Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6827, del 26-07-2012 (2012/7130)

RESOLUCIÓ de 22 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Montanejos i Llucena. Expedients número 342/06 AIA i 218/2008 AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6827

Data del DOGV
:   26-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7130

CVE


Data del document
:   22-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Montanejos](javascript:void(0))
    * [Llucena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Montanejos i Llucena. Expedients número 342/06 AIA i 218/2008 AIA. [2012/7130]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 342/06 AIA i 218/2008 AIA.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 342/06-AIA.  
Títol: PGOU del municipi de Montanejos.  
Promotor: Ajuntament de Montanejos.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Ordenació del Territori. Castelló.  
Localització: terme municipal de Montanejos.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'Ajuntament de Montanejos redacta este nou pla general amb el qual pretén adaptar el planejament municipal a l'actual legislació urbanística i sectorial d'aplicació.  
Amb això, es pretén complir els objectius següents:  
-Adequació a la cartografia temàtica de Generalitat Valenciana i a la legislació vigent.  
-Adaptació al PORN i al PRUG de la Serra d'Espadà, PATRICOVA, PECV i, el Pla Zonal de Residus.  
-Necessitat d'adequar el planejament a les característiques del municipi i municipis limítrofs.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
En la documentació presentada primerament (que va ser aprovada provisionalment per acord plenari de 11.02.05), s'han ordenat detalladament, a més del sòl urbà (amb tres unitats d'execució en el nucli de Montanejos i tres en el nucli històric tradicional de l'Alqueria), tres sectors de sòl residencial i dos d'ús industrial, i queden sense ordenar detalladament altres tres sectors residencials. Els creixements residencial i industrial s'han plantejat de manera que no s'amplia el tram de travessia, en el cas de la carretera CV-195, ja que els sectors que discorren paral·lels a esta via disposen de solucions per al trànsit rodat completament independent i els marges de la carretera mantindran sempre la seua condició d'espai no edificable.  
  
A més, el PGOU delimita com a nucli històric tradicional el nucli de l'Alqueria, i proposa un tractament de sòl urbà.  
Quant al sòl no urbanitzable, este es classifica en comú i en protegit, i s'establixen les proteccions següents: forestal, agrícola, d'infraestructures, vies pecuàries i domini hidràulic.  
Posteriorment, es remet projecte (datat a l'octubre de 2008) que té en compte, amb poques paraules, les consideracions realitzades des de la Direcció General de Gestió del Medi Natural que consistien, principalment, en l'adaptació dels plans de classificació i qualificació a les determinacions imposades en els distints informes evacuats per les administracions implicades relatives al PGOU, concretament, ampliant la protecció de sòl forestal i eliminant els sectors SUD-3 i SUD-4. També s'indicava que s'havien d'arreplegar les vies pecuàries amb els seus amples corresponents i, eliminar tant de l'estudi d'impacte ambiental com de la documentació tècnica relativa al PGOU, qualsevol referència al pla eòlic.  
Tramitació administrativa  
El projecte es va sotmetre a informació pública per mitjà d'anunci en el DOGV de 28 de maig de 2004, i va ser aprovat provisionalment per acord plenari l'11 de febrer de 2005.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental va ser iniciat en 29 de setembre de 2006 a sol·licitud del Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, amb la documentació següent:  
-Certificació original del secretari de la corporació municipal, relativa al tràmit d'informació al públic.  
-Resultat de les al·legacions de caràcter mediambiental.  
-Còpia de les dites al·legacions.  
-Còpia de l'informe evacuat pels tècnics redactors del pla en relació amb estes.  
-Còpia de la sol·licitud d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
-Còpia de la sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
-Còpia completa del projecte del pla general que inclou l'estudi d'impacte ambiental.  
-Còpia de tota la informació assenyalada amb anterioritat en format digital.  
Amb data 8 de maig de 2007, es va remetre el requeriment de documentació i es van realitzar, a més, consultes a les administracions següents:  
-Servici Territorial de Medi Ambient.  
-Servici de Conservació de la Biodiversitat.  
-Àrea de Conservació d'Espais Naturals.  
De les consultes realitzades s'han rebut les següents:  
1. Àrea de Conservació d'Espais Naturals, de data 30 de maig de 2007, en què es conclou, entre altres, que:  
- «... El sector SUD-3, correspon a una àrea natural, i segons l'article 67.1 la requalificació del sector com a urbanitzable residencial correspon a un dels usos prohibits dins de les àrees naturals. Per tant, no és compatible amb el PORN, la nova qualificació de sòl urbanitzable residencial d'este sector.  
-El sector SUD-4, correspon a l'Hàbitat Prioritari Estepes Salines de Gypsophiletalia, que es troba protegit per la Directiva Hàbitats. A més esta àrea es troba dins del LIC Curs Alt del Riu Millars, per tant no és factible la qualificació d'esta zona com a sòl urbanitzable residencial».  
Posteriorment, el 29.04.08, s'emet un segon informe en què conclouen:  
«... En el nou Pla d'Ordenació Urbana de Montanejos, són compatibles amb el PORN del Parc de la Serra d'Espadà els sectors SUD 1, 2 i 5.  
El sector SUD-3, correspon a una àrea natural i segons l'article 67.1 la requalificació del sector com a urbanitzable residencial correspon a un dels usos prohibits dins de les àrees naturals. Per tant, no és compatible amb el PORN la nova qualificació de sòl urbanitzable residencial en este sector.  
El sector SUD-4, correspon a l'Hàbitat Prioritari Estepes Algepsars de Gypsophiletalia, que es troba protegit en la Directiva Hàbitats. A més esta àrea es troba dins del LIC Curs Alt del Riu Millars, per tant, no és factible la qualificació d'esta zona com a sòl urbanitzable residencial.  
  
Respecte a la zona de la font dels Banys, es va poder comprovar que s'hi troben antics camps abandonats i amb una notable antropització, en conseqüència no es troba objecció que siga classificat en el pla general com a sòl no urbanitzable dotacional.  
Quant a l'establiment d'una reserva de sòl en la partida del Canturro per a abocador inert s'informa que esta partida es troba inclosa en l'àmbit del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en concret en la zona d'amortiment d'impactes (ZAI) dins de les àrees naturals (AN). En el nou planejament esta zona es pretén qualificar com a sòl no urbanitzable protegit d'infraestructures (SNUPI). L'article 48 assenyala que el sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'àrees naturals (AN) i predomini forestal (PF) tindrà la qualificació, a efectes urbanístics, com SNU de protecció especial. Així mateix, l'article 51 fa referència als requisits de les infraestructures, que són els següents: la realització d'actuacions infraestructurals autoritzades per este pla d'ordenació, haurà de preveure, a més de les disposicions que li siguen pròpies quant a la matèria, els requisits següents:   
  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o farciments en estes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.  
  
b) Durant la realització de les obres, hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i a l'acabar les obres s'haurà de restaurar el terreny i la coberta vegetal.  
  
L'article 56 establix que els abocadors incontrolats de qualsevol tipus existents en l'àmbit d'aplicació d'este Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals, hauran de ser clausurats i restaurats els terrenys al seu estat original en un termini màxim de dos anys des de l'aprovació d'este pla.  
L'article 66, en l'apartat 23 establix que estaran permesos abocadors de residus sòlids i instal·lacions annexes, sempre que es justifique que és ineludible la seua ubicació i es troben a distància inferior a 500 metres d'una carretera, i en tot cas hauran de comptar amb avaluació d'impacte ambiental.  
Després de realitzar una visita a la zona del Canturro es va observar l'existència d'un abocador de residus urbans incontrolat en un dels laterals de la pista forestal que travessa esta partida. Estos abocaments estan sent depositats directament sobre la vegetació existent, i causen greus danys ecològics i paisatgístics. Al seu torn, cal destacar la presència en esta partida de l'Hàbitat Prioritari Estepes Algepsars de Gypsophiletalia 1520 (Codi Natura 2000 que es troba protegit per la Directiva d'Hàbitats i que està sent afectat per este abocament inert.  
  
Respecte de la reserva de terreny en la partida del Canturro per a abocador inert, no és compatible amb el PORN per trobar-se en una àrea natural (AN) del mencionat PORN i haver-hi en l'actualitat un abocador inert incontrolat, que haurà de ser clausurat atenent els articles 51 i 56 del PORN. Així mateix, s'haurà de restaurar el terreny esmentat a l'estat original. Igualment este abocador no es troba dins dels usos permesos per incompliment de l'article 66 del PORN, ja que no es troba a una distància inferior de 500 metres d'una carretera i la seua ubicació no es troba justificada, sobretot, tenint en compte l'entorn natural ben conservat on s'ubica.  
  
2. Servici Territorial de Medi Ambient, de data 12 de juny de 2007 del qual s'extrau:  
- «... La delimitació de sòl qualificat com a no urbanitzable de protecció forestal ha de modificar-se per a incloure-hi els terrenys ocupats per terrenys forestals, tenint en compte la definició de l'article segon de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana  
  
-S'han de protegir aquelles zones que presenten hàbitats prioritaris.  
-S'hauran de tindre en compte la cartografia de terrenys incendiats, per a identificar els terrenys afectats pels incendis dels anys 1993 i 1994, per a aplicar-los les limitacions urbanístiques establides en l'article 59 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
-Respecte a les vies pecuàries caldrà grafiar adequadament i arreplegar les seues amplàries legals».   
Posteriorment, el 20.05.08, el cap de la Secció Forestal i l'enginyer forestal emeten nou informe, on exposen les consideracions mediambientals següents:  
«... Respecte al SUD 1: segons Cartografia de l'Inventari Forestal, la seua superfície es troba afectada en un 80% per sòl no forestal i, un 20% per sòl forestal. Ocupa una vessant amb un pendent aproximat del 45% que presenta un cert risc de lliscament. El sòl forestal consistix en màquia mediterrània i en un arbratge format per peus de pineda d'uns 25 anys d'edat i uns 7 metres d'alçada.  
Respecte al SUD 2: segons Cartografia de l'Inventari Forestal, la seua superfície es troba afectada en un 50% per sòl no forestal i, un 50% per sòl forestal. Ocupa una vessant amb un pendent aproximat del 40%. El sòl forestal consistix en màquia mediterrània i en un arbratge format per peus de pineda d'uns 30 anys d'edat i uns 7 metres d'alçada.  
  
Respecte al SUD 3: segons Cartografia de l'Inventari Forestal, ocupa terrenys agrícoles abandonats fa 60 anys i actualment, amb un pendent aproximat del 40%. El sòl forestal consistix en màquia mediterrània i en un arbratge format per peus de pinus halepiensis d'uns 55 anys d'edat i uns 9 metres d'alçada.  
Respecte al SUD 4: segons Cartografia de l'Inventari Forestal, la seua superfície es troba afectada en un 25% per sòl no forestal i, un 75% per sòl forestal. Ocupa una vessant amb un pendent aproximat del 50%. El sòl forestal consistix en màquia mediterrània i en un arbratge format per peus de pineda d'uns 30-50 anys d'edat i uns 9 metres d'alçada.  
  
Respecte al SUD 5: segons Cartografia de l'Inventari Forestal, la seua superfície es troba per sòl no forestal amb un pendent aproximat del 50%. El sòl forestal consistix en màquia mediterrània i en un arbratge format per peus de pineda d'uns 70 anys d'edat i uns 8,5 metres d'alçada.  
Respecte al SUD 6: Segons Cartografia de l'Inventari forestal, la seua superfície no es troba afectada per sòl forestal, amb un pendent del 4%.  
Respecte al SUI 1: Segons Cartografia de l'Inventari forestal, la seua superfície no es troba afectada per sòl forestal, amb un pendent del 4%.  
Consultada la documentació es comprova que no hi ha cap forest gestionada per la Conselleria de MAUV que vaja a ser afectada pels sectors SUD-1, 2, 3, 4, 5,6 i SUI-1, així com tampoc han sigut afectats per incendis forestals. Se suggerix que les edificacions pròximes a masses forestals disposen d'una franja aproximada de 50 metres d'amplària que separa la zona edificada de la forestal, hauran de romandre lliure de vegetació baixa i arbustiva i en el cas d'acollir un estrat arbori, este ha de ser fortament aclarit i podat fins a 2/3 de l'alçada total de cada peu. En la faixa anteriorment referida se suggerix disposar d'un camí perimetral de 5 metres d'amplària que separe el sòl urbanitzable residencial de les zones forestals, on s'instal·laran els hidrants necessaris. La referida faixa de protecció i el camí perimetral, que han de separar-la zona edificada de la zona forestal, es dissenyarà de manera que no afecte sòl considerat forestal.  
  
Els terrenys dels diferents (SUD) i del (SUI) se situen dins del Parc Natural de la Serra d'Espadà, per la qual cosa s'haurà d'estar en concordança amb el que establix el Decret 218/97».  
3. Informe del cap de la Secció Forestal i de l'enginyer forestal, de 22.02.08, sobre vies pecuàries, que resumidament assenyala el següent:   
«... En el pla OE-2 s'arrepleguen el traçat i l'enumeració de les 19 vies pecuàries del terme. Analitzats els plans OE-1, OE-1B i OE-2 s'observa que s'han esmenat la gran majoria dels errors que es va sol·licitar esmenar el 05.12.07, no obstant això, s'observen les incorreccions següents a esmenar:  
En el pla OP-G i restants, la via pecuària núm. 2 assagador de Montán a Cortes de Arenoso ha de reflectir correctament la seua grafia, ja que en la seua entrada pel nucli urbà de Montanejos (en la part est) ha de tindre continuïtat pel municipi.  
Analitzat el pla OP-G, la fitxa del sector SUD-02 i la grafia de la via pecuària assagador del Coladillo es realitzen les observacions següents:  
-S'aprecia la construcció d'una rotonda que afectant la via pecuària núm. 3 i la carretera CV-195 permetrà l'accés pel sud de la població als sectors SUD 1 i SUD 2. La via pecuària que arriba a la rotonda amb 20 m d'amplària, perd allí la seua continuïtat de traçat, la seua integritat superficial i la seua idoneïtat.  
-La via pecuària afectada pel SNU-PI té una amplària de 20 metres (no 18 com indica el document presentat) i se superposa amb el traçat d'un vial, circumstàncies estes que hauran de corregir-se.  
-El traçat de la via pecuària dins del sector SUD-2 queda interromput al superposar-se un vial, igual que en el SUD-1, per tant, les fitxes dels sectors SUD 1 i SUD hauran d'arreplegar les instruccions que s'han de seguir sobre vies pecuàries afectades pels desenrotllaments urbanístics».   
4. Servici de Conservació de la Biodiversitat, de data 23 d'agost de 2007, en què s'informa que s'hauria d'ampliar en algunes zones la protecció forestal i fer-se un estudi més detallat de les zones pròximes al riu i els seus barrancs per a avaluar la vegetació i poder preservar-la amb més claredat en el PGOU.  
5. Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, de data 03 de novembre del2008, de caràcter favorable, que recorda que els plans urbanístics que permeten dur a terme un desenrotllament detallat dels nous sectors requalificats, hauran d'incloure el seu corresponent estudi acústic que analitzarà en més detall l'impacte acústic que originaran.   
6. Així mateix es presenta com a interessat en l'expedient el senyor Miguel Sandalinas Collado.  
7. Informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, de 15 d'abril de 2008 de caràcter desfavorable a l'estudi d'inundabilitat del PGOU de Montanejos, al no complir-se les previsions contingudes en el PATRICOVA.  
«... Vist l'informe de data 2 de setembre de 2005 emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'estudi d'inundabilitat en l'àmbit del PGOU de Montanejos, en què s'indica:  
- En l'àmbit de la zona d'estudi es troba la zona CI09: riu Millars, classificada de risc 2, 5 i 6, el municipi està afectat pel risc 5 en el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
- Les dades de partida preses per a realitzar l'estudi de la conca del riu Millars no són adequades, especialment l'estimació de cabals punta que estan molt infravalorats al no considerar els abocaments en període d'avingudes en la presa de Arenós i per tant també estan infravalorades les àrees de risc.  
- En conseqüència es recomana que es modifique l'estudi, i es pot sol·licitar informació a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre cabals i inclús topografia.  
- Igualment, cal indicar que en el futur estudi es presenten plans en una escala adequada en què es puguen observar els resultats globals de cada un dels temes que es desenrotlla en la cartografia de l'estudi, ja que es tracta de la concreció del risc d'inundació en la totalitat d'un terme municipal, independentment dels plans de detall inclosos en l'estudi.  
  
Per tot això, es considera necessari que el tècnic redactor de l'estudi d'inundabilitat done resposta a les observacions contingudes en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer».  
Amb data 7 de desembre de 2007, es rep escrit del promotor, a través dels servicis territorials, en resposta al requeriment de documentació efectuat per esta direcció general, en què es consideren resolts alguns punts, i en queden altres sense esmenar ja que no entra a valorar, des del punt de vista ambiental, els efectes que els desenrotllaments urbans proposats produiran sobre el medi ambient, tal com se sol·licitava en el requeriment. Amb data 13 de desembre de 2007, en resposta a una sol·licitud telefònica realitzada per esta direcció general, es rep nova documentació remesa pels servicis territorials, en la qual s'aporten els informes següents, que esmenen algun dels punts del Requeriment de data 8 de maig de 2007:  
-Informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valenciana, de data 10 d'abril de 2007.  
-Informe sobre l'estudi d'inundabilitat en l'àmbit del PGOU de Montanejos del Servici d'Ordenació Territorial, de data 28 de setembre de 2005, en què se sol·licita nou estudi d'inundabilitat.  
  
-Informe sobre l'abastiment d'aigua potable subscrit per l'alcalde en què es garantix l'abastiment per a 8.885 habitants, de data 5 de maig de 2005.  
Amb data 16 de gener de 2008, es rep estudi acústic del PGOU.  
  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, el 17.06.08, realitza novament requeriment de documentació i sol·licita la documentació següent:  
1. Còpia de les observacions i/o dels informes de caràcter ambiental que l'òrgan amb competència substantiva estime pertinents i, en data de hui, no s'hagen traslladat a este servici.  
2. Respecte al consum de recursos hídrics, es presentarà documentació, subscrita per tècnic competent, que arreplegue: l'origen i la qualitat de l'aigua amb la qual s'atén la demanda existent i amb la qual caldrà ajustar-se la nova demanda generada, així com un quadro resum en què s'indique el volum d'aigua necessari, tant per als usos existents com per als previstos.  
3. Informe inicial o definitori, en el sentit que resulte, que serà evacuat per l'organisme de conca competent, relatiu a l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia, la incidència de l'actuació en el règim de corrents i a la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre l'increment de la demanda d'aigua que implique l'actuació objecte d'informe.  
  
4. Informe favorable sobre l'estudi d'inundabilitat en l'àmbit del PGOU de Montanejos del Servici d'Ordenació Territorial.  
5. Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR, que justifique la capacitat de la dita infraestructura per a admetre les aigües residuals generades pel desenrotllament de tots els nous usos proposats en el PGOU.  
  
6. Certificat emés per l'empresa gestora de la instal·lació de eliminació de residus sòlids i inerts que justifique la capacitat d'absorció per part d'esta de l'increment de RSU e RSI que el desenrotllament del PGOU produirà, considerant que el terme municipal de Montanejos pertany Pla Zonal IV dins del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.   
7. Adaptar els plans de classificació i qualificació a les determinacions imposades en els distints informes evacuats per les administracions implicades relatives al PGOU, concretament, ampliant la protecció de sòl forestal i eliminant els sectors SUD-3 i SUD-4. Així mateix, s'hauran d'arreplegar les vies pecuàries amb els seus amples corresponents.  
  
8. Eliminar tant de l'estudi d'impacte ambiental com de la documentació tècnica relativa al PGOU qualsevol referència al Pla Eòlic.  
  
Finalment els Servicis Territorials d'Ordenació del Territori, el 10.11.08, envien nova documentació (datada a l'octubre de 2008) en la qual s'arrepleguen les qüestions següents:  
Afeccions i consideracions legals i mediambientals  
1. Vies pecuàries. En el terme municipal hi ha 19 vies pecuàries que s'han de tractar d'acord amb el que disposa la Llei 3/95 de Vies Pecuàries, seguint les indicacions de l'informe del cap de Secció Forestal de data 22.02.08.   
2. Espais protegits. El terme municipal de Montanejos es troba afectat pel PORN Serra d'Espadà, a més, en el terme es troba l'Hàbitat Prioritari Estepes Salines de Gypsophiletalia i, el LIC Curs Alt del Millars. Respecte al paratge natural protegit que el pla general establix al nord-oest de l'àrea urbana, cal assenyalar que la declaració del dit espai ha d'establir-se d'acord amb el que preceptua la Llei 11/94 de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i que el pla general no és l'instrument adequat per a això. No obstant això, al ser un sòl no urbanitzable protegit, de conformitat amb l'article 13 de la LOTPP podria tindre la consideració de parc públic natural, i caldrà corregir esta circumstància en el document definitiu del pla general. Respecte de la reserva de terreny en la partida del Canturro per a abocador inert, no és compatible amb el PORN per trobar-se en una àrea natural (AN) del PORN mencionat i haver-hi en l'actualitat un abocador inert incontrolat, que haurà de ser clausurat atenent els articles 51 i 56 del PORN. Així mateix, s'haurà de procedir a la restauració del terreny esmentat a l'estat original. Respecte als sectors SUD- 3 i SUD-4 han desaparegut en la nova documentació remesa per l'ajuntament a l'octubre de 2008, complint així l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals Protegits respecte al PORN de la Serra d'Espadà.  
  
  
3. Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana. Gran part dels sectors es troben afectats per terreny forestal, segons l'Inventari Forestal, i han d'ajustar-se al que disposa la Llei 3/93, i corregir-se esta circumstància en la documentació datada a l'octubre de 2008, en la qual se suprimien els sectors residencials SUD 3 i SUD 4 i, es redelimitaven els sectors SUD 1, SUD 2 i SUD 5, d'acord amb l'afecció forestal, segons l'informe emés per la Secció Forestal.  
4. Inundació. En l'àmbit de la zona d'estudi es troba la zona CI09: riu Millars, classificada de risc 2, 5 i 6, el municipi està afectat pel risc 5 en el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). La CHJ va informar sobre la documentació de l'estudi d'inundabilitat presentat, i assenyala que s'hauria de modificar, qüestió esta que l'ajuntament no ha justificat, ni tampoc s'ha justificat l'obtenció de l'informe favorable del Servici d'Ordenació del Territori.  
  
5. Sorolls. Segons l'informe emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, encara que no hi ha objeccions a l'estudi acústic presentat, es recorda que els plans urbanístics que permeten dur a terme un desenrotllament detallat dels nous sectors requalificats, hauran d'incloure el seu corresponent estudi acústic que analitzarà en més detall l'impacte acústic que originaran.   
6. Residus. Respecte a la classificació que el pla general, en el seu pla OE-1.B «Classificació del Sòl i Estructura del Territori», proposa de SNUPID, en concret pel que fa a la qualificació d'ID-OT/Heliport, cal assenyalar que la documentació que l'ajuntament presenta per a segellat per part de la CTU del Pla General haurà de deixar clara la seua ubicació, perquè, la documentació presentada genera dubtes a l'hora de la ubicació, i cal tindre en compte les consideracions següents: si la ubicació coincidix amb la via pecuària núm. 3 assagador del Coladillo no s'ha de considerar mediambientalment acceptable esta ubicació, ja que no s'assegura el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat i la continuïtat del traçat junt amb les de trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris de la via pecuària. Si la ubicació de l'heliport coincidix amb la ubicació d'un abocador clausurat, esta s'haurà de condicionar al fet que en la normativa s'arreplegue que la construcció de la dita infraestructura es condicionaria a l'aprovació prèvia d'un pla especial d'obra pública en què es valoraren les circumstàncies següents: situació de legalitat de l'abocador clausurat, condicions de clausura, compliment de les obligacions derivades del RDL 1481/01, respecte a la persona encarregada de la responsabilitat del manteniment, de la vigilància, anàlisi i control dels lixiviats de l'abocador i, si és el cas, dels gasos generats, així com del règim d'aigües subterrànies als seus voltants, el termini podrà ser inferior a trenta anys. També s'hauria de fer insistència en el fet que el pla especial hauria d'acompanyar-se d'un estudi geotècnic que valorara el risc de construcció d'un heliport sobre un terreny dedicat anteriorment a abocador.  
  
  
7. Disponibilitat de recursos hídrics, residus urbans i aigües residuals.  
Respecte a la disponibilitat de recursos hídrics: en l'expedient es troba Informe sobre l'abastiment d'aigua potable subscrit per l'alcalde en què es garantix l'abastiment per a 8.885 habitants, de data 5 de maig de 2005. Així mateix, es presenta justificació d'haver sol·licitat informe l'organisme de conca competent.  
El pla general justifica la suficiència de recursos hídrics de la manera següent:  
Segons les dades facilitats per l'ajuntament l'aigua de la font dels Banys, que es destina al consum dels habitants del poble, tira un cabal que en mitjana és de 0,8 m³/segon, és a dir de 69.120 m³ /dia. Suposant un sostre poblacional de 6.000 persones i un consum mitjà de 300 litres per persona i dia (\*), la demanda d'aigua per a consum humà seria de 1.800 m³, és a dir, el 2,60% del cabal disponible, la qual cosa deixaria disponible per a altres consums  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans: no es presenta cap informe o certificat sobre la capacitat per a l'arreplega i gestió per a admetre els residus sòlids urbans generats pel pla general, per la qual cosa no queda degudament justificada la capacitat de gestió esmentada. No obstant això, l'EIA assenyala:  
Els residus sòlids són d'origen urbà i són retirats pels servicis municipals de neteja i arreplega, que els traslladen a l'abocador municipal que en l'actualitat és l'abocador mancomunat de Cortes de Arenoso.  
  
No obstant això, es recorda que el Pla General de Montanejos haurà de complir, en relació amb l'arreplega i gestió dels residus sòlids urbans generats per l'actuació proposada, amb el que establix la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en el Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, Reglament d'Ordenació i Gestió Urbanística Valenciana, així com la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.  
Respecte a la gestió de les aigües residuals: no es presenta informe o cap certificat respecte d'això, i esta qüestió ha de quedar solucionada abans de l'aprovació de l'instrument de planejament. El pla general respecte a esta qüestió assenyala:  
En relació amb la suficiència de la capacitat depuradora, i també segons les dades facilitades per l'ajuntament, l'actual EDAR té una capacitat de 5.520 habitants, la qual cosa justifica la determinació (establida pel Pla amb caràcter normatiu) que els nous creixements costegen l'increment d'eixa capacitat depuradora.  
7. Jaciments arqueològics. En la documentació aportada hi ha informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valenciana, de data 10 d'abril de 2007.  
8. Estudi de paisatge. No li és exigible l'estudi de paisatge, al realitzar-se la informació pública abans de la Llei 4/04; no obstant això, atés el que disposa l'article 2.4 de la Llei 2/89, l'estudi i l'avaluació ambiental hauran de contindre, entre altres qüestions, una descripció dels elements mediambientals susceptibles de ser impactats pel projecte proposat, especialment la població, fauna, flora, sòl, aire, factors climàtics, béns materials, i comprendre el patrimoni arquitectònic i arqueològic, el paisatge, així com la interacció entre els factors anteriorment mencionats.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, es formula la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
  
Primer  
S'estima acceptable, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el PGOU del municipi de Montanejos, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
  
1. Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
a) Que es modifique l'estudi d'inundabilitat presentat, donant resposta a les observacions indicades per la CHX en data 02.09.05 i, s'obtinga l'informe favorable respecte a este del Servici d'Ordenació del Territori.   
b) Obtenció de l'informe de l'organisme de conca competent, relatiu a l'afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i de policia, així com a la incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
c) Certificat emés per l'empresa gestora de la instal·lació d'eliminació de residus sòlids i inerts, o de l'ajuntament en el supòsit que este directament gestione el servici, que justifique la capacitat d'absorció per part d'esta de l'increment de RSU e RSI que el desenrotllament del PGOU produirà, considerant que el terme municipal de Montanejos pertany Pla Zonal IV dins del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. També haurà de presentar-se certificat sobre el sanejament i gestió de les aigües residuals.  
2. Condicionants de desenrotllament del projecte:  
a) Abans de l'inici de les obres d'urbanització, haurà d'acreditar-se la justificació de la disponibilitat de recursos hídrics necessaris per a abastir totes les necessitats que es plantegen amb el pla general proposat, complint amb la legislació vigent.  
b) Per al segellat del document definitiu de planejament per part de la CTU, l'Ajuntament haurà de presentar un nou document que arreplegue:  
-D'acord amb l'informe emés per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, s'haurà d'incloure en la normativa del pla general el condicionant següent: «els plans urbanístics que permeten dur a terme un desenrotllament detallat dels nous sectors requalificats, hauran d'incloure el seu corresponent estudi acústic que analitzarà en més detall l'impacte acústic que originaran».   
-El document definitiu haurà de corregir la denominació del paratge natural protegit que el pla general establix al nord-oest de l'àrea urbana, tenint la consideració de sòl no urbanitzable protegit parc públic natural, de conformitat amb el que establix l'article 13 de la LOTPP.  
  
-S'haurà d'incloure en la normativa del pla respecte al sòl no urbanitzable en general i, en especial del SNUC, una zonificació d'este. Pel que fa al SNUC-P (sòl no urbanitzable comú possible productiu, industrial i terciari), que ve grafiat expressament en els plans encara que no es troba arreplegat en les normes urbanístiques, haurà d'establir-se expressament en la normativa que no es permetran en els terrenys qualificats com a SNUC-P confrontants amb sòl urbà o urbanitzable residencial, activitats que resulten incompatibles amb l'ús residencial. Així mateix, haurà d'arreplegar-se expressament en la normativa del pla que les actuacions compreses en el sòl qualificat com SNUC-P s'adequaran a les normes generals d'integració paisatgística en la planificació territorial i urbanística i a les normes d'aplicació directa en medi rural, establides en la LOTPP, així com a les normes d'aplicació directa i d'integració del paisatge del medi, regulades en el títol II de la LOTPP.  
  
-Que el traçat, la continuïtat i el tractament de les dènou vies pecuàries del terme municipal s'adeqüe al que establix la Llei 3/95 i la Instrucció sobre vies pecuàries afectades per desenrotllaments urbanístics dictada en data 07 de març de 2007.  
c) Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
d) Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es portaran cap les labors de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat  
e) El sistema de reg haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, i s'optarà preferiblement per les espècies autòctones i/o els cultius ja existents.  
f) En el supòsit que s'afecten servicis i infraestructures de reg s'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració de estes instal·lacions haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
g) La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa la seua elevada qualitat agrària, i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
h) Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol altre tipus de residu.  
i) L'ajuntament vetlarà perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i per tant aboquen a llit públic- compten amb un sistema de tractament d'aigües residuals individuals apropiades i la preceptiva autorització per a l'abocament de aigües residuals i pluvials que, si és el cas, atorga l'organisme de conca corresponent.  
j) Els abocaments generats pels desenrotllaments urbanístics hauran de complir els límits establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.   
k) Queden prohibits els abocaments als barrancs sense depuració prèvia.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents, assenyalant que com a interessat en l'expedient figura, expressament, Miguel Sandalinas Collado amb domicili en l'avinguda Ramón y Cajal, núm. 66, baix, de Catarroja (CP 46740).  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 12 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 218/08-AIA.  
Promotor: Fabricación Española Sanitaria, SA. (Fabresa).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de revestiment ceràmic per bicocció.  
Localització: parcel·la 227, del polígon 23 del Municipi de Llucena (Castelló).   
Ref. òrgan substantiu: 053/07 IPPC SClCo/PBM.  
Descripció del projecte  
1. Característiques   
Les instal·lacions de Fabricación Española Sanitaria, SA, funcionen des de l'any 1960 i se situen en la parcel·la 227 del polígon 23, en el municipi de Llucena (Castelló). La superfície del solar és de 64.133 m² i la superfície construïda de 18.797 m².  
Des de l'última ampliació inscrita en el Registre Industrial, la societat promotora ha realitzat modificacions i substitucions d'equips. Per eixa raó ha decidit sol·licitar l'autorització ambiental integrada.  
  
La capacitat de producció de revestiment ceràmic supera les 75 tones diàries, per la qual cosa està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra «l» del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per idèntica raó, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, segons el grup 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.  
  
Segons el certificat emés per l'Ajuntament de Llucena, la parcel·la 227 del polígon 23 està qualificada urbanísticament com a sòl urbà d'ús industrial i complix les condicions estipulades en les normes subsidiàries del planejament municipal en vigor.  
Les matèries primeres que intervenen en el procés són: aigua, argiles, pigments, esmalts, composicions vitrificables, engalbes, additius ceràmics, palets de fusta, envasos de cartó i fundes de plàstic.  
L'abastiment d'aigua per a ús industrial, domèstic i de consum humà procedix de la xarxa pública municipal.  
Els consums anuals d'energia són els següents: 5.920.740 kwh d'energia elèctrica, 40.462.148 kwh de gas natural i 56.734 litres de gasoil.  
Les aigües residuals industrials procedixen de les operacions de neteja de la secció de preparació d'esmalts, de les línies d'esmaltat i de la neteja general de les naus i laboratoris; es decanten per a la seua reutilització. Les aigües residuals industrials que no es reutilitzen, junt amb els llots, s'entreguen a un gestor autoritzat i ascendixen a la quantitat de 760,57 m³ anuals.  
La societat disposa d'autorització de l'Ajuntament de Llucena per a abocar les aigües residuals domèstiques, que procedixen dels vestuaris i lavabos, a la xarxa de clavegueram municipal.  
Segons mostra el pla núm. 7 del projecte bàsic, la xarxa d'aigües pluvials disposa de col·lectors, cunetes, engolidors i pendents adequats per a arreplegar les precipitacions que es produïxen sobre l'esplanada exterior, el vial i les cobertes de les naus. L'escolament es concentra en quatre punts de la perifèria i desaigua a continuació al llit pròxim. Un dels punts de concentració és una bassa.   
Procés de fabricació   
El procés industrial s'inicia amb la recepció de l'argila seca procedent de quatre pedreres. L'argila s'emmagatzema en les arreplegues, disposada en 4 piles, una per cada procedència, perquè les seues propietats són distintes.   
Es realitza una mescla d'argiles per capes, els fragments de grandària bloc es reduïxen de grandària i assequen al sol, posteriorment la mescla s'emmagatzema en una tremuja tancada. L'argila es trau de la tremuja, es mol en un molí i emmagatzema en una altra tremuja, des d'ací es conduïx cap a una garbella i el material passant s'emmagatzema en les tremuges que alimenten les premses.  
Les premses formen peces d'argila per compactació sobre un motle, que es van emmagatzemant en vagonetes de càrrega, les quals s'envien a l'assecador i a l'eixir d'este es descarreguen i col·loquen en la màquina d'entrada al forn de primera cocció.  
El forn de primera cocció és monoestrat i de corrons, les peces ixen cuites sense esmaltar i es denominen bescuits, s'esmalten posteriorment i després es carreguen en prestatgeries de rodets; tornen a passar per l'assecador i entren en el forn monoestrat de segona cocció, del qual ixen els taulells acabats.  
Els taulells passen el control de qualitat, es rebutgen els defectuosos, s'envasen i es paletitzen. Els palets s'acumulen en el magatzem de productes acabats.  
La capacitat anual de producció és de 2.520.000 m² i la producció anual és de 1.400.000 m².  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa i de partícules procedixen de la combustió del gas natural en els forns i assecadors, també s'originen emissions difuses en la zona de recepció de les argiles, premses i en les línies d'esmaltat.  
Els residus assimilats a urbans procedixen del menjador, les oficines i vestuaris. Estan constituïts per fem i restes de menjar. Són arreplegats pel servici municipal.  
Els residus perillosos que genera l'activitat són: oli usat, aerosols buits, envasos de plàstic contaminats, envasos de paper contaminats, envasos metàl·lics contaminats, draps contaminats, sòlids contaminats, filtres d'oli usats, dissolvents no halogenats, tubs fluorescents, piles alcalines, filtres de mànegues que aspiren les línies d'esmaltat, guants i màscares contaminats, envasos de residus perillosos, teles de serigrafia, restes d'esmalts, greixos, cotons impregnats i bateries usades de plom.  
  
Els residus no perillosos són: ferro i acer (ferralla), pols dels filtres de mànegues, plàstic, cartó, suspensions aquoses i testets cuits sense esmaltar, envasos de paper i plàstic no contaminats, elements refractaris, corrons ceràmics i revestiments ceràmics dels forns i testets cuits esmaltats. En total es generen unes 4.407 tones anuals.  
  
La quantitat total anual de residus perillosos que genera l'activitat és de 7,75 tones, no supera les 10 tones. Fabricación Española Sanitaria, SA, està inscrita en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos amb el número 12-12351.  
2. Alternatives mediambientals   
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a este aspecte.  
Tramitació administrativa   
1. Tramitació  
En data 5 d'octubre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic (toms I i II), i el document de síntesi; sol·licita que se li informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat en data 18 d'octubre de 2007.  
El 25 de juny de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte.  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5706, del 19 de febrer de 2008; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Se li han requerit al promotor tots aquells aspectes previstos en l'informe d'idoneïtat.  
Informes sectorials   
S'ha sol·licitat un informe a la Secció Forestal de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge a Castelló, respecte de la via pecuària núm. 38, denominada Pas de la Teuleria al Riu Llucena.   
  
Es transcriu a continuació el contingut de l'informe:  
«D'acord amb la classificació de les vies pecuàries existents del municipi de Llucena, aprovada per Orde de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 12 de maig de 1988, publicada en el DOCV de data 3 de juny de 1988, figura l'esmentada via pecuària Pas de la Teuleria al Riu Llucena, amb un ample legal i uniforme de 22,5 metres.  
En l'acta de classificació de la via pecuària esmentada es descriu el seu traçat en el tram mencionat de la forma següent: naix del Pas del Collet Ferris al pont les Foies (v.p. núm. 37) junt amb l'atrevit de FABRESA, pren l'ascens pel llit del barranc del Vale, se n'ix girant a la dreta i passa pels depòsits d'aigua que engloba.  
Atés que no hi ha constància de delimitació ferma de la via pecuària en el tram interessat, es pot interpretar que el traçat que figura en la cartografia no és el correcte, que està desviat al sud, almenys 30 a 40 metres, paral·lel al barranc, que és per on figura que discorre la via pecuària.  
No hi ha constància en la documentació existent en esta Secció Forestal de cap expedient d'ocupació de la via pecuària en el tram mencionat per part de l'empresa Fabricación Española Sanitaria, SA».  
Afeccions legals mediambientals   
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, així com l'informe remés per la Secció Forestal d'esta conselleria, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals   
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de revestiment ceràmic és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
Les aigües residuals industrials que es generen en la secció de preparació d'esmalts s'emmagatzemen en una bassa (identificada com la bassa núm. 1 en el pla 6 del Projecte Bàsic) l'estanquitat de la qual no ha sigut acreditada.  
Els guanyats en trànsit per la via pecuària Pas de la Teuleria al riu Llucena es poden veure afectats per l'entrada i eixida de vehicles de les instal·lacions.   
La circulació de camions amb origen i destí a la fàbrica augmenta la densitat de circulació de la xarxa local.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental, encara que no s'ha mencionat la possibilitat que la bassa que emmagatzema les aigües residuals industrials de la preparació d'esmalts poguera contaminar els aqüífers si l'aigua residual que conté arribara a percolar.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Les aigües residuals industrials decantades es reutilitzen per a humectar l'argila i per a netejar les línies d'esmaltat.  
Els testets defectuosos crus i la pols d'argila depositat en els filtres de mànegues es reutilitzen com a matèria primera en el procés.   
Als bescuits defectuosos se'ls decapa l'esmalt i es reutilitzen si estan en bones condicions, en cas contrari s'entreguen a un gestor autoritzat, que els deposita en un abocador de residus inerts autoritzat.  
  
Les restes de taulells esmaltats defectuosos s'entreguen a un gestor autoritzat per a destinar-los a un abocador de residus inerts.  
El promotor està adherit a Ecoembres amb el número de contracte 13352.  
Els residus perillosos s'emmagatzemen temporalment pròxims als llocs on es generen, es troben sempre davall coberta i sobre solera impermeable, fins que són traslladats a un xicotet ecoparc (situat a l'interior d'una nau nova), on s'agrupen abans d'entregar-los als gestors autoritzats.   
Les basses de decantació números 2, 3 i 4 que figuren en el pla núm. 6 del projecte bàsic posseïxen un certificat d'estanquitat emés per tècnic competent. La bassa que arreplega les aigües residuals industrials de la secció de preparació d'esmalts no posseïx les característiques constructives que li conferixen estanquitat.  
Els càlculs de les ximeneres realitzats pel tècnic redactor segons el procediment explicat en l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, revelen que tots els focus emissors existents dispersen correctament els productes contaminants emesos.  
  
Les emissions difuses de partícules que ocorren en l'interior de les instal·lacions, es capten i depuren per mitjà de dos filtres de mànegues i un filtre de cartutxos.  
L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per Auditores de Energía y Medio Ambiente, SA, entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, data del 4 d'abril de 2005 i certifica que dos filtres de mànegues, els assecadors i els focus dels quatre forns complixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, prenent com a referència els límits fixats en l'apartat 27 de l'annex IV, del Decret 833/ 1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric. El filtre de mànegues marca MOVIGI, situat en la zona de premses, superava els límits de emissió de partícules, per la qual cosa ha sigut substituït per un filtre de cartutxos i ha passat una auditoria addicional en data 19 d'agost de 2005 i s'ha comprovat que ja no supera els límits d'emissió.  
El promotor no ha aportat còpia del Llibre oficial de Registre per a Activitats Potencialment Contaminants, segons establix l'article 33 i el model de l'annex lV, de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
Les arreplegues d'argiles se situen sobre una esplanada situada al sud de les instal·lacions al costat de la carretera CV-193 (de Llucena a Argelita). En eixe lloc, l'argila es reduïx de grandària per mitjà d'un corró mòbil i a més seca a la intempèrie.   
Les arreplegues s'eleven més de 15 metres per damunt de les cobertes de la fàbrica, per la qual cosa originen un impacte visual i paisatgístic. No hi ha una pantalla tallavent, les arreplegues emeten partícules d'argila a l'atmosfera que es dispersen per la carretera, els cultius i les construccions pròximes.   
Quan comença a ploure, l'argila sedimentada sobre el ferm de les dos corbes de la carretera es transforma en fang, este fenomen perjudica la seguretat viària.   
El talús de l'esplanada té escassa vegetació, en especial al llarg del límit amb la carretera, i té fort pendent; en alguns llocs s'han abocat restes de ceràmica.   
En la visita realitzada a les instal·lacions s'han vist restes de caixes de cartó i ceràmica sobre el talús que dóna al barranc.  
El titular no ha remés una auditoria sobre els nivells acústics de recepció externs, realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental.   
La via pecuària Pas de la Teuleria al Riu Llucena no discorre per l'esplanada de les instal·lacions, com mostra el visor cartogràfic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, sinó que creua l'entrador. D'acord amb l'informe de la Secció Forestal de la Conselleria a Castelló, l'entrador de Fabricación Española Sanitaria, SA, pot afectar ocasionalment el pas del bestiar.  
Consideracions jurídiques  
1 El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra «l», del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3.1, del mencionat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte Bàsic de la societat Fabricación Española Sanitaria, SA, (FABRESA) per a fabricar revestiment ceràmic per bicocció, a fi d'obtindre l'autorització ambiental integrada corresponent; sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, sempre que el projecte es desenrotlle segons la documentació presentada i les prescripcions que s'assenyalen a continuació:  
1. El promotor ha d'aportar una còpia del Llibre oficial de Registre per a Activitats Potencialment Contaminants, segons establix l'article 33 i el model de l'annex lV, de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial.  
2. Per a complir el que estipulen els articles 12.1, 36.1, 37.1 i 37.3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica i una vegada concedida l'autorització ambiental integrada, FABRESA mesurarà els nivells acústics de recepció externs en el menor termini possible, la data límit del qual determinarà l'òrgan substantiu. Sense perjuí que l'organisme esmentat ordene una freqüència major, el promotor mesurarà els nivells acústics almenys cada 5 anys, els quals no superaran els 35 dB(A) en tot moment, segons indica la prescripció imposada per l'Ajuntament de Llucena en la llicència d'activitat.   
  
El promotor registrarà els mesuraments en el llibre oficial i remetrà l'autoritat administrativa substantiva còpia dels dites mesuraments; si se sobrepassen els llindars esmentats, aleshores adjuntarà les mesures pal·liatives corresponents.  
3. El promotor aportarà un certificat, expedit per tècnic competent, que acredite l'estanquitat de la bassa de la secció de preparació d'esmalts.  
4. FABRESA netejarà periòdicament els cartons i les restes de ceràmica que pogueren trobar-se accidentalment sobre els talussos que voregen les instal·lacions, i els enviarà a un abocador per mitjà d'un gestor de residus autoritzat.   
5. Amb la finalitat de garantir l'estabilitat del terreny, evitar fenòmens d'erosió, instal·lar una pantalla vegetal i possibilitar la revegetació, el talús de l'esplanada on s'assequen les argiles es remodelarà.  
  
El remodelat consistirà en la formació de bancs de 3 metres d'alçada, entre els quals es crearan bermes de 3 metres d'amplària mínima. Les cunetes de les bermes aniran situades al peu del banc superior. Les bermes tindran un pendent d'uns 3r dirigida cap a la cuneta.  
Es construiran baixants recobertes d'escullera per a drenar les cunetes, aquelles baixants pròximes a la carretera desaiguaran en la cuneta d'esta.   
El talús de cada un dels bancs finals tindrà un pendent màxima de 45º.  
En les bermes i els talussos se sembraran i plantaran espècies herbàcies i arbustives semblants a les de l'entorn. En les bermes també es plantaran espècies arbòries perennifòlies de bon port, els arbres es disposaran amb un patró aleatori.   
Per tot el perímetre de la coronació de l'esplanada es plantaran dos files d'arbres perennifolis de bon port, disposats a portell i amb un marc de plantació estret, de manera que formen una barrera eficaç com a tallavent.  
6. Ja que el traçat de la via pecuària Pas de la Teuleria al Riu Llucena creua l'entrador de la fàbrica, el promotor ha de complir el que estipula respecte d'això per la Llei 3/95, de 23 de març, de Vies Pecuàries.   
  
7. FABRESA mantindrà permanentment neta d'argiles la zona d'entrada les arreplegues des de la carretera CV-193 (carretera de Llucena a Argelita), per a evitar riscos en la seguretat viària.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 13 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 22 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6827, del 26-07-2012 (2012/7130)

RESOLUCIÓN de 22 de junio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Montanejos y Lucena del Cid. Expedientes número 342/06 AIA y 218/2008 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6827

Fecha DOGV
:   26-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/7130

CVE


Fecha del documento
:   22-06-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Montanejos](javascript:void(0))
    * [Lucena del Cid](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de junio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Montanejos y Lucena del Cid. Expedientes número 342/06 AIA y 218/2008 AIA. [2012/7130]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 342/06 AIA y 218/2008 AIA.  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 342/06-AIA.  
Título: PGOU del Municipio de Montanejos.  
Promotor: Ayuntamiento de Montanejos.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Ordenación del Territorio-Castellón.  
Localización: término municipal de Montanejos.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El Ayuntamiento de Montanejos redacta este nuevo plan general con el que pretende adaptar el planeamiento municipal a la actual legislación urbanística y sectorial de aplicación.  
Con ello, se pretende cumplir con los siguientes objetivos:  
- Adecuación a la cartografía temática de Generalitat Valenciana y a la legislación vigente.  
- Adaptación al PORN y al PRUG de la Sierra de Espadán, PATRICOVA, PECV y, el Plan Zonal de Residuos.  
- Necesidad de adecuar el planeamiento a las características del municipio y municipios colindantes.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
En la documentación presentada primeramente (que fue aprobada provisionalmente por acuerdo plenario de 11.02.2005), se han ordenado pormenorizadamente, además del suelo urbano (con tres unidades de ejecución en el núcleo de Montanejos y tres en el núcleo histórico tradicional de La Alquería), tres sectores de suelo residencial y dos de uso industrial, quedando sin ordenar pormenorizadamente otros tres sectores residenciales. Los crecimientos residencial e industrial se han planteado de manera que no se amplía el tramo de travesía, en el caso de la carretera CV-195, ya que los sectores que discurren paralelos a esta vía disponen de soluciones para el tránsito rodado completamente independiente y los márgenes de la carretera mantendrán siempre su condición de espacio no edificable.  
Además, el PGOU delimita como núcleo histórico tradicional al núcleo de La Alquería, proponiendo un tratamiento de suelo urbano.  
En cuanto al suelo no urbanizable, éste se clasifica en común y en protegido, estableciéndose las siguientes protecciones: forestal, agrícola, de infraestructuras, vías pecuarias y dominio hidráulico.  
Posteriormente, se remite proyecto (fechado en octubre de 2008) que tiene en cuenta, a grandes rasgos, las consideraciones realizadas desde la Dirección General de Gestión del Medio Natural que consistían, principalmente, en la adaptación de los planos de clasificación y calificación a las determinaciones impuestas en los distintos informes evacuados por las administraciones implicadas relativas al PGOU, concretamente, ampliando la protección de suelo forestal y eliminando los sectores SUR-3 y SUR-4. También se indicaba que se debían recoger las vías pecuarias con sus anchos correspondientes y, eliminar tanto del estudio de impacto ambiental como de la documentación técnica relativa al PGOU, cualquier referencia al plan eólico.  
Tramitación administrativa  
El proyecto se sometió a información pública mediante anuncio en el DOGV de 28 de mayo de 2004, siendo aprobado provisionalmente por acuerdo plenario el 11 de febrero de 2005.  
El procedimiento de evaluación de impacto ambiental fue iniciado en 29 de septiembre de 2006 a solicitud del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, con la siguiente documentación:  
- Certificación original del Sr. secretario de la Corporación municipal, relativa al trámite de información al público.  
- Resultado de las alegaciones de carácter medioambiental.  
- Copia de dichas alegaciones.  
- Copia del informe evacuado por los técnicos redactores del plan en relación con las mismas.  
- Copia de la Solicitud de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Copia de la solicitud de informe a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
- Copia completa del proyecto del plan general que incluye el estudio de impacto ambiental.  
- Copia de toda la información señalada con anterioridad en formato digital.  
Con fecha 8 de mayo de 2007, se remitió el requerimiento de documentación y, se realizaron, además, consultas a las siguientes administraciones:  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
- Área de Conservación de Espacios Naturales.  
De las consultas realizadas se han recibido las siguientes:  
1. Área de Conservación de Espacios Naturales, de fecha 30 de mayo de 2007, en el que se concluye, entre otros, que:  
- «... El Sector SUR-3, corresponde con a un Área Natural, y según el artículo 67.1 la recalificación del sector como urbanizable residencial corresponde a uno de los usos prohibidos dentro de las Áreas Naturales. Por tanto, no es compatible con el PORN, la nueva calificación de suelo urbanizable residencial de este sector.  
- El Sector SUR-4, corresponde con el Hábitat Prioritario Estepas salinas de Gypsophiletalia, que se encuentra protegido por la Directiva Hábitats. Además esta área se encuentra dentro del LIC Curso Alto del Río Mijares, por lo tanto no es factible la calificación de esta zona como suelo urbanizable residencial».  
Posteriormente, el 29.04.2008, se emite un segundo informe en el que concluyen lo siguiente:  
«... En el nuevo Plan de Ordenación Urbana de Montanejos, son compatibles con el PORN del parque de la Sierra de Espadán los sectores SUR 1, 2 y 5.  
El sector SUR-3, corresponde a un área natural y, según el artículo 67.1, la recalificación del sector como urbanizable residencial corresponde a uno de los usos prohibidos dentro de las áreas naturales. Por lo tanto, no es compatible con el PORN la nueva calificación de suelo urbanizable residencial en este sector.  
El sector SUR-4, corresponde al Hábitat Prioritario Estepas Yesosas de Gypsophiletalia, que se encuentra protegido en la Directiva Hábitats. Además esta área se encuentra dentro del LIC Curso Alto del Río Mijares, por lo tanto, no es factible la calificación de esta zona como suelo urbanizable residencial.  
Respecto a la zona de la Fuente de los Baños, se pudo comprobar que en ella se encuentran antiguos campos abandonados y con una notable antropización, en consecuencia no se encuentra objeción a que sea clasificado en el plan general como suelo no urbanizable dotacional.  
En cuanto al establecimiento de una reserva de suelo en la partida de El Canturro para vertedero de inertes se informa que dicha partida se encuentra incluida en el ámbito del PORN del parque natural de la Sierra de Espadán, en concreto en la zona de amortiguación de impactos (ZAI) dentro de las áreas naturales (AN). En el nuevo planeamiento esta zona se pretende calificar como suelo no urbanizable protegido de infraestructuras (SNUPI). El artículo 48 señala que el suelo no urbanizable incluido en las categorías de áreas naturales (AN) y predominio forestal (PF) tendrá la calificación, a efectos urbanísticos, como SNU de protección especial. Asimismo, el artículo 51 hace referencia a los requisitos de las infraestructuras, siendo los siguientes: La realización de actuaciones infraestructurales autorizadas por este plan de ordenación, deberá contemplar, además de las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, los siguientes requisitos:   
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.  
b) Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal.  
El artículo 56 establece que: los vertederos incontrolados de cualquier tipo existentes en el ámbito de aplicación de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, deberán ser clausurados y restaurados los terrenos a su estado original en un plazo máximo de dos años desde la aprobación de este plan.  
El artículo 66, en su apartado 23, establece que estarán permitidos vertederos de residuos sólidos e instalaciones anejas, siempre que se justifique lo ineludible de su ubicación y se encuentre a distancia inferior a 500 metros de una carretera, debiendo contar en cualquier caso con evaluación de impacto ambiental.  
Después de realizar una visita a la zona del Canturro se observó la existencia de un vertedero de residuos urbanos incontrolado en uno de los laterales de la pista forestal que atraviesa esta partida. Estos vertidos están siendo depositados directamente sobre la vegetación existente, causando graves daños ecológicos y paisajísticos. A su vez, hay que destacar la presencia en esta partida del hábitat prioritario Estepas Yesosas Gypsophiletalia 1520 (Código Natura 2000 que se encuentra protegido por la Directiva de Hábitats y que está siendo afectado por este vertido de inertes.  
Respecto de la reserva de terreno en la partida del Canturro para vertedero de inertes, no es compatible con el PORN por encontrarse en un área natural (AN) del citado PORN y existir en la actualidad un vertedero de inertes incontrolado, que deberá ser clausurado atendiendo a los artículos 51 y 56 del PORN. Asimismo, se deberá proceder a la restauración del citado terreno al estado original. Igualmente este vertedero no se encuentra dentro de los usos permitidos por incumplimiento del artículo 66 del PORN, ya que no se encuentra a una distancia inferior de 500 metros de una carretera y su ubicación no se halla justificada, sobretodo, teniendo en cuenta el entorno natural bien conservado en el que se ubica.  
2. Servicio Territorial de Medio Ambiente, de fecha 12 de junio de 2007 del que se extrae lo siguiente:  
- «... La delimitación de suelo calificado como no urbanizable de protección forestal debe modificarse para incluir los terrenos ocupados por terrenos forestales, teniendo en cuenta la definición del artículo segundo de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana  
- Deben protegerse aquellas zonas que presentan hábitats prioritarios.  
- Deberán tenerse en cuenta la cartografía de terrenos incendiados, para identificar los terrenos afectados por los incendios de los años 1993 y 1994, para aplicarles las limitaciones urbanísticas establecidas en el artículo 59 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
- Respecto a las vías pecuarias se deberá grafiar adecuadamente y recoger sus anchuras legales».   
Posteriormente, el 20.05.08, por el jefe de la Sección Forestal y el ingeniero de montes se emite nuevo informe, exponiendo las siguientes consideraciones medioambientales:  
«... Respecto al SUR 1: según Cartografía del Inventario Forestal, su superficie se encuentra afectada en un 80% por suelo no forestal y, un 20% por suelo forestal. Ocupa una ladera con una pendiente aproximada del 45% presentando cierto riesgo de deslizamiento. El suelo forestal consiste en maquia mediterránea y en un arbolado formado por pies de pinar de unos 25 años de edad y unos 7 metros de altura.  
Respecto al SUR 2: según Cartografía del Inventario Forestal, su superficie se encuentra afectada en un 50% por suelo no forestal y, un 50% por suelo forestal. Ocupa una ladera con una pendiente aproximada del 40%. El suelo forestal consiste en maquia mediterránea y en un arbolado formado por pies de pinar de unos 30 años de edad y unos 7 metros de altura.  
Respecto al SUR 3: según Cartografía del Inventario Forestal, ocupa terrenos agrícolas abandonados hace 60 años y actualmente, con una pendiente aproximada del 40%. El suelo forestal consiste en maquia mediterránea y en un arbolado formado por pies de pinus halepiensis de unos 55 años de edad y unos 9 metros de altura.  
Respecto al SUR 4: según Cartografía del Inventario Forestal, su superficie se encuentra afectada en un 25% por suelo no forestal y, un 75% por suelo forestal. Ocupa una ladera con una pendiente aproximada del 50%. El suelo forestal consiste en maquia mediterránea y en un arbolado formado por pies de pinar de unos 30-50 años de edad y unos 9 metros de altura.  
Respecto al SUR 5: según Cartografía del Inventario Forestal, su superficie se encuentra por suelo no forestal con una pendiente aproximada del 50%. El suelo forestal consiste en maquia mediterránea y en un arbolado formado por pies de pinar de unos 70 años de edad y unos 8,5 metros de altura.  
Respecto al SUR 6: Según Cartografía del Inventario forestal, su superficie no se encuentra afectada por suelo forestal, con una pendiente del 4%.  
Respecto al SUI 1: Según Cartografía del Inventario forestal, su superficie no se encuentra afectada por suelo forestal, con una pendiente del 4%.  
Consultada la documentación se comprueba que no existe ningún monte gestionado por la Conselleria de MAUV que vaya a ser afectado por los sectores SUR-1, 2, 3, 4, 5,6 y SUI-1, así como tampoco han sido afectados por incendios forestales. Se sugiere que las edificaciones próximas a masas forestales dispongan de una franja aproximada de 50 metros de anchura que separa la zona edificada de la forestal, debiendo permanecer libre de vegetación baja y arbustiva y en el caso de acoger un estrato arbóreo, éste debe ser fuertemente aclarado y podado hasta 2/3 de la altura total de cada pie. En la faja anteriormente referida se sugiere disponer de un camino perimetral de 5 metros de anchura que separe el suelo urbanizable residencial de las zonas forestales, donde se instalarán los hidrantes necesarios. La referida faja de protección y el camino perimetral, que han de separarla zona edificada de la zona forestal, se diseñará de forma que no afecte a suelo considerado como forestal.  
Los terrenos de los diferentes (SUR) y del (SUI) se sitúan dentro del parque natural de la Sierra de Espadán, por lo que se deberá estar en concordancia con lo establecido en el Decreto 218/97».  
3. Informe del jefe de la Sección Forestal y del ingeniero de montes, de 22.02.2008, sobre vías pecuarias, que resumidamente señala lo siguiente:   
«... En el plano OE-2 se recogen el trazado y enumeración de las 19 vías pecuarias del término. Analizados los planos OE-1, OE-1B y OE-2 se observa que se han subsanado la gran mayoría de los errores que se solicitó subsanar el 05.12.07, no obstante, se observan las siguientes incorrecciones a subsanar:  
En el plano OP-G y restantes, la vía pecuaria núm. 2 Vereda de Montan a Cortes de Arenoso debe reflejar correctamente su grafía, ya que en su entrada por el casco urbano de Montanejos (en su parte este) debe poseer continuidad por el mismo.  
Analizado el plano OP-G, la ficha del sector SUR-02 y la grafía de la vía pecuaria Vereda del Coladillo se realizan las siguientes observaciones:  
- Se aprecia la construcción de una rotonda que afectando a la vía pecuaria núm. 3 y a la carretera CV-195 va a permitir el acceso por el sur de la población a los sectores SUR 1 y SUR 2. La vía pecuaria que llega a la rotonda con 20 m de anchura, pierde allí su continuidad de trazado, su integridad superficial y la idoneidad del mismo.  
- La vía pecuaria afectada por el SNU-PI tiene una anchura de 20 metros (no 18 como indica el documento presentado) y se superpone con el trazado de un vial, circunstancias éstas que deberán corregirse.  
- El trazado de la vía pecuaria dentro del sector SUR-2 queda interrumpido al superponerse u vial, al igual que en el SUR-1, por lo tanto, las fichas de los sectores SUR 1 y SUR deberán contemplar las instrucciones a seguir sobre vías pecuarias afectadas por los desarrollos urbanísticos».   
4. Servicio de Conservación de la Biodiversidad, de fecha 23 de agosto de 2007, en el que se informa que debería ampliarse en algunas zonas la protección forestal y hacerse un estudio más detallado de las zonas próximas al río y sus barrancos para evaluar la vegetación y poder preservarla con más claridad en el PGOU.  
5. Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de fecha 03 de noviembre del2008, de carácter favorable, recordando que los planes urbanísticos que permitan llevar a cabo un desarrollo pormenorizado de los nuevos sectores recalificados, deberán incluir su correspondiente estudio acústico que analizará en más detalle el impacto acústico que originarán.   
6. Asimismo se presenta como interesado en el expediente Don Miguel Sandalinas Collado.  
7. Informe del Área de Planificación del Territorio y el Litoral, de 15 de abril de 2008 de carácter desfavorable al estudio de inundabilidad del PGOU de Montanejos, al no cumplirse las previsiones contenidas en el PATRICOVA.  
«... Visto el informe de fecha 2 de septiembre de 2005 emitido por la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre el estudio de inundabilidad en el ámbito del PGOU de Montanejos, en el que se indica lo siguiente:  
- En el ámbito de la zona de estudio se encuentra la zona CI09: Río Mijares, clasificada de riesgo 2, 5 y 6, estando afectado el municipio por el riesgo 5 en el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- Los datos de partida tomados para realizar el estudio de la cuenca del río Mijares no son adecuados, especialmente la estimación de caudales punta que están muy infravalorados al no considerar los vertidos en periodo de avenidas en la presa de Arenos y por tanto también están infravaloradas las áreas de riesgo.  
- En consecuencia se recomienda que se modifique el estudio, pudiendo solicitar información a la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre caudales e incluso topografía.  
- Igualmente indicar que en el futuro estudio se presente planos en una escala adecuada en la que se pueda observar los resultados globales de cada uno de los temas que se desarrolla en la cartografía del estudio, ya que se trata de la concreción del riesgo de inundación en la totalidad de un término municipal, independientemente de los planos de detalle incluidos en el estudio.  
Por todo ello, se considera necesario que el técnico redactor del estudio de inundabilidad de respuesta a las observaciones contenidas en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar».  
Con fecha 7 de diciembre de 2007, se recibe escrito del promotor, a través de los servicios territoriales, en respuesta al requerimiento de documentación efectuado por esta dirección general, en la que se consideran solventados algunos puntos, quedando otros si subsanar puesto que no entra a valorar, desde el punto de vista ambiental, los efectos que los desarrollos urbanos propuestos producirán sobre el medio ambiente, tal y como se solicitaba en el requerimiento. Con fecha 13 de diciembre de 2007, en respuesta a una solicitud telefónica realizada por esta Dirección General, se recibe nueva documentación remitida por los servicios territoriales, en la que se aportan los siguientes informes, subsanando alguno de los puntos del Requerimiento de fecha 8 de mayo de 2007:  
- Informe favorable de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciana, de fecha 10 de abril de 2007.  
- Informe sobre el estudio de inundabilidad en el ámbito del PGOU de Montanejos del Servicio de Ordenación Territorial, de fecha 28 de septiembre de 2005, en el que se solicita nuevo estudio de inundabilidad.  
- Informe sobre el abastecimiento de agua potable suscrito por el alcalde en el que se garantiza el abastecimiento de la misma para 8.885 habitantes, de fecha 5 de mayo de 2005.  
Con fecha 16 de enero de 2008, se recibe estudio acústico del PGOU.  
Por parte de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, el 17.06.2008, se realiza nuevamente requerimiento de documentación, solicitando la siguiente documentación:  
1. Copia de las observaciones y/o de los informes de carácter ambiental que el órgano con competencia sustantiva estime pertinentes y, a fecha de hoy, no se hayan dado traslado a este Servicio.  
2. Respecto al consumo de recursos hídricos, se presentará documentación, suscrita por técnico competente, que recoja: origen y la calidad del agua con la que se atiende la demanda existente y con la que se atenderá la nueva demanda generada, así como un cuadro resumen en el que se indique el volumen de agua necesario, tanto para los usos existentes como para los previstos.  
3. Informe inicial o definitorio, en el sentido que resulte, que será evacuado por el organismo de cuenca competente, relativo a la afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía, la incidencia de la actuación en el régimen de corrientes y a la disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender el incremento de la demanda de agua que implique la actuación objeto de informe.  
4. Informe favorable sobre el estudio de inundabilidad en el ámbito del PGOU de Montanejos del Servicio de Ordenación Territorial.  
5. Certificado de la entidad gestora de la EDAR, que justifique la capacidad de dicha infraestructura para admitir las aguas residuales generadas por el desarrollo de todos los nuevos usos propuestos en el PGOU.  
6. Certificado emitido por la empresa gestora de la instalación de eliminación de residuos sólidos e inertes que justifique la capacidad de absorción por parte de ésta del incremento de RSU e RSI que el desarrollo del PGOU producirá, considerando que el término municipal de Montanejos pertenece Plan Zonal IV dentro del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana.   
7. Adaptar los planos de clasificación y calificación a las determinaciones impuestas en los distintos informes evacuados por las administraciones implicadas relativas al PGOU, concretamente, ampliando la protección de suelo forestal y eliminando los sectores SUR-3 y SUR-4. Asimismo, se deberán recoger las vías pecuarias con sus anchos correspondientes.  
8. Eliminar tanto del estudio de impacto ambiental como de la documentación técnica relativa al PGOU cualquier referencia al Plan Eólico.  
Finalmente por los servicios territoriales de Ordenación del Territorio, el 10.11.2008, se envía nueva documentación (fechada en octubre de 2008) en la que se recogen las siguientes cuestiones:  
Afecciones y consideraciones legales y medioambientales  
1. Vías pecuarias. En el término municipal existen 19 vías pecuarias, debiendo realizarse el tratamiento de las mismas conforme a lo dispuesto en la Ley 3/95 de vías pecuarias, siguiendo las indicaciones del informe del jefe de Sección Forestal de fecha 22.02.2008.   
2. Espacios protegidos. El término municipal de Montanejos se encuentra afectado por el PORN Sierra de Espadán, además, en el término se encuentra el Hábitat Prioritario Estepas Salinas de Gypsophiletalia y, el LIC Curso Alto del Mijares. Con respecto al paraje natural protegido que el plan general establece al noroeste del caso urbano, señalar que la declaración de dicho espacio debe establecerse conforme a lo preceptuado en la Ley 11/94 de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, no siendo el plan general el instrumento adecuado para ello. No obstante, al ser un suelo no urbanizable protegido, de conformidad con el artículo 13 de la LOTPP podría tener la consideración de parque público natural, debiendo corregir esta circunstancia en el documento definitivo del plan general. Respecto de la reserva de terreno en la partida del Canturro para vertedero de inertes, no es compatible con el PORN por encontrarse en un área natural (AN) del citado PORN y existir en la actualidad un vertedero de inertes incontrolado, que deberá ser clausurado atendiendo a los artículos 51 y 56 del PORN. Asimismo, se deberá proceder a la restauración del citado terreno al estado original. Con respecto a los sectores SUR- 3 y SUR-4 han desaparecido en la nueva documentación remitida por el Ayuntamiento en octubre de 2008, cumpliendo así con lo informado por el Área de Espacios Naturales Protegidos con respecto al PORN de la Sierra de Espadán.  
3. Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana. Gran parte de los sectores se encuentran afectados por terreno forestal, según el Inventario Forestal, debiendo estar a lo dispuesto en la Ley 3/93, corrigiéndose esta circunstancia en la documentación fechada en octubre de 2008, en la que se suprimían los sectores residenciales SUR 3 y SUR 4 y, se redelimitaban los sectores SUR 1, SUR 2 y SUR 5 conforme a la afección forestal, según el informe emitido por la Sección Forestal.  
4. Inundación. En el ámbito de la zona de estudio se encuentra la zona CI09: Río Mijares, clasificada de riesgo 2, 5 y 6, estando afectado el municipio por el riesgo 5 en el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). La CHJ informó la documentación sobre el estudio de inundabilidad presentado, señalando que debería modificarse el mismo, cuestión ésta que el Ayuntamiento no ha justificado, ni tampoco se ha justificado la obtención del informe favorable del Servicio de Ordenación del Territorio.  
5. Ruidos. Según el informe emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, aunque no existen objeciones al estudio acústico presentado, se recuerda que los planes urbanísticos que permitan llevar a cabo un desarrollo pormenorizado de los nuevos sectores recalificados, deberán incluir su correspondiente estudio acústico que analizará en más detalle el impacto acústico que originarán.   
6. Residuos. Con respecto a la clasificación que el plan general, en su plano OE-1.B «Clasificación del Suelo y Estructura del Territorio», propone de SNUPID, en concreto por lo que se refiere a la calificación de ID-OT/ Helipuerto, señalar que la documentación que el Ayuntamiento presente para sellado por parte de la CTU del Plan General deberá dejar claro la ubicación del mismo, pues, la documentación presentada genera dudas a la hora de la ubicación del mismo, debiendo tener en cuenta las siguientes consideraciones: si la ubicación coincide con la vía pecuaria núm. 3 Vereda del Coladillo no se debe considerar medioambientalmente aceptable dicha ubicación, puesto que no se asegura el mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad y la continuidad del trazado junto con las de tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios de la vía pecuaria. Si la ubicación del helipuerto coincidiera con la ubicación de un vertedero clausurado, debería condicionarse la misma a que en la normativa se recoja que la construcción de dicha infraestructura se condicionaría a la aprobación previa de un plan especial de obra pública en el que se valorasen las siguientes circunstancias: situación de legalidad del vertedero clausurado, condiciones de clausura, cumplimiento de las obligaciones derivadas del RDL 1481/01, respecto a la persona encargada de la responsabilidad del mantenimiento, de la vigilancia, análisis y control de los lixiviados del vertedero, y, en su caso, de los gases generados, así como del régimen de aguas subterráneas en las inmediaciones del mismo, plazo podrá ser inferior a treinta años. También debería de hacerse hincapié en que el plan especial tendría que acompañarse de un estudio geotécnico que valorase el riesgo de construcción de un helipuerto sobre un terreno dedicado anteriormente a vertedero.  
7. Disponibilidad de recursos hídricos, residuos urbanos y aguas residuales.  
Respecto a la disponibilidad de recursos hídricos: en el expediente obra Informe sobre el abastecimiento de agua potable suscrito por el alcalde en el que se garantiza el abastecimiento de la misma para 8.885 habitantes, de fecha 5 de mayo de 2005. Asimismo, se presenta justificación de haber solicitado informe al organismo de cuenca competente.  
El plan general justifica la suficiencia de recursos hídricos de la siguiente manera:  
Según los datos facilitados por el ayuntamiento el agua de la Fuente de los Baños, que se destina al consumo de los habitantes del pueblo, arroja un caudal que en media es de 0,8 m³/segundo, es decir de 69.120 m³ /día. Suponiendo un techo poblacional de 6.000 personas y un consumo medio de 300 litros por persona y día (\*), la demanda de agua para consumo humano sería de 1.800 m³, es decir, el 2,60% del caudal disponible, lo que dejaría disponible para otros consumos  
Respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos: no se presenta ningún informe o certificado sobre la capacidad para la recogida y gestión para admitir los residuos sólidos urbanos generados por el plan general, por lo que no queda debidamente justificada la citada capacidad de gestión. No obstante, el EIA señala lo siguiente:  
Los residuos sólidos son de origen urbano, y son retirados por los servicios municipales de limpieza y recogida, que los trasladan al vertedero municipal que en la actualidad es el vertedero mancomunado de Cortes de Arenoso.  
No obstante, se recuerda que el Plan General de Montanejos deberá cumplir, en relación con la recogida y gestión de los residuos sólidos urbanos generados por la actuación propuesta, con lo establecido en la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, en el Decreto 67/2006, de 12 de mayo, del Consell, Reglamento de Ordenación y Gestión Urbanística Valenciana, así como la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunitat Valenciana.  
Respecto a la gestión de las aguas residuales: no se presenta informe o certificado alguno al respecto, debiendo quedar esta cuestión solucionada antes de la aprobación del instrumento de planeamiento. El plan general respecto a esta cuestión señala lo siguiente:  
Con relación a la suficiencia de la capacidad depuradora, y también según los datos facilitados por el ayuntamiento, la actual EDAR tiene una capacidad de 5.520 habitantes, lo que justifica la determinación (establecida por el Plan con carácter normativo) de que los nuevos crecimientos costeen el incremento de esa capacidad depuradora.  
7. Yacimientos arqueológicos. En la documentación aportada existe informe favorable de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciana, de fecha 10 de abril de 2007.  
8. Estudio de paisaje. No le es exigible el estudio de paisaje, al realizarse la información pública con anterioridad a la Ley 42004; no obstante, atendido a lo dispuesto en el artículo 2.4 de la Ley 2/1989, el estudio y la evaluación ambiental deberán contener, entre otras cuestiones, una descripción de los elementos medioambientales susceptibles de ser impactados por el proyecto propuesto, especialmente la población, fauna, flora, suelo, aire, factores climáticos, bienes materiales, comprendiendo el patrimonio arquitectónico y arqueológico, el paisaje, así como la interacción entre los factores anteriormente citados.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, se formula la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero   
Se estima aceptable, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el PGOU del municipio de Montanejos, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
1. Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
a) Que se modifique el estudio de inundabilidad presentado, dando respuesta a las observaciones indicadas por la CHJ en fecha 02.09.2005 y, se obtenga el informe favorable respecto al mismo del Servicio de Ordenación del Territorio.   
b) Obtención del informe del organismo de cuenca competente, relativo a la afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía, así como a la incidencia de la actuación en el régimen de corrientes.  
c) Certificado emitido por la empresa gestora de la instalación de eliminación de residuos sólidos e inertes, o del Ayuntamiento en el supuesto que éste directamente gestionase el servicio, que justifique la capacidad de absorción por parte de ésta del incremento de RSU e RSI que el desarrollo del PGOU producirá, considerando que el término municipal de Montanejos pertenece Plan Zonal IV dentro del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana. También deberá presentarse certificado sobre el saneamiento y gestión de las aguas residuales.  
2. Condicionantes de desarrollo del proyecto:  
a) Antes del inicio de las obras de urbanización, deberá acreditarse la justificación de la disponibilidad de recursos hídricos necesarios para abastecer todas las necesidades que se plantean con el plan general propuesto, cumpliendo con la legislación vigente.  
b) Para el sellado del documento definitivo de planeamiento por parte de la CTU, el Ayuntamiento deberá presentar un nuevo documento que recoja lo siguiente:  
- De acuerdo con el informe emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, se deberá incluir en la normativa del plan general el siguiente condicionante: «los planes urbanísticos que permitan llevar a cabo un desarrollo pormenorizado de los nuevos sectores recalificados, deberán incluir su correspondiente estudio acústico que analizará en más detalle el impacto acústico que originarán».   
- El documento definitivo deberá corregir la denominación del paraje natural protegido que el plan general establece al noroeste del caso urbano, teniendo la consideración de suelo no urbanizable protegido parque público natural, de conformidad con lo establecido en el art. 13 de la LOTPP.  
- Se deberá incluir en la normativa del plan con respecto al suelo no urbanizable en general y, en especial del SNUC, una zonificación del mismo. Por lo que respecta al SNUC-P (suelo no urbanizable común posible productivo, industrial y terciario), que viene grafiado expresamente en los planos aunque no se encuentra recogido en las normas urbanísticas, deberá establecerse expresamente en la normativa que no se permitirán en los terrenos calificados como SNUC-P lindantes con suelo urbano o urbanizable residencial, actividades que resulten incompatibles con el uso residencial. Asimismo, deberá recogerse expresamente en la normativa del plan que las actuaciones comprendidas en el suelo calificado como SNUC-P se adecuarán a las normas generales de integración paisajística en la planificación territorial y urbanística y a las normas de aplicación directa en medio rural, establecidas en la LOTPP, así como a las normas de aplicación directa y de integración del paisaje del medio, reguladas en el título II de la LOTPP.  
- Que el trazado, continuidad y tratamiento de las diecinueve vías pecuarias del término municipal se adecue a lo establecido en la Ley 3/1995 y, en la Instrucción sobre vías pecuarias afectadas por desarrollos urbanísticos dictada en fecha 07 de marzo de 2007.  
c) Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
d) Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado  
e) El sistema de riego deberá ser independiente de la red de suministro municipal, evitándose la creación de zonas verdes que exijan gran cantidad de agua, optándose preferiblemente por las especies autóctonas y/o los cultivos ya existentes.  
f) En el supuesto que se afecte a servicios e infraestructuras de riego se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
g) La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
h) Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
i) El Ayuntamiento velará para que las industrias que no puedan conectarse a la red de alcantarillado municipal -y por tanto viertan a cauce público- cuenten con un sistema de tratamiento de aguas residuales individuales apropiadas y la preceptiva autorización para el vertido de aguas residuales y pluviales que, en su caso, otorga el organismo de cuenca correspondiente.  
j) Los vertidos generados por los desarrollos urbanísticos deberán cumplir con los límites establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos, o en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.   
k) Quedan prohibidos los vertidos a los barrancos sin depuración previa.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes, señalando que como interesado en el expediente figura, expresamente, Miguel Sandalinas Collado con domicilio en la av. Ramón y Cajal núm. 66, bajo de Catarroja (CP 46740).  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 12 de febrero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 218/08-AIA.  
Promotor: Fabricación Española Sanitaria, SA. (Fabresa).  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
Objeto del proyecto: solicitud de la autorización ambiental integrada para la fabricación de revestimiento cerámico por bicocción.  
Localización: parcela 227, del polígono 23 del Municipio de Lucena del Cid (Castellón).   
Ref. Órgano sustantivo: 053/07 IPPC SClCo/PBM.  
Descripción del Proyecto  
1. Características   
Las instalaciones de Fabricación Española Sanitaria, SA, funcionan desde el año 1960 y se sitúan en la parcela 227 del polígono 23, en el Municipio de Lucena del Cid (Castellón). La superficie del solar es de 64.133 m² y la superficie construida de 18.797 m².  
Desde la última ampliación inscrita en el Registro Industrial, la sociedad promotora ha realizado modificaciones y sustituciones de equipos. Por esa razón ha decidido solicitar la autorización ambiental integrada.  
La capacidad de producción de revestimiento cerámico supera las 75 toneladas diarias, por lo que está sometida a evaluación de impacto ambiental, pues está catalogada en el anexo I, grupo 4, letra «l» del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos. Por idéntica razón, la actuación también está sometida a autorización ambiental integrada, según el Grupo 3.5 del anexo I de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.  
Según el certificado emitido por el Ayuntamiento de Lucena del Cid, la parcela 227 del polígono 23 está calificada urbanísticamente como suelo urbano de uso industrial y cumple las condiciones estipuladas en las normas subsidiarias del planeamiento municipal en vigor.  
Las materias primas que intervienen en el proceso son: agua, arcillas, pigmentos, esmaltes, composiciones vitrificables, engobes, aditivos cerámicos, palés de madera, envases de cartón y fundas de plástico.  
El abastecimiento de agua para uso industrial, doméstico y de consumo humano procede de la red pública municipal.  
Los consumos anuales de energía son los siguientes: 5.920.740 kwh de energía eléctrica, 40.462.148 kwh de gas natural y 56.734 litros de gasóleo.  
Las aguas residuales industriales proceden de las operaciones de limpieza de la sección de preparación de esmaltes, de las líneas de esmaltado y de la limpieza general de las naves y laboratorios; se decantan para su reutilización. Las aguas residuales industriales que no se reutilizan, junto con los lodos, se entregan a un gestor autorizado y ascienden a la cantidad de 760,57 m³ anuales.  
La sociedad dispone de autorización del Ayuntamiento de Lucena del Cid para verter las aguas residuales domésticas, que proceden de los vestuarios y aseos, a la red de alcantarillado municipal.  
Según muestra el plano núm. 7 del Proyecto Básico, la red de aguas pluviales dispone de colectores, cunetas, sumideros y pendientes adecuadas para recoger las precipitaciones que se producen sobre la explanada exterior, el vial y las cubiertas de las naves. La escorrentía se concentra en cuatro puntos de la periferia y desagua seguidamente al cauce próximo. Uno de los puntos de concentración es una balsa.   
Proceso de fabricación   
El proceso industrial se inicia con la recepción de la arcilla seca procedente de cuatro canteras. La arcilla se almacena en los acopios, dispuesta en 4 pilas, una por cada procedencia, pues sus propiedades son distintas.   
Se realiza una mezcla de arcillas por tongadas, los fragmentos de tamaño bloque se reducen de tamaño y secan al sol, posteriormente la mezcla se almacena en una tolva cerrada. La arcilla se saca de la tolva, se moltura en un molino y almacena en otra tolva, desde ahí se conduce hacia una criba y el material pasante se almacena en las tolvas que alimentan las prensas.  
Las prensas forman piezas de arcilla por compactación sobre un molde, las cuales se van almacenando en vagones de carga denominados boxes, los cuales se envían al secadero y al salir de éste se descargan y colocan en la máquina de entrada al horno de primera cocción.  
El horno de primera cocción es monoestrato y de rodillos, las piezas salen cocidas sin esmaltar y se denominan bizcochos, se esmaltan posteriormente y luego se cargan en boxes; vuelven a pasar por el secadero y entran en el horno monoestrato de segunda cocción, del cual salen los azulejos terminados.  
Los azulejos pasan el control de calidad, se rechazan los defectuosos, se envasan y se paletizan. Los palés se acumulan en el almacén de productos acabados.  
La capacidad anual de producción es de 2.520.000 m² y la producción anual es de 1.400.000 m².  
Las emisiones atmosféricas de naturaleza gaseosa y de partículas proceden de la combustión del gas natural en los hornos y secaderos, también se originan emisiones difusas en la zona de recepción de las arcillas, prensas y en las líneas de esmaltado.  
Los residuos asimilados a urbanos proceden del comedor, las oficinas y vestuarios. Están constituidos por basura y restos de comida. Son recogidos por el servicio municipal.  
Los residuos peligrosos que genera la actividad son: aceite usado, aerosoles vacíos, envases de plástico contaminados, envases de papel contaminados, envases metálicos contaminados, trapos contaminados, sólidos contaminados, filtros de aceite usados, disolventes no halogenados, tubos fluorescentes, pilas alcalinas, filtros de mangas que aspiran las líneas de esmaltado, guantes y mascarillas contaminados, envases de residuos peligrosos, telas de serigrafía, restos de esmaltes, grasas, algodones impregnados y baterías usadas de plomo.  
Los residuos no peligrosos son: hierro y acero (chatarra), polvo de los filtros de mangas, plástico, cartón, suspensiones acuosas y testillo cocido sin esmaltar, envases de papel y plástico no contaminados, elementos refractarios, rodillos cerámicos y revestimientos cerámicos de los hornos y testillo cocido esmaltado. En total se generan unas 4.407 toneladas anuales.  
La cantidad total anual de residuos peligrosos que genera la actividad es de 7,75 toneladas, no supera las 10 toneladas. Fabricación Española Sanitaria SA está inscrita en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos con el número 12-12351.  
2. Alternativas medioambientales   
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
El titular fabrica sus productos con las mejores técnicas disponibles, por lo que tampoco se plantean alternativas a este aspecto.  
Tramitación administrativa   
1. Tramitación  
En fecha 5 de octubre de 2007, el Área de Calidad Ambiental remite un ejemplar del estudio de impacto ambiental, una copia del proyecto básico (tomos I y II), y el documento de síntesis; solicita que se le informe sobre la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental.  
El jefe del Área de Evaluación Ambiental emite el informe solicitado en fecha 18 de octubre de 2007.  
El 25 de junio de 2008, el Área de Calidad Ambiental aporta el resultado del trámite de información pública y solicita la evaluación de impacto ambiental del referido proyecto.  
2. Información pública  
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5706, del 19 de febrero de 2008; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Se le han requerido al promotor todos aquellos aspectos contemplados en el informe de idoneidad.  
Informes sectoriales   
Se ha solicitado un informe a la Sección Forestal de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda en Castellón, respecto de la vía pecuaria núm. 38, denominada Paso de la Teulería al Río Lucena.   
Se transcribe seguidamente el contenido del informe:  
«De acuerdo con la clasificación de las vías pecuarias existentes del municipio de Lucena, aprobada por Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de 12 de mayo de 1988, publicada en el DOCV de fecha 3 de junio de 1988, figura la citada vía pecuaria Paso de la Teulería al Río Lucena, con un ancho legal y uniforme de 22,5 metros.  
En el acta de clasificación de la citada vía pecuaria se describe su trazado en el tramo mencionado de la forma siguiente: nace del Paso del Collet Ferris al puente les Foyes (v.p. núm. 37) junto al entrador de FABRESA, toma el ascenso por el cauce del barranco del Vale, se sale torciendo a la derecha y pasa por los depósitos de agua que engloba.  
Considerando que no existe constancia de deslinde firme de la vía pecuaria en el tramo interesado, se puede interpretar que el trazado que figura en la cartografía no es el correcto, estando desviado al sur, al menos 30 a 40 metros, paralelo al barranco, que es por donde figura que discurre la vía pecuaria.  
No existe constancia en la documentación existente en esta Sección Forestal de ningún expediente de ocupación de la vía pecuaria en el tramo citado por parte de la empresa Fabricación Española Sanitaria, SA.  
Afecciones legales medioambientales   
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, así como el informe remitido por la Sección Forestal de esta Conselleria, el proyecto no presenta afecciones legales sobre entes medioambientales protegidos por la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales   
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La fabricación de revestimiento cerámico es una actividad que consume cantidades importantes de energía y genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera. También se producen residuos, vibraciones y contaminación acústica.  
Las aguas residuales industriales que se generan en la sección de preparación de esmaltes se almacenan en una balsa (identificada como la balsa núm. 1 en el plano 6 del Proyecto Básico) cuya estanqueidad no ha sido acreditada.  
Los ganados en tránsito por la vía pecuaria Paso de la Teulería al río Lucena se pueden ver afectados por la entrada y salida de vehículos de las instalaciones.   
La circulación de camiones con origen y destino a la fábrica aumenta la densidad de circulación de la red local.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental, aunque no se ha citado la posibilidad de que la balsa que almacena las aguas residuales industriales de la preparación de esmaltes pudiera contaminar los acuíferos si el agua residual que contiene llegara a percolar.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Las aguas residuales industriales decantadas se reutilizan para humectar la arcilla y para limpiar las líneas de esmaltado.  
Los testillos defectuosos crudos y el polvo de arcilla depositado en los filtros de mangas se reutilizan como materia prima en el proceso.   
A los bizcochos defectuosos se les decapa el esmalte y se reutilizan si están en buenas condiciones, en caso contrario se entrega a un gestor autorizado, que los deposita en un vertedero de residuos inertes autorizado.  
Los restos de azulejos esmaltados defectuosos se entregan a un gestor autorizado para destinarlos a un vertedero de residuos inertes.  
El promotor está adherido a Ecoembres con el número de contrato 13352.  
Los residuos peligrosos se almacenan temporalmente próximos a los lugares donde se generan, se encuentran siempre bajo cubierta y sobre solera impermeable, hasta que son trasladados a un pequeño ecoparque (situado en el interior de una nave nueva), donde se agrupan antes de entregarlos a los gestores autorizados.   
Las balsas de decantación números 2, 3 y 4 que figuran en el plano núm. 6 del proyecto básico poseen un certificado de estanqueidad emitido por técnico competente. La balsa que recoge las aguas residuales industriales de la sección de preparación de esmaltes no posee las características constructivas que le confieren estanqueidad.  
Los cálculos de las chimeneas realizados por el técnico redactor según el procedimiento explicado en el anexo II de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre Prevención y Corrección de la Contaminación Atmosférica de Origen Industrial, revelan que todos los focos emisores existentes dispersan correctamente los productos contaminantes emitidos.  
Las emisiones difusas de partículas que ocurren en el interior de las instalaciones, se captan y depuran mediante dos filtros de mangas y un filtro de cartuchos.  
La última auditoría sobre emisiones atmosféricas, realizada por Auditores de Energía y Medio Ambiente, SA, entidad colaboradora en materia de calidad ambiental, data del 4 de abril de 2005 y certifica que dos filtros de mangas, los secaderos y los focos de los cuatro hornos cumplen con los valores límite de emisión para los diferentes contaminantes evaluados, tomando como referencia los límites fijados en el apartado 27 del anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del ambiente atmosférico. El filtro de mangas marca MOVIGI, situado en la zona de prensas, superaba los límites de emisión de partículas, por lo que ha sido sustituido por un filtro de cartuchos y ha pasado una auditoría adicional en fecha 19 de agosto de 2005 comprobándose que ya no supera los límites de emisión.  
El promotor no ha aportado copia del Libro oficial de Registro para Actividades Potencialmente Contaminadoras, según establece el artículo 33 y el modelo del anexo lV, de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial.  
Los acopios de arcillas se sitúan sobre una explanada situada al sur de las instalaciones al lado de la carretera CV-193 (de Lucena del Cid a Argelita). En ese lugar, la arcilla se reduce de tamaño mediante un rodillo móvil y además seca a la intemperie.   
Los acopios se elevan más de 15 metros por encima de las cubiertas de la fábrica, por lo que originan un impacto visual y paisajístico. No existe una pantalla cortavientos, los acopios emiten partículas de arcilla a la atmósfera que se dispersan por la carretera, los cultivos y las construcciones próximas.   
Cuando comienza a llover, la arcilla sedimentada sobre el firme de las dos curvas de la carretera se transforma en barro, este fenómeno perjudica la seguridad vial.   
El talud de la explanada tiene escasa vegetación, en especial a lo largo del linde con la carretera, y posee fuerte pendiente; en algunos lugares se han vertido restos de cerámica.   
En la visita realizada a las instalaciones se han visto restos de cajas de cartón y cerámica sobre el talud que da al barranco.  
El titular no ha remitido una auditoría sobre los niveles acústicos de recepción externos, realizada por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental.   
La vía pecuaria Paso de la Teulería al Río Lucena no discurre por la explanada de las instalaciones, como muestra el visor cartográfico de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, sino que cruza el entrador. De acuerdo con el informe de la Sección Forestal de la Conselleria en Castellón, el entrador de Fabricación Española Sanitaria, SA, puede afectar ocasionalmente el paso de los ganados.  
Consideraciones jurídicas  
1 El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 4, letra «l», del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél; según se desprende del Artículo 3.1, del citado Real Decreto Legislativo 1/2008.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto Básico de la Sociedad Fabricación Española Sanitaria, SA, (FABRESA) para fabricar revestimiento cerámico por bicocción, al objeto de obtener la correspondiente autorización ambiental integrada; sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, siempre que el proyecto se desarrolle según la documentación presentada y las prescripciones que se señalan a continuación:  
1 El promotor ha de aportar una copia del Libro oficial de Registro para Actividades Potencialmente Contaminadoras, según establece el artículo 33 y el modelo del Anexo IV, de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial.  
2 Para cumplir lo estipulado por los artículos 12.1, 36.1, 37.1 y 37.3 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección Contra la Contaminación Acústica y una vez concedida la autorización ambiental integrada, FABRESA medirá los niveles acústicos de recepción externos en el menor plazo posible, cuya fecha límite determinará el órgano sustantivo. Sin perjuicio de que el citado organismo ordene una frecuencia mayor, el promotor medirá los niveles acústicos al menos cada 5 años, los cuales no superarán los 35 dB(A) en todo momento, según indica la prescripción impuesta por el Ayuntamiento de Lucena del Cid en la Licencia de Actividad.   
El promotor registrará las mediciones en el libro oficial y remitirá a la autoridad administrativa sustantiva copia de dichas mediciones; si se sobrepasasen los citados umbrales, entonces adjuntará las medidas paliativas correspondientes.  
3 El promotor aportará un certificado, expedido por técnico competente, que acredite la estanqueidad de la balsa de la sección de preparación de esmaltes.  
4 FABRESA limpiará periódicamente los cartones y restos de cerámica que pudieran encontrarse accidentalmente sobre los taludes que bordean las instalaciones, y los enviará a un vertedero mediante un gestor de residuos autorizado.   
5 Con la finalidad de garantizar la estabilidad del terreno, evitar fenómenos de erosión, instalar una pantalla vegetal y posibilitar la revegetación, el talud de la explanada donde se secan las arcillas se remodelará.  
El remodelado consistirá en la formación de bancos de 3 metros de altura, entre los cuales se crearán bermas de 3 metros de anchura mínima. Las cunetas de las bermas irán situadas al pie del banco superior. Las bermas tendrán una pendiente de unos 3º dirigida hacia la cuneta.  
Se construirán bajantes recubiertas de escollera para drenar las cunetas, aquellas bajantes próximas a la carretera desaguarán en la cuneta de esta.   
El talud de cada uno de los bancos finales tendrá una pendiente máxima de 45º.  
En las bermas y taludes se sembrarán y plantarán especies herbáceas y arbustivas similares a las del entorno. En las bermas también se plantarán especies arbóreas perennifolias de buen porte, los árboles se dispondrán con un patrón aleatorio.   
Por todo el perímetro de la coronación de la explanada se plantarán dos filas de árboles perennifolios de buen porte, dispuestos al tresbolillo y con un marco de plantación estrecho, de modo que formen una barrera eficaz como cortavientos.  
6 Puesto que el trazado de la vía pecuaria Paso de la Teulería al Río Lucena cruza el entrador de la fábrica, el promotor ha de cumplir con lo estipulado al respecto por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.   
7 FABRESA mantendrá permanentemente limpia de arcillas la zona de entrada a los acopios desde la carretera CV-193 (carretera de Lucena del Cid a Argelita), para evitar riesgos en la seguridad vial.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 13 de febrero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 22 de junio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML