntual número 39, formuladas por otras instalaciones industriales ubicadas en la misma zona industrial, todas ellas con igual contenido que son desestimadas.  
Informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen las certificaciones e informes siguientes:  
- Copia de la solicitud a la Confederación Hidrográfica (02.03.2006) del informe regulado en el artículo 19.2 de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje (LOTPP) sobre disponibilidad de agua para la reclasificación de suelo no urbanizable a suelo urbanizable industrial. No se indican los datos del proyecto aportados par la emisión del citado informe.   
- Informe previo de la Dirección General de Patrimonio Cultural y Museos (16/11/06) una vez realizada la prospección arqueológica, en el que una vez analizadas todas las posibles afecciones, se solicita se aporte el estudio de impacto ambiental con las actuaciones patrimoniales, resultados, plan de vigilancia y/o medidas correctoras actualizadas, a fin de poder emitir el informe previsto en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe de Servicio de Apoyo Técnico (25/06/07) relativo al estudio de impacto paisajístico de la actuación urbanística, que determina únicamente la condición del paisaje como criterio a tener en cuenta en la ordenación de nuevos desarrollos urbanísticos.   
Afecciones legales  
1. Planeamiento urbanístico. Los terrenos afectados por la reclasificación propuesta están clasificados según la documentación relativa a la modificación puntual número 39 como suelo no urbanizable común.   
Sin embargo, según el plano I-07.2 del plan vigente aprobado en 1989, calificación del documento de concierto previo remitido por el Ayuntamiento, su clasificación es de suelo no urbanizable de protección agrícola, por lo que la actuación propuesta supone su desprotección y reclasificación directa a suelo urbanizable de uso industrial. El nuevo documento de concertación clasifica estos terrenos como suelo urbanizable con uso industrial.  
2. Patrimonio Cultural Valenciano. La prospección arqueológica pone de manifiesto que no se han documentado yacimientos arqueológicos aunque los desmontes estaban ejecutados previamente. No se informa respecto a yacimientos paleontológicos, mientras que no existe afección a yacimientos etnológicos.  
Consideraciones ambientales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicados por la Conselleria, se observa que la actuación no resulta incongruente con ninguno de ellos. No se afecta a terrenos naturales y/o espacios protegidos por una legislación sectorial en materia medioambiental.   
La actuación afecta a suelos con una capacidad moderada para el uso agrícola, en estado de abandono debido a la ocupación de su superficie para uso industrial. Su clasificación en el planeamiento vigente es, al parecer, de suelo no urbanizable de protección agrícola aunque, estructural y funcionalmente, pertenecen a una unidad ambiental caracterizada por la implantación del uso industrial, pues estos terrenos se ubican entre el Camí Vell de Castelló y la carretera CV-16.   
Los terrenos afectados por la modificación del planeamiento general se corresponden con las traseras de tres industrias cerámicas en funcionamiento, ocupados hasta hoy por los acopios de materias primas y de producto elaborado de las propias industrias. Mediante su reclasificación se regula, por un lado, el uso inducido en el suelo que es industrial y, por otro lado, se posibilita la ampliación de los procesos y las instalaciones industriales.  
Esta transformación urbanística supone, no obstante, acercar el suelo industrial a un suelo de uso residencial y baja densidad consolidado, que en el modelo territorial del concierto previo del municipio queda rodeado por todos sus lados y enclavado en un entorno completamente industrial, con un ambiente atmosférico determinado en cuanto a calidad del aire (niveles sonoros y emisiones atmosféricas), lo que se debe tener en cuenta como factor limitante. La propuesta dispone muy acertadamente en su vértice noreste la zona verde del sector a modo de colchón entre el suelo industrial y el residencial, debiendo cumplir una función determinante para la viabilidad ambiental de la modificación como medida correctora y zona de amortiguación de impactos.  
En la documentación técnica se especifica que los solares resultantes tienen garantizado su acceso rodado y la dotación de servicios a través de las fábricas que amplían, que cuentan con los suministros y servicios urbanos implantados en el Camí de les Foies de Ferrades, y que son los siguientes: agua potable, red de alcantarillado y red de evacuación de aguas pluviales, suministro eléctrico y de gas y tendido telefónico.   
Los impactos ambientales por consumo de recursos y emisión de contaminantes teniendo en cuenta el ámbito de la actuación dependerán fundamentalmente de la actividad y el proceso industrial. Se aportan los datos de consumo de agua potable en la actualidad y su procedencia, de los que resultan que el municipio cuenta con disponibilidad de recursos hídricos para incorporar estos terrenos al suelo urbanizable de L'Alcora.   
El estudio de impacto ambiental se refiere en el apartado relativo a las aguas residuales industriales a un colector general de saneamiento y una EDAR industrial en el ámbito del Camí Vell de Castelló con el objeto de realizar un pretatamiento de las aguas residuales de origen industrial antes de su conducción hasta la EDAR municipal para su tratamiento definitivo, aunque no se especifica la relación de este aspecto con la documentación técnica de la propuesta.  
Dadas las características de la actuación los principales efectos ambientales previsibles son los debidos al consumo y transformación del suelo, y los que se derivan de la posible incompatibilidad ambiental por la proximidad entre la zona residencial de baja densidad y el polígono industrial para la implantación y/o ampliación de industrias del sector cerámico. En cuanto a la valoración del Paisaje, la actuación queda integrada en el paisaje urbano industrial del municipio, al sur del Camí Vell de Castelló.  
El estudio de impacto ambiental valora globalmente el impacto del proyecto como admisible, siendo moderado en lo relativo al paisaje, siempre que se cumplan las medidas correctoras que se proponen tanto para la fase de ejecución como para la de funcionamiento  
El ámbito de la actuación urbanística, a la vista de sus dimensiones y función dentro del modelo territorial de L'Alcora, debido a sus efectos previsibles sobre el medio ambiente puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial, por lo que resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 16.2 m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación puntual número 39 del Plan General de Ordenación Urbana de L'Alcora, promovido por el propio Ayuntamiento de L'Alcora, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
I. Teniendo en cuenta la entidad del documento que se tramita, que se trata de la modificación del planeamiento para la incorporación de unos terrenos ocupados por varias industrias cerámicas a un polígono industrial consolidado, se considera de aplicación para la ejecución de la obras de urbanización y consolidación del suelo por actividades industriales, las siguientes medidas adicionales:  
Urbanización para la producción de solares en suelo urbanizado (fase de ejecución):  
- La aparición, en su caso, de restos arqueológicos deberá comunicarse al Área de Patrimonio Cultural y Museos, que está pendiente de informar a los efectos patrimoniales la actuación propuesta, siendo obligado la adopción de cuantas medidas sean necesarias para su conservación en tanto la Conselleria no emita informe al respecto.  
- Antes de ejecutar las obras se llevarán a cabo mediciones acústicas en la zona, a fin de conocer el nivel sonoro en ambiente exterior en el estado preoperacional, prever y valorar el posible impacto acústico sobre la zona residencial adyacente y comprobar la eficacia de las medidas correctoras que se adopten en esta fase y en fase de funcionamiento en caso de superar el objetivo de calidad acústica para las zonas industriales y residenciales.  
- Será necesaria para la recepción de las obras de urbanización la completa ejecución y ajardinamiento de la zona verde en el extremo noreste del sector, que disponga de una pantalla vegetal perimetral de al menos 5 metros de anchura, con alta densidad de plantación y porte desarrollado, que actúe de colchón para la zona residencial existente.  
- Se llevarán a cabo las medidas que se proponen para la integración pasisajística de la actuación.  
Condiciones para la implantación de actividades industriales en las parcelas urbanizadas (fase de funcionamiento):  
- No se podrá autorizar el inicio y/o la ampliación de las instalaciones industriales hasta que no se hayan producido parcelas con todos los servicios urbanos y dotaciones ejecutadas.  
- El Ayuntamiento comprobará la suficiencia de servicios y dotaciones para el tratamiento definitivo de las aguas residuales sanitarias y las de origen industrial, pretratadas en caso necesario, y su efectiva conexión a la red de alcantarillado y a la EDAR municipal.  
- Los niveles de ruido ambiental no deben sobrepasar, en ningún punto de la zona, los establecidos en la legislación sectorial vigente para uso industrial debiéndose asegurar el futuro bienestar de la población, en un entorno consolidado por industrias pero con una zona residencial cercana.  
- Se comprobará mediante mediciones acústicas la efectividad de la zona verde ejecutada como colchón acústico y, en caso necesario si se sobrepasan en el vértice nordeste los niveles sonoros para uso residencial, se adoptarán medidas correctoras adicionales.  
- La reclasificación del suelo y la ampliación de las actividades industriales existentes, incluida la ejecución de edificaciones que ocupen y consoliden las parcelas resultantes, no supondrá o inducirá en ningún caso la ocupación de los terrenos colindantes y/o parcelas rústicas para el almacenamiento de materias primas, producto terminado, maquinaria, residuos de cualquier tipo generados por las industrias, etc.  
- En cuanto a los acopios de materiales pulverulentos, se deberán cumplir los condicionantes en materia de emisión de partículas de la resolución por la cual se concede a Tierra Atomizada, SA, la autorización ambiental integrada (AAI).  
II. El Ayuntamiento presentará una memoria y/o informe dando cuenta del desarrollo y avance de la actuación urbanística, de la aplicación de las medidas correctoras del estudio de impacto ambiental y del cumplimiento de los condicionantes, y de los controles realizados. El informe se presentará en el plazo de dos meses a contar desde la finalización de las obras de urbanización y antes de la autorización para la implantación y/o ampliación de actividades industriales.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 28 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Angeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 106/2007-AIA  
Título: modificación puntual número 4 del plan general.  
Promotor: Ayuntamiento de Montichelvo.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Montichelvo y CTU.   
Localización: ampliación del núcleo de población hacia el sur, entre el Camino Viejo de Gandia y la calle Ravalet.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto de la modificación puntual sometida a evaluación de impacto ambiental es reclasificar unos terrenos de suelo no urbanizable común, junto al núcleo urbano, a suelo urbanizable residencial.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio de Montichelvo lo constituye el Plan general de ordenación urbana aprobado el 5 de noviembre de 1998 por la Comisión Territorial de Urbanismo, que ha sido modificado en tres ocasiones con actuaciones de escasa entidad.  
La modificación puntual comprende varias actuaciones siendo la principal la que pretende el cambio en la clasificación de unos terrenos de uso agrícola de secano al sur del actual núcleo urbano para su desarrollo urbanístico residencial. La modificación tiene por objeto:  
- Para la creación de este nuevo sector de suelo urbanizable residencial, Les Pontelles, con ordenación pormenorizada y una superficie de 25.536 m², se reclasifican terrenos de suelo no urbanizable común que pasan a suelo urbanizable, por lo que se modifica la ordenación estructural vigente. Pero, además  
- Se delimita una nueva unidad de ejecución, Senda Mirallo, en suelo urbano con una superficie de 2.000 m²;   
- Se modifica la ubicación de una zona verde de la red primaria del plan general (PJL), desde su actual ubicación en la senda Mirallo hasta un nuevo emplazamiento junto al cementerio y los equipamientos deportivos, incrementándose su superficie hasta los 2.595 m².   
- Y se delimita como parque público natural (PQN) una superficie de 22.982 m², de terrenos clasificados como suelo no urbanizable de protección paisajística, ecológica y forestal, adscrito al sector Les Pontelles.  
De todas las actuaciones anteriores, están sometidas a evaluación de impacto ambiental las que suponen una alteración o modificación de las condiciones del suelo no urbanizable, es decir, la reclasificación de terrenos para el sector Les Pontelles para un máximo de unas 90 viviendas nuevas y la nueva zona verde (PJL) junto al cementerio. También se evalúa ambientalmente la delimitación como parque público natural (PQN) de terrenos en suelo no urbanizable de protección.  
3. Alternativas  
Las posibles alternativas quedan condicionadas por el objeto del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo no urbanizable a suelo urbanizable residencial se lleva a cabo en una zona lindante al casco urbano, conforme a su modelo urbano, y como crecimiento natural del mismo. Mientras que la ordenación del sector resultante se justifica a partir de se geometría y emplazamiento y de la existencia de determinados elementos condicionantes y dotaciones colindantes.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 11 de mayo de 2007, la Dirección Territorial de Valencia remite una copia del expediente administrativo municipal y la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo a la modificación puntual número 4 del Plan General de Montichelvo, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante, de fecha 20 de mayo de 2006, y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5037, de 28 de junio de 2005.   
Durante el periodo de información pública no se presenta ninguna alegación según consta en el certificado emitido por el secretario interventor del Ayuntamiento de Montichelvo relativo al acuerdo de aprobación provisional por Pleno de 30 de noviembre de 2006.  
Informes sectoriales  
En el expediente municipal se incluyen los siguientes informes de carácter ambiental:  
- Informe del arquitecto técnico del Ayuntamiento de Montichelvo que dice que la gestión del suministro de agua potable a la población la lleva directamente el Ayuntamiento de Montichelvo y que, teniendo en cuenta el incremento generado de techo residencial del sector (16.598 m²t como máximo, para unas 90 viviendas nuevas), existe suficiencia del suministro de agua potable para absorber la demanda generado por el nuevo desarrollo urbanístico residencial.   
- Informe de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales (EPSAR) sobre capacidad de admisión y gestión de las aguas residuales generados por la actuación, estimado en 53,20 m³/día correspondientes a 660 habitantes equivalentes, siendo viable su tratamiento en la EDAR de Montichelvo, diseñada para tratar 200 m³/día y con un influente de 137 m³/día en la actualidad.   
Afecciones legales  
1. Cauces y barrancos. Por la parcela de la actuación discurre encauzado a su paso por el casco urbano el barranco del Tossal, de escasa entidad, que desciende desde el cerro del mismo nombre y aparece en las inmediaciones del sector entubado en una canalización de hormigón hasta que vierte en los barrancos del Llop y de la Font. Se propone mantener la misma solución y tratamiento a lo largo del camino de Ayelo.  
El cauce más cercano son los barrancos del Llop y de la Font estando la zona de la propuesta ubicada a unos 70 metros del mismo y, por tanto, dentro de la zona de policía. Será necesario contar con la autorización del organismo de cuenca para ejecutar las obras.  
2. Vías pecuarias. La colada Antic Camí Xàtiva-Gandía, con anchura legal de 8 m, y la colada del Camino L'Orxa, de 6 m de achura legal, discurren hasta el casco urbano desde el sur del municipio y a ambos lados de la actuación que no les afecta. Las citadas vías pecuarias están clasificadas en el plan general como red viaria de la red primaria (PRV) en sus tramos urbanos.  
3. Cementerio. Al suroeste del sector a continuación del parque propuesto (PJL) se sitúa el cementerio por lo que resulta necesario tener en cuenta las distancias establecidas para las condiciones de emplazamiento de cementerios (perímetro de protección de 25 m de zona ajardinada y una segunda zona de terreno de 225 m en la que se restringen los usos permitidos). En este sentido, se estará a lo que establezca la Conselleria de Sanidad en su informe relativo al uso residencial junto al cementerio.  
4. Infraestructuras. En la zona verde (PJL) propuesta junto al cementerio se encuentra un pozo que abastece de agua potable al municipio, siendo este uso y calificación compatible con los requerimientos de protección para las captaciones de agua destinadas al consumo humano.   
Una línea eléctrica de alta tensión atraviesa el sector hasta un centro de transformación ubicado en suelo urbano en la zona de Senda Mirallo, que se mantiene en la ordenación. En la memoria informativa se informa que no existen impedimento para su soterramiento o desvío en función de lo que establezca la compañía suministradora.  
5. Patrimonio Cultural Valenciano. Ninguno de los dos yacimientos arqueológicos catalogados en Montichelvo se encuentra en la zona de estudio. Tampoco se afecta a ningún otro elemento etnológico o paleontológico conocido, ni bien de interés cultural catalogado.  
Consideraciones ambientales  
Los terrenos afectados por la reclasificación corresponden a una zona aterrazada con bancales de cultivos de secano, frutales y olivos, situada a continuación del casco urbano de Montichelvo junto al cementerio y a las instalaciones deportivas municipales. Desde el punto de vista de la vegetación las especies asociadas a estos cultivos y al barranco encauzado y cubierto en la zona de actuación tienen un escaso valor.   
El paisaje, a su vez, esta condicionado por las actividades humanas relacionados con el uso agrícola y el asentamiento urbano de la población, siendo una zona de definición de borde urbano constituido por viviendas y dos equipamientos, uno deportivo y el cementerio.  
Dadas las características de la actuación, los principales efectos ambientales previsibles son los debidos al consumo y cambio de uso del suelo; al incremento en el consumo del recurso agua; el incremento en la generación de residuos sólidos de varios tipos y de vertidos; la proximidad del cementerio; la creación de un nuevo paisaje de borde urbano; la afección de las infraestructuras existentes, con carácter ambiental; y la ejecución de las obras e infraestructuras de urbanización, principalmente.   
Se presenta una relación de medidas correctoras concretas para los impactos identificados como previsibles, los de la fase de ejecución relacionados con la calidad del aire y la transformación del uso del suelo, con su correspondiente plan de vigilancia ambiental (PVA). El impacto ambiental se valora globalmente como admisible, siendo valorado cada uno de los impactos identificados y una vez adoptadas las medidas correctoras y su PVA, como leve.  
El ámbito de la actuación urbanística siendo una modificación de un plan, a la vista de sus dimensiones y función dentro del modelo territorial y urbano de Montichelvo, debido a sus efectos previsibles sobre el medio ambiente puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial, por lo que le resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.  
En cuanto a las parcelas de la zona del Tossal propuestas para su cesión en cumplimiento del artículo 13.6 de la Ley 4/2004, LOTPP, la memoria informativa afirma que se trata de parcelas rústicas con cultivos de secano clasificadas como suelo no urbanizable de protección paisajístico, ecológica y forestal por el plan general.   
Consultada la cartografía publicada por la Conselleria, las parcelas identificadas en la memoria justificativa para formalizar su cesión, parcelas contiguas número 55, 94, 95, 53 y 52 del polígono 17, se corresponden con terrenos forestales del cerro del Tossal, en cuya ladera el Ayuntamiento ha manifestado su voluntad de obtener la cesión y a escasos metros del casco urbano, con capacidad para cumplir la función de parque público accesible a la población.  
La delimitación de parcelas sobre terrenos forestales arbolados, con valor ambiental y protección urbanística, como parque público natural (PQN), se ajusta a los supuestos del artículo 21 del Decreto 67/2006, Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística (ROGTU), terrenos susceptibles de cesión para poder reclasificar y orden de preferencia.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2.m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación puntual número 4 del Plan general de ordenación urbana de Montichelvo, promovido por el propio Ayuntamiento de Montichelvo, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
I. Tal y como prevé el PVA, la aparición de restos arqueológicos deberá comunicarse al Área de Patrimonio Cultural y Museos, siendo obligado la adopción de cuantas medidas sean necesarias para su conservación en tanto esa Conselleria no emita informe al respecto.  
II. La ordenación pormenorizada propuesta conlleva la necesidad de soterrar las líneas eléctricas aéreas existentes a su paso por el suelo urbanizable, debiéndose incluir esta solución en la ficha de planeamiento y gestión y en el proyecto de urbanización. En su defecto se tendrán en cuenta las limitaciones establecidas en el Real Decreto 1955/2000, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de energía eléctrica.  
III. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas de la urbanización, tras la realización de las obras, entregar certificados de recepción de residuos sólidos inertes (residuos de construcción y demolición, RCD) por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
IV. No se considera una medida correctora aceptable la siguiente: «Agua. [...] en casos excepcionales podrá autorizarse el vertido de aguas residuales urbanas previo paso por una fosa séptica que garantice su depuración y previa autorización de vertido por parte del organismo de cuenca».  
El nuevo sector de suelo urbanizado debe contar con todas las dotaciones y servicios urbanos, en particular, se ejecutará una red de saneamiento separativa conectada con la EDAR municipal y a la que viertan las aguas residuales de los usos residenciales.  
Las fosas sépticas y los pozos ciegos deben quedar prohibidos en el municipio con carácter general, siendo aceptable el empleo de sistemas estancos de oxidación total para aquellos usos y actividades propios del suelo no urbanizable que se ubiquen en este tipo de suelo, suelo rústico.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 144-2007-AIA  
Título: proyecto de autorización administrativa de instalación de cogeneración.   
Actividad: cogeneración.  
Promotor: Nuclear Ceramics, SL.  
Localización: polígono industrial de Vilafamés I, s/n, Vilafamés (Castellón).  
Órgano sustantivo: Dirección General de Energía. Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Descripción del proyecto  
Nuevos Productos Cerámicos, SA, es una industria dedicada a la atomización de arcillas para el sector cerámico ubicada en el polígono industrial de Vilafamés I de Vilafamés (Castellón). La industria dispone de 4 atomizadores (3 de ellos marca Sacmi ATM 200 y el cuarto marca Sacmi ATM 65) y de una central de cogeneración a gas natural de 6.800 kW de potencia, cuyos gases de escape se aprovechan en los atomizadores número 1 y 2 (alternativamente) para el proceso de secado de la arcilla. Esta central de cogeneración se proyectó en el año 2004, obteniendo declaración de impacto ambiental favorable el 19 de enero de 2005. El recinto en el que se ubica dicha central de cogeneración se proyectó con las dimensiones suficientes (330 m²) para albergar un segundo equipo de cogeneración.  
Nuclear Ceramics, SL, filial de Nuevos Productos Cerámicos, SA, ha solicitado autorización para instalar el segundo equipo de cogeneración. El equipo que se desea instalar es un turbogenerador a gas marca Turbomach TBM-T70 de 6.800 kW de potencia. Los gases de escape del equipo de cogeneración se dirigirán a las instalaciones de atomización. En concreto, se puede aprovechar el calor residual de los mismos en los atomizadores número 2 o 3 alternativamente. Cada atomizador por sí mismo requiere una potencia térmica superior a la que proporciona cada equipo de cogeneración, por lo que se mantienen los quemadores de los atomizadores para su uso cuando no reciben los gases de escape de la cogeneración y como sistema de post-combustión para elevar la temperatura, en caso de ser necesario.  
Con el equipo de cogeneración se producirá energía eléctrica con un rendimiento superior al 59% y se aprovecha el 95% de la energía térmica de los gases de escape. La energía eléctrica se evacuará a la red de distribución en su totalidad a través de una nueva línea. Los equipos auxiliares necesarios para el funcionamiento de la cogeneración que se van a ejecutar conjuntamente con ésta son: compresor de gas y estación ERM, centro de entrega de energía eléctrica a la red y una línea eléctrica de media tensión para evacuación de la misma.  
Nuevos Productos Cerámicos SA., en cuyas instalaciones se ubica el equipo de cogeneración, está ubicada en suelo industrial según el plan general de ordenación urbana del municipio. La industria ocupa una parcela de 111.703,3 m², de los cuales la edificación ocupa 27.945 m².  
Afecciones legales  
La actividad de producción de energía eléctrica en régimen especial está regulada por el Real Decreto 661/2007, de 25 de mayo.   
La producción y distribución de energía eléctrica, queda sometida al régimen establecido por el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, relativo a suelos contaminados, por lo que deben remitir al órgano competente lo informes de situación establecidos en el mismo.  
La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos peligrosos.  
La actividad está catalogada como tipo B, por ser potencialmente contaminadora de la atmósfera, por lo que deberá llevar registro de sus emisiones a la atmósfera.  
Según se regula en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorías acústicas periódicas.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Nuevos Productos Cerámicos, SA, se ubica en suelo industrial. No obstante, la parcela linda al norte con un entorno natural asociado a la presencia del barranc de la Pobla, cuya existencia no se ha considerado en el estudio de impacto ambiental.  
En la fase de ejecución de las obras de instalación del equipo de cogeneración, se consideran como posibles afecciones ambientales la generación de polvo y residuos de obra, análogas a las esperadas en el caso de que se realizase un futuro desmantelamiento de la instalación. En la fase de funcionamiento, se estima que se producirá la emisión a la atmósfera de los gases de combustión a través de los atomizadores, producción de trapos sucios empleados en el mantenimiento, aceite industrial usado de la turbina, aguas de lavado y ruido.  
Durante la obra, los escombros generados se aprovecharán en la misma o se entregarán a gestor autorizado. Se estima la producción de polvo como poco significativa, por lo que no se adoptan medidas correctoras específicas.  
Para evitar el vertido accidental del aceite de la turbina, la misma está dotada de un sistema de retención y recogida. Asimismo, el grupo turbogenerador está diseñado para impedir el vertido del líquido de limpieza. Se indica que el mismo se vacía hacia una arqueta, pero no se indica si esta arqueta está conectada al alcantarillado, a un depósito de almacenamiento para su posterior recogida por gestor autorizado o si se trata en la planta. El transformador del centro de entrega cuanta con foso de recogida con capacidad suficiente para albergar todo el aceite contenido en el mismo.  
Para reducir la afección acústica, el turbogenerador está alojado en una envolvente aislante acústicamente. Se considera que los cerramientos del recinto donde se ubica el mismo contribuyen a disminuir el ruido transmitido. La chimenea de salida de los gases de combustión (utilizada en casos de emergencia o de parada de los atomizadores) dispone de silenciador.  
Dicha chimenea está calculada para asegurar la correcta dispersión de los contaminantes, en caso que los gases de escape se emitan a la atmósfera a través de la misma. Las emisiones de gases de escape del turbogenerador, se estima que están por debajo de los límites establecidos en la legislación vigente, según los valores fijados por el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre.  
Como programa de vigilancia ambiental se propone comprobar que la actuación se ejecute conforme a lo proyectado. En particular: adecuación de la ejecución de las obras, control de las emisiones a la atmósfera, control de ruidos y control de la adopción de medidas de seguridad. Además, se dispondrá de libro de registro y se realizarán mediciones de las emisiones a la atmósfera y del ruido, a la puesta en marcha.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 27 de junio de 2007, tuvo entrada la solicitud de evaluación de impacto ambiental del proyecto, realizada por la Dirección Territorial de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte. La documentación recibida es la siguiente:  
- Proyecto de ejecución de cogeneración en la planta de atomización de Nuevos Productos Cerámicos, SA, promovida por Nuclear Ceramics, SL.  
- Estudio de impacto ambiental de cogeneración en la planta de atomización de Nuevos Productos Cerámicos, SA. promovida por Nuclear Ceramics, SL.  
El escrito de solicitud de evaluación de impacto ambiental comunica que el expediente se sometió a información pública (DOGV de 18.05.2007 y BOP de 26.05.2007) sin que consten alegaciones al mismo.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.f del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de central de cogeneración (generación de energía eléctrica, 7.133 kWe, y térmica en forma de aire caliente para una fábrica de tierra atomizada) promovida por Nuclear Cerámics, SL, en el término municipal de Vilafamés (en las instalaciones de la empresa Nuevos Productos Cerámicos, SA), siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y de la documentación técnica que obra en el expediente.   
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:   
1. Los residuos peligrosos generados se almacenarán en zona cubierta con solera impermeable y se dispondrán cubetos de retención en la zona de almacenamiento de aceites usados cuyo volumen sea como mínimo el del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). En todo caso, se gestionarán a través de empresa autorizada.  
2. Las aguas de lavado serán gestionadas adecuadamente, mediante su vertido a la red de alcantarillado en caso de disponer del preceptivo permiso o mediante su entrega a gestor autorizado. Se prohibe cualquier vertido al barranco o al terreno.  
3. El titular de la instalación estará obligado a remitir a la Dirección General de Calidad Ambiental el informe de situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
4. A la puesta en marcha de la instalación, y de forma periódica, deberá realizarse la preceptiva auditoría acústica, a efectos de comprobar el cumplimiento de los niveles sonoros establecidos. En este sentido, la responsabilidad en el cumplimiento de los límites sonoros establecidos será solidaria con la empresa Nuevos Productos Cerámicos, SA, puesto que el equipo de cogeneración comparte las instalaciones de ésta, dificultando su valoración independiente.  
5. Los gases de escape de la instalación deberán cumplir los límites establecidos en el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, para el CO, NOx y opacidad.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de Impacto Ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
7. De acuerdo con el artículo 4 del Real Decreto Ley 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 4 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 152/07-AIA  
Promotor: Ayuntamiento de Sant Joan de Moró.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Objeto del proyecto: Plan Especial del Paraje Natural Municipal El Mollet.  
Localización: Sant Joan de Moró (Castellón).  
Descripción del proyecto  
El objetivo genérico por el cual se redacta el plan especial es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del paraje Mollet en razón de la conservación y mejora de la fauna, flora, singularidades geológicas, paisaje y bienes culturales que presenta. El plan incluye las normas generales de regulación de usos y actividades, las normas particulares y las normas para la gestión del paraje natural. En las determinaciones relativas a la gestión, destaca la creación de un consejo de participación.  
El paraje se encuentra al nordeste del término municipal de Sant Joan de Moró. El ámbito del paraje abarca las partidas de: Tossal de Mollet, Mas de Mollet y Coll de les Saleres. Ocupando una superficie de 114,606 ha. Los límites del mismo son:  
Norte: el camino al Mas del Panero o camí de la Serra, en el límite del término municipal de Villafamés.  
Sur: partida Roca Rocha, el límite sureste se corresponde con parte de paso de ganados al Mas de Mollet y por el sudoeste con el paso de ganados de Coll de la Marsella.  
Este: terreno forestal privado y campos de cultivo al este del paso de ganados al Mas de Mollet.  
Oeste: partida de la ermita de San Miguel, del término municipal de Vilafamés.  
El ámbito del paraje queda definido por las siguientes parcelas catastrales del polígono 13: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 29, 30, 31, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 9006 (parte) y 9015. Las parcelas son de propiedad municipal y privada. Queda excluida en este plan especial la parcela 61 en la solana del monte Mollet, de 0,48 ha, al no haberse obtenido el consentimiento del titular de la misma. El ámbito del paraje abarca además una porción del monte consorciado denominado Ermita de San Miguel (CS 3071), perteneciente a la iglesia parroquial de Vilafamés.   
Los terrenos incluidos en el paraje natural municipal están clasificados como suelo no urbanizable protegido según el plan general de ordenación urbana vigente, aprobado por la Comisión Territorial Urbanismo el 28 de julio de 2004 y publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón del 14 de agosto de 2004. Los del entorno del yacimiento monte Mollet (0,25 ha) como suelo no urbanizable protegido, zona de yacimientos arqueológicos. El resto (114,35 ha) como suelo no urbanizable, protección forestal y de montes.  
El plan especial mantendrá esta calificación.  
La zonificación determina dos zonas, el área forestal y el área de restauración. El área de restauración corresponde a una superficie de aproximadamente 2,5 ha en la zona norte del monte Mollet que ha sido explotada para la extracción de arcillas.  
Tramitación administrativa  
El proyecto del plan especial y el estudio de impacto ambiental fue remitido en fecha 8 de junio de 2007, desde el Área de Conservación de Espacios Naturales.   
Se adjuntaba igualmente:   
Con fecha 18 de junio de 2007, copia del certificado sobre el acuerdo de aprobación definitiva del Plan Especial del Paraje Natural El Mollet. En éste se recoge también el resultado de la información pública realizada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana 5477, de 26 de marzo de 2007 y en el periódico no oficial Mediterráneo de Castellón, con fecha 23 de febrero de 2007. No se presentaron alegaciones.  
Se informa también que en fecha 22 de marzo de 2007 se solicitó el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural. Transcurrido un mes desde esta solicitud no se recibió contestación por lo que se procedió a continuar con la tramitación del procedimiento.  
Decreto 15/2007, de fecha 26 de enero de 2007, por el que se resuelve realizar la información pública del proyecto y la suspensión del otorgamiento de licencias en el ámbito afectado cuando las nuevas determinaciones supongan modificación del régimen urbanístico vigente.   
Criterio de conformidad positivo, emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de 7 de diciembre de 2006, a la propuesta del Ayuntamiento de Sant Joan de Moró de declaración del Paraje Natural Municipal El Mollet de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano, de regulación de los parajes naturales municipales.   
Informe favorable a los efectos de otorgar criterio de conformidad, de fecha 5 de diciembre de 2006.  
Con fecha 4 de diciembre de 2006, certificado del acuerdo plenario de fecha 30 de noviembre de 2006; Iniciación expediente administrativo para la aprobación del proyecto del Plan Especial del Paraje Natural Municipal El Mollet.  
Consideraciones ambientales  
En la documentación se indica que el ámbito del paraje está considerado dentro del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Gobierno Valenciano mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, como zona con recurso eólico aprovechable, enmarcado dentro de los límites de la zona 5. La calificación es de zona apta con cumplimiento de las prescripciones que establezca el estudio de impacto ambiental.   
Se reseña la singularidad geológica de la zona con afloramientos triásicos bajo los que se depositan sedimentos del paleozoico. Edafológicamente son suelos poco evolucionados con características similares a los materiales a los que pertenecen. La zona de estudio está comprendida entre los 440 y los 696,7 m de altitud. Las pendientes son superiores al 30% en cotas inferiores a los 650 m.   
La capacidad agrológica se ha clasificado como muy baja dado el riesgo de erosión por la elevada pendiente del terreno. Existiendo parcelas en la zona que presentan abancalamientos con cultivos de almendro y olivo. Se ha observado que en alguna de estas parcelas se sigue manteniendo la actividad agrícola, mostrando signos evidentes del empleo de productos fitosanitarios para la eliminación de malas hierbas. En las normas generales del plan se regula el uso de estos productos prohibiéndose en todo caso la utilización de herbicidas volátiles. No obstante se considera que en una zona con un elevado valor ecológico, no debería utilizarse productos fitosanitarios convencionales, debiéndose recurrir a otros tratamientos más respetuosos de manera que se asegure la preservación de la biodiversidad de la zona. Otras de las parcelas visitadas han adquirido signos claros de su vocación forestal.  
Respecto a la vegetación actual, en la zona hay presencia de carrascales en las partes altas del Tossal del Mollet y a media ladera se intercalan formaciones de carrasca y pinar. En estas zonas, mayoritariamente aparecen masas densas de pino carrasco y en ocasiones de pino rodeno. En el sotobosque se observa una regeneración de coscoja y carrasca. De la composición florística del estrato arbustivo destacan el lentisco, madroño, palmito, torvisco, labiérnago, aladierno, acebuche y coscoja. También aparecen elementos como el brezo y el cantueso. En las zonas húmedas hay presencia de mirto, hiedra y adelfa. Se hace alusión a la existencia de estudios de diferentes autores, referidos a la zona de actuación, en los que se han identificado endemismos y especies raras en la Comunitat Valenciana.   
El paraje presenta una franja en la zona este, en que está representado el hábitat de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992 con código 5330, matorrales termomediterráneos y preestépicos. Este hábitat contiene matorrales, bajo cubierta de pinar, dominados por coscoja y la especie acompañante principal es el lentisco.  
Respecto a la fauna. Se ha presentado una relación de la diversidad existente, distinguiendo entre los diferentes biotopos presentes en la zona: matorral, bosques y cultivos. Se ha considerado relevante, entre otras, la presencia de petirrojo, pico picapinos y posiblemente del trepador azul. También destaca la comunidad de rapaces forestales con presencia de ratonero común, cárabo, autillo y búho chico. En la categoría de fauna vulnerable, que figura en el Catálogo valenciano de fauna amenazada, se reseña la presencia del águila-azor perdicera.  
Por lo que respecta al paisaje. Los valores paisajísticos vienen dados por la presencia de una masa boscosa termomediterránea bien conformada que se apoya sobre un terreno formado por materiales geológicos relativamente singulares. Al estar situado en un entorno antropizado y degradado le confiere singularidad a nivel local.   
Con respecto a la relación de elementos del patrimonio cultural. Se encuentra catalogado el yacimiento monte Mollet situado en la parte más elevada del Tossal del Mollet. Se trata de un poblado medieval. Está catalogado como bien de interés cultural por presentar elementos defensivos. Como medidas de protección, se respetarán las determinaciones que se establecen en el PGOU de Sant Joan de Moró, estableciéndose un perímetro de protección de 500 m alrededor del yacimiento.   
Infraestructuras y vías pecuarias. El paraje está recorrido de este a oeste por el camino de San Miguel, por el que se accede a la ermita. Además existe otro camino en las faldas del monte Mollet, que discurre a mayor cota cerca del extremo oriental del paraje y que está conectado con el camino de San Miguel. Por lo que respecta a vías pecuarias. El paraje no está atravesado por ninguna vía pecuaria según la clasificación realizada en el término municipal en el año 1956. Únicamente en el límite norte discurre la vereda del Chaparrets coincidiendo con el camí de la Sierra. La anchura legal de la misma es de 20,98 m por lo que entra en los límites del paraje. Dentro del ámbito del paraje no existe ningún tendido eléctrico, red de abastecimiento de agua o red de saneamiento.  
En el área no se han identificado cursos de agua permanentes. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es de grado medio en todo el ámbito del paraje. Existe riesgo de deslizamiento de nivel medio en el sector noroeste. El riesgo de erosión actual es moderado en toda la zona de estudio. Siendo la erosión potencial muy elevada, con posibles pérdidas de suelo superiores a 100 tm/ha/año. Algunos de los muros de sostenimiento de los bancales de la zona de solana se encuentran derruidos lo que puede ocasionar pérdidas importantes de suelo. Este hecho se ha observado tanto en las parcelas en las que se sigue realizando labores agrícolas como en aquellas en las que aparentemente se ha abandonado como suelo agrícola.  
Respecto a los aprovechamientos en el ámbito del paraje. Destaca el aprovechamiento de los recursos cinegéticos, formando parte del coto CS.10.085 del que es titular el club deportivo de cazadores el Tordo. En la actualidad el paraje se encuentra incluido en la zona de reserva del coto por lo que existe la prohibición de caza temporal que se extenderá durante la vigencia del Plan técnico de aprovechamiento cinegético. Aunque se indica que podrá autorizarse la caza de especies de aves o mamíferos que no sean amenazadas o protegidas cuando sea necesario.  
Dentro de los límites del paraje se localiza un área degradada como consecuencia de la actividad minera. Dicha área se localiza en la umbría del monte Mollet, en el límite norte, lindando con el término municipal de Vilafamés. La superficie es de aproximadamente 2,5 ha y en ella se ha practicado extracciones de arcilla, movimientos de tierra y la apertura y ampliación de los caminos de acceso. En la zonificación que se establece en el PE la zona de la cantera se corresponde con el área de restauración. En ésta se permitirán aquellas actividades destinadas a la restaurar el área degrada. Las normas particulares de regulación de usos y actividades incluyen una serie de premisas que se deberán contemplar en el plan de restauración de dicha cantera. Una vez se haya logrado integrar dicha área, en la zonificación del paraje, pasará a formar parte del área forestal y se regulará por la normativa correspondiente.   
En el uso social se indica el senderismo sin que existan senderos homologados en el ámbito del paraje, empleándose caminos sin señalizar. En la actualidad se está trabajando para su señalización. Otra actividad significativa es la romería que se realiza a la ermita de Sant Miquel que tiene lugar el cuarto domingo de Cuaresma.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 1627/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
El articulo 16.2 m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial del Paraje Municipal El Mollet en el término municipal de Sant Joan de Moró, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidas a continuación:  
1. Respecto al ámbito del paraje natural municipal el mismo se considera aceptable sin perjuicio de que existan otras zonas con igual o mayor valor que reciban o puedan recibir medidas de conservación y protección iguales a las propuestas en el presente plan.  
Se recomienda que en el futuro se revise la delimitación del paraje y se incluya la parcela 61 previo consentimiento del titular de la misma.  
2. De acuerdo con lo establecido en la legislación de impacto ambiental, las modificaciones en los límites del paraje se consideran una modificación del plan especial y por lo tanto estará sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental y así deberá reflejarse en la normativa del plan; anexo I, 8 Proyectos de infraestructuras, Decreto 32/2006, por el que se modifica el Decreto 162/1990 por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental.   
Además de lo establecido en el plan especial se someterán evaluación de impacto ambiental todos los proyectos, planes y actuaciones cuando así lo determine la legislación vigente en ese momento, tanto estatal como autonómica.  
3. El planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este plan especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en éste, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo de acuerdo con el plan especial.  
4. Se respetará lo establecido en el Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Gobierno Valenciano mediante acuerdo de 26 de julio de 2001, así como los usos y las infraestructuras que puedan desarrollarse en las zonas consideradas aptas por el mismo en el ámbito del paraje natural municipal, sin perjuicio de la medidas minimizadoras que puedan establecerse en la evaluación de impacto ambiental a realizar del plan especial de la zona eólica número 5.  
5. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a vías pecuarias deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
6. Se considera que la instalación de una fosa séptica como sistema de gestión de aguas sanitarias no ofrece suficientes garantías de protección frente al riesgo de contaminación de aguas superficiales o subterráneas. Por lo que la normativa general deberá modificarse en referencia al art. 12, debiendo indicar que para las edificaciones que se instalen deberán contar con un sistema de depuración de aguas sanitarias que al menos garantice la oxidación total de las mismas.  
7. Respecto al uso público del paraje el mismo debe ser acorde con los usos permitidos en suelos protegidos con carácter forestal, en relación en especial con las actividades recreativas y deportivas que puedan llevarse a cabo en el ámbito del paraje.   
8. Respecto a las actividades agrarias en el artículo 30.1 se debe corregir en el siguiente sentido: se consideran compatibles en el ámbito del plan, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registren en el momento de la aprobación de éste, siempre y cuando fueran compatibles con el planeamiento en vigor en ese momento y hubieran obtenido las autorizaciones que les correspondan y evaluación de impacto ambiental si es el caso.   
Las prácticas agrícolas que se permitan en el ámbito del paraje deberán ser acordes con los objetivos de protección, conservación y mejora propuestos para el mismo. Se considera por tanto que no debería autorizarse el uso de ningún producto fitosanitario convencional, debiéndose fomentar el empleo de tratamientos más respetuosos como los que propone la agricultura integrada.  
Se deberán conservar y restaurar los muros de sostenimiento de los bancales para evitar las pérdidas de suelo.   
9. Respecto al plan de restauración previsto de la zona degradada por la actividad minera. Dicho plan se deberá ajustar a lo dispuesto en el Decreto 82/2005, de 22 de abril, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana.  
10. Se deberá obtener el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. Se adoptarán las medidas que se establezcan para la protección del yacimiento presente en el ámbito del paraje.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 7 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 179/2005-AIA  
Título: modificación puntual de las normas subsidiarias zona perimetral.  
Promotor: Ayuntamiento de Font de la Figuera (Alicante).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU.  
Localización: franja perimetral de 200 metros desde el límite del término municipal.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto de este proyecto es la revisión puntual del articulado de las normas subsidiarias, y en concreto del plano de ordenación 0.0, Red primaria y estructural, zonas de protección, clasificación del suelo y el artículo 63 de las ordenanzas de las vigentes Normas Subsidiarias de la Font de la Figuera.  
La revisión pretende dejar la franja afectada como suelo no urbanizable de especial protección y forestal con esta misma calificación, y el resto de la franja con la calificación de suelo no urbanizable común, tal y como se encuentra su entorno inmediato  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El ámbito de aplicación es el área comprendida entre el perímetro del término municipal y una franja de 200 metros de anchura equidistante hacía el interior del mismo.   
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 5 de octubre de 2005, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remite un ejemplar del expediente integrado por proyecto, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo en el que se incluían informes, resultado de información pública y aprobación provisional, incoándose el correspondiente expediente administrativo.  
2. Información pública   
El estudio de impacto se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Las Provincias de fecha 6 de julio de 2.004 y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 4788, de fecha 2 de julio de 2004.  
Durante el período de exposición pública, un mes, se presentó una alegación por la Asociación Ecologista de Defensa de la Naturaleza (Aedenat) de Almansa, según consta en los certificados emitidos por el Ayuntamiento, en los cuales se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.  
3. Resumen de las alegaciones  
La alegación presentada es de carácter ambiental. En ella la Asociación Ecologista de Defensa de la Naturaleza (Aedenat) de Almansa alega que esta modificación permitiría la ubicación de actividades que generan un impacto en el medioambiente no deseado por los ciudadanos de dicho municipio en una zona que no ha visto modificado sus valores que dieron lugar en su día a la calificación de zona no urbanizable de especial protección.  
Esta alegación fue desestima visto el informe del técnico del Ayuntamiento, que informa lo siguiente:  
Que no se produce ninguna alteración de las condiciones ambientales existentes puesto que se sigue manteniendo el uso de suelo no urbanizable de especial protección junto a los límites de Almansa y Enguera, mientras que en el resto se mantiene la condición de suelo no urbanizable con todas sus limitaciones, admitiéndose sólo, previa obtención de autorización de conselleria, lo siguiente:  
- Ejecución de viviendas aisladas.  
- Almacenes e instalaciones vinculadas a la explotación agrícola, forestal, ganadera y cinegética.  
- Explotación de canteras y áridos.  
- Actividades de servicio vinculadas a carretera.  
Que en suelo no urbanizable no esté permitido la ubicación de ninguna industria y menos las que estén afectadas por el RAMINP. Solamente quedaría la posibilidad de declaración de interés comunitario, siendo este un proceso regulado.  
4. Petición de información o documentación complementaria   
En fecha 10 de marzo de 2006, el Servicio de Impacto Ambiental solicita, vía fax, ampliación de documentación al Ayuntamiento.  
En fecha 25 de abril de 2006, el Ayuntamiento remite, vía fax, información complementaria con el fin de aclarar las contradicciones encontradas en la documentación objeto de proyecto.  
En fecha 2 de mayo de 2006, el Servicio de Impacto Ambiental solicita, vía fax al Ayuntamiento, informe de patrimonio y completar el estido de impacto ambiental con apartado patrimonio.  
En fecha 16 de noviembre de 2006, el Ayuntamiento remite informe sobre afección al patrimonio de la franja perimetral de protección de 200 m emitido por el técnico municipal.  
Solicitud de informes sectoriales  
Durante el proceso de evaluación ambiental se han solicitado los siguientes informes:  
- Informe sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
A fecha de hoy, dicho informe no ha sido presentado por el interesado.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, así como a la existencia de espacios naturales protegidos, no se ha detectado, en el área de estudio, afecciones directas a figura ambiental alguna.  
2. Yacimientos. Durante el procedimiento de evaluación ambiental se detectó una posible afección a yacimiento, por lo que se solicitó Informe sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En su lugar, el arquitecto municipal emitió informe en el que manifestaba que esta modificación no afecta a ningún elemento contemplado en el patrimonio histórico y arqueológico de la población de La Font de la Figuera, aportando plano de 2 del plan general de ordenación urbana relativo a los bienes de interés arqueológico y etnológico de fecha setiembre de 1998.  
Por otra parte, como la modificación sólo conlleva un cambio en la calificación se entiende que el patrimonio no se verá afectado. Solamente la introducción de nuevos usos podría afectar a algún yacimiento en el momento de su desarrollo, lo que quedaría garantizado en el correspondiente trámite de evaluación ambiental necesario para la autorización de dichos usos.  
Consideraciones ambientales  
Esta franja de protección fue prevista, según la normativa del propio pla general d'ordenació urbana, con la intención de prohibir en la misma la instalación de vertederos de residuos sólidos urbanos (RSU) y de actividades calificadas, observándose que esta delimitación no se corresponde con ninguna unidad o figura ambiental singular.  
Por tanto, esta delimitación la cual se estableció a partir de trazar una línea equidistante a partir de la línea de límite municipal, se entiende que no responde a la voluntad de protección de unos valores ambientales concretos.  
Por otra parte, se considera que la eliminación de esta protección no implicará una disminución de los valores existentes, puesto que la mayor parte de los suelos mantienen su clasificación como suelo no urbanizable, entendiendo como tal, aquel en el que por definición no se puede destinar a otros fines distintos del agrícola, forestal, ganadero, cinegético y, en general, de los vinculados a la utilización racional de los recursos naturales, como define la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del Suelo No Urbanizable.  
Los suelos mantienen, en mayor parte, la clasificación de especial protección paisajística y forestal, adaptándose a la realidad del suelo en el que se encuentra y garantizándose la protección de los valores ambientales existentes.  
Respecto a la franja que pasa a suelo no urbanizable común, hay que decir que dicha clasificación responde, en mayor medida, a la realidad ambiental de dicho suelo, en los que el uso predominante es el agrícola de cultivos mixtos en secano y regadío, o de secano.   
Asimismo, la eliminación en el artículo 63 de la prohibición expresa de la ubicación de vertederos de RSU y de actividades calificadas, sólo afectaría al suelo no urbanizable común, puesto que en suelo forestal dicho usos no están permitidos. Sin embargo, el permitir este tipo de usos no supone una pérdida directa de sus valores ambientales, puesto que en este tipo de actividades, previa a su implantación, requerirán declaración de interés comunitario y en su caso, procedimiento de evaluación ambiental, en los términos previstos en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del Suelo No Urbanizable, procedimiento que garantizará la adecuada protección de los valores existentes.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de modificación puntual de las normas subsidiarias zona perimetral del término municipal de La Font de la Figuera (Valencia) siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
a) Mantener la clasificación como suelo no urbanizable de especial protección paisajística y forestal en el límite con Villena, en la zona de El Puntal del Rallo, junto al Camí del Junquerejos, coincidiendo con la clasificación de los suelos adyacentes.  
b) Mantener la clasificación como suelo no urbanizable común agrícola intensivo en el límite con Moixente, en la zona del Bovalar junto a la rambla del Milà, coincidiendo con la clasificación de los suelos adyacentes, tanto del término municipal de La Font de la Figuera como de Moixent.  
Segundo  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 7 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML