Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2360, del 05-10-1994 (1994/832563)

DECRET 202/1994, de 13 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova definitivament el Pla Rector d'Ús i gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Salines de Santa Pola.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1994/09/13/202/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2360

Data del DOGV
:   05-10-1994

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1994/832563

CVE


Data del document
:   13-09-1994

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

DECRET 202/1994, de 13 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova definitivament el Pla Rector d'ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Salines de Santa Pola. [94/6629]  
Mitjançant el Decret 190/1988, de 12 de desembre, del Govern Valencià, es va declarar el Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Salines de Santa Pola, a l'empara de la Llei 5/1988, de 24 de juny, per la qual es regulen els paratges naturals de la Comunitat Valenciana.  
En les dues disposicions legals esmentades es determina l'obligació d'elaborar un pla rector d'ús i gestió com a instrument específic per a l'ordenació i la gestió d'aquest paratge natural.  
El pla rector d'ús i gestió és el document tècnic que recull les directrius generals d'ordenació i gestió dels recursos naturals i culturals i dels usos públics del paratge, per tal de donar compliment als objectius d'índole cultural, ecològica, paisatgística i biogenètica que van motivar la declaració com a paratge natural de la Comunitat Valenciana el 1988.  
Per aquesta raó, d'acord amb el que disposen l'article 5 de la Llei 5/1988, de 24 de juny, per la qual es regulen els Paratges naturals de la Comunitat Valenciana, i l'article 40 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià, a proposta del conseller de Medi Ambient i amb la deliberació prèvia del Govern Valencià, en la reunió del dia 13 de setembre de 1994,  
DECRETE:  
Article únic  
S'aprova definitivament el Pla Rector d'ús i Gestió del Paratge Natural de les Salines de Santa Pola, la normativa del qual es publica com a annex d'aquest decret.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera  
Les edificacions existents a l'àmbit de l'espai protegit abans de l'aprovació d'aquest pla que no s'adapten a les determinacions que s'hi indiquen, quedaran fora d'ordenació i es permetran únicament obres que exigesquen higiene, ornament i conservació d'aquestes sempre que no comporten un increment del volum edificat o del seu valor d'expropiació.  
Segona  
Les edificacions o instal·lacions existents o iniciades en el moment de l'aprovació d'aquest pla que no tinguen les autoritzacions o llicències exigides per la normativa aplicable, les hauran d'obtenir adaptant-se a les determinacions que s'hi indiquen.  
Si les persones interessades no sol·liciten la llicència o autorització en el termini de dos mesos, o si aquestes són denegades perquè el seu atorgament siga contrari a les prescripcions d'aquest pla, l'administració competent acordarà el tancament i/o la demolició, segons escaiga, d'acord amb el que disposa la normativa sectorial aplicable.  
DISPOSICIó FINAL  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació íntegra en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 13 de setembre de 1994  
El president de la Generalitat Valenciana  
JOAN LERMA I BLASCO  
El conseller de Medi Ambient  
EMÉRIT BONO I MARTíNEZ  
ANNEX  
Normativa del Pla Rector d'ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunidad Valenciana de les Salines de Santa Pola.  
TíTOL I  
Disposicions generals  
Article primer. Naturalesa del pla  
1. Aquest Pla Rector d'ús i Gestió es redacta a l'empara de l'article 5 de la Llei 5/1988, de 24 de juny, per la qual es regulen els paratges naturals de la Comunitat Valenciana, i del que disposa l'article 19 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres.  
2. La redacció d'aquest Pla Rector d'ús i Gestió és ordenada per l'article 5 del Decret 190/1988, de 12 de desembre, del Govern Valencià, de declaració del Paratge Natural de les Salines de Santa Pola.  
3. El pla rector d'ús i gestió és un instrument administratiu d'ordenació i gestió del paratge natural, obligatori i executiu, que té per objecte protegir la integritat dels seus ecosistemes en forma compatible amb el manteniment i desenvolupament ordenat de les actuals activitats tradicionals i de la utilització pública de l'espai.  
Article segon. àmbit territorial  
L'àmbit d'aquest Pla Rector d'ús i Gestió s'estén a la totalitat dels terrenys compresos al Paratge Natural de les Salines de Santa Pola, creat mitjançant el Decret 190/1988, de 12 de desembre, del Govern Valencià.  
Article tercer. Perímetre de protecció  
1. S'estableix un perímetre de protecció de 500 metres a l'entorn del límit del paratge.  
2. En aquest àmbit, les actuacions sotmeses a avaluació d'impacte ambiental hauran de fer referència explícita a la seua localització dins del perímetre de protecció del paratge natural, i hauran de quedar preservats tots els valors naturals, ecològics i paisatgístics del paratge natural, avaluant amb especial atenció els possibles impactes ambientals negatius sobre aquest.  
3. A fi de donar compliment al que disposa l'article 4.2.b) del Decret 190/1988, de 12 de desembre, del Govern Valencià, que considera objectiu prioritari la conservació de la qualitat del medi aquàtic, i que han d'evitar-se els abocaments o les modificacions de les aportacions hídriques que puguen afectar negativament el paratge natural, d'acord amb el que preveu l'epígraf 9 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, en l'àmbit d'aquest perímetre de protecció, les obres, instal·lacions o activitats que s'indiquen queden subjectes als tràmits que s'especifiquen:  
- Declaració d'impacte ambiental:  
a) Piscifactories, entenent aquestes per instal·lacions dedicades a la cria astacitícola i piscícola de caràcter intensiu amb fins comercials, la producció de les quals depasse els 500 kg/ha/any de biomassa, o sempre que necessiten la realització d'obres de fàbrica.  
b) Instal·lacions ramaderes de qualsevol tipus, amb fins comercials.  
c) Instal·lacions industrials de qualsevol tipus.  
d) Instal·lacions de transport i distribució d'energia elèctrica d'alta i mitjana tensió als trams que afecten el perímetre de protecció.  
d) Instal·lacions de transport per canonades. Aqüeductes, oleoductes i gasoductes als trams que afecten el perímetre de protecció.  
f) Instal·lacions de tractament, emmagatzematge o eliminació de rebuigs i residus urbans o industrials, inerts o no.  
g) Instal·lacions d'emmagatzematge o desballestament de ferralla.  
h) Projectes de construcció d'autopistes, autovies, carreteres i ferrocarril els elements funcionals dels quals o les zones de protecció i servitud passen, encara que siga parcialment, per terrenys compresos dins del perímetre de protecció.  
i) Obres de canalització o regulació de cursos d'aigua.  
j) Projectes d'urbanització de plans parcials d'ús industrial.  
- Estimació d'impacte ambiental:  
k) Tot tipus d'instruments o projectes d'urbanització que afecten totalment o parcialment el perímetre de protecció i que desenvolupen figures urbanístiques sense declaració o estimació d'impacte ambiental.  
l) Depòsits d'aigua superficials amb capacitat superior a 5.000 metres cúbics i els elevats siga quina siga la capacitat que tinguen.  
m) Construccions de qualsevol tipus no previstes expressament pel planejament urbanístic, incloent-hi les d'utilitat pública o interès social, que tinguen una planta superior als 30 metres quadrats de superfície.  
n) Les activitats del sector agropequari que s'exercesquen en el perímetre de protecció no es veuran afectades pel que disposa aquest article, i podran continuar la seua activitat segons la legislació sectorial que corresponga.  
4. En la revisió o modificació de plans i instruments d'ordenació del territori i urbanisme dels municipis afectats, llevat de quan afecten sòl urbà o urbanitzable amb un pla parcial aprovat, l'avaluació d'impacte ambiental farà referència explícita a la seua localització dins del perímetre de protecció del paratge natural i justificarà l'absència de repercussions negatives per a aquest.  
Article quart. Efectes  
1. De conformitat amb el que disposa l'article 9 de la llei per la qual es regulen els paratges naturals de la Comunitat Valenciana, les disposicions d'aquest pla vincularan tant l'administració com els particulars.  
2. Les determinacions d'aquest pla seran d'aplicació directa en tots aquells municipis que encara que compten amb un planejament urbanístic municipal, aquest no continga les determinacions oportunes i detallades per a la protecció dels valors naturals presents al paratge natural.  
3. Els plans generals d'ordenació urbana, les normes complementàries o subsidiàries de planejament i la resta d'instruments de planejament urbanístic del mateix rang o de rang inferior que s'aproven després de l'entrada en vigor d'aquest Pla Rector d'ús i Gestió hauran d'adaptar-se a les determinacions protectores que s'hi contenen, assignant les qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris ací establerts, de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel Pla Rector d'ús i Gestió. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es farà d'acord amb les previsions d'aquest Pla Rector d'ús i Gestió. No podrà alterar-se la classificació del sòl no urbanitzable, que mantindrà la consideració d'especialment protegit.  
4. Les determinacions d'aquest Pla Rector d'ús i Gestió s'entendran sense perjudici de les contingudes en la legislació agrària, forestal, d'aigües, i la resta de legislacions sectorials, i en particular de les normes, les reglamentacions o els plans que s'aproven per al desenvolupament i el compliment de la finalitat protectora del paratge natural. Donat cas que la normativa continguda en aquest pla siga més detallada o protectora, s'aplicarà aquesta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial.  
Article cinqué. Vigència i revisió  
1. La vigència d'aquest Pla és indefinida mentre no es revise o modifique segons s'estableix a continuació.  
2. El Pla Rector haurà de ser objecte de revisió sempre que es modifique substancialment la realitat existent en el moment de l'aprovació d'aquest.  
3. La revisió o modificació de les determinacions del Pla es farà seguint els mateixos tràmits que s'han seguit per a la seua aprovació.  
4. No es considerarà revisió o modificació del Pla Rector l'alteració dels límits de les zones de protecció que s'hi indiquen que puguen produir els plans generals d'ordenació o normes subsidiàries de planejament municipal que s'aproven amb posterioritat, sempre que aquesta alteració supose un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
Article sisé. Interpretació  
1. En la interpretació d'aquest Pla Rector d'ús i Gestió haurà d'atendre's el que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en el qual es contenen els criteris i els principis que han orientat la redacció del Pla.  
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del Pla, prevaldran les primeres, llevat de quan la interpretació derivada dels plànols siga fonamentada també per la memòria de manera que es faça palesa l'existència d'alguna errada material en les normes.  
3. En l'aplicació d'aquest Pla Rector d'ús i Gestió prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del paratge natural.  
Article seté. Administració i gestió  
1. L'administració i gestió del paratge natural correspon a la Conselleria de Medi Ambient; la Junta Rectora del paratge natural actuarà com a col·laboradora i assessora en la gestió del paratge.  
2. En tots aquells supòsits en què calga que la Conselleria de Medi Ambient emeta informe, aquest serà vinculant i haurà d'obtenir-se abans de l'aprovació del projecte o de l'atorgament de la llicència d'autorització corresponent.  
3. L'exercici de les funcions a què fa referència aquest article es farà sense perjudici de les competències que corresponen a l'administració general de l'estat.  
Article vuité. Junta Rectora  
1. La Junta Rectora estarà formada pels membres següents:  
- Un representant de l'Ajuntament d'Elx  
- Un representant de l'Ajuntament de Santa Pola  
- Un representant de la Conselleria de Medi Ambient  
- Un representant de la Conselleria Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Un representant de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports  
- Un representant de la Conselleria d'Economia i Hisenda  
- Un representant de la Diputació Provincial d'Alacant  
- Un representant de les universitats de la Comunitat Valenciana  
- Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
- Un representant de la Direcció General de Costes  
- Un representant de cadascuna de les indústries salineres en actiu  
- Un representant dels titulars dels vedats cinegètics situats en l'àmbit del paratge natural  
- Un representant de les associacions de protecció de la natura  
- Un representant de ls propietaris de predis agrícoles inclosos al paratge natural  
- El director-conservador del paratge natural, que hi actuarà com a secretari.  
2. Es faculta el conseller de Medi Ambient per a modificar la composició de la Junta Rectora quan resulte necessari per al millor funcionament o representativitat d'aquesta.  
3. El conseller de Medi Ambient nomenarà un president d'entre els membres de la Junta Rectora, a proposta de la Direcció General de Conservació del Medi Natural.  
4. Són funcions de la Junta Rectora:  
a) Emetre informe preceptiu sobre els distints plans, normes i projectes que afecten l'àmbit territorial del paratge.  
b) Promoure i fomentar actuacions per a la regeneració, l'estudi, la divulgació i el gaudi ordenat del paratge.  
c) Proposar als òrgans de l'administració competent totes les mesures que considere convenients per al millor compliment dels objectius del Pla Rector d'ús i Gestió.  
d) Informar sobre tots els aspectes relatius al paratge que li sol·licite l'òrgan gestor i administrador d'aquest.  
e) Emetre informe sobre la memòria anual d'activitats i resultats.  
f) Qualsevol altra funció que li atribuesca la legislació amb caràcter general.  
Article nové. Director-conservador  
1. Per a facilitar l'administració i la gestió del paratge natural, la Conselleria de Medi Ambient designarà un director-conservador. El nomenament haurà de recaure en un tècnic amb titulació universitària superior.  
2. Són funcions del director-conservador:  
a) Coordinar, executar i supervisar el compliment de les normes i reglamentacions del paratge natural, d'acord amb les instruccions de l'òrgan administrador i gestor.  
b) Elaborar les propostes del pla d'actuacions i pressupost anual, com també les memòries anuals d'activitats i resultats.  
c) Gestionar els pressupostos del paratge natural.  
d) Proposar sancions a l'òrgan competent en cada cas, d'acord amb el Codi Penal, la Llei 4/1989, de 27 de marc, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres i de la legislació sectorial aplicable.  
e) Coordinar i organitzar les activitats del personal adscrit al paratge natural.  
f) Actuar com a secretari de la Junta Rectora.  
g) Totes les funcions recollides en aquesta normativa i aquelles altres que li atribuesca l'òrgan gestor i administrador del paratge natural.  
TíTOL II  
Normes generals de regulacia d'usos i activitats  
Secció primera  
Normes relatives a la investigació  
Article deu. Autoritzacions  
1. Tot projecte d'investigació que es faça sobre el paratge natural haurà de ser autoritzat pel director-conservador.  
2. Per a sol·licitar l'autorització corresponent, el promotor haurà de lliurar una memòria on es detallen els objectius, les actuacions, la metodologia, el pla de treball, la direcció i el personal que intervé en l'estudi.  
Aquesta memòria haurà d'anar acompanyada d'un resum del finançament dels treballs i el currículum del director del projecte.  
3. Una vegada acabada aquesta memòria, s'avaluaran les repercussions de la investigació sobre l'estat dels recursos i la seua idoneïtat.  
En un termini no superior a 45 dies, s'autoritzarà o denegarà el projecte d'investigació proposat amb indicació, si escau, de les modificacions que s'hagen d'introduir en el projecte pel que fa a les tècniques o els mètodes, amb l'únic fi d'impedir el deteriorament dels recursos del paratge natural. En el supòsit que la realització d'aquest projecte implique la captura o el maneig d'espècies protegides, s'hi haurà d'aportar l'autorització pertinent de la direcció general competent.  
4. Durant el desenvolupament de la investigació, s'informarà el director-conservador sobre l'inici i l'acabament dels treballs de camp, com també de qualsevol circumstància que puga tenir repercussió en el bon funcionament de les poblacions o ecosistemes de l'espai natural protegit o de l'entorn d'aquest.  
5. L'autorització d'investigació podrà ser revocada, després de la comunicació prèvia a la persona interessada, si es constata un manifest incompliment de les normes o limitacions establertes a l'atorgament.  
Article onze. Documentació  
1. Els investigadors hauran de lliurar a la Conselleria de Medi Ambient, quan així se'ls demane, una avaluació de l'estat de la investigació i del grau de compliment de les previsions inicials.  
2. A l'acabament de la investigació es presentarà una memòria final en la qual s'exposaran els resultats obtinguts i la primera avaluació quedarà depositada com a fons documental del paratge natural.  
3. La Conselleria de Medi Ambient arbitrarà les mesures tendents a possibilitar el coneixement dels recursos naturals del paratge, a fi d'aconseguir una millor utilització i gestió d'aquests.  
Secció segona  
Normes sobre protecció de recursos i del domini públic  
Article dotze. Protecció de recursos hidrològics  
En aplicació del que disposa l'article 96 de la Constitució i l'article 1 del Codi Civil, i en virtut de la inclusió pel Govern espanyol del Paratge Natural de les Salines de Santa Pola en la Llista d'Aiguamolls d'Importància Internacional, establerta en virtut del conveni relatiu a aiguamolls d'importància internacional, especialment com a hàbitat d'aus aquàtiques, fet a Ramsar (Iran) el 2 de febrer de 1971, el Paratge Natural de les Salines de Santa Pola té caràcter de zona humida a l'efecte previst en l'article 103 de la Llei d'Aigües i en l'article 3 de la Llei 5/1988, de 24 de juny, de Paratges Naturals de la Comunitat Valenciana.  
1. Basses salineres i tolls  
a) Concepte. S'inclouen en aquest apartat les basses destinades a la producció salinera (concentradors), com també els tolls d'aprofitament cinegètic situats perimetralment a aquestes.  
b) Amb caràcter general, es prohibeixen aquells usos i activitats que contribuesquen a deteriorar la qualitat i a disminuir la quantitat de les aigües als ecosistemes de bases i tolls, com també aquelles obres i infraestructures que alteren el flux hídric o suposen manifestament un maneig no racional d'aquest i dels seus recursos naturals, tret de les accions necessàries per a millorar la qualitat de les aigües i el manteniment de l'activitat salinera, que en tot cas requerirà l'informe previ favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
c) Nivell d'aigua. Els tolls i les basses concentradores hauran de mantenir, almenys, el nivell mínim d'aigua que garantesca el desenvolupament i el manteniment de les comunitats aquàtiques i, especialment, de les aus aquàtiques. La dessecació o inundació temporal amb fins de manteniment, haurà de ser prèviament autoritzada per la Conselleria de Medi Ambient.  
Pel que fa als concentradors saliners, s'aplicarà el que disposa la normativa particular.  
Amb aquest fi, per tal d'agilitar la gestió i evitar la sol·licitud d'autoritzacions individualitzades, les empreses salineres podran efectuar un programa anual de millores d'infraestructures i gestió on consten les actuacions previstes, el qual haurà de ser aprovat per la Conselleria de Medi Ambient.  
d) Qualitat de l'aigua. Als tolls es garantiran els nivells de qualitat que preveu la legislació vigent pel que fa a les aigües continentals que requeresquen protecció o millora per a ser aptes per a la vida piscícola de tipus C (aigües ciprinícoles), i els nivells de qualitat d'aigua en condicions òptimes per al desenvolupament i la supervivència de les biocenosis presents a les basses de les salines.  
e) Control de qualitat. Als tolls es faran anàlisis periòdiques d'acord amb l'Ordre del Ministeri d'Obres Públiques i Urbanisme de 16 de desembre de 1988 sobre mètode i freqüències d'anàlisi o inspecció de les aigües continentals que requeresquen protecció i millora per al desenvolupament de la vida piscícola.  
f) S'hi prohibeix la utilització d'herbicides i productes químics no autoritzats per la Conselleria de Medi Ambient per a l'eliminació del canyís i de les correntment denominades males herbes. Les activitats de neteja i escurada es faran fora del període de nidificació de les aus. Amb caràcter general, l'època autoritzada per a la neteja del canyís serà la compresa entre el 15 d'agost i el 30 de gener; les actuacions s'hi hauran de fer després de l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient i sota el control i el seguiment tècnic d'aquesta. Si en determinada zona proposada d'actuació hi ha colònies de cria o altres circumstàncies que aconsellen fer les actuacions en dates determinades dins del calendari general, la Conselleria de Medi Ambient indicarà aquestes dates en l'autorització pertinent, després de consultar-ho amb el promotor de l'actuació i d'haver-hi arribat a un acord. Aquesta limitació de dates dins del calendari general tindrà caràcter excepcional per circumstàncies sobrevingudes, l'àmbit serà l'estríctament necessari i no establirà cap precedent, en principi, per a temporades successives.  
g) S'hi prohibeixen a les basses i a les zones embassades les activitats nàuticoesportives, com també qualsevol tipus d'embarcació no vinculada a la gestió del paratge natural i de les activitats salinera, cinegètica o piscícola, autoritzades per la Conselleria de Medi Ambient.  
h) S'hi mantindran les condicions naturals de les motes de contenció, excepte als concentradors i cristal·litzadors, pels efectes beneficiosos que tenen sobre la vegetació i la fauna associada.  
2. Llits i marges dels cursos d'aigua  
a) S'hi mantindran en bon estat els llits i els marges dels cursos d'aigua, de manera que les aigües circulen sense dificultat.  
b) Abans de la realització de les activitats de neteja, com ara l'escurada i la desbardissada dels llits (séquies, canals, assarbs i altres llits), caldrà informar-ne la Conselleria de Medi Ambient, la qual podrà, amb aquest fi, dictar les corresponents recomanacions a què hauran d'adaptar-se les actuacions.  
c) Queda prohibida la utilització d'herbicides i productes químics no autoritzats per al Conselleria de Medi Ambient per a l'eliminació de canyís o altres espècies vegetals. L'ús del foc amb aquest fi haurà d'adaptar-se a les determinacions que per a aquest cas establesca la Conselleria de Medi Ambient, i no podran efectuar-se en cap cas durant el període de nidificació de les aus.  
d) Es retiraran dels marges dels llits els llims, les restes vegetals de canyes, el canyís, les correntment denominades males herbes i els residus en general obtinguts de la neteja dels llits. L'ús del foc amb aquest fi s'haurà d'adaptar a les determinacions que establesca la Conselleria de Medi Ambient.  
e) S'hi mantindran les condicions naturals dels llits pels efectes beneficiosos que tenen sobre la vegetació i la fauna associada, i per la influència que tenen en el règim hidrològic de la zona humida. Donat cas que hi haja un alt risc de desbordament que aconselle la canalització de les conduccions i modificar-ne les dimensions, es requerirà el corresponent estudi d'impacte ambiental i l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient. A més de les condicions exigides a qualsevol projecte d'aquest tipus haurà de tenir:  
- Estudi de les necessitats que motiven l'obra i de les dimensions del llit.  
- No afectar els fons d'aquestes.  
- Mesures tendents a evitar que la fauna puga quedar atrapada al llit, com ara instal·lar rampes. Aquesta mesura s'estén a les séquies actualment cimentades.  
3. Protecció d'aigües subterrànies   
Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la composició química i bacteriològica que tinguen, la contaminació de les aigües profundes o superficials.  
4. Abocaments  
Es prohibeix l'abocament directe o indirecte als llits, les basses i els tolls d'aigües residuals que no provinguen de drenatge o d'escorriment. També queda prohibit acumular en l'àmbit del paratge, residus sòlids, enderrocs o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituesquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o de degradació de l'entorn.  
5. Captacions d'aigua  
Atesa la importància que suposa l'aportació d'aigües subterrànies per al conjunt del sistema hídric del paratge natural i per al manteniment de l'equilibri dels seus ecosistemes, es prohibeix l'obertura de nous pous o captacions d'aigua dins dels límits del mateix paratge i el seu perímetre de protecció, tret de casos excepcionals com ara per garantir el nivell d'aigua als tolls ja existents. En qualsevol cas, abans de fer-los caldrà efectuar el corresponent informe tècnic que en justifique la necessitat com l'única forma de proveïment possible i la no-repercussió en els valors naturals del paratge. Requerirà l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
Article tretze. Protecció de la fauna  
1. En aplicació de l'article 26.4 de la Llei de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, s'hi prohibeixen, amb caràcter general, les activitats que puguen comportar la destrucció o el deteriorament irreversible de la fauna silvestre, com ara la destrucció de nius i caus, el tràfic, la manipulació i el comerç de pollets, ous i exemplars adults.  
2. Repoblació o solta d'animals  
Queda prohibida la introducció d'espècies animals exòtiques en l'àmbit del paratge natural. D'acord amb el que disposa l'article 5 del Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforçament de poblacions, la cria d'alevins inclosa, i la manera de fer-ho, requeriran l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, a la vista dels informes o estudis previs que així ho aconsellen.  
3. Espècies protegides  
La caça i captura d'espècies animals ha de respectar la normativa sobre espècies protegides establerta al Decret 97/1986, de 21 de juliol, del Govern Valencià, sobre protecció de diverses espècies de fauna silvestre, i els reials decrets 1095/1989, de 8 de setembre, i 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades, com també les determinacions per a l'ordenació i regulació de l'activitat cinegètica contingudes en aquest Pla Rector.  
4. S'hi prohibeix el vol sense motor, incloent-hi l'aerostació, i d'ultralleugers sobre el paratge natural, tret dels relacionats amb la gestió o la investigació d'aquest, els quals hauran de tenir una autorització de la Conselleria de Medi Ambient. S'hi prohibeix el vol rasant, i, en qualsevol cas, s'hi prohibeix el vol de tot tipus d'aeronau per sota dels tres-cents metres a fi d'evitar molèsties a la fauna.  
Article catorze. Protecció de la vegetació  
1. Formacions vegetals  
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest Pla, totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrària.  
2. Tala i recol·lecció  
La tala i la recol·lecció d'espècies vegetals silvestres a àrees no cultivades en l'àmbit del paratge natural haurà disposar de l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. Espècies pròpies del paratge  
Queda prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques en l'àmbit del paratge natural. Al respecte, es consideraran espècies adequades els Tamarix, com també les espècies pròpies de les comunitats de saladar, joncar, canyisser i vegetació psammòfila.  
4. Regeneració de les formacions vegetals  
a) A les zones degradades, es promourà com a ús preferent l'ecològic, basat en la regeneració de la vegetació natural halòfila, palustre o psammòfila.  
b) Per a la seua regeneració s'usarà preferentment material vegetal que tinga l'origen en la zona, a fi de mantenir les característiques genètiques de la vegetació d'aquesta zona.  
Article quinze. Protecció dels sòls  
Els moviments de terra estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística, per a la tramitació de la qual serà requisit indispensable l'informe previ favorable de la Conselleria de Medi Ambient. S'exceptuen de l'obtenció de llicència les tasques de preparació i habilitació de sòls relacionades amb l'activitat agrícola (anivellament de terrenys, llaurada i fangueig); com també els treballs de manteniment de l'activitat salinera i dels tolls cinegètics com ara desmunt, terraplenament o la realització de rases, sempre que no superen un volum global de 100 m3/ha. En tot cas, s'informarà la Conselleria de Medi Ambient perquè aquesta puga adoptar les mesures preventives que considere oportunes. No es podrà extraure o moure terra als cordons dunars ni a les platges.  
Article dieciséis. Protecció del paisatge  
S'hi prohibeix la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat basada o construïda directament tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions. S'hi admetran únicament els indicadors de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge.  
Secció tercera  
Normes sobre regulació d'activitats  
Article disset. Infraestructures  
1. S'hi prohibeix, amb caràcter general, la realització d'actuacions o instal·lacions d'infraestructura de tot tipus no vinculades directament al funcionament i la gestió del paratge natural, llevat de les expressament previstes en les normes particulars d'aquest Pla, després de l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
2. La realització d'actuacions d'infraestructura autoritzades per aquest Pla Rector haurà de tenir en compte, a més de les disposicions que li siguen pròpies per raó de la matèria, els requisits següents:  
a) Els traçats i l'emplaçament hauran de fer-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o el reompliment dels llits, la degradació de la vegetació natural o els impactes paisatgístics.  
b) Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i a l'acabament de les obres es restauraran el terreny i la coberta vegetal. Així mateix, s'evitarà la realització d'obres en aquells períodes que puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
3. S'hi prohibeix l'obertura de camins, llevat dels relacionats amb l'activitat salinera, realització d'itineraris amb fins didàcticoecològics o els necessaris per a l'adequada vigilància del paratge, després de l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
4. En el supòsit de realitzar-s'hi l'estabilització del paviment de camins, s'efectuarà amb materials solts adequats al substrat natural; en el cas de la utilització d'enderrocs de taulells, aquests s'hauran de cobrir amb una capa de material amb un color similar al del substrat.  
5. S'hi permeten les actuacions infraestructurals de caràcter bla, com ara senderes, closos i barreres anticirculació, quan la destinació d'aquestes siga la de donar suport a l'execució de les activitats compatibles amb les necessitats de protecció per a aquest espai.  
Article divuit. Activitats extractives i mineres  
S'hi prohibeixen, en l'àmbit del paratge natural, les activitats extractives i mineres, llevat de l'explotació salinera.  
Article dinou. Activitats agràries  
1. Concepte i normes aplicables  
Es consideraran agràries o agropequàries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sòl i la cria, la reproducció i l'aprofitament d'espècies animals. L'exercici d'aquestes activitats haurà de sotmetre's a les normes i els plans sectorials que els siguen d'aplicació, en tot allò que siga compatible amb aquest Pla.  
2. Construccions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrària  
a) S'hi permeten les construccions, les instal·lacions i els equipaments estretament vinculats a l'explotació agrària i amb les especificacions que al respecte estableixen els planejaments urbanístics vigents. Per a la tramitació de la llicència urbanística d'aquests caldrà un informe previ de la Conselleria Agricultura, Pesca i Alimentació sobre la seua idoneïtat i necessitat, i l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
b) Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària, i els equipaments de servei de l'explotació, guardaran una relació de dependència i proporció adequada a la tipologia dels aprofitaments a què es dedique l'explotació en què hagen d'instal·lar-se.  
c) S'hi prohibeix la instal·lació d'hivernacles.  
3. Productes fitosanitaris  
L'ús de productes fitosanitaris haurà d'adaptar-se a les normes i els plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, les limitacions i els condicionaments establerts pels organismes competents. En qualsevol cas, l'ús de productes fitosanitaris al paratge natural i al perímetre de protecció d'aquest es limitarà als inclosos en les categories toxicològiques A o B, tal com indica l'Ordre del Ministeri d'Agricultura de 4 de desembre de 1975 per la qual es reglamenta l'ús de productes fitosanitaris per prevenir danys a la fauna, que prohibeix l'ús de productes de categoria C per a la fauna terrestre i la fauna aqüícola a les zones humides.  
4. Instal·lacions ramaderes  
Queden prohibides les instal·lacions ramaderes en l'àmbit del paratge natural. Les instal·lacions que estiguen convenientment legalitzades abans de la declaració del paratge, no podran ser ampliades ni en superfície ni en volum d'edificació, i, a més, hauran d'adaptar-se a les determinacions següents:  
- Hauran de disposar d'un sistema de depuració de residus i emissions en condicions reglamentàries.  
- S'hauran d'adaptar a la resta de condicions que establesca la legislació sectorial per a aquest tipus d'instal·lacions.  
Donat cas que no es dispose d'un sistema adequat de depuració de residus, aquest haurà de fer-se en un termini inferior a un any des de l'aprovació d'aquest Pla Rector.  
5. Piscifactories  
a) Es prohibeix la implantació de piscifactories en l'àmbit del paratge natural, entenent aquestes per instal·lacions dedicades a la cria astacitícola i piscícola amb fins comercials que tinguen una producció de més de 500 kg/ha/any de biomassa, i, en tot cas, sempre que necessiten realitzar obra de fàbrica. Amb caràcter excepcional, es permet a les zones d'infraestructura salinera senyalades en la cartografia d'ordenació, la implantació de piscifactories sense les limitacions indicades anteriorment, les quals hauran de tenir abans aprovat el preceptiu estudi d'impacte ambiental.  
b) Les explotacions piscícoles que per a millorar la seua producció adopten mesures de fertilització i alimentació suplementàries la producció de les quals depasse els 200 kg/ha/any de biomassa, no podran vessar les aigües a altres tolls del paratge natural o a llits que directament o indirectament vessen en aquells.  
c) No s'hi admetran les infraestructures que comporten obres de fàbrica distintes a les permeses en les normes d'aquest Pla Rector. Les espècies cultivades no podran ser exòtiques, tret del cas de les piscicultures intensives a les zones d'infraestructures salineres, sempre que es justifique l'absència de risc de fuga d'aquestes espècies.  
d) Les instal·lacions situades a espais on aquesta activitat és considerada incompatible per aquest Pla Rector i que estiguen convenientment legalitzades abans de la declaració del paratge natural, no podran ser ampliades ni en superfície ni en volum d'edificació, i hauran de tenir, a més, un sistema de depuració de residus en condicions reglamentàries que permeta abocar-les a llits del paratge natural sense perjudicar les condicions físicoquímiques i microbiològiques de les aigües. Donat cas que no es dispose d'un sistema adequat de depuració de residus, aquest haurà de fer-se en un termini inferior a un any des de l'aprovació d'aquest Pla Rector.  
Article vint. Activitat salinera  
Pel fet de considerar-la plenament compatible amb els objectius de protecció d'aquest Pla Rector, aquesta activitat no tindrà cap altra limitació que les imposades en la legislació sectorial que hi siga d'aplicació i en les normes contingudes en aquest Pla per a l'activitat.  
Article vint-i-un. Caça  
1. Directrius per a l'ordenació i la regulació de l'activitat cinegètica  
Tot aprofitament cinegètic en l'àmbit del paratge natural, ha de fer-lo el titular del dret de forma ordenada i d'acord amb els plans tècnics d'aprofitament cinegètic, justificatius de la quantia i les modalitats de les captures que s'hi han de fer, a fi de fomentar i protegir la riquesa faunística. Aquests plans tècnics hauran de fer-se en un termini no superior a dos anys des de l'entrada en vigor d'aquest Pla Rector, i hauran de ser aprovats per la Conselleria de Medi Ambient. El contingut dels plans tècnics s'haurà d'adaptar a les normes i els requisits que amb aquest fi establesca aquest Pla Rector.  
Sense perjudici d'altres determinacions que puga establir la Conselleria de Medi Ambient, els plans tècnics d'aprofitament cinegètic hauran de preveure almenys els aspectes següents:  
a) Creació de zones de reserva, que estiguen vedades a tot tipus de caça, a fi de protegir les espècies no cinegètiques d'aquesta activitat. Aquestes zones hauran de suposar almenys el 20% de la superfície total vedada, i hauran d'adaptar-se als criteris establerts al respecte en la memòria justificativa d'aquest Pla Rector. Les zones de reserva hauran de ser convenientment senyalitzades.  
b) S'hi estudiarà la possibilitat de crear, de manera permanent, àrees de refugi de caça per a la protecció dels territoris de cria d'espècies colonials o en situació delicada.  
c) Les espècies d'aprofitament cinegètic seran les que establesca la corresponent ordre anual per a la regulació de la temporada cinegètica de la Conselleria de Medi Ambient.   
d) Establiment del règim de tirades, el qual haurà d'incloure el període, els dies hàbils i l'horari autoritzat per a la pràctica. Aquestes determinacions hauran de ser recollides per les ordres anuals que dicte la Conselleria de Medi Ambient.  
e) La modalitat de caça haurà de ser exclusivament des de llocs fixos. El nombre de llocs serà establert pel pla tècnic d'aprofitament. Els llocs hauran d'estar perfectament marcats i delimitats a l'esmentat pla.  
f) Es determinarà el mode d'establir cada any la quantitat de peces possibles per a cada vedat, d'acord amb les normes següents:  
- Cada temporada s'establirà una quantitat total de peces per a la totalitat del paratge natural, que durant els dos primers anys no podrà passar del 50% de la mitjana dels censos oficials de gener de les cinc temporades anteriors. S'establiran quantitats diferents, almenys per a anàtides i fotges.  
- Es declararà la veda d'aquelles espècies cinegètiques que tinguen una mitjana inferior als 100 exemplars en els censos durant els últims 5 anys.  
- S'assignarà a cada vedat una quantitat parcial en funció de la superfície inundada i dels censos dels anys anteriors.  
g) Per a un control eficaç de les tirades, caldrà preveure la presència suficient de guarderia al paratge; s'hi hauran d'establir també els mecanismes necessaris per efectuar el control sobre les peces abatudes. A fi de permetre l'establiment de quantitats i règims de caça adaptats a la necessitat de fer compatibles l'activitat cinegètica i la conservació de la fauna, a més de l'esmentat control sobre les peces abatudes, es faran censos mensuals a tots els vedats durant la temporada de caça.  
2. Construccions i instal·lacions vinculades a l'activitat cinegètica  
Es permeten les construccions i les instal·lacions vinculades a l'activitat cinegètica de superfície inferior a 30 metres quadrats. Per a la tramitació de la llicència urbanística d'aquestes instal·lacions caldrà justificar-les mitjançant un informe previ de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. Creació de nous vedats  
La creació de nous vedats que afecten territorialment l'àmbit del paratge natural haurà de tenir l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient, i, a més, s'haurà d'adaptar als requisits següents:  
a) La superfície inclosa al paratge natural del nou vedat no podrà ser inferior al 50% de la totalitat.  
b) L'aprovació del nou vedat es farà conjuntament amb la del corresponent pla tècnic d'aprofitament cinegètic.  
c) Almenys el 75% de la superfície del nou vedat haurà de reunir les condicions adequades als hàbitats propis de les aus aquàtiques: presència d'aigua durant més de nou mesos a l'any i de vegetació palustre.  
4. Terrenys lliures  
Es prohibeix la caça als terrenys lliures.  
Article vint-i-dos. Pesca  
1. Ordenació i regulació de l'activitat piscícola  
Tot aprofitament piscícola en l'àmbit del paratge natural, haurà de fer-lo el titular del dret de forma ordenada i d'acord amb els plans tècnics d'aprofitament piscícola, justificatius de la quantia i les modalitats de les captures que s'hi podran fer, a fi de fomentar i protegir la riquesa aqüícola. Aquests plans tècnics hauran de ser realitats pels titulars del dret en un termini no superior a dos anys des de l'entrada en vigor d'aquest Pla Rector, i hauran de ser aprovats per la Conselleria de Medi Ambient. El contingut dels plans tècnics s'haurà d'adaptar a les normes i requisits que amb aquest fi establesca aquest Pla Rector.  
Sense perjudici d'altres determinacions que puga establir la Conselleria de Medi Ambient, els plans tècnics d'aprofitament piscícola han de preveure almenys els aspectes següents:  
a) Espècies explotables, càrrega pesquera, zones i èpoques de pesca, arts permeses, mètodes d'extracció i dimensions.  
b) La pesca esportiva únicament podrà fer-se als canals, sempre que ho autoritze el titular del dret, s'estiga en possessió de la corresponent llicència de pesca i s'usen canya i ormeigs amb hams que tinguen flotador.  
2. Construccions i instal·lacions vinculades a l'activitat piscícola  
Es permeten les construccions i instal·lacions vinculades a l'activitat piscícola de superfície inferior a 30 metres quadrats. Per tramitar la llicència urbanística d'aquestes construccions caldrà un informe sobre la seua idoneïtat i necessitat i l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
Article vint-i-tres. Activitat industrial i comercial  
1. Pel fet de considerar-les incompatibles amb els objectius del paratge natural, s'hi prohibeixen les instal·lacions industrials de qualsevol tipus en l'àmbit d'aplicació d'aquest Pla Rector d'ús i Gestió, llevat de l'activitat salinera i la piscicultura a les zones on aquesta és autoritzada pel present Pla Rector i amb les condicions indicades.  
2. Amb caràcter general, s'hi prohibeixen les construccions hoteleres, les discoteques, els comerços, els magatzems, els cementeris d'automòbils, l'emmagatzematge i la custòdia de caravanes o embarcacions, les pistes d'aterratge d'ultralleugers i qualsevol altra activitat comercial que no haja estat expressament permesa per aquest Pla Rector.  
Article vint-i-quatre. Activitats turístiques i recreatives  
1. Pel fet de considerar-la incompatible amb els objectius del paratge natural, s'hi prohibeix la implantació d'activitats turístiques i recreatives de qualsevol tipus, com ara campaments de turisme, càmping, equitació, instal·lacions esportives, pistes de karts, pistes d'aterratge d'ultralleugers i, en general, qualsevol altra activitat que no haja estat explícitament prevista en aquest Pla Rector d'ús i Gestió.  
2. S'hi prohibeix l'ús de motos i bicicletes fora dels camins, llevat dels necessaris per a la gestió i la vigilància del paratge natural.  
3. Queda prohibida l'acampada lliure a tot l'àmbit del paratge natural.  
Article vint-i-cinc. Activitats d'urbanització i edificació  
1. S'hi prohibeixen les activitats d'urbanització i edificació dins de l'àmbit del paratge natural.  
2. Construccions  
S'hi autoritzen únicament les construccions no residencials lligades inexcusablement a l'explotació salinera i dels recursos agraris i piscícoles i les construccions residencials actualment existents, lligades al manteniment i la guarderia de les instal·lacions relacionades amb l'activitat cinegètica, piscícola o de l'explotació salinera en les condicions establertes en les normes particulars. En cap cas no podran superar els 30 metres quadrats de superfície.  
Article vint-i-sis. Abocadors  
Queden prohibits els abocadors de qualsevol classe a l'àmbit d'aplicació, inclòs el perímetre de protecció d'aquest Pla Rector d'ús i Gestió.  
Article vint-i-set. Construccions i edificacions d'utilitat pública i interès social  
S'hi prohibeixen les construccions i edificacions d'utilitat pública o interès social que no estiguen directament vinculades a la finalitat de protecció del paratge.  
TíTOL III  
Normes d'ús públic  
Article vint-i-vuit. Programa de visites  
1. S'establirà un programa de visites a les zones habilitades a l'efecte per l'administració, que preveja el nombre màxim de visitants, les èpoques i les zones que es visitaran, les recomanacions per a l'aprofitament òptim de la visita i sobre el comportament del visitant, com també altres aspectes que es consideren d'interès. En qualsevol cas, el règim de visites s'adaptarà a les normes següents:  
a) En tots els casos, els visitants hauran d'estar acompanyats per un guarda o monitor autoritzat per la Conselleria de Medi Ambient.  
b) Els terrenys de propietat privada no podran ser visitats sense l'autorització del propietari.  
c) Els visitants no hauran de molestar, destruir ni recol·lectar cap espècie animal o vegetal, ni viva ni morta.  
d) Els visitants hauran de respectar els senyals, els itineraris i les zones d'accés prohibit.  
e) Les observacions i fotografies es faran des dels observatoris o sense eixir dels itineraris.  
f) S'hi prohibeix portar animals domèstics solts.  
g) S'hi prohibeix encendre foc.  
h) S'hi prohibeix tirar papers, plàstics, llaunes i qualsevol altre rebuig al sòl.  
2. Tal com preveu el Decret 190/1988, de 12 de desembre, del Govern Valencià, el programa de visites podrà delimitar aquells sectors del territori on es controlarà amb caràcter transitori la permanència i el trànsit de persones o vehicles i embarcacions per raons ecològiques, com ara àrees de cria i àrees de major concentració de fauna.  
TíTOL IV  
Normes particulars  
Secció primera  
Concepte i aspectes generals  
Article vint-i-nou. Concepte  
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establertes mitjançant aquest Pla, per tal de definir els tractaments específics més adaptats a les necessitats pròpies de protecció, conservació i millora, s'hi han distingit les zones següents:  
- espais subjectes a protecció especial integral  
- espais subjectes a protecció especial ecològica  
- espais subjectes a protecció paisatgística  
- espais subjectes a protecció especial de l'activitat salinera.  
2. Les determinacions inherents a cadascuna d'aquestes categories de protecció constitueixen la normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i les activitats permeses i prohibides per aquest Pla Rector d'ús i Gestió.  
Article trenta. Interpretació  
En tot allò no regulat per aquestes normes particulars, hi seran d'aplicació les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.  
Secció segona  
Zona subjecta al grau de protecció especial integral  
Article trenta-un. Caracterització  
S'integren en aquesta categoria de protecció aquells espais de característiques excepcionals que constitueixen un conjunt d'ecosistemes de rellevant valor ecològic, paisatgístic i científic, que gaudeixen de bona salut ambiental i que, a més, alberguen habitualment espècies de fauna o flora rares i amenaçades. Aquests espais estan destinats exclusivament a activitats conservacionistes, científiques i didàctiques.  
Article trenta-dos. Localització  
S'inclou en aquest concepte el sector situat al sud de la gola del Vinalopó, tal com indica el mapa de zonificació.  
Article trenta-tres. Usos permesos  
1. Es designen com a usos permesos tots aquells dirigits a aconseguir una millor i més efectiva conservació, potenciació i coneixement de l'ecosistema. Així, doncs, aquests espais estaran exclusivament dirigits cap a activitats científiques, de conservació i naturalístiques.  
2. Es consideren usos compatibles aquells de caràcter recreatiu o naturalístic que no suposen eventuals riscos de degradació ambiental i que indiquen una utilització passiva de l'espai, com ara utilització d'observatoris i potencials itineraris. Hauran de tenir l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. Tasques de conservació i regeneració d'ecosistemes, supressió d'aquells camins i altres infraestructures l'existència de les quals minva els fins previstos, com també les accions tendents a potenciar les activitats científiques i naturalístiques que contribuesquen a infondre el coneixement d'aquests importants ecosistemes.  
4. Instal·lació d'equipaments i adequacions científiques i naturalístiques, les quals hauran de tenir l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
5. La instal·lació de tanques, sempre que es faça amb materials naturals o, preferentment, amb bardissa, a fi d'evitar l'impacte generat per les tanques fetes amb materials constructius.  
Article trenta-quatre. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es consideren explícitament prohibits aquells usos i activitats que puguen suposar un maneig no racional de les aigües i contribuesquen a disminuir la quantitat i la qualitat d'aquestes, com també aquells que puguen afectar la riquesa biològica de la zona.  
2. Els canvis d'ús del sòl o la transformació d'aquest que impliquen una pèrdua de superfície inundable o de la coberta vegetal.  
3. La recol·lecció i l'extracció de qualsevol element de la gea, llevat que es faça per raons científiques, i amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
4. La recol·lecció i la tala de la vegetació silvestre, tret que es faça per motius científics, i amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
5. La recol·lecció i la captura de qualsevol element de la fauna, com també les molèsties que es causen a aquesta, tret que es faça per motius científics, i amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
6. L'estudi, l'observació, la investigació i la presa d'imatges de la fauna fora dels llocs permesos sense autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
7. L'accés, el trànsit, la navegació i l'estada a llocs no permesos sense autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
8. Les obres de captació d'aigües que puguen alterar en algun grau les condicions del complex humit o aquelles que suposen retenció, apropiació, alteració o maneig no racional dels fluxos hídrics tributaris de la reserva natural.  
9. Les obres de desmunts, terraplenaments i rebliments.  
10. Tot tipus de construccions i edificacions, llevat de les imprescindibles per a la gestió del paratge natural.  
11. L'aprofitament agrícola.  
12. L'aprofitament ramader.  
13. L'aprofitament cinegètic.  
14. L'aprofitament pesquer.  
15. La resta d'usos i activitats prohibits en l'àmbit del paratge natural, en general, i de la zona de protecció especial ecològica, en particular.  
Secció tercera  
Espais subjectes al grau de protecció especial ecològica  
Article trenta-cinc. Caracterització  
S'integren en aquesta categoria de protecció aquells espais de característiques excepcionals que constitueixen un conjunt d'ecosistemes de rellevant valor ecològic, paisatgístic o científic. Part d'aquests espais estan destinats a activitats tradicionals, com ara els aprofitaments cinegètic i piscícola.  
Article trenta-sis. Localització  
Els espais inclosos en aquesta categoria de protecció ocupen un important sector del paratge natural. Estan constituïts pels tolls d'aprofitament cinegètic i àrees de vegetació halòfila o hidrohalòfila en bon estat de conservació i en avançat estat de regeneració que es localitzen fonamentalment al SW i NW del paratge natural, l'antiga explotació de Salinera EspaÑola i les dunes i platges de la franja litoral, tal com s'indica al mapa 17 de la cartografia d'ordenació.  
Article trenta-set. Usos permesos  
1. Es designen com a usos permesos tots aquells dirigits a aconseguir una millor i més efectiva conservació i potenciació dels recursos naturals. Així, doncs, aquests espais estaran preferentment dirigits cap a activitats científiques, de conservació i interpretació de la naturalesa.  
2. Les activitats tradicionals de caça i pesca que es fan en aquests espais quedaran com a usos permesos d'acord amb les normes i les determinacions d'aquest Pla Rector d'ús i Gestió. Es permet la piscicultura extensiva, la cria d'alevins inclosa, amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient. Les explotacions piscícoles que per millorar la producció prenguen mesures de fertilització i alimentació suplementàries que tinguen una producció superior als 200 kg/ha/any de biomassa, no podran abocar les aigües a altres tolls del paratge natural o a llits que directament o indirectament hi vessen.  
3. Es consideraran usos compatibles aquells de caràcter recreatiu o naturalístic que no suposen eventuals riscos de degradació ambiental i que impliquen una utilització passiva de l'espai, com ara senderisme controlat. Aquests usos hauran de ser autoritzats per la Conselleria de Medi Ambient.  
4. Tasques de conservació i regeneració d'ecosistemes, supressió de camins i altres infraestructures, com també les accions tendents a possibilitar les activitats científiques, naturalístiques i didàcticoecològiques.  
5. Instal·lació d'equipaments i adequacions científiques, naturalístiques i didàcticoecològiques, les quals hauran de tenir l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
6. La instal·lació de tanques, sempre que es faça amb materials naturals o, preferentment, mitjançant bardisses, a fi d'evitar l'impacte generat pels closos fets amb materials constructius.  
7. Actuacions dirigides a la millora de les condicions d'acollida de la fauna (prevenció de molèsties, habilitació d'àrees de nidificació, alimentació i repòs, etc.)  
8. Actuacions dirigides a la regeneració de les formacions vegetals, en especial de vegetació halòfila i psammòfila, en els termes indicats en les normes generals d'aquest Pla Rector.  
Article trenta-vuit. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es consideren explícitament prohibits aquells usos i activitats que poden suposar un maneig abusiu de l'aigua i contribuesquena a disminuir-ne la quantitat i la qualitat, com també els que poden afectar la riquesa biològica del paratge.  
2. Els canvis d'ús del sòl o la transformació d'aquest que impliquen una pèrdua de superfície inundable, de la coberta vegetal o de les característiques geomorfològiques o paisatgístiques, excepte l'increment de superfície inundable mitjançant la realització de nous tolls, per a l'execució dels quals caldrà tenir prèviament l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. La recol·lecció i la tala de vegetació silvestre, llevat que siga expressament autoritzada per la Conselleria de Medi Ambient per a fins científics o de manteniment.  
4. La realització d'activitats constructives, com ara tanques d'obra o edificacions de qualsevol classe, excepte les autoritzades per aquest Pla Rector i les necessàries per a la correcta gestió del paratge natural, després de l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
5. Les obres de desmunts, terraplenaments i reompliments, llevat de les actuacions que tinguen per objecte afavorir els recursos i els valors naturals que es pretenen protegir, després de l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
6. La posada en conreu de nous terrenys.  
7. La implantació de noves explotacions ramaderes o ampliació de les existents.  
8. Les piscifactories.  
9. La realització d'infraestructures de qualsevol classe, com ara l'obertura de camins o carreteres, gasoductes i oleoductes, instal·lacions elèctriques i telefòniques, o infraestructures hidràuliques distintes a les destinades a la correcta gestió de l'àmbit del paratge natural.  
10. El trànsit motoritzat i l'equitació fora dels camins i vials, llevat quan es referesca als serveis propis del paratge, com també passejar amb animals domèstics solts. En el període de nidificació de les aus, la Conselleria de Medi Ambient podrà restringir el pas a qualsevol persona no relacionada amb la gestió del paratge natural i el manteniment dels usos autoritzats.  
11. Els establiments, les infraestructures i els equipaments de qualsevol tipus, fins i tot desmuntables, no relacionats directament amb els usos permesos.  
12. La instal·lació d'artefactes, suports de publicitat o altres elements anàlegs, com també qualsevol forma de publicitat que no siga de caràcter institucional, destinada a proporcionar informació sobre l'espai objecte de protecció, sense que supose deteriorament del paisatge.  
13. La realització d'abocaments de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus.  
14. Les obres de captació d'aigües, tret que tinguen l'autorització expressa de l'òrgan de conca, i després de l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient; i en qualsevol cas, sempre que puguen alterar les condicions del medi natural perquè suposen retenció, apropiació o maneig abusiu dels fluxos hídrics.  
15. Tot tipus de construccions i edificacions, excepte aquelles imprescindibles per a la correcta gestió del paratge natural.  
Secció quarta  
Espais subjectes al grau de protecció paisatgística  
Article trenta-nou. Caracterització  
Aquesta categoria de protecció està integrada per espais que presenten un alt potencial ecològic i paisatgístic, encara que en l'actualitat, sia per estar molt degradats o per sustentar aprofitaments agrícoles, no arriben a exercir la funció que els correspondria en el conjunt de l'ecosistema. En conseqüència, són espais dels quals cal aconseguir la regeneració natural.  
Article quaranta. Localització  
Els espais subjectes a aquesta categoria de protecció se situen fonamentalment als sector meridional i occidental del paratge, envoltant part dels espais de protecció especial ecològica, tal com es reflecteix al mapa 17 de la cartografia d'ordenació.  
Article quaranta-un. Usos permesos  
1. Als espais actualment dedicats a l'aprofitament agrícola es permeten totes aquelles activitats i instal·lacions estretament relacionades amb l'aprofitament agrícola, d'acord amb les disposicions legals vigents en aquesta matèria i amb el que estableixen les normes generals d'aquest Pla Rector.  
2. La instal·lació de tanques, sempre que es facen amb materials naturals o, preferentment amb bardisses, a fi d'evitar l'impacte generat per les tanques fetes amb materials de construcció.  
3. La transformació a saladar i la regeneració de la vegetació natural, com també la creació de nous tolls que permeten l'augment de la superfície inundada, després de l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
4. Les instal·lacions i adequacions naturalístiques o recreativonaturalístiques amb les infraestructures de suport, després de l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
5. S'hi permet la piscicultura extensiva, inclosa la cria d'alevins, amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient. Les explotacions piscícoles que per millorar la producció adopten mesures de fertilització i alimentació suplementàries que tinguen una producció superior als 200 kg/ha/any de biomassa, no podran abocar l'aigua a altres basses del paratge natural o a llits que directament o indirecta aboquen en aquests.  
6. S'hi podran instal·lar, amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, casetes d'un màxim de 30 metres quadrats de superfície, quan se'n justifique la necessitat pel desenvolupament dels casos permesos en aquest Pla Rector. En qualsevol cas, la densitat màxima permesa serà d'una construcció cada 50 ha en conjunt, tret que l'explotació siga de menor, cas en què s'autoritzarà una sola construcció.  
Article quaranta-dos. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, s'hi prohibeixen aquells usos i activitats que puguen suposar un maneig abusiu de l'aigua i contribuesquen a disminuir la quantitat i la qualitat d'aquesta, com també els que puguen afectar la riquesa biològica del paratge.  
2. Les transformacions agrícoles a les zones no cultivades des de la data de creació del paratge natural.  
3. Les obres de captació d'aigua que puguen alterar en algun grau les condicions dels complexos humits o les que suposen retenció, apropiació o maneig abusiu dels fluxos hídrics.  
4. Les obres de desmunt, terraplenament i reompliment o excavació, tret que siguen expressament autoritzades per la Conselleria de Medi Ambient.  
5. La instal·lació d'explotacions ramaderes.  
6. La implantació de piscifactories.  
7. Les infraestructures de drenatge que necessiten utilitzar bombes de motor o obra de fàbrica, com ara tubs de drenatge soterrats, impermeabilització o cimentació dels marges i realització de canals de drenatge.  
8. La realització d'activitats constructives com ara tanques d'obra o edificacions de qualsevol classe, tret de les autoritzades per aquest Pla Rector i les necessàries per a la correcta gestió del paratge natural, després de l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
9. La realització d'infraestructura de qualsevol classe, com ara obertura de camins o carreteres, gasoductes i oleoductes, instal·lacions de la línia elèctrica i telefònica o infraestructures hidràuliques diferents a les destinades per a la correcta gestió de l'àmbit del paratge natural.  
10. El trànsit motoritzat i l'equitació fora dels camins i vials, tret de quan es referesca als serveis propis del paratge, com també passejar amb animals domèstics solts. Durant el període de nidificació de les aus, la Conselleria de Medi Ambient podrà restringir el pas a qualsevol persona no relacionada amb la gestió del paratge natural i el manteniment dels usos autoritzats.  
11. Els establiments, les infraestructures i els equipaments de qualsevol tipus, fins i tot desmuntables, no relacionats directament amb els usos permesos.  
12. La instal·lació d'artefactes, suports de publicitat o altres elements anàlegs, com també qualsevol forma de publicitat que no siga la de caràcter institucional destinada a proporcionar informació sobre l'espai objecte de protecció, la qual no pot suposar cap deteriorament del paisatge.  
13. La realització d'abocaments de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus.  
Secció cinquena  
Espais naturals subjectes al grau de protecció especial  
 de l'activitat salinera  
Article quaranta-tres. Caracterització   
S'integren en aquesta categoria de protecció aquelles zones destinades estrictament al servei de l'explotació salinera.  
Article quaranta-quatre. Localització  
Aquesta categoria de protecció se situa a les salines de Bras del Port i de Bonmatí, incloent-hi les zones on se situen les instal·lacions i la infraestructura necessària per al desenvolupament d'aquesta activitat, tal com s'indica al mapa 17 de la cartografia d'ordenació.  
Article quaranta-cinc. Usos permesos  
1. Amb caràcter general, es consideren usos permesos tots aquells destinats al desenvolupament de l'activitat salinera, amb les excepcions i limitacions imposades en aquest Pla Rector.  
2. Les activitats cinegètiques i piscícoles que es fan en aquests espais quedaran com a usos permesos d'acord amb les normes i determinacions disposades en aquest Pla Rector d'ús i Gestió. S'hi permet la piscicultura en les condicions en què es fa en l'actualitat.  
La cria d'alevins requerirà l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. La piscicultura intensiva a les àrees que a la cartografia d'ordenació es delimiten com d'infraestructura salinera. Per a la implantació d'aquesta activitat es requerirà l'elaboració del corresponent estudi de viabilitat i el projecte, que hauran d'obtenir l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
4. La realització de noves infraestructures i construccions necessàries per al desenvolupament de l'explotació salinera, que se situaran preferentment en l'àmbit determinat com d'infraestructura salinera. Fora d'aquest àmbit, el corresponent projecte requerirà l'informe previ favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
5. Els usos i les actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquests espais o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreativo-naturalístiques.  
6. La dessecació o la no-inundació temporal de les basses concentradores, quan no siga motivada per raons d'explotació salinera, requerirà un informe tècnic que ho justifique i haurà de ser autoritzada per la Conselleria de Medi Ambient.  
Article quaranta-sis. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, s'hi prohibeixen aquells usos i actuacions que no estiguen directament vinculats a l'explotació salinera o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques, llevat de les activitats permeses en aquest Pla Rector.  
2. La piscicultura intensiva, excepte a les zones d'infraestructura salinera.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2360, del 05-10-1994 (1994/832563)

DECRETO 202/1994, de 13 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba definitivamente el Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de las Salinas de Santa Pola.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/1994/09/13/202/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   2360

Fecha DOGV
:   05-10-1994

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1994/832563

CVE


Fecha del documento
:   13-09-1994

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

DECRETO 202/1994, de 13 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba definitivamente el Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de las Salinas de Santa Pola. [94/6629]  
Mediante el Decreto 190/1988, de 12 de diciembre, del Gobierno Valenciano, se declaró el Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de las Salinas de Santa Pola, al amparo de la Ley 5/1988, de 24 de junio, por la que se regulan los parajes naturales de la Comunidad Valenciana.  
En las dos disposiciones legales citadas, se determina la obligatoriedad de la elaboración de un plan rector de uso y gestión como instrumento específico para la ordenación y gestión de dicho paraje natural.  
El plan rector de uso y gestión es el documento técnico que recoge las directrices generales de ordenación y gestión de los recursos naturales y culturales y de los usos públicos del paraje, en aras de dar cumplimiento a los objetivos de índole cultural, ecológica, paisajística y biogenética que motivaron su declaración como paraje natural de la Comunidad Valenciana en 1988.  
En su virtud, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 5 de la Ley 5/1988, de 24 de junio, por la que se regulan los parajes naturales de la Comunidad Valenciana, y en el artículo 40 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de Gobierno Valenciano, a propuesta del conseller de Medio Ambiente y después de la deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 13 de septiembre de 1994,  
DISPONGO:  
Artículo único  
Se aprueba definitivamente el Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de las Salinas de Santa Pola, cuya normativa se publica como anexo del presente decreto.  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
Primera  
Las edificaciones existentes en el ámbito del espacio protegido previamente a la aprobación del presente plan que no se ajusten a las determinaciones seÑaladas en éste quedarán fuera de ordenación, permitiéndose únicamente las obras que exigieren la higiene, ornato y conservación de las mismas siempre que no conlleven un incremento del volumen edificado o de su valor de expropiación.  
Segunda  
Las edificaciones o instalaciones existentes o iniciadas en el momento de la aprobación del presente plan que no cuenten con las autorizaciones o licencias exigidas por la normativa aplicable deberán obtener éstas ajustándose a las determinaciones seÑaladas en el presente plan.  
Si el interesado no solicita la licencia o autorización en plazo de dos meses desde su requerimiento, o éstas fueran denegadas por ser su otorgamiento contrario a las prescripciones del presente plan, la administración competente acordará el cierre y/o la demolición, según proceda, de acuerdo con lo dispuesto en la normativa sectorial aplicable.  
DISPOSICIóN FINAL  
El presente decreto entrará en vigor al día siguiente de su íntegra publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Valencia, 13 de septiembre de 1994  
El presidente de la Generalitat Valenciana,  
JOAN LERMA I BLASCO  
El conseller de Medio Ambiente,  
EMÉRIT BONO I MARTINEZ  
ANEXO  
Normativa del Plan Rector de Uso y Gestion del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de las Salinas de Santa Pola.  
TíTULO I  
Disposiciones generales  
Artículo primero. Naturaleza del plan  
1. El presente Plan Rector de Uso y Gestión se redacta al amparo del artículo 5 de la Ley 5/1988, de 24 de junio, por la que se regulan los parajes naturales de la Comunidad Valenciana, y de lo dispuesto en el artículo 19 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres.  
2. La redacción de este Plan Rector de Uso y Gestión viene ordenada por el artículo 5 del Decreto 190/1988, de 12 de diciembre, del Gobierno Valenciano, de declaración del Paraje Natural de las Salinas de Santa Pola.  
3. El plan rector de uso y gestión es un instrumento administrativo de ordenación y gestión del paraje natural, obligatorio y ejecutivo, que tiene por objeto proteger la integridad de sus ecosistemas en forma compatible con el mantenimiento y desarrollo ordenado de las actuales actividades tradicionales y de la utilización pública del espacio.  
Artículo segundo. ámbito territorial  
El ámbito del presente Plan Rector de Uso y Gestión se extiende a la totalidad de los terrenos comprendidos en el Paraje Natural de las Salinas de Santa Pola, creado mediante el Decreto 190/1988, de 12 de diciembre, del Gobierno Valenciano.  
Artículo tercero. Perímetro de protección  
1. Se establece un perímetro de protección de 500 metros en torno al límite del paraje.  
2. En este ámbito, las actuaciones sometidas a evaluación de impacto ambiental harán referencia explícita a su localización dentro del perímetro de protección del paraje natural, debiendo quedar preservados todos los valores naturales, ecológicos y paisajísticos del paraje natural, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales negativos sobre el mismo.  
3. Con el fin de dar cumplimiento a lo dispuesto en el artículo 4.2.b) del Decreto 190/1988, de 12 de diciembre, del Gobierno Valenciano, que considera objetivo prioritario la conservación de la calidad del medio acuático, debiendo evitarse los vertidos o modificaciones de los aportes hídricos que puedan afectar negativamente al paraje natural, y de acuerdo con lo previsto en el epígrafe 9 del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprobó el Reglamento para  
la ejecución de la Ley de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, en el ámbito de este perímetro de protección, las siguientes obras, instalaciones o actividades quedan sujetas a:  
- Declaración de impacto ambiental:  
a) Piscifactorías, entendiendo éstas por instalaciones dedicadas a la cría astacitícola y piscícola de carácter intensivo con fines comerciales, cuya producción sobrepase los 500 kg/ha/aÑo de biomasa, o siempre que precisen de la realización de obras de fábrica.  
b) Instalaciones ganaderas de cualquier tipo, con fines comerciales.  
c) Instalaciones industriales de cualquier tipo.  
d) Instalaciones de transporte y distribución de energía eléctrica de alta y media tensión en los tramos que afecten al perímetro de protección.  
e) Instalaciones de transporte por tuberías. Acueductos, oleoductos y gasoductos en los tramos que afecten al perímetro de protección.  
f) Instalaciones de tratamiento, almacenamiento o eliminación de desechos y residuos urbanos o industriales, inertes o no.  
g) Instalaciones de almacenamiento o desguace de chatarra.  
h) Proyectos de construcción de autopistas, autovías, carreteras y ferrocarril cuyos elementos funcionales o zonas de protección y servidumbre discurran, aunque sea parcialmente, por terrenos comprendidos dentro del perímetro de protección.  
i) Obras de canalización o regulación de cursos de agua.  
j) Proyectos de urbanización de planes parciales de uso industrial.  
- Estimación de impacto ambiental:  
k) Todo tipo de instrumentos y proyectos de urbanización que afecten, total o parcialmente, al perímetro de protección y que desarrollen figuras urbanísticas sin declaración o estimación de impacto ambiental.  
l) Depósitos de agua superficiales con capacidad superior a 5.000 metros cúbicos y elevados sea cual fuere su capacidad.  
m) Construcciones de cualquier tipo no previstas expresamente por el planeamiento urbanístico, incluyendo las de utilidad pública o interés social, cuya planta supere los 30 metros cuadrados de superficie.  
n) Las actividades del sector agropecuario que se desarrollen en el perímetro de protección no se verán afectadas por lo dispuesto en este artículo, pudiendo continuar su desarrollo según la legislación sectorial en cada caso.  
4. En la revisión o modificación de planes e instrumentos de ordenación del territorio y urbanismo de los municipios afectados, excepto cuando afecten a suelo urbano o urbanizable con plan parcial aprobado, la evaluación de impacto ambiental hará referencia explícita a su localización dentro del perímetro de protección del paraje natural, y justificará la ausencia de repercusiones negativas para el mismo.  
Artículo cuarto. Efectos  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 9 de la Ley por la que se regulan los Parajes Naturales de la Comunidad Valenciana, las disposiciones de este plan vincularán tanto a la administración como a los particulares.  
2. Las determinaciones de este plan serán de aplicación directa en todos aquellos municipios que, aún contando con planeamiento urbanístico municipal, éste no contenga las determinaciones oportunas y detalladas para la protección de los valores naturales presentes en el paraje natural.  
3. Los planes generales de ordenación urbana, las normas complementarias o subsidiarias de planeamiento y demás instrumentos de planeamiento urbanístico del mismo o inferior rango que se aprueben con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan Rector de Uso y Gestión deberán ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios aquí establecidos, de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por este Plan Rector de Uso y Gestión. En todo caso, el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este Plan Rector de Uso y Gestión. No podrá alterarse la clasificación del suelo no urbanizable, que mantendrá la consideración de especialmente protegido.  
4. Las determinaciones de este Plan Rector de Uso y Gestión se entenderán sin perjuicio de las contenidas en la legislación agraria, forestal y de aguas y demás legislaciones sectoriales, y en particular de las normas, reglamentaciones o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora del paraje natural. En el caso de que la normativa contenida en este plan resultara más detallada o protectora, se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial.  
Artículo quinto. Vigencia y revisión  
1. La vigencia del presente Plan es indefinida en tanto no proceda su revisión o modificación según se establece a continuación.  
2. El plan rector deberá ser objeto de revisión siempre que se modifique sustancialmente la realidad existente en el momento de la aprobación del mismo.  
3. La revisión o modificación de las determinaciones del Plan se realizará siguiendo los mismos trámites que se han seguido para su aprobación.  
4. No se considerará revisión o modificación del Plan Rector la alteración de los límites de las zonas de protección seÑaladas en el mismo que puedan introducir los planes generales de ordenación o normas subsidiarias de planeamiento municipal que se aprueben con posterioridad, siempre que dicha alteración suponga un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.  
Artículo sexto. Interpretación  
1. En la interpretación de este Plan Rector de Uso y Gestión deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria informativa y justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria de tal modo que se haga patente la existenciade algún error material en las normas.  
3. En la aplicación de este Plan Rector de Uso y Gestión prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del paraje natural.  
Artículo séptimo. Administración y gestión  
1. La administración y gestión del paraje natural corresponde a la Conselleria de Medio Ambiente. La Junta Rectora del paraje natural actuará como colaboradora y asesora en la gestión del mismo.  
2. En todos aquellos supuestos en que resulte necesaria la emisión de informe por parte de la Conselleria de Medio Ambiente, éste será vinculante y deberá obtenerse con anterioridad a la aprobación del proyecto u otorgamiento de la licencia o autorización correspondiente.  
3. El ejercicio de las funciones a que se hace referencia en este artículo se realizará sin perjuicio de las competencias que corresponden a la administración general del estado.  
Artículo octavo. Junta Rectora  
1. La Junta Rectora estará compuesta por los siguientes miembros:  
- Un representante del Ayuntamiento de Elche.  
- Un representante del Ayuntamiento de Santa Pola.  
- Un representante de la Conselleria de Medio Ambiente.  
- Un representante de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- Un representante de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.  
- Un representante de la Conselleria de Economía y Hacienda.  
- Un representante de la Diputación Provincial de Alicante.  
- Un representante de las universidades de la Comunidad Valenciana.  
- Un representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Un representante de la Dirección General de Costas.  
- Un representante por cada una de las industrias salineras en activo.  
- Un representante de los titulares de cotos cinegéticos situados en el ámbito del paraje natural.  
- Un representante de las asociaciones de protección de la naturaleza.  
- Un representante de los propietarios de predios agrícolas incluidos en el paraje natural.  
- El director-conservador del paraje natural, que actuará como secretario.  
2. Se faculta al conseller de Medio Ambiente para modificar la composición de la Junta Rectora cuando resulte necesario para su mejor funcionamiento o representatividad.  
3. El conseller de Medio Ambiente nombrará un presidente de entre los miembros de la Junta Rectora, a propuesta de la Dirección General de Conservación del Medio Natural.  
4. Son funciones de la Junta Rectora:  
a) Informar preceptivamente los distintos planes, normas y proyectos que afecten al ámbito territorial del paraje.  
b) Promover y fomentar actuaciones para la regeneración, estudio, divulgación y disfrute ordenado del paraje.  
c) Proponer a los órganos de la administración competente cuantas medidas considere convenientes para el mejor cumplimiento de los objetivos del Plan Rector de Uso y Gestión.  
d) Informar sobre cuantos aspectos relativos al paraje le solicite el órgano gestor y administrador del paraje.  
e) Informar la memoria anual de actividades y resultados.  
f) Cualesquiera otras funciones que le atribuya la legislación con carácter general.  
Artículo noveno. Director-conservador  
1. Para facilitar la administración y gestión del paraje natural, la Conselleria de Medio Ambiente designará un director-conservador. El nombramiento recaerá en un técnico con titulación universitaria superior.  
2. Son funciones del director-conservador:  
a) Coordinar, ejecutar y supervisar el cumplimiento de las normas y reglamentaciones del paraje natural, de acuerdo con las instrucciones del órgano administrador y gestor.  
b) Elaborar las propuestas del plan de actuaciones y presupuesto anual, así como las memorias anuales de actividades y resultados.  
c) Gestionar los presupuestos del paraje natural.  
d) Proponer sanciones al órgano competente en cada caso, de acuerdo con el Código Penal, la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, y de la legislación sectorial aplicable.  
e) Coordinar y organizar las actividades del personal adscrito al paraje natural.  
f) Actuar como secretario de la Junta Rectora.  
g) Todas las funciones recogidas en esta normativa y aquellas otras que le atribuya el órgano gestor y administrador del paraje natural.  
TíTULO II  
Normas generales de regulación de usos y actividades  
Sección primera  
Normas relativas a la investigación  
Artículo diez. Autorizaciones  
1. Todo proyecto de investigación que se realice sobre el paraje natural deberá ser autorizado por el director-conservador del mismo.  
2. Para solicitar la autorización correspondiente, el promotor habrá de entregar una memoria en la que se detallen los objetivos, actuaciones, metodología, plan de trabajo, dirección y personal que intervenga en el estudio.  
Esta memoria deberá ir acompaÑada de un resumen de la financiación de los trabajos y el currículo del director del proyecto.  
3. Una vez recibida dicha memoria, se procederá a evaluar las repercusiones de la investigación sobre el estado de los recursos y su idoneidad.  
En un plazo no superior a 45 días se autorizará o denegará el proyecto de investigación propuesto con indicación, en su caso, de las modificaciones a introducir en el proyecto en cuanto a técnicas o métodos, con el exclusivo objeto de impedir el deterioro de los recursos del paraje natural. En el supuesto de que la realización de este proyecto implique la captura o manejo de especies protegidas, deberá aportarse la autorización pertinente de la dirección general competente.  
4. Durante el desarrollo de la investigación, se informará al director-conservador sobre la iniciación y finalización de los trabajos de campo, así como cualquier circunstancia que pueda tener repercusión en el buen funcionamiento de las poblaciones o ecosistemas del espacio natural protegido o de su entorno.  
5. La autorización de investigación podrá ser revocada, después de la comunicación al interesado, si se constatara un manifiesto incumplimiento de las normas o limitaciones establecidas en su otorgamiento.  
Artículo once. Documentación  
1. Los investigadores deberán entregar a la Conselleria de Medio Ambiente, cuando así se les solicite, una valoración del estado de la investigación y del grado de cumplimiento de las previsiones iniciales.  
2. Al finalizar la investigación se presentará una memoria final en la cual se expondrán los resultados obtenidos y su primera evaluación, que quedará depositada como fondo documental del paraje natural.  
3. La Conselleria de Medio Ambiente arbitrará las medidas tendentes a posibilitar el conocimiento de los recursos naturales del paraje, al objeto de lograr una mejor utilización y gestión de los mismos.  
Sección segunda  
Normas sobre protección de recursos y del dominio público  
Artículo doce. Protección de recursos hidrológicos  
En aplicación de lo dispuesto en el artículo 96 de la Constitución y en el artículo 1 del Código Civil, y en virtud de la inclusión por el Gobierno EspaÑol del Paraje Natural de las Salinas de Santa Pola en la Lista de Humedales de Importancia Internacional, establecida en virtud del convenio relativo a humedales de importancia internacional especialmente como hábitat de aves acuáticas, hecho en Ramsar (Irán) el 2 de febrero de 1971, el Paraje Natural de las Salinas de Santa Pola tiene el carácter de zona húmeda a los efectos previstos en el artículo 103 de la Ley de Aguas y en el artículo 3 de la Ley 5/1988, de 24 de junio, de Parajes Naturales de la Comunidad Valenciana.  
1. Balsas salineras y charcas:  
a) Concepto. Se incluyen en este apartado las balsas destinadas a la producción salinera (concentradores), así como las charcas de aprovechamiento cinegético situadas perimetralmente a aquéllas.  
b) Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad y a disminuir la cantidad de las aguas en los ecosistemas de balsas y charcas, así como aquellas obras e infraestructuras que alteren el flujo hídrico o supongan manifiestamente un manejo no racional del mismo y de sus recursos naturales, salvo las acciones necesarias para mejorar la calidad de las aguas y el mantenimiento de la actividad salinera que, en todo caso, requerirán informe previo favo  
rable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
c) Nivel de agua. Las charcas y balsas concentradoras deberán mantener, al menos, el nivel mínimo de agua que garantice el desarrollo y mantenimiento de las comunidades acuáticas y, especialmente, de las aves acuáticas. La desecación o inundación temporal con fines de mantenimiento deberá ser autorizada previamente por la Conselleria de Medio Ambiente.  
Respecto a los concentradores salineros, se estará a lo dispuesto en su normativa particular.  
A estos efectos, y con el fin de agilizar la gestión y evitar la solicitud de autorizaciones individualizadas, las empresas salineras podrán efectuar un programa anual de mejoras de infraestructuras y gestión, en el que consten las actuaciones previstas, que deberá ser aprobado por la Conselleria de Medio Ambiente.  
d) Calidad del agua. Se garantizarán, en las charcas, los niveles de calidad de agua que prevé la legislación vigente en cuanto a las aguas continentales que requieran protección o mejora para ser aptas para la vida piscícola, de tipo C (aguas ciprinícolas), y los niveles de calidad de agua en condiciones óptimas para el desarrollo y supervivencia de las biocenosis presentes en las balsas de las salinas.  
e) Control de calidad. Se realizarán, en las charcas, análisis periódicos de acuerdo con la Orden del Ministerio de Obras Públicas y Urbanismo, de 16 de diciembre 1988, sobre método y frecuencias de análisis o inspección de las aguas continentales que requieren protección y mejora para el desarrollo de la vida piscícola.  
f) Se prohíbe la utilización de herbicidas y productos químicos no autorizados por la Conselleria de Medio Ambiente para la eliminación de carrizo y de las comúnmente llamadas malas hierbas. Las actividades de limpieza y monda se realizarán fuera del período de nidificación de las aves. Con carácter general, la época autorizada para la limpieza o monda de carrizo será la comprendida entre el 15 de agosto y el 30 de enero, y se realizarán las actuaciones después de la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente y bajo su control y seguimiento técnico. Si en determinada zona propuesta de actuación existen colonias de cría u otras circunstancias que aconsejen realizar las actuaciones en fechas determinadas dentro del calendario general, la Conselleria de Medio Ambiente indicará dichas fechas en la autorización pertinente, después de la consulta y acuerdo con el promotor de la actuación. Esta limitación de fechas dentro del calendario general tendrá carácter excepcional por circunstancias sobrevenidas, su ámbito será el estrictamente necesario y no sentará precedente, en principio, para temporadas sucesivas.  
g) Quedan prohibidas, en las balsas y zonas encharcadas, las actividades náutico-deportivas, así como cualquier tipo de embarcación no vinculada a la gestión del paraje natural y de las actividades salinera, cinegética o piscícola autorizadas por la Conselleria de Medio Ambiente.  
h) Se mantendrán las condiciones naturales de las motas de contención, salvo en los concentradores y cristalizadores, por sus efectos beneficiosos sobre la vegetación y fauna asociada.  
2. Cauces y márgenes de los cursos de agua:  
a) Se mantendrán en buen estado los cauces y márgenes de los cursos de agua, de forma que las aguas circulen sin dificultad.  
b) Previamente a la realización de las actividades de limpieza, como son la monda y desbardoma de los cauces (acequias, canales, azarbes y otros cauces), deberá informarse a la Conselleria de Medio Ambiente que podrá, a tal efecto, dictar las correspondientes recomendaciones a que deberán ajustarse dichas actuaciones.  
c) Queda prohibida la utilización de herbicidas y productos químicos no autorizados por la Conselleria de Medio Ambiente para la eliminación de carrizo u otras especies vegetales. El empleo de fuego con este fin deberá ajustarse a las determinaciones que para ello establezca la Conselleria de Medio Ambiente, y no podrá efectuarse, en ningún caso, durante el período de nidificación de las aves.  
d) Se retirarán de las márgenes de los cauces los limos, restos vegetales de caÑas, carrizo, las comúnmente llamadas malas hierbas y residuos en general obtenidos de su limpieza. El empleo de fuego con este fin se ajustará a las determinaciones que establezca la Conselleria de Medio Ambiente.  
e) Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, por sus efectos beneficiosos sobre la vegetación y fauna asociada y por su influencia en el régimen hidrológico de la zona húmeda. En caso de existir un alto riesgo de desbordamiento que aconsejase la canalización y la modificación de las dimensiones de las conducciones, se requerirá el correspondiente estudio de impacto ambiental y la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente. Además de las condiciones exigidas a cualquier proyecto de este  
tipo, se deberá contemplar:  
- El estudio de las necesidades que motivan la obra y de las dimensiones del cauce.  
- No afectar a los fondos de las mismas.  
- Las medidas tendentes a evitar que la fauna pueda quedar atrapada en el cauce, tales como la instalación de rampas. Esta medida se extiende a las acequias actualmente cementadas.  
3. Protección de aguas subterráneas.  
Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir, por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas profundas o superficiales.  
4. Vertidos.  
Se prohíbe el vertido directo o indirecto, a los cauces, balsas y charcas, de aguas residuales que no procedan de avenamiento o escorrentía. Asimismo, queda prohibido acumular en el ámbito del paraje residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o de degradación de su entorno.  
5. Captaciones de agua.  
Dada la importancia que supone el aporte de aguas subterráneas para el conjunto del sistema hídrico del paraje natural y para el mantenimiento del equilibrio de sus ecosistemas, quedan prohibidas las aperturas de nuevos pozos o captaciones de agua dentro de los límites del propio paraje y su perímetro de protección, salvo en casos excepcionales tales como para garantizar el nivel de agua en las charcas ya existentes. En cualquier caso, previamente a su realización deberá efectuarse el correspondiente info  
rme técnico que justifique su necesidad como la única forma de abastecimiento posible y la no repercusión en los valores naturales del paraje. Requerirá la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Artículo trece. Protección de la fauna  
1. En aplicación del artículo 26.4 de la Ley de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, se prohíben, con carácter general, las actividades que puedan comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre, tales como la destrucción de nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de pollos, huevos y ejemplares adultos.  
2. Repoblación o suelta de animales.  
Queda prohibida la introducción de especies animales exóticas en el ámbito del paraje natural. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 5 del Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre, la introducción y reintroducción de especies o el refuerzo de poblaciones, incluida la cría de alevines, y el modo de realizarlos, requerirán la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente, a la vista de informes o estudios previos que así lo aconsejen.  
3. Especies protegidas.  
La caza y captura de especies animales deberá respetar la normativa sobre especies protegidas establecida en el Decreto 97/1986, de 21 de julio, del Gobierno Valenciano, sobre Protección de Varias Especies de Fauna Silvestre, y los reales decretos 1095/1989, de 8 de septiembre, y 439/1990, de 30 de Marzo, por los que se regula el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas, así como las determinaciones para la ordenación y regulación de la actividad cinegética contenidas en este Plan Rector.  
4. Se prohíbe el vuelo sin motor, incluyendo la aerostación, y de ultraligeros sobre el paraje natural, salvo los relacionados con su gestión o investigación, que deberán contar con autorización de la Conselleria de Medio Ambiente. Se prohíbe el vuelo rasante, y en cualquier caso por debajo de los trescientos metros, de todo tipo de aeronave con el fin de evitar molestias a la fauna.  
Artículo catorce. Protección de la vegetación  
1. Formaciones vegetales.  
Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente plan todas aquellas no cultivadas o resultantes de la actividad agraria.  
2. Tala y recolección.  
La tala y recolección de especies vegetales silvestres en áreas no cultivadas en el ámbito del paraje natural deberán contar con la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. Especies propias del paraje.  
Queda prohibida la introducción y repoblación con especies exóticas en el ámbito del paraje natural. Se consideran a este respecto como especies adecuadas los tamarix, así como las especies propias de las comunidades de saladar, juncal, carrizal y vegetación psamófila.  
4. Regeneración de las formaciones vegetales:  
a) En las zonas degradadas se promoverá como uso preferente el ecológico, basado en la regeneración de la vegetación natural halófila, palustre o psamófila.  
b) Para su regeneración se utilizará preferentemente material vegetal que tenga su origen en la zona, con el fin de mantener las características genéticas de la vegetación de esta zona.  
Artículo quince. Protección de los suelos  
Los movimientos de tierras estarán sujetos a la obtención previa de licencia urbanística, para cuya tramitación será requisito indispensable el informe previo favorable de la Conselleria de Medio Ambiente. Quedan exceptuadas de la obtención de licencia las labores de preparación y acondicionamiento de suelos relacionadas con la actividad agrícola (nivelación de terrenos, arado y fangueo); así como los trabajos de mantenimiento de la actividad salinera y de las charcas cinegéticas tales como desmonte, terraplenado o realización de zanjas, siempre que no superen un volumen global de 100 m3/ha. En todo caso, se informará a la Conselleria de Medio Ambiente para que ésta pueda adoptar las medidas preventivas que estime oportunas. No se podrá extraer o mover tierras en los cordones dunares y playas.  
Artículo dieciseis. Protección del paisaje  
Se prohíbe la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio como sobre las edificaciones. Se admitirán, únicamente, los indicadores de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del paraje.  
Sección tercera  
Normas sobre regulación de actividades  
Artículo diecisiete. Infraestructuras  
1. Se prohíbe, con carácter general, la realización de actuaciones o instalaciones de infraestructura de todo tipo no vinculadas directamente al funcionamiento y gestión del paraje natural, salvo las expresamente contempladas en las normas particulares de este plan, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
2. La realización de actuaciones de infraestructura autorizadas por este Plan Rector deberá contemplar, además de las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, los siguientes requisitos:  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o el relleno de los cauces, la degradación de la vegetación natural o los impactos paisajísticos.  
b) Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.  
3. Se prohíbe la apertura de caminos, salvo los relacionados con la actividad salinera, realización de itinerarios con fines didáctico-ecológicos o los necesarios para la adecuada vigilancia del paraje, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
4. En el supuesto de realizarse la estabilización del pavimento de caminos, se efectuará con materiales sueltos adecuados al sustrato natural; en el caso de la utilización de cascotes de ladrillo, éstos deberán quedar cubiertos por una capa de material con un color similar al del sustrato.  
5. Se permiten las actuaciones infraestructurales de carácter blando, tales como senderos, cercados y barreras anticirculación, cuando su destino sea el de apoyo a la ejecución de las actividades compatibles con las necesidades de protección para este espacio.  
Artículo dieciocho. Actividades extractivas y mineras  
Quedan prohibidas, en el ámbito del paraje natural, las actividades extractivas y mineras, con excepción de la explotación salinera.  
Artículo diecinueve. Actividades agrarias  
1. Concepto y normas aplicables.  
Se considerarán agrarias o agropecuarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo y la cría, reproducción y aprovechamiento de especies animales. El ejercicio de estas actividades deberá someterse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, en cuanto sean compatibles con este Plan.  
2. Construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad agraria:  
a) Se permiten las construcciones, instalaciones y equipamientos estrechamente vinculados a la explotación agraria y con las especificaciones que al respecto establecen los planeamientos urbanísticos vigentes. Para la tramitación de la licencia urbanística de éstos se precisará un informe previo de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación sobre su idoneidad y necesidad, y la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
b) Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria, y los equipamientos de servicio a la explotación, guardarán una relación de dependencia y proporción adecuada a la tipología de los aprovechamientos a que se dedique la explotación en que hayan de instalarse.  
c) Se prohíbe la instalación de invernaderos.  
3. Productos fitosanitarios.  
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes. En cualquier caso, el uso de productos fitosanitarios en el paraje natural y su perímetro de protección se limitará a los incluidos en las categorías toxicológicas A o B, tal y como seÑala la Orden del Ministerio de Agricultura, de 4 de diciembre de 1975, por la que se reglamenta el uso de productos fitosanitarios para prevenir daÑos a la fauna, que prohíbe el uso de productos de la categoría C respecto a la fauna terrestre y la fauna acuícola en las zonas húmedas.  
4. Instalaciones ganaderas.  
Quedan prohibidas las instalaciones ganaderas en el ámbito del paraje natural. Las instalaciones que se encuentren convenientemente legalizadas antes de la declaración del paraje no podrán ser ampliadas ni en superficie ni en volumen de edificación, y deberán ajustarse, además, a las siguientes determinaciones:  
- Deberán contar con un sistema de depuración de residuos y emisiones en condiciones reglamentarias.  
- Se ajustarán al resto de condiciones que establezca la legislación sectorial para este tipo de instalaciones.  
En el caso de no disponer de un sistema adecuado de depuración de residuos, éste deberá realizarse en un plazo inferior a un aÑo desde la aprobación de este Plan Rector.  
5. Piscifactorías:  
a) Se prohíbe la implantación de piscifactorías en el ámbito del paraje natural, entendiéndose éstas por instalaciones dedicadas a la cría astacitícola y piscícola con fines comerciales cuya producción sobrepase los 500 kg/ha/aÑo de biomasa, y en todo caso, siempre que precisen de la realización de obra de fábrica. Con carácter excepcional, se permite en las zonas de infraestructura salinera seÑaladas en la cartografía de ordenación la implantación de piscifactorías sin las limitaciones seÑaladas anteriormente, las cuales deberán contar previamente con la aprobación del preceptivo estudio de impacto ambiental.  
b) Las explotaciones piscícolas que para mejorar su producción se acompaÑen de medidas de fertilización y alimentación suplementarias, cuya producción sobrepase los 200 kg/ha/aÑo de biomasa, no podrán verter sus aguas a otras charcas del paraje natural o a cauces que directa o indirectamente viertan en éstos.  
c) No se admitirán las infraestructuras que conlleven obras de fábrica distintas a las permitidas en las normas de este Plan Rector. Las especies cultivadas no deberán ser exóticas, salvo en el caso de las pisciculturas intensivas en las zonas de infraestructuras salineras siempre que se justifique la ausencia de riesgo de fuga de dichas especies.  
d) Las instalaciones situadas en espacios donde esta actividad es considerada incompatible por este Plan Rector y que se encuentren convenientemente legalizadas con anterioridad a la declaración del paraje natural, no podrán ser ampliadas ni en superficie ni en volumen de edificación, y deberán contar, además, con un sistema de depuración de residuos en condiciones reglamentarias que permitan su vertido a cauces del paraje natural sin perjudicar las condiciones físico-químicas y microbiológicas de sus aguas. En el caso de no disponer de un sistema adecuado de depuración de residuos, éste deberá realizarse en un plazo inferior a un aÑo desde la aprobación de este Plan Rector.  
Artículo veinte. Actividad salinera  
Por considerarse plenamente compatible con los objetivos de protección de este Plan Rector, esta actividad no tendrá más limitaciones que las impuestas en la legislación sectorial que le sea de aplicación y en las normas contenidas en este Plan para dicha actividad.  
Artículo veintiuno. Caza  
1. Directrices para la ordenación y regulación de la actividad cinegética.  
Todo aprovechamiento cinegético en el ámbito del paraje natural deberá hacerlo el titular del derecho, de forma ordenada y conforme a los planes técnicos de aprovechamiento cinegético, justificativos de la cuantía y modalidades de las capturas a realizar, con el fin de fomentar y proteger la riqueza faunística. Dichos planes técnicos deberán realizarse en un plazo no superior a dos aÑos desde la entrada en vigor de este Plan Rector, y ser aprobados por la Conselleria de Medio Ambiente. El contenido de los planes técnicos se ajustará a las normas y requisitos que a tal efecto establece este Plan Rector.  
Sin perjuicio de otras determinaciones que pueda establecer la Conselleria de Medio Ambiente, los planes técnicos de aprovechamiento cinegético deberán contemplar, al menos, los siguientes aspectos:  
a) Creación de zonas de reserva, que permanecerán vedadas a todo tipo de caza, a fin de proteger a las especies no cinegéticas de esta actividad. Estas zonas contendrán, al menos, el 20% de la superficie total acotada, y deberán ajustarse a los criterios establecidos para ello en la memoria justificativa de este Plan Rector. Las zonas de reserva serán seÑalizadas convenientemente.  
b) Se contemplará la posibilidad de crear, de modo permanente, áreas de refugio de caza para la protección de los territorios de cría de especies coloniales o en situación delicada.  
c) Las especies de aprovechamiento cinegético serán las que establezca anualmente la correspondiente orden anual para la regulación de la temporada cinegética de la Conselleria de Medio Ambiente.  
d) Establecimiento del régimen de tiradas que incluirá el período, días hábiles y horario autorizado para su práctica. Estas determinaciones deberán ser recogidas por las órdenes anuales que dicte la Conselleria de Medio Ambiente.  
e) La modalidad de caza deberá ser exclusivamente desde puestos fijos, cuyo número será establecido por el plan técnico de aprovechamiento y deberán ser perfectamente marcados y delimitados en el citado Plan.  
f) Se determinará el modo de establecer cada aÑo el cupo de piezas posibles para cada coto, de acuerdo con las siguientes normas:  
- Cada temporada se establecerá un cupo total de piezas para la totalidad del paraje natural, que en los dos primeros aÑos no podrá exceder del 50% de la media de los censos oficiales de enero de las cinco temporadas anteriores. Se establecerán cupos diferentes, al menos, para anátidas y fochas.  
- Se declarará la veda de aquellas especies cinegéticas cuya media de censos en los últimos cinco aÑos, referidos al paraje natural, sea inferior a 100 ejemplares.  
- Se asignará a cada coto un cupo parcial en función de su superficie inundada y de los censos de los aÑos anteriores.  
g) Para un control eficaz de las tiradas, se deberá prever la presencia suficiente de guardería en el paraje, y se establecerán, asimismo, los mecanismos necesarios para efectuar el control sobre las piezas abatidas. Con el fin de permitir el establecimiento de cupos y regímenes de caza ajustados a la necesidad de compatibilizar la actividad cinegética y la conservación de la fauna, además del referido control sobre las piezas abatidas, se realizarán censos mensuales en todos los cotos durante la temporada de caza.  
2. Construcciones e instalaciones vinculadas a la actividad cinegética.  
Se permiten las construcciones e instalaciones vinculadas a la actividad cinegética de superficie inferior a 30 metros cuadrados. Para la tramitación de la licencia urbanística de éstas se precisará su justificación, mediante informe previo de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. Creación de nuevos cotos.  
La creación de nuevos cotos que afecten territorialmente al ámbito del paraje natural deberá contar con la autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente, ajustándose además a los siguientes requisitos:  
a) La superficie incluida en el paraje natural del nuevo coto no podrá ser inferior al 50% de su totalidad.  
b) La aprobación del nuevo coto se hará conjuntamente con la del correspondiente plan técnico de aprovechamiento cinegético.  
c) Al menos el 75% de la superficie del nuevo coto deberá reunir las condiciones adecuadas a los hábitats propios de las aves acuáticas: presencia de agua durante más de nueve meses al aÑo y de vegetación palustre.  
4. Terrenos libres.  
Se prohíbe la caza en los terrenos libres.  
Artículo veintidós. Pesca  
1. Ordenación y regulación de la actividad piscícola.  
Todo aprovechamiento piscícola en el ámbito del paraje natural deberá hacerlo el titular del derecho, de forma ordenada y conforme a los planes técnicos de aprovechamiento piscícola, justificativos de la cuantía y modalidades de las capturas que ha de realizar, con el fin de fomentar y proteger la riqueza acuícola. Dichos planes técnicos deben ser realizados por los titulares del derecho en un plazo no superior a dos aÑos desde la entrada en vigor de este Plan Rector, y ser aprobados por la Conselleria de  
 Medio Ambiente. El contenido de los planes técnicos se ajustará a las normas y requisitos que a tal efecto establece este Plan Rector.  
Sin perjuicio de otras determinaciones que pueda establecer la Conselleria de Medio Ambiente, los planes técnicos de aprovechamiento piscícola deberán contemplar, al menos, los siguientes aspectos:  
a) Especies explotables, carga pesquera, zonas y épocas de pesca, artes permitidas, métodos de extracción y tamaÑo.  
b) La pesca deportiva se podrá efectuar únicamente en los canales, siempre que lo autorice el titular del derecho, se esté en posesión de la correspondiente licencia de pesca y se utilice caÑa y aparejos anzuelados con flotador.  
2. Construcciones e instalaciones vinculadas a la actividad piscícola.  
Se permiten las construcciones e instalaciones vinculadas a la actividad piscícola de superficie inferior a 30 metros cuadrados. Para la tramitación de la licencia urbanística de éstas se precisará un informe sobre su idoneidad y necesidad, y la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Artículo veintitrés. Actividad industrial y comercial  
1. Por considerarse incompatible con los objetivos del paraje natural, quedan prohibidas las instalaciones industriales de cualquier tipo en el ámbito de aplicación de este Plan Rector de Uso y Gestión, con la excepción de la actividad salinera y la piscicultura en las zonas y condiciones en que ésta es autorizada por el presente Plan Rector.  
2. Con carácter general, se prohíben las construcciones hoteleras, discotecas, comercios, almacenes, cementerios de automóviles, almacenamiento y custodia de caravanas o embarcaciones, pistas de aterrizaje de ultraligeros, y cualquier otra actividad comercial que no haya sido expresamente permitida por este Plan Rector.  
Artículo veinticuatro. Actividades turísticas y recreativas  
1. Por considerarse incompatible con los objetivos del paraje natural, queda prohibida la implantación de actividades turísticas y recreativas de cualquier tipo, tales como campamentos de turismo, cámping, equitación, instalaciones deportivas, pistas de karts, pistas de aterrizaje de ultraligeros y, en general, cualquier otra actividad que no haya sido explícitamente contemplada en este Plan Rector de Uso y Gestión.  
2. Se prohíbe el uso de motos y bicicletas fuera de los caminos, salvo las necesarias para la gestión y vigilancia del paraje natural.  
3. Queda prohibida la acampada libre en todo el ámbito del paraje natural.  
Artículo veinticinco. Actividades de urbanización y edificación  
1. Las actividades de urbanización y edificación están prohibidas dentro del ámbito del paraje natural.  
2. Construcciones.  
Se autorizan únicamente las construcciones no residenciales ligadas inexcusablemente a la explotación salinera y de los recursos agrarios y piscícolas, y las construcciones residenciales actualmente existentes, ligadas al mantenimiento y guardería de instalaciones relacionadas con la actividad cinegética, piscícola o de la explotación salinera en las condiciones establecidas en las normas particulares. En ningún caso podrán superar los 30 metros cuadrados de superficie.  
Artículo veintiséis. Vertederos  
Quedan prohibidos los vertederos de cualquier tipo en el ámbito de aplicación, incluido el perímetro de protección, de este Plan Rector de Uso y Gestión.  
Artículo veintisiete. Construcciones y edificaciones de utilidad pública e interés social  
Se prohíben las construcciones y edificaciones de utilidad pública o interés social que no estén directamente vinculadas a la finalidad de protección del paraje.  
TíTULO III  
Normas de uso público  
Artículo veintiocho. Programa de visitas  
1. Se establecerá un programa de visitas en las zonas habilitadas al efecto por la administración, que contemple el número máximo de visitantes, épocas y zonas a visitar, las recomendaciones para el aprovechamiento óptimo de la visita y sobre el comportamiento del visitante, así como otros aspectos que se consideren de interés. En cualquier caso, el régimen de visitas se ajustará a las siguientes normas:  
a) En todos los casos, los visitantes deberán ir acompaÑados de un guarda o monitor autorizado por la Conselleria de Medio Ambiente.  
b) Los terrenos de propiedad privada no podrán ser visitados sin la autorización del propietario.  
c) Los visitantes no molestarán, destruirán ni recolectarán especie alguna animal o vegetal, ni viva ni muerta.  
d) Los visitantes respetarán las seÑales, los itinerarios y las zonas de acceso prohibido.  
e) Las observaciones y fotografías se realizarán desde los observatorios o sin salir de los itinerarios.  
f) Se prohíbe llevar animales domésticos sueltos.  
g) Se prohíbe encender fuego.  
h) Se prohíbe tirar papeles, plásticos, latas y cualquier otro desperdicio al suelo.  
2. Tal como prevé el Decreto 190/1988, de 12 de diciembre, del Gobierno Valenciano, el programa de visitas podrá delimitar aquellos sectores del territorio donde se controlará, con carácter transitorio, la permanencia y tránsito de personas o vehículos y embarcaciones por razones ecológicas, como por ejemplo áreas de cría y áreas de mayor concentración faunística.  
TíTULO IV  
Normas particulares  
Sección primera  
Concepto y aspectos generales  
Artículo veintinueve. Concepto  
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este plan, se han distinguido las siguientes zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades propias de protección, conservación y mejora:  
- Espacios sujetos a protección especial integral.  
- Espacios sujetos a protección especial ecológica.  
- Espacios sujetos a protección paisajística.  
- Espacios sujetos a protección especial de la actividad salinera.  
2. Las determinaciones inherentes a cada una de estas categorías de protección constituyen la normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por este Plan Rector de Uso y Gestión.  
Artículo treinta. Interpretación  
En todo lo no regulado en estas normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las normas generales de regulación de usos y actividades.  
Sección segunda  
Zona sujeta al grado de protección especial integral  
Artículo treinta y uno. Caracterización  
Se integran en esta categoría de protección aquellos espacios de características excepcionales que constituyen un conjunto de ecosistemas de relevante valor ecológico, paisajístico y científico, que gozan de buena salud ambiental y que además albergan habitualmente especies de fauna o flora raras y amenazadas. Estos espacios se hallan destinados exclusivamente a actividades conservacionistas, científicas y didácticas.  
Artículo treinta y dos. Localización  
Queda incluido en este concepto el sector situado al sur de la gola del Vinalopó, tal y como refleja el mapa de zonificación.  
Artículo treinta y tres. Usos permitidos  
1. Se designan como usos permitidos todos aquellos dirigidos a conseguir una mejor y más efectiva conservación, potenciación y conocimiento del ecosistema. Así pues, estos espacios estarán exclusivamente dirigidos hacia actividades científicas, de conservación y naturalísticas.  
2. Se consideran usos compatibles aquellos de carácter recreativo o naturalístico que no supongan eventuales riesgos de degradación ambiental y que indiquen una utilización pasiva del espacio, como utilización de observatorios y potenciales itinerarios, que deberán estar autorizados por la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. Labores de conservación y regeneración de ecosistemas, supresión de aquellos caminos y otras infraestructuras cuya existencia merme los fines previstos, así como las acciones tendentes a potenciar las actividades científicas y naturalísticas que contribuyan a infundir el conocimiento de estos importantes ecosistemas.  
4. Instalación de equipamientos y adecuaciones científicas y naturalísticas, las cuales deberán contar con el informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
5. La instalación de cercados siempre que se realice con materiales naturales o, preferentemente, mediante setos vivos, a los efectos de evitar el impacto generado por los vallados realizados con materiales constructivos.  
Artículo treinta y cuatro. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se consideran explícitamente prohibidos aquellos usos y actividades que puedan suponer un manejo no racional de las aguas y contribuyan a disminuir la cantidad y calidad de las mismas, así como los que puedan afectar a la riqueza biológica de esta zona.  
2. Los cambios de uso del suelo o transformación del mismo que impliquen una pérdida de la superficie inundable o de la cubierta vegetal.  
3. La recolección y extracción de cualquier elemento de la gea, excepto por razones científicas y previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
4. La recolección y tala de la vegetación silvestre, excepto por motivos científicos y previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
5. La recolección y captura de cualquier elemento de la fauna, así como las molestias a la misma, excepto por motivos científicos y después de la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
6. El estudio, observación, investigación y toma de imágenes de la fauna fuera de los sitios permitidos y sin la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
7. El acceso, tránsito, navegación y estancia en lugares no permitidos sin la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
8. Las obras de captación de aguas que puedan alterar en algún grado las condiciones del complejo húmedo o las que supongan retención, apropiación, alteración o manejo no racional de los flujos hídricos tributarios de la reserva natural.  
9. Las obras de desmontes, aterramientos y rellenos.  
10. Todo tipo de construcciones y edificaciones, excepto aquellas que sean imprescindibles para la gestión del paraje natural.  
11. El aprovechamiento agrícola.  
12. El aprovechamiento ganadero.  
13. El aprovechamiento cinegético.  
14. El aprovechamiento pesquero.  
15. Los demás usos y actividades prohibidos en el ámbito del paraje natural, en general, y de la zona de protección especial ecológica, en particular.  
Sección tercera  
Espacios sujetos al grado de protección especial ecológica  
Artículo treinta y cinco. Caracterización  
Se integran en esta categoría de protección aquellos espacios de características excepcionales que constituyen un conjunto de ecosistemas de relevante valor ecológico, paisajístico y científico. Parte de estos espacios se hallan destinados a actividades tradicionales, como son los aprovechamientos cinegético y piscícola.  
Artículo treinta y seis. Localización  
Los espacios incluidos en esta categoría de protección ocupan un importante sector del paraje natural, y quedan constituidos por las charcas de aprovechamiento cinegético, así como áreas de vegetación halófila o hidrohalófila en buen estado de conservación y en avanzado estado de regeneración que se localizan fundamentalmente al SW y NW del paraje natural, la antigua explotación de Salinera EspaÑola y las dunas y playas de la franja litoral, tal y como se refleja en el mapa núm. 17 de la cartografía de or  
denación.  
Artículo treinta y siete. Usos permitidos  
1. Se designan como usos permitidos todos aquellos dirigidos a conseguir una mejor y más efectiva conservación y potenciación de los recursos naturales. Así pues, estos espacios estarán preferentemente dirigidos hacia actividades científicas, de conservación e interpretación de la naturaleza.  
2. Las actividades tradicionales de caza y pesca que se desarrollan en estos espacios quedarán como usos permitidos de acuerdo con las normas y determinaciones dispuestas en este Plan Rector de Uso y Gestión. Se permite la piscicultura extensiva, incluida la cría de alevines, después de la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente. Las explotaciones piscícolas que para mejorar su producción se acompaÑen de medidas de fertilización y alimentación suplementarias cuya producción sobrepase los 200 kg/ha/aÑo de biomasa, no podrán verter sus aguas a otras charcas del paraje natural o a cauces que, directa o indirectamente, viertan en éstos.  
3. Se considerarán usos compatibles aquellos de carácter recreativo o naturalístico que no supongan eventuales riesgos de degradación ambiental y que impliquen una utilización pasiva del espacio, tales como senderismo controlado. Estos usos deberán ser autorizados por la Conselleria de Medio Ambiente.  
4. Labores de conservación y regeneración de ecosistemas, supresión de caminos y otras infraestructuras, así como las acciones tendentes a posibilitar las actividades científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas que contribuyan a difundir el conocimiento de estos importantes ecosistemas.  
5. Instalación de equipamientos y adecuaciones científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas, las cuales deberán contar con el informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
6. La instalación de cercados siempre que se realice con materiales naturales o, preferentemente, mediante setos vivos, a los efectos de evitar el impacto generado por los vallados realizados con materiales constructivos.  
7. Actuaciones dirigidas a la mejora de las condiciones de acogida de la fauna (prevención de molestias, acondicionamiento de áreas de nidificación, alimentación y reposo, etc.).  
8. Actuaciones dirigidas a la regeneración de las formaciones vegetales, en especial de vegetación halófila y psamófila, en los términos seÑalados en las normas generales de este Plan Rector.  
Artículo treinta y ocho. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se consideran explícitamente prohibidos aquellos usos y actividades que puedan suponer un manejo abusivo de las aguas y contribuyan a disminuir la cantidad y calidad de las mismas, así como los que puedan afectar a la riqueza biológica del paraje.  
2. Los cambios de uso del suelo o transformación del mismo que impliquen una pérdida de la superficie inundable, de la cubierta vegetal o de las características geomorfológicas o paisajísticas, salvo el incremento de superficie inundable mediante la realización de nuevas charcas, para cuya ejecución se precisará de la autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. La recolección y tala de la vegetación silvestre, salvo cuando sea expresamente autorizada por la Conselleria de Medio Ambiente para fines científicos o de mantenimiento.  
4. La realización de actividades constructivas, tales como vallados de obra o edificaciones de cualquier clase, salvo las autorizadas por este Plan Rector y las necesarias para la correcta gestión del paraje natural, después de la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
5. Las obras de desmontes, aterramientos y rellenos, salvo las actuaciones que tengan por objeto favorecer los recursos y valores naturales que se pretenden proteger, después de la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
6. La puesta en cultivo de nuevos terrenos.  
7. La implantación de nuevas explotaciones ganaderas o ampliación de las existentes.  
8. Las piscifactorías.  
9. La realización de infraestructuras de cualquier clase, tales como apertura de caminos o carreteras, gasoductos y oleoductos, tendidos eléctricos y telefónicos, o infraestructuras hidráulicas distintas a las destinadas para la correcta gestión del ámbito del paraje natural.  
10. El tráfico motorizado y la equitación fuera de los caminos y viales, excepto cuando se refiera a los servicios propios del paraje, así como el paseo peatonal con animales domésticos sueltos. En el período de nidificación de las aves, la Conselleria de Medio Ambiente podrá restringir el paso a cualquier persona no relacionada con la gestión del paraje natural y el mantenimiento de los usos autorizados.  
11. Los establecimientos, infraestructuras y equipamientos de cualquier tipo, incluso desmontables, no relacionados directamente con los usos permitidos.  
12. La instalación de artefactos, soportes de publicidad u otros elementos análogos, así como cualquier forma de publicidad que no sea de carácter institucional destinada a proporcionar información sobre el espacio objeto de protección, sin que suponga deterioro del paisaje.  
13. La realización de vertidos de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo.  
14. Las obras de captación de aguas, salvo con autorización expresa del órgano de cuenca y previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente, y en cualquier caso siempre que puedan alterar las condiciones del medio natural porque supongan retención, apropiación o manejo abusivo de los flujos hídricos.  
15. Todo tipo de construcciones y edificaciones, excepto aquellas imprescindibles para la correcta gestión del paraje natural.  
Sección cuarta  
Espacios sujetos al grado de protección paisajística  
Artículo treinta y nueve. Caracterización  
Está integrada esta categoría de protección por espacios que presentan un alto potencial ecológico y pasajístico, aun cuando en la actualidad, bien por hallarse muy degradados o por sustentar aprovechamientos agrícolas, no llegan a desempeÑar la función que les correspondería en el conjunto del ecosistema. En consecuencia, son espacios cuya principal vocación es su regeneración natural.  
Artículo cuarenta. Localización  
Los espacios sujetos a esta categoría de protección se sitúan, fundamentalmente, en los sectores meridional y occidental del paraje, bordeando parte de los espacios de protección especial ecológica, tal como queda reflejado en el mapa núm. 17 de la cartografía de ordenación.  
Artículo cuarenta y uno. Usos permitidos  
1. En los espacios actualmente dedicados al aprovechamiento agrícola, se permiten todas aquellas actividades e instalaciones estrechamente relacionadas con el aprovechamiento agrícola, de acuerdo con las disposiciones legales vigentes en esta materia y con lo establecido en las normas generales de este Plan Rector.  
2. La instalación de cercados siempre que éstos se realicen con materiales naturales o, preferentemente, mediante setos vivos, a los efectos de evitar el impacto generado por los vallados realizados con materiales constructivos.  
3. La transformación a saladar y regeneración de la vegetación natural, así como la creación de nuevas charcas que permitan el aumento de la superficie inundada, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
4. Las instalaciones y adecuaciones naturalísticas o recreativo-naturalísticas con sus infraestructuras de apoyo, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
5. Se permite la piscicultura extensiva, incluida la cría de alevines, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente. Las explotaciones piscícolas que para mejorar su producción se acompaÑen de medidas de fertilización y alimentación suplementarias cuya producción sobrepase los 200 kg/ha/aÑo de biomasa no podrán verter sus aguas a otras charcas del paraje natural o a cauces que, directa o indirectamente, viertan en éstos.  
6. Se podrán instalar, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente, casetas de un máximo de 30 metros cuadrados de superficie, justificando su necesidad, por el desarrollo de los casos permitidos en este Plan Rector. En cualquier caso, la densidad máxima permitida será de una construcción por cada 50 ha en su conjunto, salvo que la explotación sea de menor superficie, en cuyo caso se autorizará una sola construcción.  
Artículo cuarenta y dos. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben aquellos usos y actividades que puedan suponer un manejo abusivo de las aguas y contribuyan a disminuir la cantidad y calidad de las mismas, así como los que puedan afectar a la riqueza biológica del paraje.  
2. Las transformaciones agrícolas en las zonas no cultivadas desde la fecha de creación del paraje natural.  
3. Las obras de captación de aguas que puedan alterar en algún grado las condiciones de los complejos húmedos o las que supongan retención, apropiación o manejo abusivo de los flujos hídricos.  
4. Las obras de desmonte, aterramiento y relleno o excavación, excepto cuando sean expresamente autorizadas por la Conselleria de Medio Ambiente.  
5. La instalación de explotaciones ganaderas.   
6. La implantación de piscifactorías.  
7. Las infraestructuras de drenaje que precisen de la utilización de motobombas o de obra de fábrica, tales como tubos de drenaje enterrados, impermeabilización o cementación de los márgenes y realización de canales de drenaje.  
8. La realización de actividades constructivas, tales como vallados de obra o edificaciones de cualquier clase, salvo las autorizadas por este Plan Rector y las necesarias para la correcta gestión del paraje natural, previa autorización de la Conselleriade Medio Ambiente.  
9. La realización de infraestructuras de cualquier clase, tales como apertura de caminos o carreteras, gasoductos y oleoductos, tendidos eléctricos y telefónicos, o infraestructuras hidráulicas distintas a las destinadas para la correcta gestión del ámbito del paraje natural.  
10. El tráfico motorizado y la equitación fuera de los caminos y viales, excepto cuando se refiera a los servicios propios del paraje, así como el paseo peatonal con animales domésticos sueltos. En el período de nidificación de las aves, la Conselleria de Medio Ambiente podrá restringir el paso a cualquier persona no relacionada con la gestión del paraje natural y el mantenimiento de los usos autorizados.  
11. Los establecimientos, infraestructuras y equipamientos de cualquier tipo, incluso desmontables, no relacionados directamente con los usos permitidos.  
12. La instalación de artefactos, soportes de publicidad u otros elementos análogos, así como cualquier forma de publicidad que no sea de carácter institucional destinada a proporcionar información sobre el espacio objeto de protección, sin que suponga deterioro del paisaje.  
13. La realización de vertidos de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo.  
Sección quinta  
Espacios sujetos al grado de protección especial  
de la actividad salinera  
Artículo cuarenta y tres. Caracterización  
Se integran en esta categoría de protección aquellas zonas destinadas estrictamente al servicio de la explotación salinera.  
Artículo cuarenta y cuatro. Localización  
Esta categoría de protección se halla localizada en las salinas de Bras del Port y de Bonmatí, incluyendo las zonas donde se ubican las instalaciones e infraestructuras necesarias para el desarrollo de esta actividad, tal y como queda seÑalado en el mapa núm. 17 de la cartografía de ordenación.  
Artículo cuarenta y cinco. Usos permitidos  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados al desarrollo de la actividad salinera, con las excepciones y limitaciones impuestas en este Plan Rector.  
2. Las actividades cinegéticas y piscícolas que se desarrollan en estos espacios quedarán como usos permitidos de acuerdo a las normas y determinaciones dispuestas en este Plan Rector de Uso y Gestión. Se permite la piscicultura en las condiciones en que se realiza en la actualidad.  
La cría de alevines requerirá la previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. La piscicultura intensiva en las áreas que en la cartografía de ordenación vienen determinadas como de infraestructura salinera. Para la implantación de esta actividad se requerirá la elaboración del correspondiente estudio de viabilidad y proyecto, que deberán disponer del informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
4. La realización de nuevas infraestructuras y construcciones necesarias para el desarrollo de la explotación salinera, las cuales se ubicarán preferentemente en el ámbito determinado como de infraestructura salinera. Fuera de este ámbito, el correspondiente proyecto precisará del informe previo favorable de la Conselleria de Medio Ambiente  
5. Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas.  
6. La desecación o la no inundación temporal de los esteros concentradores, cuando no sea motivada por razones de explotación salinera, requerirá de un informe técnico que lo justifique y deberá ser autorizada por la Conselleria de Medio Ambiente.  
Artículo cuarenta y seis. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculados a la explotación salinera o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas, a excepción de las actividades permitidas en este Plan Rector.  
2. La piscicultura intensiva, excepto en las zonas de infraestructura salinera.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI