Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8500, del 06-03-2019 (2019/1809)

RESOLUCIÓ de 12 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 72/18-AIA Cheste.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8500

Data del DOGV
:   06-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/1809

CVE


Data del document
:   12-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 72/18-AIA Cheste. [2019/1809]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 72/18-AIA Cheste.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 72-2018-AIA.  
Títol: Projecte d'instal·lació de canonada de reg agrícola.  
Promotor: Comunitat de Regants Pozo La Vaquera.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Cheste.  
Localització: parcel·la 34 del polígon 20 de Cheste (València).  
  
Antecedents  
1. El 18 de juliol de 2003, la Direcció General de Medi Natural emet declaració d'impacte ambiental favorable supeditada al compliment de certs condicionants ambientals al projecte de bassa de reg, inclosa en el projecte d'obres de millora en xarxa de distribució per a reg localitzat d'alta freqüència, promogut per la Comunitat de Regants Pozo La Vaquera (expedient 56-2003-AIA).  
El 31 de juliol de 2017 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una sol·licitud d'informe respecte a la necessitat d'iniciar un procediment ambiental de la modificació del projecte d'obres esmentat. La modificació consisteix en la instal·lació d'una canonada de reg agrícola a la parcel·la 34, del polígon 20, de Cheste, que connectaria la bassa objecte de l'expedient 56-2003-AIA amb un nou pou.  
El 25 de setembre de 2017, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet informe en el qual s'indica que el projecte proposat és una construcció de conducció d'aigua en terreny natural, seminatural o inculte, supòsit inclòs en l'annex I.7 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
Respecte als supòsits de modificacions de projectes, l'article 7 de la Llei 21/2013 indica que seran objecte d'una avaluació d'impacte ambiental ordinària:  
«1.c) Qualsevol modificació de les característiques d'un projecte consignat en l'annex I o en l'annex II, quan aquesta modificació compleix, per si sola, els llindars establits en l'annex I.»  
L'informe va concloure que la modificació del projecte és un supòsit de l'article 7.1.c, i, per tant, s'havia de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
El 13 de juliol de 2018, es rep en l'òrgan ambiental l'expedient del projecte per a l'inici de l'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari, del qual cal citar els antecedents següents:  
2. La Comunitat de Regants Pozo La Vaquera disposa de concessió d'aigües subterrànies per a reg amb un cabal d'1.143.000 m³/any, cabal procedent de dos sondejos.  
L'any 2015, i davant la salinització d'un dels pous, es va sol·licitar davant l'òrgan de conca una modificació de les característiques de la concessió d'aigües subterrànies per a reemplaçar una de les preses existents per una altra presa en un pou amb aigua no salinitzada, sense modificar la concessió.  
Per a integrar l'aigua que s'obtindrà d'aquest pou es fa necessària la construcció d'una canonada de reg, projecte objecte de l'actual procediment ambiental.  
En la fase prèvia del procediment, es va obtindre informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València, de 10 de gener de 2017, on s'indicava que en el cas de forests de propietat particular no es concedeix autorització però es requereix informe favorable de l'òrgan forestal. Posteriorment, mitjançant un informe de 4 de juliol de 2017, es comunica que el projecte requereix la realització del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Objecte, descripció del projecte i alternatives  
Per a pal·liar la baixa qualitat de l'aigua emprada en el reg per part de la Comunitat de Regants Pozo La Vaquera es va executar un sondeig al paratge de la Cañada Fría. La profunditat del sondeig va ser de 200 metres. El diàmetre de perforació va ser de 800 mm en l'embocadura i 600 mm en la resta de la perforació. Durant la fase de perforació es va instal·lar una bassa impermeable on es va abocar el detritus extret que va ser gestionat per una empresa gestora. En la perforació, segons el projecte presentat, s'ha entubat i cimentat i està previst, en cas d'abandó del sondeig, el seu segellament i la restauració del terreny.  
Des d'aquest pou es construirà la canonada que enllaçarà la bassa de regulació existent i que va ser objecte de l'expedient 53-2003-AIA.  
Es presenten dues alternatives principals.  
Alternativa A: aquesta opció consisteix a executar la traça de la canonada des del sondeig (situat a cota 166,00 msnm) a la bassa existent (situada a cota 227,00 msnm) i fer el traçat seguint la línia de màxim pendent fins a la bassa. Aquest traçat és el més curt entre les dues instal·lacions, i afecta la parcel·la 34, del polígon 20, de Cheste, parcel·la propietat de l'Ajuntament de Cheste, que permet la seua instal·lació. La longitud de la traça en aquesta alternativa és de 488,60 m.  
Alternativa B: aquesta opció projecta la traça de la canonada que afecta les parcel·les 254, 34, 256, 234, del polígon 20, de Cheste, algunes d'aquestes de particulars i se situa al nord de l'alternativa anterior. La longitud de la conducció seria, en aquest cas, de 530,00 m.  
El document presentat no compara les repercussions ambientals de les alternatives presentades si bé es decanta per l'alternativa «A» atés que no afectarà parcel·les privades.  
Segons l'alternativa triada, la canonada s'instal·larà a la parcel·la 34 del polígon 20. El material emprat serà PVC, tindrà 315 mm de diàmetre i longitud de 488,6 metres. En la canonada s'instal·laran 4 hidrants que seran usats per vehicles d'extinció d'incendis.  
Les accions més rellevants del projecte seran el desbrossament i neteja del terreny, i les excavacions i moviments de terres. La rasa s'executarà per mitjà de rasadora de cadenes.  
L'execució del projecte començarà amb la delimitació de la zona d'obres sobre el terreny. L'amplària total de la zona d'obres es preveu que serà de 3,50 metres. Una vegada delimitada la zona d'obres es procedirà a l'eliminació de la capa de sòl fèrtil que es conservarà perquè siga usat en la restauració; a l'excavació del terreny fins a la cota -1,0 m, i a la conformació de l'amplària de la rasa que serà de 0,4 metres.  
El material fi excavat s'utilitzarà per al rebliment de la solera de la rasa. Una vegada col·locada la canonada, s'utilitzarà graveta com a rebliment de protecció fins a 15 cm per damunt de la generatriu superior del tub i posteriorment sòl seleccionat fins a aconseguir la cota del terreny original. El material sobrant es derivarà a un abocador autoritzat. Posteriorment, el terreny es compactarà i sobre aquest s'estendrà la terra vegetal. Es dotarà el terreny d'un lleuger pendent, del 2 al 3 %, d'acord amb les de l'entorn immediat.  
Finalment, es procedirà a la revegetació de la zona amb ús de vegetació forestal de baix port en tota la superfície afectada.  
  
Documentació administrativa  
Consta en l'expedient:  
- Còpia de l'autorització de línia elèctrica aerosubterrània de 210 metres (195 metres subterranis i 5 metres aeris) a la parcel·la 249, del polígon 20, de Cheste (València), de 23 de maig de 2017, del Servei Territorial d'Energia de València.  
- Còpia de la Resolució de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, de data 20 de desembre de 2017, per la qual s'autoritza la prospecció arqueològica per al projecte de canonada de reg agrícola a la parcel·la 34, del polígon 20, de Cheste (València).  
- Còpia de la presentació de la memòria d'impacte patrimonial davant la Direcció Territorial de Cultura, de 29 de desembre de 2017.  
- Còpia de la sol·licitud davant la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de canvi de presa sense modificar la concessió de 16 de maig de 2017.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient amb el qual s'inicia l'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el 13 de juliol de 2018.  
El tràmit d'exposició pública es va realitzar mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de València, de 30 d'abril de 2018, i exposició de l'edicte en el tauler d'anuncis i en la seu electrònica del municipi.  
Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
El 8 de maig de 2018, l'Ajuntament de Cheste va efectuar consulta a la Secció Forestal del Servei Territorial de València. Fins al moment no s'ha rebut contestació a la sol·licitud realitzada per l'Ajuntament de Cheste.  
Transcorregut el termini i atés que l'òrgan ambiental té elements de judici suficients per a continuar l'expedient, se'n continua la tramitació.  
  
  
Afeccions legals  
El projecte es realitzarà en l'àmbit de sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna forestal).  
El terreny d'afecció està considerat com a terreny forestal estratègic (zona d'alta productivitat) segons la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
La zona on s'executarà el projecte no afecta espais protegits de la Xarxa Natura 2000 ni cap altre espai protegit regulat en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals  
Es destaquen els aspectes següents de l'estudi d'impacte ambiental:  
Com a característica principal de la zona que estarà afectada, destaca la vegetació forestal de port baix amb presència d'espècies com ara Anthyllis cytisoides, Erica multiflora, Juniperus oxycedrus, Cistus cluii, Quercus coccifera, Rosmarinus oficinalis, sense que s'hagen detectat espècies d'especial singularitat. Quant a la fauna, no s'ha detectat en l'àmbit espècies prioritàries. Les espècies presents són concordes amb el caràcter antropitzat de l'entorn.  
El risc més significatiu present en el territori és el risc d'erosió. Segons les bases cartogràfiques de la GVA, es qualifica com a molt alt.  
L'entorn on es realitzarà el projecte pot descriure's com una zona on coexisteixen el terreny forestal de relleu en forma de turó amb vegetació, en general, de matoll amb xicotets bosquets o peus aïllats de vegetació arbòria formada per restes d'exemplars d'antics cultius (garroferes i oliveres) i de vegetació forestal (pins), amb els camps de cultiu i les urbanitzacions.  
Les accions del projecte que poden generar efectes ambientals són:  
- Realització d'accessos.  
- Desbrossament i neteja del terrenys.  
- Retirada de terra.  
- Excavacions i moviment de terres.  
L'execució del projecte produirà un efecte de signe negatiu en la coberta vegetal. Aquest efecte no serà rellevant ja que la posada en marxa de les mesures correctores farà que la zona torne a l'estat original.  
No s'esperen efectes sobre les aigües subterrànies i superficials a causa de la profunditat a què estan els aqüífers a la zona i a l'escassa possibilitat que es contaminen les aigües superficials a causa d'arrossegaments des de la zona d'obres.  
Durant la fase de construcció, el trànsit de la maquinària d'obra i l'execució dels treballs produiran emissió de partícules en suspensió a l'atmosfera, emissió de gasos contaminants i soroll ambiental. Es considera que aquests efectes no aconseguiran la suficient entitat per a generar efectes ambientals significatius, si bé es proposaran mesures correctores amb la finalitat de minimitzar els efectes produïts.  
No s'esperen impactes sobre la fauna. Poden produir-se efectes poc rellevants i transitoris durant l'execució del projecte a causa del soroll generat en la fase d'obres que pot ocasionar desplaçaments d'aquesta.  
  
En relació amb els processos geofísics, atés que es tracta d'una obra civil d'entitat xicoteta, és improbable que es produïsca qualsevol tipus d'inestabilitat sobre el terreny.  
La memòria d'impacte patrimonial indica que hi ha béns patrimonials catalogats en el perímetre de 2.000 metres, però cap d'aquests situats en una àrea d'afecció estudiada (200 metres). La consulta de la cartografia paleontològica i de l'IGME va proporcionar resultats negatius per a l'àrea afectada. Com a elements etnològics es van trobar unes vendrunes de recent construcció, i una barraca de pedra en sec de més valor patrimonial, com també una resta de ceràmica possiblement romana encara que sense fiabilitat cronològica. També s'han trobat restes de bancals irregulars xicotets sense valor patrimonial.  
La barraca de pedra no estarà afectada per les obres encara que es proposa habilitar mesures oportunes per a evitar qualsevol afecció directa.  
En l'àmbit socioeconòmic, la posada en marxa de la canonada assegurarà el subministrament d'aigua en camps de cultiu i crearà llocs de treball tant directes com indirectes i, per això, generarà efectes favorables.  
Si es valoren els efectes ambientals que poden produir-se en l'execució del projecte, es considera que podran tindre efectes ambientals negatius sobre la geologia i l'edafologia, la vegetació i el paisatge.  
Com a mesures preventives i correctores es proposa:  
A continuació es realitza un resum de les mesures proposades i d'aplicació al projecte descrit. Les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i que no es corresponen amb les característiques del projecte, no s'hi detallaran.  
- Correcció de la generació de pols: reg amb aigua de camins i pistes d'accés, disminució de la velocitat de circulació dels vehicles.  
  
- Correcció de la contaminació: la maquinària que s'emprarà estarà revisada i disposarà de silenciadors homologats.  
- Correcció dels efectes sobre el medi geofísic: per a evitar processos erosius, lliscaments i despreniments, s'ha triat maquinària adaptada a les característiques del terreny i s'ha d'executar la rasa segons el projecte i segons els resultats obtinguts en l'estudi d'estabilitat de talussos.  
  
Les zones d'apilament seran elegides o autoritzades per la direcció d'obres. En el cas que els apilaments es produïsquen fora de la zona d'obres, aquestes zones hauran de ser restaurades.  
Està previst que a mesura que s'executen des obres es restauren i es condicionen els terrenys afectats. Per a aconseguir la ràpida restauració dels terrenys afectats i evitar efectes sobre el medi, es realitzarà un decapatge en els primers 30 cm de sòl fèrtil. Aquest sòl es retirarà i apilarà i no es mesclarà amb la resta d'horitzons del sòl. S'ha de protegir aquesta terra vegetal i evitar que s'endurisca per mitjà d'una adequada manipulació i evitant acumulacions amb excés d'alçària.  
  
- Prevenció dels efectes sobre la vegetació: abans del començament del desbrossament es jalonarà la zona d'obres. Els jalons es mantindran durant tot el temps que dure l'obra.  
Es marcaran els arbres que, si escau, hagen de ser talats per situar-se en zona d'obres. Els situats en els voltants de la zona d'obres o que no siga necessari talar es jalonaran amb la finalitat d'evitar-ne l'afecció.  
- Correcció de l'impacte generat sobre el paisatge: l'elecció del traçat de la canonada serà no visible des de les vies de comunicació i assentaments urbans; es conservarà la topografia original del terreny; es respectarà la vegetació en la zona annexa a la zona d'obres, i es recuperarà en finalitzar les obres a topografia i xarxes de drenatge existents.  
- Sobre la població: execució de les obres en horari diürn; reposició d'accessos en cas de deterioració, i utilització de silenciadors en maquinària.  
El programa de vigilància ambiental es basarà en tres punts: vigilància perquè l'obra s'execute segons el projecte; determinar l'eficàcia de les mesures de protecció ambiental, i comprovar que aquestes mesures són adequades i que compleixen la seua comesa.  
En l'execució del projecte, el contractista de l'obra haurà de conéixer l'estudi d'impacte ambiental i les seues mesures correctores i serà l'encarregat de controlar-ne el compliment de les mesures de restauració, com també complir les determinacions que la declaració d'impacte ambiental establisca. Correspondrà a la direcció facultativa la vigilància i el desenvolupament del projecte i revisar l'eficàcia de les mesures correctores.  
En la fase de funcionament del projecte, la vigilància ambiental tindrà com a objectiu comprovar l'eficàcia de les mesures proposades. En cas de deficiències, s'hauran de proposar les modificacions o millores necessàries. Aquesta fase també permetrà detectar qualsevol altre tipus d'impacte no previst per l'estudi d'impacte ambiental.  
En aquesta fase, es realitzarà una revisió de la possible aparició de signes d'erosió i es corregiran aquests efectes mitjançant un nou anivellament i, si escau, realitzant una ressembrada del terreny.  
A part del seguiment generalitzat i continu de les superfícies revegetades, durant els tres anys següents a la finalització de la revegetació es realitzaren mostrejos semestrals (al maig i a l'octubre) que permeten quantificar el resultat de les sembres i plantacions. El contractista redactarà una memòria mensual relativa al compliment dels condicionants ambientals.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
Destaca la zona d'obres per presentar afecció a sòl forestal estratègic segons el Pla d'acció territorial i forestal de la Comunitat Valenciana.  
La construcció de la canonada no suposarà el canvi d'ús forestal d'aquests terrenys. La franja d'afecció (3,50 metres d'ample al llarg del traçat) no és gran i no posarà en perill, amb el compliment de les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i aquelles que es proposaran en aquesta resolució, els valors de la zona en l'àmbit forestal.  
Quant a les alternatives, la magnitud de les afeccions ambientals són similars en les dues alternatives. No obstant això, l'alternativa principal creua dos tàlvegs amb major índex de cobertura de la vegetació mentre que la secundària afecta terrenys amb major pedregositat i menor cobertura de vegetació.  
En relació amb l'ús de l'aigua, s'ha de tindre en compte que l'ús privatiu de l'aigua requereix concessió administrativa segons article 59 del Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües. El promotor està tramitant la modificació de la concessió actual per canvi de punt de presa. Serà l'òrgan de conca, en l'exercici de les seues competències, i una vegada que haja determinat la sostenibilitat en els aqüífers del canvi de punt de presa, qui determine el moment en el qual es pot aprofitar l'aigua del nou pou.  
  
Sobre aquest tema cal indicar que segons la documentació del projecte de sondeig, tant el pou salinitzat com el nou pou se situen en la mateixa massa d'aigua. En el cas que això no siga així, caldrà realitzar un procediment ambiental per a avaluar els efectes ambientals de l'extracció d'aigua en el cas que superen els paràmetres de l'annex I, grup 7b o els paràmetres de l'annex II, grup 8a, de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
Finalment, els condicionants ambientals d'aquesta declaració d'impacte ambiental recordaran alguns aspectes legals que han de complir-se en l'execució del projecte.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i l'annex I.7 del Decret 162/1990.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, d'18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot l'anterior, es formula la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el Projecte d'instal·lació de canonada de reg agrícola a la parcel·la 34, del polígon 20, de Cheste (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Abans de l'execució de les obres haurà d'haver-se obtingut l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, el sentit i els condicionants del qual vinculen aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Referent a l'ús de l'aigua:  
a) La Confederació Hidrogràfica del Xúquer establirà el moment en el qual s'iniciaran les extraccions.  
b) Qualsevol nou ús de l'aigua per part de la comunitat de regants referida a una massa d'aigua diferent de la massa d'aigua Buñol-Cheste, comportarà la necessitat de realitzar un procediment ambiental en el cas que les extraccions entren dins dels supòsits de l'annex I, grup 7b o de l'annex II, grup 8a de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
  
3. Atesa la ubicació del projecte en sòl forestal:  
a) El projecte inclourà el plec de condicions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants i ha de complir les seues determinacions.  
  
b) Les preses per a la utilització de l'aigua per mitjans d'extinció d'incendis se situaran en punts accessibles als vehicles d'extinció per camins existents. Aquestes preses d'aigua se situaran de manera preferent al costat del nou pou, mitjançant l'habilitació d'un punt de presa d'aigua en la bassa o en les dues ubicacions.  
c) Si l'òrgan amb competència en matèria forestal emet informe amb anterioritat a l'inici de les obres, aquest informe s'haurà de tindre en compte i s'hauran de complir les seues determinacions en tot allò que no contradiga aquesta declaració d'impacte ambiental.  
4. Ampliació de les mesures preventives i correctores:  
a) En el cas que es produïsca un abocament procedent de la maquinària d'obres, es procedirà a la neteja immediata de la zona d'obres, a l'emmagatzematge de l'abocament en recipient adequat i a la seua gestió a través de gestor autoritzat.  
b) Las zones afectades per l'obertura de la rasa amb pendents majors del 10 %, hauran de restaurar-se «trencant» el pendent amb mesures com ara l'establiment de franges o escalons de matoll i, si cal, habilitant xicotets cavallons per a dirigir les escorrenties.  
  
5. La vigilància de la restauració de la zona durarà 5 anys durant els quals haurà de corregir-se qualsevol signe d'erosió i, en el cas que no hi haja repoblació natural, les fallades en la revegetació.  
Aquesta restauració, d'acord amb el projecte redactat, inclourà les zones d'apilaments, parcs de maquinària i el total de la franja d'afecció.  
  
6. A la terminació de les obres, s'hauran de retirar de la zona els materials sobrants els quals es destinaran a abocador o gestor autoritzat segons les seues característiques.  
7. Qualsevol canvi significatiu del projecte haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 27 de setembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 12 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8500, del 06-03-2019 (2019/1809)

RESOLUCIÓN de 12 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 72/18-AIA Cheste.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8500

Fecha DOGV
:   06-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/1809

CVE


Fecha del documento
:   12-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Cheste](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 72/18-AIA Cheste. [2019/1809]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 72/18-AIA Cheste.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 72-2018-AIA.  
Título: Proyecto de instalación de tubería de riego agrícola.  
Promotor: Comunidad de Regantes Pozo La Vaquera.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Cheste.  
Localización: parcela 34 del polígono 20 de Cheste (Valencia).  
  
Antecedentes  
1. El 18 de julio de 2003 la Dirección General de Medio Natural emite declaración de impacto ambiental favorable supeditada al cumplimiento de ciertos condicionantes ambientales al proyecto de balsa de riego, incluida en el proyecto de obras de mejora en red de distribución para riego localizado de alta frecuencia, promovido por la Comunidad de Regantes Pozo La Vaquera (expediente 56-2003-AIA).  
El 31 de julio de 2017 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de informe respecto a la necesidad de iniciar procedimiento ambiental de la modificación del proyecto de obras mencionado. La modificación consiste en la instalación de una tubería de riego agrícola en la parcela 34 del polígono 20 de Cheste que conectaría la balsa objeto del expediente 56-2003-AIA con un nuevo pozo.  
El 25 de septiembre de 2017 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emite informe en el que se indica que el proyecto propuesto es una construcción de conducción de agua en terreno natural, seminatural o inculto, supuesto incluido en el anexo I.7 del Decreto 162/1990 por el que el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
Respecto a los supuestos de modificaciones de proyectos, el artículo 7 de la Ley 21/2013 indica que serán objeto de una evaluación de impacto ambiental ordinaria:  
«1.c) Cualquier modificación de las características de un proyecto consignado en el anexo I o en el anexo II, cuando dicha modificación cumple, por sí sola, los umbrales establecidos en el anexo I.»  
El informe concluyó que la modificación del proyecto es un supuesto del artículo 7.1.c y por ello debía someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario.  
El 13 de julio de 2018 se recibe en el órgano ambiental expediente del proyecto para el inicio de la evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario del cual cabe citar los siguientes antecedentes:  
2. La Comunidad de Regantes del Pozo de La Vaquera dispone de concesión de aguas subterráneas para riego con un caudal de 1.143.000 m³/año, caudal procedente de dos sondeos.  
En el año 2015, y ante la salinización de uno de los pozos, se solicitó ante el órgano de cuenca una modificación de las características de la concesión de aguas subterráneas para reemplazar una de las tomas existentes por otra toma en un pozo con agua no salinizada, sin modificar la concesión.  
Para integrar el agua que se obtendrá de este pozo se hace necesaria la construcción de una tubería de riego, proyecto objeto del actual procedimiento ambiental.  
En la fase previa del procedimiento se obtuvo informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia de 10 de enero de 2017 indicando que en caso de montes de propiedad particular no se concede autorización pero se requiere informe favorable del órgano forestal. Posteriormente mediante informe de 4 de julio de 2017 se informa que el proyecto requiere la realización del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
  
Objeto, descripción del proyecto y alternativas  
Para paliar la baja calidad del agua empleada en el riego por parte de la Comunidad de Regantes del pozo de La Vaquera, se ejecutó un sondeo en el paraje de Cañada Fría. La profundidad del sondeo fue de 200 metros. El diámetro de perforación fue de 800 mm en emboquille y 600 mm en el resto de la perforación. Durante la fase de perforación se instaló una balsa impermeable donde se vertió el detrito extraído que fue gestionado por empresa gestora. La perforación según proyecto presentado se ha entubado y cementado estando previsto, en caso de abandono del sondeo su sellado y la restauración del terreno.  
Desde este pozo se construirá la tubería que enlazará con la balsa de regulación existente y que fue objeto del expediente 53-2003-AIA.  
Se presentan dos alternativas principales.  
Alternativa A: esta opción consiste en ejecutar la traza de la tubería desde el sondeo (situado a cota 166,00 msnm) a la balsa existente (situada a cota 227,00 msnm) ejecutando el trazado, siguiendo la línea de máxima pendiente hasta la balsa. Este trazado es el más corto entre las dos instalaciones, afectando a la parcela 34 del polígono 20 de Cheste, parcela propiedad del Ayuntamiento de Cheste que permite su instalación. La longitud de la traza en esta alternativa es de 488,60 m.  
Alternativa B. Esta opción proyecta la traza de la tubería, afectando a las parcelas 254, 34, 256, 234, del polígono 20 de Cheste, algunas de ellas de particulares y situándose al norte de la alternativa anterior. La longitud de la conducción sería en este caso de 530,00 m.  
El documento presentado no compara las repercusiones ambientales de las alternativas presentadas si bien se decanta por la alternativa «A» atendiendo a que no se afectará a parcelas privadas.  
Según la alternativa elegida, la tubería se instalará en la parcela 34 del polígono 20. El material empleado será PVC, tendrá 315 mm de diámetro y longitud de 488,6 metros. En la tubería se instalarán 4 hidrantes para su uso por vehículos de extinción de incendios.  
Las acciones más relevantes del proyecto serán el desbroce y limpieza del terreno, y las excavaciones y movimientos de tierras. La zanja se ejecutará por medio de zanjadora de cadenas.  
La ejecución del proyecto comenzará con la delimitación de la zona de obras sobre el terreno. La anchura total de la zona de obras se prevé que será de 3,50 metros. Una vez delimitada la zona de obras se procederá a la eliminación de la capa de suelo fértil que se conservará para su empleo en la restauración, a la excavación del terreno hasta la cota -1,0 m. y a la conformación de la anchura de la zanja que será de 0,4 metros.  
El material fino excavado se utilizará para el relleno de la solera de la zanja. Una vez colocada la tubería se utilizará gravilla como relleno de protección hasta 15 cm por encima de la generatriz superior del tubo y posteriormente suelo seleccionado hasta conseguir la cota del terreno original. El material sobrante se derivará a vertedero autorizado. Posteriormente el terreno se compactará y sobre ste se extenderá la tierra vegetal. Al terreno se le dotará de una ligera pendiente, del 2 al 3 %, en consonancia con las del entorno inmediato.  
Por último se procederá a la revegetación de la zona con empleo de vegetación forestal de bajo porte en toda la superficie afectada.  
  
Documentación administrativa  
Consta en el expediente:  
- Copia de la autorización de línea eléctrica aéreo subterránea de 210 metros (195 metros subterráneas y 5 metros aérea) en la parcela 249 del polígono 20 de Cheste (Valencia) de 23 de mayo de 2017 por el Servicio Territorial de Energía de Valencia.  
- Copia de la resolución de la Dirección Territorial de Educación, Investigación,Cultura y Deporte de fecha 20 de diciembre de 2017 por la que se autoriza la prospección arqueológica para el proyecto de tubería de riego agrícola en la parcela 34 del polígono 20 de Cheste (Valencia).  
- Copia de la presentación de la memoria de impacto patrimonial ante la Dirección Territorial de Cultura de 29 de diciembre de 2017.  
- Copia de la solicitud ante la Confederación Hidrográfica del Júcar de cambio de toma sin modificar la concesión de 16 de mayo de 2017.  
  
  
Tramitación administrativa.  
El expediente con el que se inicia la Evaluación de Impacto Ambiental por el trámite ordinario tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de 13 de julio de 2018.  
El trámite de exposición pública se realizó mediante publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de 30 de abril de 2018 y exposición de edicto en tablón de anuncios y en la sede electrónica del municipio.  
Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
El 8 de mayo de 2018 el Ayuntamiento de Cheste efectuó consulta a la Sección Forestal del Servicio Territorial de Valencia. Hasta el momento no se ha recibido contestación a la solicitud realizada por el Ayuntamiento de Cheste.  
Transcurrido el plazo y dado que el órgano ambiental tiene elementos de juicio suficientes para continuar con el expediente, se prosigue con su tramitación.  
  
Afecciones legales  
El proyecto se realizará en el ámbito de suelo no urbanizable común (zona rural común forestal).  
El terreno de afección está considerado como terreno forestal estratégico (zona de alta productividad) según la cartografía del plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
La zona donde se ejecutará el proyecto no afecta a espacios protegidos Red Natura 2000 ni a ningún otro espacio protegido regulado en la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideraciones ambientales  
Se destacan los siguientes aspectos del estudio de impacto ambiental:  
Como característica principal de la zona que se verá afectada destaca la vegetación forestal de porte bajo con presencia de especies tales como Anthyllis cytisoides, Erica multiflora, Juniperus oxycedrus, Cistus cluii, Quercus coccifera, Rosmarinus oficinalis, sin que se hayan detectado especies de especial singularidad. En cuanto a la fauna, no se ha detectado en el ámbito especies prioritarias. Las especies presentes son acordes con el carácter antropizado del entorno.  
El riesgo más significativo presente en el territorio es el riesgo de erosión. Según las bases cartográficas de la GVA, se califica como muy alto.  
El entorno donde se realizará el proyecto puede describirse como una zona donde coexisten el terreno forestal de relieve colinado con vegetación, en general, de matorral con pequeños bosquetes o pies aislados de vegetación arbórea formada por restos de ejemplares de antiguos cultivos (algarrobos y olivos) y de vegetación forestal (pinos), los campos de cultivo y las urbanizaciones.  
Las acciones del proyecto que pueden generar efectos ambientales son:  
- Realización de accesos.  
- Desbroce y limpieza del terrenos.  
- Retirada de tierra.  
- Excavaciones y movimiento de tierras.  
La ejecución del proyecto producirá un efecto de signo negativo en la cubierta vegetal. Este efecto no será relevante puesto que la puesta en marcha de la medidas correctoras producirá una vuelta de la zona al estado original.  
No se esperan efectos sobre las aguas subterráneas y superficiales debido a la profundidad a que se encuentran los acuíferos en la zona y a la escasa posibilidad de que se contaminen las aguas superficiales debido a arrastres desde la zona de obras.  
Durante la fase de construcción el tránsito de la maquinaria de obra y la ejecución de los trabajos producirán emisión de partículas en suspensión a la atmósfera, emisión de gases contaminantes y ruido ambiental. Se considera que estos efectos no alcanzarán la suficiente entidad como para generar efectos ambientales significativos si bien se propondrán medidas correctoras con el fin de minimizar los efectos producidos.  
No se esperan impactos sobre la fauna. Pueden producirse efectos poco relevantes y transitorios durante la ejecución del proyecto debido al ruido generado en la fase de obras que puede ocasionar desplazamientos de esta.  
En relación con los procesos geofísicos, al tratase de una obra civil de pequeña entidad, es improbable que se produzca cualquier tipo de inestabilidad sobre el terreno.  
La memoria de impacto patrimonial indica que existen bienes patrimoniales catalogados en el perímetro de 2000 metros pero ninguno de ellos situados en un área de afección estudiada (200 metros). La consulta de la cartografía paleontológica y del IGME proporcionó resultados negativos para el área afectada. Como elementos etnológicos se encontraron un majano de reciente construcción, y una barraca de piedra en seco de mayor valor patrimonial así como un resto de cerámica posiblemente romano aunque sin fiabilidad cronológica. También se han encontrado restos de pequeños bancales irregulares sin valor patrimonial.  
La barraca de piedra no estará afectada por las obras aunque se propone habilitar medidas oportunas para evitar cualquier afección directa.  
  
En el ámbito socioeconómico, la puesta en marcha de la tubería asegurará el suministro de agua en campos de cultivo creando puestos de trabajo tanto directos como indirectos y por ello, generando efectos favorables.  
Valorados los efectos ambientales que pueden producirse en la ejecución del proyecto, se considera que pueden darse efectos ambientales negativos sobre la geología y edafología, la vegetación y el paisaje.  
Como medidas preventivas y correctoras se propone:  
A continuación se realiza un resumen de las medidas propuestas y de aplicación al proyecto descrito. Las medidas propuestas en el estudio de impacto ambiental y que no se corresponden con las características del proyecto, no se detallarán.  
- Corrección de la generación de polvo: Riego con agua de caminos y pistas de acceso, disminución de la velocidad de circulación de los vehículos.  
- Corrección de la contaminación: la maquinaria que se empleará estará revisada y dispondrá de silenciadores homologados.  
- Corrección de los efectos sobre el medio geofísico: para evitar procesos erosivos, deslizamientos y desprendimientos, se ha elegido maquinaria adaptada a las características del terreno y se procederá a la ejecución de la zanja según proyecto y según resultados obtenidos en el estudio de estabilidad de taludes.  
Las zonas de acopio serán elegidas o autorizadas por la dirección de obras. En el caso de que los acopios se produzcan fuera de la zona de obras, estas zonas deberán ser restauradas.  
Está previsto que conforme se vaya produciendo la ejecución de la obras se restauren y acondicionen los terrenos afectados. Para conseguir la rápida restauración de los terrenos afectados y evitar efectos sobre el medio, se realizará un decapaje en los primeros 30 cm de suelo fértil. Este suelo se retirará y acopiará y no se mezclará con el resto de horizontes del suelo. Se protegerá esta tierra vegetal evitando su apelmazamiento por medio de su adecuada manipulación y evitando acumulaciones con exceso de altura.  
- Prevención de los efectos sobre la vegetación: antes del comienzo del desbroce se jalonará la zona de obras. Los jalones se mantendrán durante todo el tiempo que dure la obra.  
Se marcarán los árboles que en su caso deban ser talados por situarse en zona de obras. Los situados en las inmediaciones de la zona de obras o que no sea necesario talar se jalonarán con el fin de evitar su afección.  
- Corrección del impacto generado sobre el paisaje: la elección del trazado de la tubería será no visible desde las vías de comunicación y asentamientos urbanos, se conservará la topografía original del terreno, se respetará la vegetación en la zona anexa a la zona de obras, se recuperará al finalizar las obras a topografía y redes de drenaje existentes.  
- Sobre la población: ejecución de las obras en horario diurno, reposición de accesos en caso de deterioro, utilización de silenciadores en maquinaria.  
El programa de vigilancia ambiental se basará en tres puntos: vigilancia para que la obra se ejecute según proyecto, determinar la eficacia de las medidas de protección ambiental, comprobar que dichas medidas son adecuadas y cumplen su cometido.  
En la ejecución del proyecto el contratista de la obra deberá conocer el estudio de impacto ambiental y sus medidas correctoras y será el encargado de controlar el cumplimiento de las medidas de restauración así como cumplir las determinaciones que la declaración de impacto ambiental establezca. Corresponderá a la dirección facultativa la vigilancia y desarrollo del proyecto y revisar la eficacia de las medidas correctoras.  
En la fase de funcionamiento del proyecto, la vigilancia ambiental tendrá como objetivo comprobar la eficacia de las medidas propuestas. En caso de deficiencias se deberán proponer las modificaciones o mejoras necesarias. Esta fase también permitirá detectar cualquier otro tipo de impacto no previsto por el estudio de impacto ambiental.  
En esta fase se realizará una revisión de la posible aparición de signos de erosión corrigiendo estos efectos mediante una nueva nivelación y en su caso realizando una resiembra del terreno.  
Aparte del seguimiento generalizado y continuo de las superficies revegetadas, durante los tres años siguientes a la finalización de la revegetación se realizaran muestreos semestrales (en mayo y octubre) que permitan cuantificar el resultado de las siembras y plantaciones. El contratista redactará una memoria mensual relativa al cumplimiento de los condicionantes ambientales.  
  
Consideraciones del órgano ambiental  
Destaca la zona de obras por presentar afección a suelo forestal estratégico según el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana.  
La construcción de la tubería no supondrá el cambio de uso forestal de estos terrenos. La franja de afección (3,50 metros de ancho a lo largo del trazado) no es grande y no pondrá en peligro, con el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y aquellas que se propondrán en la presente resolución, los valores de la zona en el ámbito forestal.  
En cuanto a las alternativas, la magnitud de las afecciones ambientales son similares en las dos alternativas. Sin embargo la alternativa principal cruza dos vaguadas con mayor índice de cobertura de la vegetación mientras que la secundaria afecta a terrenos con mayor pedregosidad y menor cobertura de vegetación.  
En relación al uso del agua, debe de tenerse en cuenta que el uso privativo del agua requiere concesión administrativa según artículo 59 del Real decreto legislativo 1/2001 por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas. El promotor está tramitando la modificación de la concesión actual por cambio de punto de toma. Será el órgano de cuenca, en el ejercicio de sus competencias, y una vez que haya determinado la sostenibilidad en los acuíferos del cambio de punto de toma, quien determine el momento en el que puede procederse al aprovechamiento del agua del nuevo pozo.  
Al respecto es necesario indicar que según la documentación del proyecto de sondeo, tanto el pozo salinizado como el nuevo pozo se ubican en la misma masa de agua. En el caso que esto no sea así, será necesario realizar un procedimiento ambiental para evaluar los efectos ambientales de la extracción de agua en el caso que superen los parámetros del anexo I, grupo 7b) o los parámetros del anexo II, grupo 8a) de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
Por último, los condicionantes ambientales de la presente declaración de impacto ambiental recordarán algunos aspectos legales que deben cumplirse en la ejecución del proyecto.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y anexo I.7 del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
  
Por todo lo anterior se formula la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el «proyecto de instalación de tubería de riego agrícola en la parcela 34 del polígono 20 de Cheste (Valencia)» siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Antes de la ejecución de las obras deberá haberse obtenido el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano cuyo sentido y condicionantes vinculan a la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Referente al uso del agua:  
a) La Confederación Hidrográfica del Júcar establecerá el momento en el que procede el inicio de las extracciones.  
b) Cualquier nuevo uso del agua por parte de la comunidad de regantes referida a una masa de agua distinta de la masa de agua Buñol-Cheste, supondrá la necesidad de realizar un procedimiento ambiental en el caso que las extracciones entren dentro de los supuestos del anexo I, grupo 7b) o del anexo II, grupo 8a) de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
3. Atendiendo a la ubicación del proyecto en suelo forestal:  
a) El proyecto incluirá el pliego de condiciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones y cumplirá con sus determinaciones.  
b) Las tomas para la utilización del agua por medios de extinción de incendios se ubicarán en puntos accesibles a los vehículos de extinción por caminos existentes. Estas tomas se situarán de manera preferente junto al nuevo pozo, mediante la habilitación de un punto de toma en la balsa o en ambas ubicaciones.  
c) Si el órgano con competencia en materia forestal emite informe con anterioridad al inicio de las obras, ste deberá tenerse en cuenta cumpliéndose sus determinaciones en lo que no contradiga la presente declaración de impacto ambiental.  
4. Ampliación de las medidas preventivas y correctoras:  
a) En el caso de que se produzca un vertido procedente de la maquinaria de obras, se procederá a la inmediata limpieza de la zona de obras, al almacenamiento del vertido en recipiente adecuado y a su gestión a través de gestor autorizado.  
b) Las zonas afectadas por la apertura de la zanja con pendientes mayores del 10 %, deberán restaurarse «rompiendo» la pendiente con medias tales como el establecimiento de franjas o escalones de matorral y en caso necesario habilitando pequeños caballones para dirigir las escorrentias.  
5. La vigilancia de la restauración de la zona durará 5 años durante los cuales deberá corregirse cualquier signo de erosión y, en el caso que no exista repoblación natural, los fallos en la revegetación.  
Esta restauración, de acuerdo con el proyecto redactado, incluirá las zonas de acopios, parques de maquinaria y el total de la franja de afección.  
6. A la terminación de las obras deberán retirarse de la zona los materiales sobrantes destinándose a vertedero o gestor autorizado según sus características.  
7. Cualquier cambio significativo del proyecto deberá comunicarse al órgano ambiental.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 27 de septiembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 12 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML