Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8500, del 06-03-2019 (2019/1765)

RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 101/15-AIA Orihuela.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8500

Data del DOGV
:   06-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/1765

CVE


Data del document
:   07-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 101/15-AIA Orihuela. [2019/1765]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 101/15-AIA Orihuela.  
  
  
«Informe d'impacte ambiental.  
Expedient: 101/2015-AIA.  
Títol: Projecte bàsic per a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada de les instal·lacions de l'empresa INDALVA, SL.  
Promotor: INDALVA, SL.  
Òrgan substantiu: Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental (Ref. 20/15 IPPC).  
Localització: carretera La Matanza, pk 0.5, terme municipal d'Orihuela (Alacant).  
NIMA: 0300000680.  
  
Antecedents.  
INDALVA, SL, és una indústria existent de fabricació de productes fitosanitaris, en funcionament des de 1972. Se situa en el terme municipal d'Orihuela, en la carretera La Matanza, pk 0,5 (CV-868), des de la qual té accés i connexió amb l'A-7. Disposa d'una superfície de6 5.582 m² de terreny i 11.380 m² construïts. Es localitza en sòl no urbanitzable (parcel·la 484 del polígon 33), i compta amb declaració d'interés comunitari (DIC), atorgada mitjançant resolució de 8 de gener de 1992 (ref. 849/91).  
Desenvolupa l'activitat de formulació de productes fitosanitaris granulats i fabricació de pesticides líquids concentrats emulsionats, almenys, des de l'any 1985 (d'acord amb la informació que consta en l'expedient), per la qual cosa aquesta activitat és anterior a la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental. No obstant això, ateses les successives ampliacions de la instal·lació, aquest òrgan ambiental ha intervingut en els expedients següents:  
- Projecte d'instal·lació generadora de residus tòxics i perillosos (expedient 152/1999-AIA). Es va emetre estimació d'impacte ambiental favorable, per Resolució de 21 de març de 2000, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi (a sol·licitud de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, competent en matèria de residus), en aplicació de l'epígraf 3.f de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre: instal·lació, ampliació o reforma d'indústries o activitats generadores o importadores de residus tòxics o perillosos o manipuladores de productes dels quals puguen derivar-se residus del caràcter indicat. Es va assignar el número 45/P/RTP/CV d'inscripció en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana.  
  
- Projecte d'ampliació d'activitat de formulació de productes fitosanitaris com a concentrats emulsionats i de productes agronutrients (referència 341/2008-AMB). Es va emetre resolució complementària a l'anterior estimació d'impacte ambiental (de 2000) per la Direcció General de Gestió del Medi Natural en data 11 de maig de 2010.  
  
- Més recentment, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant, va remetre consulta en relació amb l'ampliació de l'àmbit de la DIC per a l'execució de noves edificacions en sòl no urbanitzable (ref. 13/0263). Aquest òrgan va informar, sobre la base dels antecedents descrits, que el projecte requeria avaluació ambiental, en incrementar-se la generació de residus en sòl no urbanitzable (90/2014-AMB), però que la seua tramitació havia de realitzar-se a través de l'òrgan substantiu en l'autorització de l'activitat i no a través de l'òrgan competent en urbanisme. Finalment, el promotor assenyala que l'ampliació de les edificacions és independent de l'expedient d'autorització ambiental integrada en tràmit: aquest projecte ha sigut modificat per a incloure-hi les noves línies de procés a l'interior de les naus existents, sense dependre per tant de cap ampliació.  
La indústria està dedicada a la fabricació de productes químics. Sol·licitats pel promotor diversos informes en matèria de control integrat de la contaminació, va ser criteri de l'òrgan substantiu la no necessitat d'autorització ambiental integrada, d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol. No obstant això, després de les modificacions introduïdes per la Llei 5/2013, d'11 de juny, la direcció general competent va determinar mitjançant informe de 29 d'abril de 2014 la necessitat de tramitar l'AAI (epígraf 4.4 de l'annex 1), ja que entre els processos desenvolupats es troba la fabricació d'herbicida glifosat mitjançant reacció química.  
  
  
Descripció del projecte  
Atés que l'AAI té per objecte la totalitat de l'establiment, el projecte inclou tots els processos productius. L'activitat fabril desenvolupada en l'actualitat consisteix en:  
1. Fabricació de grànuls d'argila. El mineral es tritura i alimenta dos forns rotatius continus (a fueloil) per a l'assecatge amb aire calent. Després es tritura i es garbella en un molí de corrons cilíndrics i es mol fins a la grandària desitjada. Se separa el grànul per grandària en tamisos vibrants, s'emmagatzema en tremuges i després s'envasa en saques. La capacitat productiva és de 6.000 t/any.  
2. Formulació de productes fitosanitaris granulats (insecticides i herbicides). S'introdueix el suport granular en una mescladora rotativa bicònica i es dosa el pesticida fins a l'homogeneïtzació del grànul. Finalment s'envasa el producte. La capacitat productiva és de 8.000 t/any.  
3. Fabricació de fitosanitaris líquids (pesticides) concentrats emulsionats: glifosat. En un reactor es mescla aigua, glifosat tècnic i isopropilamina i es manté en agitació fins a la total reacció. Després de la reacció, es passa el producte a través d'un filtre-premsa per a eliminar impureses. A continuació, en un segon reactor, s'addicionen emulgents i aigua per a aconseguir la dilució desitjada. Finalment s'envasa a requeriment del client. La capacitat productiva és de 800.000 t/any.  
4. Formulació de productes fitosanitaris (pesticides) en forma de grànuls WDG (grànul dispersable en aigua). Es procedeix a l'aglomeració dels components (aigua, matèries actives i estabilitzants) en un recipient mesclador, es mol fins a la grandària de partícula adequada i es ruixa la suspensió en el reactor formant un llit fluïditzat amb entrada d'aire d'assecatge. En aquest reactor s'aglomeren i assequen les partícules fins a aconseguir la grandària desitjada i després d'un garbellament, s'envasen. La capacitat productiva és de 500 t/any.  
5. Fabricació de productes fitosanitaris (fertilitzants, fonamentalment quelats minerals) en forma de GS (grànul soluble en aigua). El procés productiu és anàleg a l'anterior. En aquest departament hi ha un laboratori d'I+D. La capacitat productiva és de 1.200 t/any.  
A més de les línies de treball, la planta compta amb oficines, taller de manteniment, zones d'emmagatzematge de matèries primeres i producte acabat (dissenyades conforme a la normativa en matèria d'emmagatzematge de productes químics), edifici de laboratori, vestuaris i menjador, serveis auxiliars (tanc de GNL, caldera de vapor, estació depuradora, magatzem de residus, i uns altres).  
En la parcel·la, es distingeixen tres zones:  
- Zona I. Alberga els accessos, les naus de fabricació i emmagatzematge i un edifici d'activitats auxiliars, així com la recepció i oficines.  
  
- Zona II. Se situen zones de fabricació, magatzems i moll de càrrega/descarrega, així com un terreny sense edificar on s'emmagatzema mineral argilenc a granel.  
- Zona III. Hort de cultiu de cítrics on se situa l'aparcament, estació depuradora i tanc d'emmagatzematge de productes.  
El consum d'aigua de procés es realitza de la xarxa de proveïment (2.300 m³ en 2013), D'aquest volum, la formulació de fitosanitaris líquids incorpora 130 m³ i resultat de la formulació de fitosanitaris WDG i fertilitzants s'evaporen 1.200 m³. Es disposa també d'un pou del qual s'extrau un volum escàs (124 m³ en 2013) que s'empra per a proveir al sistema de protecció contra incendis. Es quantifiquen en 895 m³ les aigües residuals sanitàries, que es tracten mitjançant estació depuradora biològica.  
Per al subministrament d'energia elèctrica, es compta amb connexió a la xarxa mitjançant dos centres de transformació. S'estima que es duplicarà el consum una vegada funcione l'ampliació. El forn d'assecatge d'argila granulada empra fueloil. La caldera de vapor i el generador d'aire calent funcionen amb gas natural, per la qual cosa es disposa en la planta d'un depòsit de GNL. L'empresa subministradora de la zona tramita una antena de la xarxa de distribució de gas natural (objecte d'un altre projecte) que donarà servei, entre altres, a la instal·lació, i es podrà procedir a la substitució del tanc de GNL per la connexió a xarxa i a la connexió del forn d'assecatge d'argila. S'empra gasoil en la maquinària mòbil de planta.  
La proposta d'ampliació de la planta consisteix en la instal·lació d'una nova línia de formulació de productes fitosanitaris WDG (anàleg al procés descrit en l'epígraf 4 anterior i amb una capacitat productiva de 500 t/any) i de formulació de fertilitzant GS (anàleg al procés descrit en l'epígraf 5 anterior i amb una capacitat productiva de 1.200 t/any) que permetran duplicar la capacitat de producció actual. Els equips se situaran en la nau de la zona II, després d'alliberar un espai que s'emprava per a emmagatzematge de matèries primeres i auxiliars (uns 450 m²).  
En duplicar-se la producció, s'estima també un increment del 100 % en el consum d'aigua corresponent a tots dos processos, que serà subministrat per l'empresa concessionària de la xarxa municipal. S'emprarà la caldera i el sistema d'envasament ja existents.  
S'ha descartat de moment la instal·lació d'aquests equips en naus de nova construcció, tal com s'ha indicat en l'apartat anterior, per la qual cosa aquest projecte és independent de qualsevol tràmit de modificació de la DIC.  
  
Tramitació administrativa.  
Amb data 4 d'agost de 2015, es va rebre de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental a través del servei competent en la tramitació de l'autorització ambiental integrada (d'ara en avant, SVPCC), sol·licitud d'informe de suficiència de documentació presentada per a la tramitació del projecte d'autorització ambiental integrada d'instal·lacions químiques per a la fabricació de productes fitosanitaris en el terme municipal d'Orihuela, promoguda per INDALVA, SL. L'expedient es tramita d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol i el Reial decret 815/2013, de 18 d'octubre (ref. 20/15 IPPC). La sol·licitud adjunta la documentació següent:  
- Projecte bàsic per a AAI, de febrer de 2015, acompanyat de diversos annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental de febrer de 2015.  
- Informe municipal urbanístic i informació sobre la DIC en tràmit.  
  
- Informe base de la qualitat del sòl i aigües subterrànies, d'abril de 2015.  
En data 16 d'octubre de 2015, es va remetre informe al SVPCC, en què s'indica que el projecte d'autorització de les instal·lacions d'INDALVA, SL, que inclou l'ampliació de la planta i noves línies de fabricació, estaria sotmés a EIA ordinària, considerant que en aquestes es produeix l'herbicida glifosat mitjançant reacció química, en apreciar que es procedia a modificar aquesta instal·lació de producció de glifosat, entre altres actuacions. S'indicava així mateix la suficiència formal de la documentació, i que faltava completar la informació relativa a determinades qüestions ambientals.  
Amb data 29 de desembre de 2015, es va rebre documentació complementària en contestació a l'informe esmentat. Mitjançant informe de 28 de gener de 2016, es va manifestar la suficiència de la documentació per a la tramitació de l'avaluació ambiental del projecte.  
En data 25 de febrer de 2016, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública del projecte original, sense que es presentaren al·legacions. Modificat el projecte (versió.04.2016), es va iniciar una segona informació pública el 17 de juny de 2016.  
En data 6 de febrer de 2018, s'ha rebut comunicació del SVPCC de la realització de la fase d'informació pública i consultes, en què adjunta còpia de les al·legacions rebudes al projecte, la resposta a aquestes, i els informes obtinguts d'altres organismes afectats pel projecte. S'inclou una versió actualitzada del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental, datades en abril de 2016. Aquest nou projecte disminueix notablement l'abast de la modificació de les instal·lacions, descarta la construcció de noves edificacions en la parcel·la i instal·la les noves línies de producció a l'interior de les naus existents. En particular, s'exposa que no es modifica la línia de producció de fertilitzants líquids (que inclou el glifosat), sinó que s'amplien les instal·lacions de formulació (sense reacció química) de WDG i GS. En aquest sentit, cal considerar que el procediment d'avaluació d'impacte ambiental necessari és el simplificat, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de 6 d'octubre de 2016, és favorable i considera l'abocament al terreny de les aigües residuals sanitàries, després de la seua depuració. Estableix una sèrie de condicions de control periòdic i els límits aplicables. En informe anterior, 21 d'octubre de 2015, s'indica respecte a les aigües pluvials que es poden considerar com a netes i que per tant no es requereix autorització d'abocament.  
Amb data 14 de novembre de 2017, el Servei de Règim Jurídic i Inspecció Territorial de la conselleria competent en ordenació territorial, informa que la declaració d'utilitat pública i interés social de la qual disposa la instal·lació, és equiparable a la DIC i no ha d'exigir-se (respecte de la tramitació del projecte actual) una DIC per a la concessió de l'AAI.  
Les al·legacions presentades, subscrites en la seua major part per veïns de la urbanització Montepinar, es refereixen a l'incompliment del RAMINYP i de la normativa urbanística; potencial afecció al paratge La Cruz de la Muela; molèsties per olors; i risc d'accident greu. En la contestació a aquestes, s'assenyala la inaplicabilitat del RAMINYP, derogat i substituït per la normativa reguladora de l'autorització ambiental integrada; la no contigüitat del referit paratge i que no s'estima afecció potencial sobre aquest; la vigència de la figura urbanística de la qual disposa la planta per a situar-se en aquesta ubicació; es refereixen els mecanismes preventius i de control inherents a l'autorització ambiental integrada; es desestima l'al·legació relativa a accidents greus, sobre la base de la documentació que consta en l'expedient.  
  
En relació amb les obligacions derivades del Reial decreto 840/2015, consta:  
- Informe de 20 d'agost de 2015, de la Secció d'Indústria de la direcció territorial competent, en què assenyala que no resulten afectades les seues competències, per la qual cosa res s'ha d'objectar a la sol·licitud.  
- Informe de 4 de juny de 2018, del coordinador de recursos i protecció civil de l'Agència de Seguretat i Emergències, de caràcter favorable, condicionat a la incorporació de determinades observacions (de caràcter formal) al pla d'autoprotecció (PAU-Al-659). Es pronuncia exclusivament, respecte a les competències en matèria de protecció civil i gestió d'emergències.  
Com que l'expedient incorpora l'estudi d'impacte ambiental i s'ha realitzat conjuntament per l'òrgan substantiu la informació pública de la documentació tècnica i ambiental del projecte, resulta suficient als efectes previstos en l'article 46 de la Llei 21/2013.  
  
Afeccions legals  
Un ampli marc normatiu, entre el qual cal destacar la Llei 22/2011, de 28 de juliol (llei bàsica estatal) i la Llei 10/2000, de 12 de desembre (normativa de la Comunitat Valenciana), regula la gestió dels residus. El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la indústria química (CNAE-2009 grup 20).  
D'acord amb el que s'estableix en el Reial decret 100/2011, de 28 de gener, de desplegament de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, la instal·lació constitueix una activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera.  
El soroll generat per les activitats queda regulat a la Comunitat Valenciana per la Llei 7/2002, de 3 de desembre i el Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
El Reial decret 1890/2008, de 14 de novembre, aprova el reglament d'eficiència energètica en instal·lacions d'enllumenat exterior i les seues instruccions tècniques complementàries.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
El tràmit actual d'avaluació ambiental, té per objecte l'ampliació de la instal·lació. No obstant això, per claredat, es considera l'activitat en el seu conjunt.  
L'empresa INDALVA, SL, se situa a la comarca del Baix Segura, al costat de la carretera CV-868, des de la qual té accés i amb la qual limita pel nord. Es combinen els terrenys agrícoles, en les zones més planes (abunden els cultius de fruiters i hortalisses), amb els terrenys forestals que ocupen les serres d'Orihuela i Coix. Cal destacar la proximitat de la urbanització Montepinar, uns 400 m al sud de la instal·lació, i la presència més enllà d'aquesta de la falda de la serra d'Orihuela, espai LIC (Serra d'Orihuela) i ZEPA (Serres del Sud d'Alacant) de la Xarxa Natura 2000. Aquest àmbit presenta perillositat geomorfològica d'inundació (ventalls al·luvials) i elevat risc sísmic. La vulnerabilitat d'aqüífers es caracteritza com a mitjana.  
La indústria no se situa dins de cap espai protegit o àrea d'interés natural. No es preveu afecció sobre la serra d'Orihuela, tenint en compte la distància, la presència entre totes dues de la urbanització residencial i les característiques de l'activitat que s'hi desenvolupa. La vegetació de la zona és de tipus agrícola, i persisteixen algunes espècies ruderals-nitròfiles. Entre la fauna de la zona no destaca la presència d'espècies de valor rellevant, excepte alguns rapinyaires que en tot cas són abundants.  
  
Com que es tracta d'una indústria en funcionament, la parcel·la es troba adaptada a l'activitat desenvolupada en aquesta. No s'ha identificat la presència d'elements del patrimoni cultural en l'àmbit de l'actuació.  
En relació amb el funcionament de la instal·lació, es compta amb nombroses mesures preventives i correctores. Es consideren les MTD contingudes en el BREF per a gestió i tractament d'aigües i gasos residuals en el sector químic. La fàbrica té implantat i certificat un sistema de gestió ambiental d'acord amb la norma ISO 14.001. Segons aquest, s'han analitzat progressivament els processos i s'ha procedit a la seua millora ambiental, incidint en la formació per a la sensibilització dels empleats. Amb caràcter general i sense objecte d'enunciar totes les mesures implementades: les zones d'emmagatzematge de productes compten amb mesures específiques per a evitar la contaminació de sòls (depòsits impermeables, solat de formigó amb recobriment protector, cubetes de retenció, canaletes perimetrals, etc.); s'apliquen criteris de reducció en origen de residus i reutilització de materials; els residus generats s'emmagatzemen de forma segregada i en depòsits adequats i es gestionen a través d'empreses autoritzades; la xarxa interna de distribució d'aigua se sotmet a control i prevenció de legionel·losi; es disposa d'un evaporador per a reduir el volum de les aigües de neteja del procés de fitosanitaris WDG i fertilitzants; no es genera aigua de neteja en el procés de formulació de fitosanitaris granulats, ja que es realitza amb sistema de raig d'arena; en la planta de formulació de productes fitosanitaris líquids es reutilitza l'aigua de neteja (només es formula 1 producte); es disposa d'una depuradora per al tractament de les aigües residuals de tipus sanitari; els focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera compten amb sistemes correctors (aspiració i filtres en el cas de focus de procés i optimització de la combustió en el cas de calderes i generadors); s'incorpora un estudi acústic predictiu; es realitzen mesuraments periòdics en relació amb les accions contaminants (soroll, abocaments, gasos, etc.), sobre la base d'un pla de vigilància i seguiment.  
  
  
S'apliquen mesures d'estalvi en el consum d'aigua de la planta. Es menciona que es programa la producció dels diferents productes per a reduir els processos de neteja i la instal·lació d'un sistema de reg per degoteig en la pantalla vegetal.  
Associat al tipus de substàncies químiques i productes que es manegen en la planta, es compta amb procediments de prevenció i control d'accidents, pel risc potencial associat a un abocament o fugida. S'analitzen les situacions que poden generar un incident i les de funcionament anòmal, així com les parades i arrencades. L'empresa ha elaborat i presentat un pla d'autoprotecció davant l'òrgan competent (registre núm. PAU-Al-659), en compliment dels requisits del Reial decret 840/2015 (columna 2, ENI) i resultar aplicable el Decret 32/2014, de 14 de febrer.  
  
Es disposa d'autorització de l'organisme de conca per al pou d'extracció d'aigües i per a l'abocament de l'aigua de procés una vegada depurada. S'aporten els resultats dels mesuraments periòdics de control realitzats, i es comprova el compliment dels límits vigents. El consum d'aigua de procés prové fonamentalment de xarxa.  
En les noves unitats de procés, s'instal·laran sistemes d'aspiració i filtratge per a reduir la potencial emissió a l'atmosfera, vista la seua eficàcia en les instal·lacions existents. No s'instal·len nous equips de combustió, ja que els existents tenen capacitat suficient. En els cremadors, s'apliquen sistema d'optimització de la mescla que disminueixen la ràtio d'emissió de gasos contaminants. Es preveu convertir tots ells per al seu funcionament amb gas natural, per la seua baixa ràtio d'emissions contaminants. Per a reduir les emissions associades a l'emmagatzematge a la intempèrie d'argila, s'empra aigua per aigualeig. A més, es planteja la instal·lació de cortines de contenció de pols en les zones de maneig i tràfec i formar el personal en el maneig del mineral. Els mesuraments realitzats mostren el compliment dels límits d'emissió en els focus canalitzats. Respecte al soroll, les auditories acústiques realitzades verifiquen el compliment dels límits establits i l'estudi acústic preveu el compliment dels límits una vegada funcionen els nous equips. No obstant això, es proposa la instal·lació d'una pantalla acústica i tancament de part dels equips de la instal·lació que sobreïxen de la nau.  
  
L'ampliació de la capacitat productiva comporta l'increment de la quantitat de residus generats. Aquest increment s'estima entorn del 30 %. Tots els residus s'emmagatzemen en una zona específica condicionada per a això i es gestionen a través d'empreses autoritzades. Es compta amb un pla de minimització, encara que després de diversos anys d'aplicació, les possibilitats de reducció resulten limitades. S'inclou com a annex l'informe base del sòl i aigües subterrànies. La superfície de la planta està pavimentada. Les zones productives i d'emmagatzematge compten amb solat impermeable i sistemes de retenció de fugides, per a evitar la contaminació del sòl i les aigües subterrànies.  
No es generen aigües residuals de procés, ja que l'aigua incorporada al producte s'evapora (formulació de fitosanitaris granulats i fertilitzants) o passa a formar-ne part (fitosanitaris líquids). L'aigua de neteja es reincorpora al procés, amb el mateix resultat. Les aigües sanitàries es tracten mitjançant una depuradora d'oxidació total, atesa la impossibilitat de connexió amb col·lectors públics. La instal·lació de depuració d'aigües residuals sanitàries disposa de capacitat per a l'increment de volum generat per l'augment del nombre de treballadors derivat de l'ampliació. Es disposa d'autorització de la CHS d'abocament al terreny de les aigües depurades. Es consideren netes totes les aigües de pluja recollides en la planta (teulades i campes) i es condueixen i aboquen al terreny de cultiu.  
El pla de vigilància ambiental, inclou el mesurament periòdic de les emissions a l'atmosfera, controlant bàsicament partícules i gasos de combustió. També inclou el mesurament del nivell sonor, després de la posada en funcionament de l'ampliació i de forma periòdica (auditoria acústica). En compliment de l'autorització d'abocament, es procedeix al control regular dels paràmetres d'eixida de la depuradora i anualment es remet el resultat paramètric a la CHS; s'indica que aquest control s'encomanarà a una entitat col·laboradora de l'administració hidràulica.  
Es consideren les actuacions necessàries en cas de cessament i desmantellament de la instal·lació. Una vegada retirats els equips i gestionats de forma adequada els residus generats, es durà a terme un estudi del sòl per a establir la seua caracterització i qualificació, d'acord amb la normativa.  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per a la producció a escala industrial de substàncies mitjançant transformació química o biològica (?), com ara fertilitzants, productes fitosanitaris i biocides, estan incloses en el grup 5.a de l'annex I de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, així com en el grup 3.e de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, de desplegament de la Llei 2/1989, de 3 de març. Les instal·lacions industrials de tractament de productes intermedis i producció de productes químics (grup 6.a) i per a la producció de pesticides (grup 6.c), queden incloses en l'annex II de la Llei 21/2013.  
Com que s'avalua la modificació d'una instal·lació existent (i anterior a l'entrada en vigor de la normativa en matèria d'avaluació ambiental), atenent l'abast d'aquesta modificació, es considera que el projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, segons el que es preveu en l'article 7.2 de la Llei 21/2013.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol i pel Decret 73/2017, de 2 de juny, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, es redacta el següent:  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar que el projecte d'ampliació promogut per INDALVA, SL, en la seua planta de formulació i fabricació de fertilitzants i fitosanitaris agrícoles situada en la carretera la Matanza d'Orihuela (Alacant) i consistent en la instal·lació, dins de la nau existent, de dues noves línies de formulació de productes fitosanitaris (pesticides) en forma de grànuls WDG i de fabricació de productes fitosanitaris (fertilitzants) en forma de GS, no té efectes significatius sobre el medi ambient, en els termes previstos en aquest informe, sempre que s'ajuste a les previsions del document ambiental i del projecte i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables. Com que hi ha emmagatzematge de terres a la intempèrie i proximitat a sòl urbà s'estableix com a condició complementària, la necessitat de verificar l'eficàcia de les mesures de contenció de material pulverulent, i s'hauran d'adoptar mesures correctores addicionals en cas d'observar-se la superació de les concentracions màximes admissibles.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte d'autorització del projecte, d'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el present informe d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
Quart  
L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys, d'acord amb el que es disposa en l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
  
València, 1 d'agost de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 7 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8500, del 06-03-2019 (2019/1765)

RESOLUCIÓN de 7 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 101/15-AIA Orihuela.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8500

Fecha DOGV
:   06-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/1765

CVE


Fecha del documento
:   07-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 101/15-AIA Orihuela. [2019/1765]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 101/15-AIA Orihuela.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 101/2015-AIA.  
Título: Proyecto básico para la solicitud de autorización ambiental integrada de las instalaciones de la empresa INDALVA, SL.  
Promotor: INDALVA, SL.  
Órgano sustantivo: Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental (Ref. 20/15 IPPC).  
Localización: carretera La Matanza, pk 0.5, término municipal Orihuela (Alicante).  
NIMA: 0300000680.  
  
Antecedentes  
INDALVA, SL, es una industria existente de fabricación de productos fitosanitarios, en funcionamiento desde 1972. Se ubica en el término municipal de Orihuela, en la carretera La Matanza, pk 0,5 (CV-868), desde la cual tiene acceso y conexión con la A-7. Dispone de una superficie de 65.582 m² de terreno y 11.380 m² construidos. Siendo que se localiza en suelo no urbanizable (parcela 484 del polígono 33), cuenta con declaración de interés comunitario (DIC), otorgada mediante resolución de 8 de enero de 1992 (ref. 849/91).  
Desarrolla la actividad de formulación de productos fitosanitarios granulados y fabricación de pesticidas líquidos concentrados emulsionados, al menos, desde el año 1985 (de acuerdo con la información que consta en el expediente), por lo que dicha actividad es anterior a la normativa en materia de evaluación de impacto ambiental. No obstante, dadas las sucesivas ampliaciones de la instalación, este órgano ambiental ha intervenido en los siguientes expedientes:  
- Proyecto de instalación generadora de residuos tóxicos y peligrosos (expediente 152/1999-AIA). Se emitió estimación de impacto ambiental favorable, por la Resolución de 21 de marzo de 2000, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio (a solicitud de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental, competente en materia de residuos), en aplicación del epígrafe 3.f del anexo II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre: instalación, ampliación o reforma de industrias o actividades generadoras o importadoras de residuos tóxicos o peligrosos o manipuladoras de productos de los que pudieran derivarse residuos del indicado carácter. Se asignó número 45/P/RTP/CV de inscripción en el registro de productores de residuos de la Comunitat Valenciana.  
- Proyecto de ampliación de actividad de formulación de productos fitosanitarios como concentrados emulsionados y de productos agronutrientes (referencia 341/2008-CON). Se emitió resolución complementaria a la anterior estimación de impacto ambiental (de 2000) por la Dirección General de Gestión del Medio Natural en fecha 11 de mayo de 2010.  
- Más recientemente, el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante, remitió consulta en relación con la ampliación del ámbito de la DIC para la ejecución de nuevas edificaciones en suelo no urbanizable (ref. 13/0263). Este órgano informó, en base a los antecedentes descritos, que el proyecto requería evaluación ambiental, al incrementarse la generación de residuos en suelo no urbanizable (90/2014-CON), pero que su tramitación debía realizarse a través del órgano sustantivo en la autorización de la actividad y no a través del órgano competente en urbanismo. Finalmente, el promotor señala que la ampliación de las edificaciones es independiente del expediente de autorización ambiental integrada en trámite: tal proyecto ha sido modificado para incluir las nuevas líneas de proceso en el interior de las naves existentes, sin depender por tanto de ampliación alguna.  
La industria está dedicada a la fabricación de productos químicos. Solicitados por el promotor diversos informes en materia de control integrado de la contaminación, fue criterio del órgano sustantivo la no necesidad de autorización ambiental integrada, de acuerdo con la Ley 16/2002, de 1 de julio. No obstante, tras las modificaciones introducidas por la Ley 5/2013, de 11 de junio, la dirección general competente determinó mediante informe de 29 de abril de 2014 la necesidad de tramitar la AAI (epígrafe 4.4 del anejo 1), puesto que entre los procesos desarrollados se encuentra la fabricación de herbicida glifosato mediante reacción química.  
  
Descripción del proyecto  
Dado que la AAI tiene por objeto la totalidad del establecimiento, el proyecto incluye todos los procesos productivos. La actividad fabril desarrollada en la actualidad consiste en:  
1. Fabricación de gránulos de arcilla. El mineral se tritura y alimenta dos hornos rotativos continuos (a fuel-oil) para el secado con aire caliente. Después se tritura y se criba en un molino de rodillos cilíndricos y se moltura hasta el tamaño deseado. Se separa el gránulo por tamaño en tamices vibrantes, se almacena en tolvas y después se envasa en sacas. La capacidad productiva es de 6.000 t/año.  
2. Formulación de productos fitosanitarios granulados (insecticidas y herbicidas). Se introduce el soporte granular en una mezcladora rotativa bicónica y se dosifica el pesticida hasta la homogeneización del gránulo. Finalmente se envasa el producto. La capacidad productiva es de 8.000 t/año.  
3. Fabricación de fitosanitarios líquidos (pesticidas) concentrados emulsionados: glifosato. En un reactor se mezcla agua, glifosato técnico e isopropilamina y se mantiene en agitación hasta la total reacción. Tras la reacción, se pasa el producto a través de un filtro-prensa para eliminar impurezas. A continuación, en un segundo reactor, se adicionan emulgentes y agua para lograr la dilución deseada. Finalmente se envasa a requerimiento del cliente. La capacidad productiva es de 800.000 t/año.  
4. Formulación de productos fitosanitarios (pesticidas) en forma de gránulos WDG (gránulo dispersable en agua). Se procede a la aglomeración de los componentes (agua, materias activas y estabilizantes) en un recipiente mezclador, se muele hasta el tamaño de partícula adecuado y se rocía la suspensión en el reactor formando un lecho fluidizado con entrada de aire de secado. En este reactor se aglomeran y secan las partículas hasta conseguir el tamaño deseado y tras un cribado, se envasan. La capacidad productiva es de 500 t/año.  
5. Fabricación de productos fitosanitarios (fertilizantes, fundamentalmente quelatos minerales) en forma de GS (gránulo soluble en agua). El proceso productivo es análogo al anterior. En este departamento existe un laboratorio de I+D. La capacidad productiva es de 1.200 t/año.  
Además de las líneas de trabajo, la planta cuenta con oficinas, taller de mantenimiento, zonas de almacenamiento de materias primas y producto acabado (diseñadas conforme a la normativa en materia de almacenamiento de productos químicos), edificio de laboratorio, vestuarios y comedor, servicios auxiliares (tanque de GNL, caldera de vapor, estación depuradora, almacén de residuos, y otros).  
En la parcela, se distinguen tres zonas:  
- Zona I. Alberga los accesos, las naves de fabricación y almacenamiento y un edificio de actividades auxiliares, así como la recepción y oficinas.  
- Zona II. Se sitúan zonas de fabricación, almacenes y muelle de carga/descarga, así como un terreno sin edificar donde se almacena mineral arcilloso a granel.  
- Zona III. Huerto de cultivo de cítricos donde se ubica el aparcamiento, estación depuradora y tanque de almacenamiento de productos.  
El consumo de agua de proceso se realiza de la red de abastecimiento (2.300 m³ en 2013), De dicho volumen, la formulación de fitosanitarios líquidos incorpora 130 m³ y resultado de la formulación de fitosanitarios WDG y fertilizantes se evaporan 1.200 m³. Se dispone también de un pozo del cual se extrae un volumen escaso (124 m³ en 2013) que se emplea para abastecer al sistema de protección contra incendios. Se cuantifican en 895 m³ las aguas residuales sanitarias, que se tratan mediante estación depuradora biológica.  
Para el suministro de energía eléctrica, se cuenta con conexión a la red mediante dos centros de transformación. Se estima que se duplicará el consumo una vez funcione la ampliación. El horno de secado de arcilla granulada emplea fuel-oil. La caldera de vapor y el generador de aire caliente funcionan con gas natural, por lo que se dispone en la planta de un depósito de GNL. La empresa suministradora de la zona tramita una antena de la red de distribución de gas natural (objeto de otro proyecto) que dará servicio, entre otras, a la instalación, pudiéndose proceder a la sustitución del tanque de GNL por la conexión a red y a la conexión del horno de secado de arcilla. Se emplea gasoil en la maquinaria móvil de planta.  
La propuesta de ampliación de la planta consiste en la instalación de una nueva línea de formulación de productos fitosanitarios WDG (análogo al proceso descrito en el epígrafe 4 anterior y con una capacidad productiva de 500 t/año) y de formulación de fertilizante GS (análogo al proceso descrito en el epígrafe 5 anterior y con una capacidad productiva de 1.200 t/año) que permitirán duplicar la capacidad de producción actual. Los equipos se situarán en la nave de la zona II, tras liberar un espacio que se empleaba para almacenamiento de materias primas y auxiliares (unos 450 m²).  
Al duplicarse la producción, se estima también un incremento del 100 % en el consumo de agua correspondiente a ambos procesos, que será suministrado por la empresa concesionaria de la red municipal. Se empleará la caldera y el sistema de envasado ya existentes.  
Se ha descartado por el momento la instalación de dichos equipos en naves de nueva construcción, tal y como se ha indicado en el apartado anterior, por lo que este proyecto es independiente de cualquier trámite de modificación de la DIC.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 4 de agosto de 2015, se recibió de la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental a través del servicio competente en la tramitación de la autorización ambiental integrada (en adelante, SVPCC), solicitud de informe de suficiencia de documentación presentada para la tramitación del proyecto de autorización ambiental integrada de instalaciones químicas para la fabricación de productos fitosanitarios en el término municipal de Orihuela, promovida por INDALVA SL. El expediente se tramita de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio y el Real decreto 815/2013, de 18 de octubre (ref. 20/15 IPPC). La solicitud adjunta la siguiente documentación:  
- Proyecto básico para AAI, de febrero de 2015, acompañado de diversos anexos.  
- Estudio de impacto ambiental de febrero de 2015.  
- Informe municipal urbanístico e información sobre la DIC en trámite.  
- Informe base de la calidad del suelo y aguas subterráneas, de abril de 2015.  
En fecha 16 de octubre de 2015, se remitió informe al SVPCC, indicando que el proyecto de autorización de las instalaciones de INDALVA, SL, que incluye la ampliación de la planta y nuevas líneas de fabricación, estaría sometido a EIA ordinaria, considerando que en las mismas se produce el herbicida glifosato mediante reacción química, al apreciar que se procedía a modificar dicha instalación de producción de glifosato, entre otras actuaciones. Se indicaba asimismo la suficiencia formal de la documentación, a falta de completar la información relativa a determinadas cuestiones ambientales.  
Con fecha 29 de diciembre de 2015, se recibió documentación complementaria en contestación al citado informe. Mediante informe de 28 de enero de 2016, se manifestó la suficiencia de la documentación para la tramitación de la evaluación ambiental del proyecto.  
En fecha 25 de febrero de 2016, el órgano sustantivo realizó la información pública del proyecto original, sin que se presentasen alegaciones. Modificado el proyecto (versión.04.2016), se inició una segunda información pública el 17 de junio de 2016.  
En fecha 6 de febrero de 2018, se ha recibido comunicación del SVPCC de la realización de la fase de información pública y consultas, adjuntando copia de las alegaciones recibidas al proyecto, la respuesta a estas, y los informes obtenidos de otros organismos afectados por el proyecto. Se incluye una versión actualizada del proyecto y del estudio de impacto ambiental, fechadas en abril de 2016. Este nuevo proyecto, disminuye notablemente el alcance de la modificación de las instalaciones, descartando la construcción de nuevas edificaciones en la parcela e instalando las nuevas líneas de producción en el interior de las naves existentes. En particular, se expone que no se modifica la línea de producción de fertilizantes líquidos (que incluye el glifosato), sino que se amplían las instalaciones de formulación (sin reacción química) de WDG y GS. En este sentido, cabe considerar que el procedimiento de evaluación de impacto ambiental necesario es el simplificado, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
El informe de la Confederación Hidrográfica del Segura, de 6 de octubre de 2016, es favorable y considera el vertido al terreno de las aguas residuales sanitarias, tras su depuración. Establece una serie de condiciones de control periódico y los límites aplicables. En informe anterior, 21 de octubre de 2015, se indica respecto a las aguas pluviales que cabe su consideración como limpias y que por tanto no se requiere autorización de vertido.  
Con fecha 14 de noviembre de 2017, el Servicio de Régimen Jurídico e Inspección Territorial de la conselleria competente en ordenación territorial, informa que la declaración de utilidad pública e interés social de la cual dispone la instalación, es equiparable a la DIC y no debe exigirse (respecto de la tramitación del proyecto actual) una DIC para la concesión de la AAI.  
Las alegaciones presentadas, suscritas en su mayor parte por vecinos de la Urbanización Montepinar, se refieren al incumplimiento del RAMINYP y de la normativa urbanística; potencial afección al paraje La Cruz de la Muela; molestias por olores; y riesgo de accidente grave. En la contestación a las mismas, se señala la inaplicabilidad del RAMINYP, derogado y sustituido por la normativa reguladora de la autorización ambiental integrada; la no colindancia del referido paraje y que no se estima afección potencial sobre el mismo; la vigencia de la figura urbanística de la cual dispone la planta para situarse en dicha ubicación; se refieren los mecanismos preventivos y de control inherentes a la autorización ambiental integrada; se desestima la alegación relativa a accidentes graves, en base a la documentación que consta en el expediente.  
En relación con las obligaciones derivadas del Real decreto 840/2015, consta:  
- Informe de 20 de agosto de 2015, de la Sección de Industria de la dirección territorial competente, señalando que no resultan afectadas sus competencias, por lo que nada se tiene que objetar a la solicitud.  
  
- Informe de 4 de junio de 2018, del coordinador de recursos y protección civil de la agencia de seguridad y emergencias, de carácter favorable, condicionado a la incorporación de determinadas observaciones (de carácter formal) al plan de autoprotección (PAU-Al-659). Se pronuncia exclusivamente, respecto a las competencias en materia de protección civil y gestión de emergencias.  
Siendo que el expediente incorpora el estudio de impacto ambiental y se ha realizado conjuntamente por el órgano sustantivo la información pública de la documentación técnica y ambiental del proyecto, resulta suficiente a los efectos previstos en el artículo 46 de la Ley 21/2013.  
  
Afecciones legales  
Un amplio marco normativo, entre el cual cabe destacar la Ley 22/2011, de 28 de julio (ley básica estatal) y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre (normativa de la Comunitat Valenciana), regula la gestión de los residuos. El Real decreto 9/2005, de 14 de enero, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la industria química (CNAE-2009 grupo 20).  
De acuerdo con lo establecido en el Real decreto 100/2011, de 28 de enero, de desarrollo de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, la instalación constituye una actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera.  
El ruido generado por las actividades queda regulado en la Comunitat Valenciana por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
El Real decreto 1890/2008, de 14 de noviembre, aprueba el reglamento de eficiencia energética en instalaciones de alumbrado exterior y sus instrucciones técnicas complementarias.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
El trámite actual de evaluación ambiental, tiene por objeto la ampliación de la instalación. No obstante, por claridad, se considera la actividad en su conjunto.  
La empresa INDALVA, SL, se sitúa en la comarca del Bajo Segura, junto a la carretera CV-868, desde la cual tiene acceso y con la que linda por el norte. Se combinan los terrenos agrícolas, en las zonas más llanas (abundan los cultivos de frutales y hortalizas), con los terrenos forestales que ocupan las sierras de Orihuela y Cox. Cabe destacar la proximidad de la urbanización Montepinar, unos 400 m al sur de la instalación, y la presencia más allá de la misma de la falda de la Sierra de Orihuela, espacio LIC (Sierra de Orihuela) y ZEPA (Serres del Sud d'Alacant) de la Red Natura 2000. Este ámbito presenta peligrosidad geomorfológica de inundación (abanicos torrenciales) y elevado riesgo sísmico. La vulnerabilidad de acuíferos se caracteriza como media.  
La industria no se sitúa dentro de ningún espacio protegido o área de interés natural. No se prevé afección sobre la Sierra de Orihuela, teniendo en cuenta la distancia, la presencia entre ambas de la urbanización residencial y las características de la actividad que se desarrolla. La vegetación de la zona es de tipo agrícola, persistiendo algunas especies ruderales-nitrófilas. Entre la fauna de la zona no destaca la presencia de especies de valor relevante, salvo algunas rapaces que en todo caso son abundantes.  
Tratándose de una industria en funcionamiento, la parcela se encuentra adaptada a la actividad desarrollada en la misma. No se ha identificado la presencia de elementos del patrimonio cultural en el ámbito de la actuación.  
Con relación al funcionamiento de la instalación, se cuenta con numerosas medidas preventivas y correctoras. Se consideran las MTD contenidas en el BREF para gestión y tratamiento de aguas y gases residuales en el sector químico. La fábrica tiene implantado y certificado un sistema de gestión ambiental conforme a la norma ISO 14.001. Según el mismo, se han analizado progresivamente los procesos y se ha procedido a su mejora ambiental, incidiendo en la formación para la sensibilización de los empleados. Con carácter general y sin objeto de enunciar todas las medidas implementadas: las zonas de almacenamiento de productos cuentan con medidas específicas para evitar la contaminación de suelos (depósitos impermeables, solado de hormigón con recubrimiento protector, cubetos de retención, canaletas perimetrales, etc.); se aplican criterios de reducción en origen de residuos y reutilización de materiales; los residuos generados se almacenan de forma segregada y en depósitos adecuados y se procede a su gestión a través de empresas autorizadas; la red interna de distribución de agua se somete a control y prevención de legionelosis; se dispone de un evaporador para reducir el volumen de las aguas de limpieza del proceso de fitosanitarios WDG y fertilizantes; no se genera agua de limpieza en el proceso de formulación de fitosanitarios granulados ya que se realiza con sistema de chorro de arena; en la planta de formulación de productos fitosanitarios líquidos se reutiliza el agua de limpieza (solo se formula 1 producto); se dispone de una depuradora para el tratamiento de las aguas residuales de tipo sanitario; los focos de emisión de contaminantes a la atmósfera cuentan con sistemas correctores (aspiración y filtros en el caso de focos de proceso y optimización de la combustión en el caso de calderas y generadores); se incorpora un estudio acústico predictivo; se realizan mediciones periódicas en relación con las acciones contaminantes (ruido, vertidos, gases, etc.), en base a un plan de vigilancia y seguimiento.  
Se aplican medidas de ahorro en el consumo de agua de la planta. Se cita que se programa la producción de los distintos productos para reducir los procesos de limpieza y la instalación de un sistema de riego por goteo en la pantalla vegetal.  
Asociado al tipo de sustancias químicas y productos que se manejan en la planta, se cuenta con procedimientos de prevención y control de accidentes, por el riesgo potencial asociado a un vertido o fuga. Se analizan las situaciones que pueden generar un incidente y las de funcionamiento anómalo, así como las paradas y arranques. La empresa ha elaborado y presentado un plan de autoprotección ante el órgano competente (registro núm. PAU-AL-659), en cumplimiento de los requisitos del Real decreto 840/2015 (columna 2, ENI) y resultar de aplicación el Decreto 32/2014, de 14 de febrero.  
Se dispone de autorización del organismo de cuenca para el pozo de extracción de aguas y para el vertido del agua de proceso una vez depurada. Se aportan los resultados de las mediciones periódicas de control realizadas, comprobándose el cumplimiento de los límites vigentes. El consumo de agua de proceso proviene fundamentalmente de red.  
En las nuevas unidades de proceso, se instalarán sistemas de aspiración y filtrado para reducir la potencial emisión a la atmósfera, vista su eficacia en las instalaciones existentes. No se instalan nuevos equipos de combustión, ya que los existentes tienen capacidad suficiente. En los quemadores, se aplican sistema de optimización de la mezcla que disminuyen el ratio de emisión de gases contaminantes. Se prevé convertir todos ellos para su funcionamiento con gas natural, por su bajo ratio de emisiones contaminantes. Para reducir las emisiones asociadas al almacenamiento a la intemperie de arcilla, se emplea agua por baldeo. Además, se plantea la instalación de cortinas de contención de polvo en las zonas de manejo y trasiego y formar al personal en el manejo del mineral. Las mediciones realizadas, muestran el cumplimiento de los límites de emisión en los focos canalizados. Respecto al ruido, las auditorías acústicas realizadas verifican el cumplimiento de los límites establecidos y el estudio acústico prevé el cumplimiento de los limites una vez funcionen los nuevos equipos. No obstante, se propone la instalación de un pantalla acústica y cerramiento de parte de los equipos de la instalación que sobresalen de la nave.  
La ampliación de la capacidad productiva conlleva el incremento de la cantidad de residuos generados. Este incremento se estima entorno al 30 %. Todos los residuos se almacenan en una zona específica acondicionada para tal fin y se gestionan a través de empresas autorizadas. Se cuenta con un plan de minimización, aunque tras varios años de aplicación, las posibilidades de reducción resultan limitadas. Se incluye como anexo el informe base del suelo y aguas subterráneas. La superficie de la planta está pavimentada. Las zonas productivas y de almacenamiento cuentan con solado impermeable y sistemas de retención de fugas, para evitar la contaminación del suelo y las aguas subterráneas.  
No se generan aguas residuales de proceso, ya que el agua incorporada al producto se evapora (formulación de fitosanitarios granulados y fertilizantes) o pasa a formar parte del mismo (fitosanitarios líquidos). El agua de limpieza se reincorpora al proceso, con el mismo resultado. Las aguas sanitarias se tratan mediante una depuradora de oxidación total, dada la imposibilidad de conexión con colectores públicos. La instalación de depuración de aguas residuales sanitarias dispone de capacidad para el incremento de volumen generado por el aumento del número de trabajadores derivado de la ampliación. Se dispone de autorización de la CHS de vertido al terreno de las aguas depuradas. Se consideran limpias todas las aguas de lluvia recogidas en la planta (tejados y campas) y se conducen y vierten al terreno de cultivo.  
El plan de vigilancia ambiental, incluye la medición periódica de las emisiones a la atmósfera, controlando básicamente partículas y gases de combustión. También incluye la medición del nivel sonoro, tras la puesta en funcionamiento de la ampliación y de forma periódica (auditoría acústica). En cumplimiento de la autorización de vertido, se procede al control regular de los parámetros de salida de la depuradora y anualmente se remite el resultado paramétrico a la CHS; se indica que dicho control se encomendará a una entidad colaboradora de la administración hidráulica.  
Se consideran las actuaciones necesarias en caso de cese y desmantelamiento de la instalación. Una vez retirados los equipos y gestionados de forma adecuada los residuos generados, se llevará a cabo un estudio del suelo para establecer su caracterización y calificación, de acuerdo con la normativa.  
  
Consideraciones jurídicas  
Las instalaciones para la producción a escala industrial de sustancias mediante transformación química o biológica (?), como fertilizantes, productos fitosanitarios y biocidas, están incluidas en el grupo 5.a del anexo I de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, así como en el grupo 3.e del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, de desarrollo de la Ley 2/1989, de 3 de marzo. Las instalaciones industriales de tratamiento de productos intermedios y producción de productos químicos (grupo 6.a) y para la producción de pesticidas (grupo 6.c), quedan incluidas en el anexo II de la Ley 21/2013.  
Siendo que se evalúa la modificación de una instalación existente (y anterior a la entrada en vigor de la normativa en materia de evaluación ambiental), atendiendo al alcance de dicha modificación, se considera que el proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, según lo previsto en el artículo 7.2 de la Ley 21/2013.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio y por el Decreto 73/2017, de 2 de junio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, se redacta el siguiente:  
  
Informe de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar que el proyecto de ampliación promovido por INDALVA, SL, en su planta de formulación y fabricación de fertilizantes y fitosanitarios agrícolas situada en la carretera la Matanza de Orihuela (Alicante) y consistente en la instalación, dentro de nave existente, de dos nuevas líneas de formulación de productos fitosanitarios (pesticidas) en forma de gránulos WDG y de fabricación de productos fitosanitarios (fertilizantes) en forma de GS, no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, en los términos contemplados en este informe, siempre que el mismo se ajuste a las previsiones del documento ambiental y del proyecto y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación. Siendo que existe almacenamiento de tierras a la intemperie y proximidad a suelo urbano se establece como condición complementaria, la necesidad de verificar la eficacia de las medidas de contención de material pulverulento, adoptando medidas correctoras adicionales en caso de observarse la superación de las concentraciones máximas admisibles.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el presente informe de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
Cuarto  
El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 1 de agosto de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 7 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML