Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5005, del 13-05-2005 (2005/5136)

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2005, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient de declaració de bé d'interés cultural, amb categoria de monument, a favor de l'aqüeducte de Morella (Castelló).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5005

Data del DOGV
:   13-05-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/5136

CVE


Data del document
:   04-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Morella](javascript:void(0))
    * [ben cultural](javascript:void(0))
    * [protecció del patrimoni](javascript:void(0))
    * [monument](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de maig de 2005, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per la qual s'incoa expedient de declaració de bé d'interés cultural, amb categoria de monument, a favor de l'aqüeducte de Morella (Castelló). [2005/A5136]
  
Vist l'informe emés pels servicis tècnics de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, favorable a la declaració de bé d'interés cultural, amb categoria de monument, a favor de l'aqüeducte de Morella, situat al terme municipal del Morella, província de Castelló.
  
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei d'11 de juny de 1998, del Patrimoni Cultural Valencià, esta Direcció General, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:
  
Primer
  
Incoar expedient de declaració de bé d'interés cultural, amb categoria de monument, a favor de l'aqüeducte de Morella.
  
Segon
  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei d'11 de juny de 1998, del Patrimoni Cultural Valencià, determinar els valors del bé que en justifiquen la declaració, descriure'l per a la seua perfecta identificació, delimitar l'entorn de protecció i fixar les normes de protecció en els annexos que s'adjunten a la present resolució.
  
Tercer
  
Continuar amb la tramitació de l'expedient d'acord amb les disposicions vigents.
  
Quart
  
En compliment del que establix l'article 27.2 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, notificar esta resolució als interessats i a l'Ajuntament de Morella, i fer-los saber que, de conformitat amb el que establix l'article 33 de la llei, la incoació del present expedient determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i la resta d'actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com de les dites actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les que ja s'han atorgat.
  
No obstant això, este centre directiu podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que manifestament no perjudiquen els valors dels béns, i les obres que per causa major o interés general hagen de fer-se inajornablement.
  
Quint
  
Que, en compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural i al Registre de la Propietat perquè en facen l'anotació preventiva.
  
Sext
  
Que esta resolució amb els annexos es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.
  
El que es fa públic a l'efecte oportú.
  
València, 4 de maig de 2005.- El director general de Patrimoni Cultural Valencià: Manuel Muñoz Ibáñez.
  
ANNEX I
  
Dades sobre el bé objecte de la declaració
  
1. Denominació
  
Aqüeducte de Morella o Séquia Reial.
  
2. Descripció
  
2.1 Immoble objecte de la declaració
  
Segons Grau Monserrat i Segura Barreda:
  
«Un autèntic monument d'enginyeria (?). Va ser construït per conduir l'aigua des de la font de Vinatxos, i després de l'Aljub, a Morella (?). La primera part de l'aqüeducte té el nom d'arcs de la Pedrera, i la segona part s'anomena arcs de Santa Llúcia, i es comunicaven per canonades, conductes d'obra de pedra i morter d'un metre i mig d'alt i un metre d'ample.»
  
2.1 a) Cronologia
  
En 1273 Jaume I va donar el brollador de la font de Vinatxos per a l'abastiment d'aigua a la ciutat de Morella, que fins aleshores només comptava amb la d'Avellanar i la del Romeu, i amb la bassa del Poll i la bassa del Prat, dins del nucli urbà.
  
En 1315 Jaume II va autoritzar al Consell de Morella construir un aqüeducte que portara l'aigua de la font de Vinatxos fins al pla de Sant Llàtzer (o de Santa Llúcia).
  
En 1338 es va construir la successió actual d'arcs i en 1359 es va aconseguir que l'aigua arribara al pla del Sol (hui Font Vella).
  
Al llarg de la història, l'aqüeducte ha hagut de ser reparat diverses vegades. En 1391 van caure alguns arcs pròxims a l'ermita de Santa Llúcia, que van ser reparats per Guillem Palma. En 1421 es van destinar algunes quantitats econòmiques per a les obres dels arcs de la Pedrera. I en 1739 de nou es van fer obres de reforç de murs. Encara en 1845 l'Ajuntament de Morella apel·lava a la reconstrucció dels trams caiguts.
  
A mitjan segle XX, es modernitza la canalització introduint un tub de polietilé al túnel per a evitar les pèrdues d'aigua. L'ús d'esta canalització per al reg agrícola és conegut fins als anys 60.
  
En 1992 els moviments de terres de l'obra de la nova carretera destruïxen un gran tram de canalització soterrada, i es perd qualsevol rastre de l'inici de l'aqüeducte.
  
2.1 b) Descripció
  
Es tracta d'un aqüeducte que permetia l'arribada d'aigua des de l'aqüífer de la font de Vinatxos a la plaça de la Font, al nucli urbà de Morella, on es localitza l'aljub.
  
Al llarg del recorregut de l'aqüeducte, la solució estructural es va adaptant a la topografia. Així, on les corbes de nivell ho permeten, l'obra recolza directament sobre el terreny, i es crea una gran canalització de maçoneria que són els túnels. Per contra, quan és necessari salvar un vall, s'alcen grans estructures d'arcs sobre les quals contínua la canalització. Són obres lineals d'arcs de mig punt i ogivals, realitzats amb maçoneria i carreus, que tenen l'alçària que possibilita que l'aigua discórrega. Hi ha dos trams d'arcs, el de la Pedrera i el de Santa Llúcia.
  
Una vegada al nucli urbà, l'aigua arriba a l'aljub a la plaça de la Font.
  
3. Parts integrants
  
- Font de Vinatxos: és el punt de captació d'aigua de l'aqüífer, i actualment és un abeurador per a ramat.
  
- Túnels: trams soterrats compostos per dos parets de maçoneria paral·leles, cobertes per una volta de mig canó, per l'interior de la qual discorria l'aigua sobre una filera de canals de pedra tallada. No se'n conserven tots els trams.
  
- Arcs de Santa Llúcia: compost per dos sèries superposades d'arcs ogivals, té una longitud de 120 m, un gruix d'1 metre i una alçària de 14,50 metres. Estan fets amb carreus i maçoneria.
  
- Arcs de la Pedrera: compost per dos sèries superposades d'arcs (els del cos inferior són ogivals i els del superior, de mig punt), té una longitud de 140 metres, un gruix d'1 metre i una alçària de 13 metres. Realitzats amb carreus i maçoneria.
  
- Aljub: depòsit de grans dimensions i fatxada monumental, sobre el qual es troba la plaça Vella, que conserva el paviment medieval de pedra enrastellada. De la fatxada de l'aljub ix un canella que abocava l'aigua als abeuradors, que es troben molt deteriorats.
  
4. Delimitació de l'entorn afectat
  
4.1 Justificació
  
El criteri general seguit per a la delimitació de l'entorn de protecció consistix a incloure dins de la seua àrea els elements següents:
  
- Parcel·les que limiten directament amb la que ocupa el BIC, de manera que el pot afectar, tant visualment com físicament, qualsevol intervenció que es realitze sobre estes.
  
- Parcel·les que donen al mateix espai públic que el BIC i que constituïxen l'entorn visual i ambiental immediat, en el qual qualsevol intervenció que es faça puga suposar una alteració de les condicions de percepció del bé o del caràcter de l'espai urbà.
  
- Espais públics en contacte directe amb el BIC i les parcel·les enumerades anteriorment i que constituïxen part del seu ambient immediat.
  
- Edificacions o qualsevol element del paisatge que, encara que no tenen una situació d'immediatesa amb el BIC, n'afecten de manera fonamental la percepció.
  
4.2 Línia delimitadora
  
Es definix un entorn de protecció per a cada un dels diferents trams que componen l'aqüeducte:
  
- Tram 1: font de Vinatxos i arrancada, fins a l'encreuament amb la carretera.
  
No s'han trobat vestigis de l'aqüeducte en este tram, però es marca un entorn de protecció en esta àrea per la possible existència de restes soterrades. L'entorn de protecció comprén la carretera nacional N-232 i les parcel·les 1, 2 i 15 del polígon 14.
  
- Tram 2: túnel fins als arcs de la Pedrera.
  
Les restes trobades en este tram no són contínues ni homogènies, ja que diferixen segons el tipus de terreny sobre el qual recolzen (en alguns punts s'aprofita la roca natural com a paret delimitadora de la conducció). L'entorn de protecció engloba la carretera nacional N-232 i les parcel·les 7 i 8 del polígon 71.
  
- Tram 3: arcs de la Pedrera.
  
L'entorn de protecció d'este tram queda delimitat per l'antic camí de vianants a Chiva, l'antic camí a Aragó (CV-117) i els límits de la parcel·les 9 i 21 del polígon 71, i la parcel·la 1 del polígon 64.
  
- Tram 4: túnel entre arcs.
  
En este tram l'aqüeducte es troba molt deteriorat sobretot per la falta de protecció del seu entorn. Este queda delimitat per l'antic camí a Aragó (CV-117) i els límits de les parcel·les 1, 3 i 79 del polígon 64, i comprén també l'àrea del primer bancal de la parcel·la 10 del polígon 71.
  
- Tram 5: arcs de Santa Llúcia.
  
L'entorn de protecció d'este tram queda delimitat des del costat oest pels límits de les parcel·les 13, 15, 17 i 19 del polígon 65, i des del costat est pels límits de les parcel·les 7, 8, 16, 78, 100, 103, 104, 110 i 111 del polígon 64, així com per l'antic camí de Sant Miquel; integra, per tant, la parcel·la 18 del polígon 64.
  
- Tram 6: túnel fins a l'entrada al nucli urbà.
  
No s'han trobat vestigis de l'aqüeducte en este tram, però es marca un entorn de protecció en esta àrea per la possible existència de restes soterrades. L'entorn de protecció queda delimitat per la carretera, l'antic camí de Sant Miquel i els límits de les parcel·les 19 i 80 del polígon 64.
  
- Tram 7: túnel fins a l'aljub.
  
Quedaran incloses en l'entorn de protecció d'este tram les parcel·les 3 i 4 de l'illa 56.092, així com el tram de l'avinguda de Vilafranca que queda enfront d'estes parcel·les.
  
- Tram 8: aljub i el seu entorn.
  
Quedaran incloses en l'entorn de protecció les parcel·les que donen a la plaça de la Font, és a dir, les parcel·les 7, 8, 9 i 10 de l'illa 55.098, així com les parcel·les 1, 2, 3, 4, 5 i 6 de l'illa 55.084 i les parcel·les 2 i 3 de l'illa 55.075.
  
5. Normativa de protecció de l'aqüeducte de Morella i el seu entorn.
  
Monument
  
Article 1. Caldrà ajustar-se al que disposa la secció segona, Règim dels béns immobles d'interés cultural, del capítol III, títol II, de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, aplicable a la categoria de monument.
  
Article 2. Els usos permesos seran tots els que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i que contribuïsquen a la consecució d'estos fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà segons el que ha disposat l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Entorn de protecció
  
Article 3. De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol intervenció que pretenga abordar-se en l'entorn de protecció del monument requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Esta autorització s'emetrà d'acord amb els criteris establits en la present normativa i, en el que no s'hi preveu, per mitjà de l'aplicació directa dels criteris previstos en l'article de l'esmentada llei.
  
Totes les intervencions requeriran, per al seu tràmit d'autorització, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de la partida i la seua transcendència patrimonial.
  
Article 4. Sense perjuí del que disposa l'article anterior, per mitjà d'un sospesat informe tècnic municipal, es podrà derivar la no-necessitat de tràmit d'autorització previ en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les intervencions dirigides a la mera conservació i reparació d'elements no perturbadors.
  
En estos casos, l'ajuntament comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura, en el termini de 10 dies, la concessió de llicència municipal, i adjuntarà, com a mínim, l'informe tècnic que es menciona en l'apartat anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de la partida i la seua falta de transcendència patrimonial.
  
Article 5. La contravenció del que preveuen els articles anteriors determinarà la responsabilitat de l'ajuntament en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Criteris d'intervenció
  
Article 6. Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'observació de l'escena o del paisatge del monument i el seu entorn, com seria el cas de les actuacions de replantacions o arbratge, assignació d'ús i ocupacions dels terrenys, implantació de rètols, instal·lacions, sitges, dipòsits, arreplegaments, reurbanitzacions en sòl urbà, o qualssevol altres d'estil i conseqüències semblants, hauran de sotmetre's a l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura que resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.
  
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en la dita entorn paisajístic, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat, sol·licite i obtinga autorització expressa.
  
Article 7. El sòl classificat com no urbanitzable o urbanitzable pel Pla General d'Ordenació Urbana de Morella (aprovat definitivament en data 08.06.1994) mantindrà el caràcter rústic que el caracteritza, prohibint-se l'abocament de residus i la nova edificació, els moviments de terres i excavacions, excepte les requerides per al seu estudi i conservació. Les edificacions existents no podran augmentar el seu volum construït.
  
Article 8. Esta normativa té caràcter transitori fins a l'aprovació del preceptiu pla especial de protecció previst en l'article 34.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià per als entorns de protecció dels monuments.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5005, del 13-05-2005 (2005/5136)

RESOLUCIÓN de 4 de mayo de 2005, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, por la que se incoa expediente de declaración de bien de interés cultural, con categoría de monumento, a favor del acueducto de Morella (Castellón).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5005

Fecha DOGV
:   13-05-2005

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2005/5136

CVE


Fecha del documento
:   04-05-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Morella](javascript:void(0))
    * [bien cultural](javascript:void(0))
    * [protección del patrimonio](javascript:void(0))
    * [monumento](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de mayo de 2005, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, por la que se incoa expediente de declaración de bien de interés cultural, con categoría de monumento, a favor del acueducto de Morella (Castellón). [2005/A5136]
  
Visto el informe emitido por los servicios técnicos de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, favorable a la declaración bien de interés cultural, con categoría de monumento, a favor del acueducto de Morella, situado en el término municipal del Morella, provincia de Castellón.
  
Considerando lo que dispone el artículo 27 de la Ley de 11 de junio de 1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, esta Dirección General, en lo que es materia de su competencia, ha resuelto:
  
Primero
  
Incoar expediente de declaración de bien de interés cultural, con categoría de monumento, a favor del acueducto de Morella.
  
Segundo
  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley de 11 de junio de 1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, determinar los valores del bien que justifican su declaración, describirlo para su perfecta identificación, así como delimitar su entorno de protección y fijar las normas de protección en los anexos que se adjuntan a la presente resolución.
  
Tercero
  
Continuar con la tramitación del expediente de acuerdo con las disposiciones vigentes.
  
Cuarto
  
En cumplimiento de lo establecido en el artículo 27.2 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, notificar esta resolución a los interesados y al Ayuntamiento de Morella, y hacerles saber que, de conformidad con lo que establece el artículo 33 de la ley, la incoación del presente expediente determina la suspensión del otorgamiento de licencias municipales de parcelación, urbanización, construcción, demolición, actividad y demás actos de edificación y uso del suelo que afecten al inmueble y a su entorno de protección, así como de dichas actuaciones cuando sean llevadas a cabo directamente por las entidades locales. Quedan, igualmente suspendidos los efectos de las ya otorgadas.
  
No obstante, este centro directivo podrá autorizar las actuaciones mencionadas cuando considere que manifiestamente no perjudican los valores de los bienes, así como las obras que por causa mayor o interés general hubieren de realizarse inaplazablemente.
  
Quinto
  
Que, en cumplimiento de lo preceptuado en el artículo 27.3 de la ley se notifique la presente resolución al Registro General de Bienes de Interés Cultural para su anotación preventiva y al Registro de la Propiedad con el mismo fin.
  
Sexto
  
Que la presente resolución con sus anexos se publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado
  
Lo que se hace público a los efectos oportunos.
  
Valencia, 4 de mayo de 2005.- El director general de Patrimonio Cultural Valenciano: Manuel Muñoz Ibáñez.
  
ANEXO I
  
Datos sobre el bien objeto de la declaración
  
1. Denominación
  
Acueducto de Morella o Séquia Reial.
  
2. Descripción
  
2.1 Inmueble objeto de la declaración
  
Según Grau Monserrat y Segura Barreda:
  
«Un auténtico monumento de ingeniería (?) Fue construido para conducir el agua desde la fuente de Vinatxos, y después de L'Aljub, a Morella (?) La primera parte del acueducto tiene el nombre de arcos de La Pedrera, y la segunda parte se llama arcos de Santa Llúcia, y se comunicaban por canonades, conductos de obra de piedra y mortero de un metro y medio de altura y un metro de ancho.»
  
2.1 a) Cronología
  
En 1273, Jaime I donó el manantial de la fuente de Vinatxos para el abastecimiento de agua a la ciudad de Morella, que hasta entonces sólo contaba con la de Avellanar y la de El Romeu, y con la Bassa del Poll y la Bassa del Prat dentro del núcleo urbano.
  
En 1315, Jaime II autorizó al Consell de Morella a construir un acueducto que llevase el agua de la fuente de Vinatxos hasta el Pla de Sant Llàcer (o de Santa Llúcia).
  
En 1338 se construyó la sucesión actual de arcos, y en 1359 se consiguió que el agua llegase al Pla del Sol (hoy Font Vella).
  
A lo largo de la historia, el acueducto ha tenido que ser reparado en diversas ocasiones. En 1391 cayeron algunos arcos próximos a la ermita de Santa Llúcia, que fueron reparados por Guillem Palma. En 1421 se destinaron algunas cantidades económicas para las obras de los arcos de La Pedrera. Y en 1739 de nuevo se hicieron obras de refuerzo de muros. Todavía en 1845 el Ayuntamiento de Morella apelaba a la reconstrucción de los tramos caídos.
  
A mediados del siglo XX, se moderniza la canalización introduciendo un tubo de polietileno en el túnel para evitar las pérdidas de agua. El uso de esta canalización para el riego agrícola es conocido hasta los años 60.
  
En 1992, los movimientos de tierras de la obra de la nueva carretera, destruyen un gran tramo de canalización enterrada, perdiéndose cualquier rastro del inicio del acueducto.
  
2.1 b) Descripción
  
Se trata de un acueducto que permitía la llegada de agua desde el acuífero de la fuente de Vinatxos a la plaza de La Font, en el núcleo urbano de Morella, donde se localiza el aljibe.
  
A lo largo del recorrido del acueducto, la solución estructural se va adaptando a la topografía. Así, donde las curvas de nivel lo permiten, la obra se apoya directamente sobre el terreno, creando una gran canalización de mampostería que son los túneles. Por el contrario, cuando es necesario salvar un valle, se levantan grandes estructuras de arcos sobre las que continua la canalización. Son obras lineales de arcos de medio punto y ojivales, realizados con mampostería y sillares, que dan la altura que posibilita el discurrir del agua. Existen dos tramos de arcos, el de La Pedrera y el de Santa Llúcia.
  
Una vez en el núcleo urbano, el agua llega al aljibe en la plaza de La Font.
  
3. Partes integrante
  
- Fuente de Vinatxos: es el punto de captación de agua del acuífero, y que actualmente es un abrevadero para ganado.
  
- Túneles: tramos enterrados compuestos por dos paredes de mampostería paralelas, cubiertas por una bóveda de medio cañón, por cuyo interior discurría el agua sobre una hilera de canales de piedra tallada. No se conservan todos los tramos.
  
- Arcos de Santa Llúcia: compuesto por dos series superpuestas de arcos ojivales, tiene una longitud de 120 metros, un espesor de 1 metro y una altura de 14,50 metros. Realizados en sillería y mampostería.
  
- Arcos de La Pedrera: compuesto por dos series superpuestas de arcos (los del cuerpo inferior son ojivales, y los del superior de medio punto), tiene una longitud de 140 metros, un espesor de 1 metro y una altura de 13 metros. Realizados en sillería y mampostería.
  
- Aljibe: depósito de grandes dimensiones y fachada monumental, sobre el que se encuentra la plaza Vella, que conserva el pavimento medieval de piedra enrastrillada. De la fachada del aljibe sale un caño que vertía el agua a los abrevaderos, que se encuentran muy deteriorados.
  
4. Delimitación del entorno afectado
  
4.1 Justificación
  
El criterio general seguido para la delimitación del entorno de protección consiste en incluir dentro de su área los siguientes elementos:
  
- Parcelas que limitan directamente con la que ocupa el BIC, pudiendo afectar al mismo, tanto visual como físicamente, cualquier intervención que se realice sobre ellas.
  
- Parcelas recayentes al mismo espacio público que el BIC y que constituyen el entorno visual y ambiental inmediato, y en el que cualquier intervención que se realice pueda suponer una alteración de las condiciones de percepción del mismo o del carácter del espacio urbano.
  
- Espacios públicos en contacto directo con el BIC y las parcelas enumeradas anteriormente y que constituyen parte de su ambiente inmediato.
  
- Edificaciones o cualquier elemento del paisaje que, aún no teniendo una situación de inmediatez con el BIC, afecten de forma fundamental a la percepción del mismo.
  
4.2 Línea delimitadora
  
Se define un entorno de protección para cada uno de los diferentes tramos que componen el acueducto:
  
- Tramo 1: fuente de Vinatxos y arranque, hasta cruce con la carretera.
  
No se han encontrado vestigios del acueducto en este tramo, no obstante se marca un entorno de protección en esta área por la posible existencia de restos enterrados. El entorno de protección abarca la carretera nacional N-232 y las parcelas 1, 2 y 15 del polígono 14.
  
- Tramo 2: túnel hasta los arcos de La Pedrera.
  
Los restos hallados en este tramo no son continuos ni homogéneos, ya que difieren según el tipo de terreno sobre el que se apoya (en algunos puntos se aprovecha la roca natural como pared delimitadora de la conducción). El entorno de protección engloba la carretera nacional N-232 así como las parcelas 7 y 8 del polígono 71.
  
- Tramo 3: arcos de La Pedrera.
  
El entorno de protección de este tramo queda delimitado por el antiguo camino peatonal a Chiva, el antiguo camino a Aragón (CV-117) y los límites de la parcelas 9 y 21 del polígono 71, y la parcela 1 del polígono 64.
  
- Tramo 4: túnel entre arcos.
  
En este tramo el acueducto se encuentra muy deteriorado debido principalmente a la falta de protección de su entorno. Este queda delimitado por el antiguo camino a Aragón (CV-117) y los límites de las parcelas 1, 3 y 79 del polígono 64, abarcando también el área del primer bancal de la parcela 10 del polígono 71.
  
- Tramo 5: arcos de Santa Llúcia.
  
El entorno de protección de este tramo queda delimitado desde el lado oeste, por los límites de las parcelas 13, 15, 17 y 19 del polígono 65, y desde el lado Este por los límites de las parcelas 7, 8, 16, 78, 100, 103, 104, 110 y 111 del polígono 64, así como por el antiguo camino de Sant Miquel, integrando por lo tanto la parcela 18 del polígono 64.
  
- Tramo 6: túnel hasta entrada en el casco urbano.
  
No se han encontrado vestigios del acueducto en este tramo, no obstante se marca un entorno de protección en esta área por la posible existencia de restos enterrados. El entorno de protección queda delimitado por la carretera, el antiguo camino de Sant Miquel y los límites de las parcelas 19 y 80 del polígono 64.
  
- Tramo 7: túnel hasta el aljibe.
  
Quedarán incluidas en el entorno de protección de este tramo las parcelas 3 y 4 de la manzana 56092, así como el tramo de la avenida de Vilafranca que queda frente a estas parcelas.
  
- Tramo 8: aljibe y su entorno.
  
Quedarán incluidas en el entorno de protección las parcelas recayentes a la plaza de La Font, es decir, las parcelas 7, 8, 9 y 10 de la manzana 55098, así como las parcelas 1, 2, 3, 4, 5 y 6 de la manzana 55084 y las parcelas 2 y 3 de la manzana 55075.
  
5. Normativa de protección del acueducto de Morella y su entorno.
  
Monumento
  
Artículo 1. Se atenderá a lo dispuesto en la sección segunda, Régimen de los bienes inmuebles de interés cultural, del capítulo III, título II, de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, aplicable a la categoría de monumento.
  
Artículo 2. Los usos permitidos serán todos aquellos que sean compatibles con la puesta en valor y disfrute patrimonial del bien y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá según lo dispuesto por el artículo 18 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Entorno de protección
  
Artículo 3. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, cualquier intervención que pretenda abordarse en el entorno de protección del Monumento requerirá la previa autorización de la conselleria competente en materia de cultura. Esta autorización se emitirá conforme a los criterios establecidos en la presente normativa y, en lo no contemplado en la misma, mediante la aplicación directa de los criterios contemplados en el artículo de la citada ley.
  
Todas las intervenciones requerirán, para su trámite autorizatorio, la definición precisa de su alcance, con la documentación técnica que por su especificidad les corresponda, y con la ubicación parcelaria y el apoyo fotográfico que permita constatar la situación de la partida y su trascendencia patrimonial.
  
Artículo 4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo anterior, mediante sopesado informe técnico municipal, se podrá derivar la no necesidad de trámite autorizatorio previo en actuaciones que se sitúen fuera del presente marco normativo por falta de trascendencia patrimonial, como sería el caso de las intervenciones dirigidas a la mera conservación y reparación de elementos no perturbadores.
  
En estos casos, el Ayuntamiento comunicará a la conselleria competente en materia de cultura, en el plazo de 10 días, la concesión de licencia municipal, adjuntando como mínimo el informe técnico que se menciona en el apartado anterior, un plano de ubicación y el apoyo fotográfico que permita constatar la situación de la partida y su falta de trascendencia patrimonial.
  
Artículo 5. La contravención de lo previsto en los artículos anteriores determinará la responsabilidad del Ayuntamiento en los términos establecidos en el artículo 37 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Criterios de intervención
  
Artículo 6. Todas las actuaciones que puedan tener incidencia sobre la correcta percepción y la dignidad en el aprecio de la escena o paisaje del monumento y su entorno, como sería el caso de las actuaciones de replantación o arbolado, asignación de uso y ocupaciones de los terrenos, implantación de rótulos, instalaciones, silos, depósitos, acopios, reurbanizaciones en suelo urbano, o cualesquiera otros de similar corte y consecuencias, deberán someterse a la autorización de la conselleria competente en materia de cultura que resolverá con arreglo a las determinaciones de la ley y los criterios de percepción y dignidad antes aludidos.
  
Queda proscrita la introducción de anuncios o publicidad exterior que, en cualquiera de sus acepciones, irrumpa en dicho entorno paisajísitico, salvo la de actividades culturales o eventos festivos que, de manera ocasional, reversible y por tiempo limitado solicite y obtenga autorización expresa.
  
Artículo 7. El suelo clasificado como no urbanizable o urbanizable por el Plan General de Ordenación Urbana de Morella (aprobado definitivamente en fecha 08.06.1994) mantendrá el carácter rústico que lo caracteriza, prohibiéndose el vertido de residuos y la nueva edificación, los movimientos de tierras y excavaciones, salvo las requeridas para su estudio y conservación. Las edificaciones existentes no podrán aumentar su volumen construido.
  
Artículo 8. Esta normativa tiene carácter transitorio hasta la aprobación del preceptivo Plan Especial de Protección previsto en el artículo 34.2 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, para los entornos de protección de los monumentos.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML