Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6843, del 20-08-2012 (2012/8018)

RESOLUCIÓ de 14 de juny de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Picassent, Cocentaina, Salinas, Titaguas i Catadau. Expedient número 170/2007-AIA i altres.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6843

Data del DOGV
:   20-08-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8018

CVE


Data del document
:   14-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Picassent](javascript:void(0))
    * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [Salinas](javascript:void(0))
    * [Catadau](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 de juny de 2012, del director general d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Picassent, Cocentaina, Salinas, Titaguas i Catadau. Expedient número 170/2007-AIA i altres. [2012/8018]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 170/2007-AIA Picassent; 110/08-AIA Cocentaina; 214/2008-AIA Salinas; 193/08-AIA Titaguas; 211/08-AIA Catadau.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 170/2007-AIA.   
Títol: Homologació Sectorial Modificativa i Pla Parcial Sector Fontanelles.  
Promotor: Ajuntament de Picassent - IVVSA.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Picassent i CTU.   
Localització: contigu al sud del sòl urbà, entre el barranc de Picassent i la línia fèrria, fins al barri de l'Omet.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte   
L'objecte de l'homologació i pla parcial sotmés a avaluació ambiental és reclassificar un sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable residencial i definir la seua ordenació detallada.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi de Picassent el constituïx el Pla General d'Ordenació Urbana aprovat el 27 d'octubre de 1998 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, que classifica l'àmbit del sector Fontanelles com a sòl urbà i sòl no urbanitzable.  
  
El pla respecta la classificació com a urbans dels terrenys que així classifica el pla general, i es reclassifica únicament el sòl no urbanitzable comú i el sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures, protecció que desapareix per mitjà de la incorporació en l'ordenació de les limitacions derivades de la legislació ferroviària i amb motiu de la conversió en via urbana de la carretera CV-4140 en el seu tram intern al sector.  
El sector Fontanelles compta amb una superfície bruta de 300.338 m², dels quals 20.317 m² corresponen a la xarxa primària adscrita al sector, i està delimitat: al nord, per la via de ferrocarril de la Generalitat Valenciana; a l'est, pel sòl urbà del nucli de Picassent; al sud, pel barranc de Picassent; i a l'oest, pel barri de la Font de l'Omet.  
  
El pla ordena tres zones segons l'ús urbanístic:   
-La zona residencial (53.245m²), d'edificació oberta (EDA) de VI, VIII i X altures, amb tractament enjardinat de com a mínim el 50% de la superfície privada de l'illa, i vivenda adossada (ADIC) de III altures, a l'est del barranc de Fontanelles al costat del barri de l'Omet;   
-La zona terciària (13.159m²), que ordena tres illes amb la tipologia de bloc adossat (TBA), i  
-La zona dotacional pública de la xarxa primària i secundària, que estructura la xarxa viària (RV+AV), els equipaments (PRE-cementeri, ED, AD i RD), amb sistema d'edificació aïllada en bloc exempt, i les zones verdes (ZV).   
El pla destina aproximadament el 51% de l'edificabilitat residencial del sector a vivenda protegida, la qual cosa implica la construcció de 722 vivendes protegides, d'un total de 1.400 vivendes, per a una població de 2.940 habitants potencials, a raó de 2,1 hab/viv. La població segons cens de 2007 és de 18.556 habitants. (increment poblacional <20%)  
Com a condició al desenrotllament urbanístic del sector Fontanelles s'establix l'execució del pont sobre el barranc de Picassent i viari limítrof amb el polígon industrial fins a la prolongació de l'av. Sud i la canalització del barranc.  
El pla parcial es tramita d'acord amb la LRAU i RPCV, per la qual cosa no s'acompanya de projecte d'urbanització, que es troba en fase d'elaboració. S'acompanya la documentació presentada d'estudi acústic i estudi de paisatge; mentres que l'estudi d'inundabilitat es remet a l'òrgan competent en matèria d'ordenació territorial i quant al compliment de les determinacions contingudes en el PATRICOVA.  
  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives quant a la ubicació de l'actuació es desestimen a nivell estructural entenent que el desenrotllament resulta adequat a fi de reblir un espai amb elevada vocació per a l'extensió del nucli de Picassent fins a la seua unió amb el barri de l'Omet. L'ordenació detallada resulta d'un procediment previ selectiu, promogut per l'IVVSA, en el qual es plantegen solucions diferents per a l'àmbit del sector.  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 d'agost de 2007, la Direcció Territorial de València remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, i certificat del resultat de la informació pública, relatiu a l'Homologació i Pla parcial sector Fontanelles de Picassent, i se n'incoa el corresponent expedient d'avaluació ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 30 de juny de 2005, i en el DOGV núm. 5.035, de 24 de juny de 2005, per període d'1 mes.   
Durant el període d'informació pública es presenten cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Picassent de data 5 d'octubre de 2005 i en l'informe relatiu a l'aprovació provisional de l'IVVSA.  
3. Resum de les al·legacions  
L'informe de contestació d'al·legacions de l'IVVSA es referix als cinc escrits d'al·legacions i al dictamen emés per la Comissió Informativa d'Urbanisme, Medi Ambient i Agricultura de l'Ajuntament de Picassent.  
La primera i quarta al·legació presentada al·ludix a la falta de notificació, desconeixement al respecte i dificultat d'accés a la informació del pla, que són desestimades. La segona al·legació es referix a qüestions urbanístiques i no té contingut ambiental, i és també desestimada.   
  
L'al·legació tercera, que és íntegrament desestimada, en l'apartat octau fa referència a insuficiència de l'estudi d'impacte ambiental, basant-se en els motius següents :  
- Falta d'adequació a l'Orde de 3 de gener de 2005 de la Conselleria de Territori i Vivenda.  
- Falta de l'informe de Patrimoni Cultural Valencià i de l'informe de suficiència de recursos hídrics de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Falta de previsió en el pla director de sanejament d'un sistema de tractament d'aigües residuals per a este sector.  
- El PVA no establix la freqüència del control mediambiental i mesures a adoptar.  
- Presentació d'avantprojecte d'urbanització en compte de projecte d'urbanització.  
Assenyalar que en consulta prèvia efectuada per l'IVVSA, l'Àrea d'Avaluació Ambiental (expedient 132/2005-CON) informa sobre l'abast i contingut de l'estudi d'impacte ambiental del pla parcial de referència, d'acord amb l'Orde de 3 de gener de 2005 de la Conselleria de Territori i Vivenda.   
L'al·legació quinta presentada en representació de la Cooperativa Agrícola San Isidro sol·licita la inclusió de la parcel·la propietat de la cooperativa en l'àmbit d'actuació del sector, qualificada com d'ús terciari respectant íntegrament l'edificació existent, així com l'accés rodat, sense pagament per excés d'adjudicació o aprofitament. L'Ajuntament proposa estimar l'al·legació, segons consta en l'acord del ple municipal de data 26/09/05, relatiu al dictamen de la Comissió Informativa d'Urbanisme, Medi Ambient i Agricultura, recomanacions al Pla Parcial amb Homologació Sectorial Modificativa del Sector Fontanelles de Picassent, que es referix també a la superfície afectada corresponent al barranc de Fontanelles -la seua classificació com SNU de protecció de llits; i la zona de servitud i de policia, que es grafia en els plans- com a aspectes ambientals que cal considerar.  
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Consulta prèvia sobre el document inicial per a l'avaluació ambiental del sector:  
Amb data 20.06.2005 l'IVVSA sol·licita el dictamen previ de la Direcció General de Gestió del Medi Natural relatiu a l'estudi d'impacte ambiental de l'Homologació i Pla Parcial Sector Fontanelles.  
  
Amb data 04.11.2005 l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe següent relatiu al procés d'avaluació ambiental i abast de l'estudi:  
  
Afeccions legals.  
1. Vies pecuàries.  
Hi ha dos vies pecuàries que travessen el sector:  
- Assagador del Camí de València a Alcàsser o d'Alfarp a Alcasser. De 20 m d'amplària.  
- Assagador de Monserrat. De 10 m d'amplària.  
Les vies pecuàries queden regulades per la Llei 3/95, de 23 de març, de Vies Pecuàries. S'assegurarà el manteniment de la integritat superficial de les vies, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb este.  
S'haurà de presentar la proposta del tractament de les vies pecuàries afectades davant dels Servicis Territorials de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Vivenda de València.  
2. Jaciments arqueològics.  
Hi ha 5 jaciments arqueològics catalogats en el terme municipal de Picassent segons consta en el llistat de jaciments arqueològics de l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura.   
  
Segons la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, els estudis d'impacte ambiental hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
3. Rambles i llits.  
Discorre per l'interior de l'àmbit, el llit del barranc de Fontanelles, i el creua de nord a sud.  
Pel sud i afrontant amb el sector, discorre el barranc de Picassent.  
  
S'hi apliquen la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i el seu Reglament de Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986).  
Cartografia temàtica.  
Una xicoteta part de la zona d'estudi presenta risc d'inundació de grau 6, concretament en la part est.  
Segons l'article 22 del Patricova, el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable. En la zona afectada per risc d'inundació, segons el pla de la xarxa primària, es projecta una carretera.L'estudi d'inundabilitat és preceptiu en estos casos.  
Vista la informació aportada:  
1. S'ha analitzat l'estudi d'impacte ambiental a fi de comprovar el grau de compliment de l'Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Vivenda, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant d'esta Conselleria.  
En relació amb l'apartat A.5 en el qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental dels instruments d'ordenació del territori, este estudi, no té els continguts següents:  
  
a) Quadre comparatiu de superfícies i classificació del sòl entre el planejament vigent i el proposat.  
b) Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.  
c) Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques ambientals clau, que incorporarà l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
d) Inventari de les vies pecuàries existents en el municipi, que seran grafiades en els plans d'informació i ordenació.  
e) Identificació, anàlisi i cartografia dels possibles riscos ambientals: incendis forestals, risc sísmic, risc de subsidència, col·lapse, lliscament i despreniment.  
f) Delimitació de les unitats ambientals, amb indicació de la metodologia seguida per a la definició i descripció de les seues característiques generals.  
g) Descripció i cartografia d'àrees especialment degradades, sòls contaminats, relleus deteriorats i zones d'atmosfera contaminada que pogueren existir en el municipi o àrea d'estudi.  
h) Descripció i cartografia de les àrees que presenten interés per a la conservació de la naturalesa i en particular, aquelles en què apareguen espècies de fauna, flora o hàbitats d'especial interés i/o protegits per la legislació.  
i) Dades dels consums d'aigua potable en els últims anys i procedència, destinació final i volum d'aigües residuals i residus sòlids urbans.  
j) Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives.  
k) Justificació documentada i acreditada per l'organisme administratiu competent, de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua potable per a l'abastiment al municipi amb els sostres poblacionals previstos en el pla general o projecte semblant.  
En concret, s'aportarà en un informe regulat per l'article 19.2. de la Llei 4/2004, de 30 de juny de 2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent (confederació hidrogràfica).  
l) Residus urbans i aigües residuals:  
- Es detallarà el sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans, així com la depuració de les aigües residuals derivades d'usos residencials.  
- Cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a executar-les.  
- El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de l'explotador de presentar puntualment davant de l'administració una memòria o informe anual que done compte: del desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el desenrotllament de l'activitat (tant en la fase d'execució, com en la de desenrotllament).  
- Document de síntesi.  
- La informació cartogràfica ha de subministrar-se en format digital.  
- Plans en què es representen:  
Risc d'inundació i despreniment.  
Unitats de vegetació.  
Unitats edafològiques.  
Capacitat d'ús.  
Biòtops.  
Unitats paisatgístiques.  
Unitats geològiques i hidrològiques.  
Incendis forestals.  
Vulnerabilitat d'aqüífers.  
Erosió (potencial i real).  
Afeccions legals ambientals.  
Vies pecuàries.  
Forests d'utilitat pública.  
Espais protegits (LIC, parcs naturals, ZEPA, zones humides, etc)  
  
Llits.  
Patrimoni d'interés cultural.  
Plans en què es conformen les diferents alternatives.  
2. S'haurà de presentar la proposta del tractament de les vies pecuàries afectades davant dels Servicis Territorials de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Vivenda de València, i remetre l'informe favorable emés pel dit organisme davant d'esta direcció general.  
3. S'ha d'aportar la correcta ubicació del sector en els plans de l'estudi d'impacte ambiental, ja que no apareix complet.  
4. En compliment dels articles 19 i 22 del PATRICOVA, en el seu document de normativa urbanística, s'haurà de presentar l'estudi d'inundabilitat el contingut del qual s'ha d'ajustar a allò que s'ha definit en els articles 16 i 17 del mateix document. A més a més, es presentarà una còpia de l'informe favorable realitzat pel Servici d'Ordenació Territorial.  
5. S'ha de realitzar un càlcul aproximat del volum d'aigües residuals que generarà el desenrotllament del Sector i s'haurà d'aportar un informe vinculant actualitzat de l'Entitat de Sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a rebre les dites aigües.  
6. En relació amb els residus sòlids urbans, s'ha d'aportar una estimació de l'increment de volum que generarà el desenrotllament del sector, presentant un certificat de l'entitat gestora que assumix l'augment dels residus sòlids urbans generats.  
Informes sectorials   
Consten en l'expedient els informes amb contingut ambiental següents:  
Aigües residuals  
-Informe de l'EPSAR (27.07.2005) sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Pinedo II per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Parcial del sector Fontanelles de Picassent, que comunica:  
«1. L'EDAR de Pinedo II dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 185.000 m³/dia. Actualment tracta 208.632 m³/dia, com a valor mitjà de l'any 2004.  
2. Recentment s'ha executat una ampliació del tractament primari existent amb un tractament biològic (200.000 m³/dia) i un de terciari (356.000 m³/dia).  
3. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 1.118,69 m³/dia.»  
L'Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Pinedo II de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Pla Parcial del sector Fontanelles de Picassent, supeditat al compliment dels condicionants habituals relatius a la sol·licitud de connexió, execució de les obres necessàries per a l'efectiva connexió del sector, límits d'abocament i mesures de control (arqueta de registre), quantitats a abonar en concepte de cost de suplement d'infraestructures i:  
«3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar plenament operatives les actuacions d'ampliació de la planta recentment executades.»  
Gestió de residus  
-Informe dels servicis tècnics municipals de l'Ajuntament (07/02/06), que diu:  
«L'Ajuntament de Picassent disposa de servici d'arreplega i trasllat de residus sòlids urbans (...) selectiva i ecoparc municipal, que s'adapta a les necessitats d'arreplega provocades pel natural creixement de la població i desenrotllament urbanístic.  
Quant al tractament dels residus, el municipi de Picassent es troba englobat en l'Àrea de Gestió 1, segons la planificació establida en el Pla Zonal de Residus de la Zona II i VIII (...), i és l'EMTRE l'òrgan administratiu competent per a la tramitació i aprovació dels Projectes de gestió de residus de l'Àrea de Gestió 1.»  
  
Recursos hídrics  
-Informe del director d'operacions zona l'Horta d'Aguas de Valencia (24/01/08) en contestació a l'aportació del certificat sobre capacitat i suficiència de la xarxa d'abastiment d'aigua potable del Pla Parcial del sector Fontanelles de Picassent, que informa:  
-El municipi de Picassent s'abastix fonamentalment del sistema bàsic metropolità (SBM), per mitjà d'una canonada que connecta directament amb la planta potabilitzadora de Picassent. Disposa, a més, de dos perforacions de titularitat municipal (denominats núm. 2 i núm. 3), ubicades en el Massís del Caroig, amb elevada concentració de nitrats. Actualment només està en servici la perforació núm. 2, i es fa la barreja de l'aigua bombada amb la de la planta potabilitzadora, de manera que el resultat siga potable.  
-A partir de les dades de producció i de facturació de l'any 2006, s'estimen les dotacions amb què compte el municipi de Picassent:  
Facturació anual, any 2006 = 959.675 m³.   
Volum producció anual - planta potabilitzadora i pou núm. 2 = 1.376.434 m³.  
Nombre d'abonats 2006 = 8.200 abonats.  
Dotació m³ produïts/abonat - any= 168 m³/abonat - any.  
-Les disponibilitats actuals totals ascendixen a la quantitat de 2.621.015 m³/any, enfront dels aproximadament 1.375.000 m³, consumits actualment a Picassent.  
-Quant a la qualitat de les aigües, a causa de l'alt contingut en nitrats de l'aqüífer, l'aigua procedent de pous es mescla amb l'aigua extreta del SBM, per a obtindre una aigua potable.   
-En este sentit s'informa que qualsevol increment d'aigua a bombar des dels pous haurà de disposar d'un sistema de tractament que permeta disminuir la quantitat de nitrats.  
-Picassent disposa de xarxes suficients per a l'abastiment del Sector Fontanelles segons s'analitza en el pla director entregat per Aguas de Valencia a l'Ajuntament de Picassent, que posa la necessitat de construir una planta d'osmosi per a poder donar servici al creixement del Pla Parcial Sector Fontanelles.  
-Tenint en compte l'anterior, com a conclusió, s'informa positivament sobre la capacitat dels recursos i suficiència de les xarxes del municipi de Picassent per a atendre les necessitats previstes en el Sector Fontanelles, amb les circumstàncies següents:  
-Actualment el cabal disponible a Picassent (SBM i pous propis) és suficient per a assumir el desenrotllament urbanístic previst en el Pla Parcial Sector Fontanelles.  
-És convenient que el creixement d'eixe sector siga abastit amb aigua provinent dels pous municipals, i no del SBM, per a la qual cosa serà necessari posar en marxa una planta d'osmosi amb una capacitat de producció d'aigua permeada de 1.000m³/dia.  
-Les xarxes hidràuliques són suficients per a assumir el creixement previst.  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana  
Informe del cap de Patrimoni de FGV (15.03.2007) relatiu a l'Homologació Sectorial Modificativa i Pla Parcial del Sector Fontanelles de Picassent, de caràcter favorable en complir el sector amb la normativa quant a les delimitacions i limitacions d'ús en terrenys immediats al ferrocarril.  
Patrimoni cultural  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural i Museus (15.06.2007), de caràcter favorable, relatiu a l'estudi d'impacte ambiental de l'Homologació Sectorial Modificativa i Pla Parcial del sector Fontanelles de Picassent, d'acord amb el que establix l'article 11 de la Llei 4/98, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Riscos ambientals. Inundabilitat  
Resolució de la directora general d'Ordenació del Territori (09.04.2008), que aprova l'estudi d'inundabilitat per al desenrotllament de l'Homologació i Pla Parcial del sector Fontanelles de Picassent en considerar-se prou complides les previsions contingudes en el PATRICOVA.  
Vies pecuàries  
-Informe de les Secció Forestal (25.09.2008) sobre vies pecuàries que diu que l'actuació prevista afecta les VP Assagador del Camí de València o d'Alfarp a Alcàsser de 20 m d'amplària legal, i Assagador de Montserrat, de 10 m d'amplària legal.  
«S'observa que el pla presentat no preveu cap restitució del domini públic de les vies pecuàries, en el tram afectat. Per este motiu, (...) s'emet un informe desfavorable al pla urbanístic proposat pel que fa a les vies pecuàries.  
El planejament que afecte una via pecuària hauria de proposar-ne una restitució, en els trams en qüestió, que en respecte tota l'amplària legal i complisca amb els aspectes següents.  
1. El tractament que es done a les vies pecuàries haurà de garantir el trànsit ramader i els usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/1995 en els articles 16 i 17, i adequar-se a estos. No són acceptables obres d'edificació, asfaltat o tancament.  
2. Els trams de via pecuària hauran de ser senyalitzats com a tals. S'adjunta un annex sobre senyalització.  
3. La superfície de la via pecuària afectada per l'actuació no pot computar-se als efectes de compliment d'estàndards urbanístics, d'acord amb la seua condició de domini públic, establit per la Llei 3/95, de vies pecuàries.»  
Informe de la Secció Forestal (13.11.2008), de caràcter favorable, relatiu a l'afecció a les vies pecuàries conforme segons el pla d'ordenació detallada modificat en data 13.11.2008, supeditat al compliment de condicionants, I ha de modificar-se l'ordenació detallada a fi de restituir les vies pecuàries afectades.  
Afeccions legals.  
1. Domini públic hidràulic. El barranc de Picassent definix la vora sud del sector, al qual s'unix pel marge esquerre el barranc de l'Omet a l'altura del barri del mateix nom, ambdós classificats com a sòl no urbanitzable de protecció de llits pel planejament municipal vigent.   
  
El barranc de Fontanelles, de menor entitat, travessa el sector de nord a sud, amb la classificació de SNU de protecció de llits; i en els seus marges s'ordenen zones verdes de la xarxa secundària (JL).  
2. Risc d'inundació. El PATRICOVA establix entre les condicions d'ús del sòl juntament amb llits que l'ordenació detallada ha de disposar terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques (JL) al costat del domini públic hidràulic i a les zones limítrofes al llit al llarg de tota la seua extensió, amb un tractament i enjardinament adequat al caràcter inundable o de suport d'un ecosistema fluvial i ripari.   
  
Igualment la LOTPP establix l'obligació de disposar espais lliures d'edificació al costat dels llits i barrancs en l'ordenació detallada, a fi de crear corredors verds que facen funcions de connexió biològica i territorial, directriu que complix el pla parcial proposat.  
  
3. Vies pecuàries. Les VP Assagador del Camí de València a Alcàsser, de 20 m d'amplària legal, i Assagador de Montserrat, de 10 m d'amplària legal, afecten el viari de connexió del sector, I es planteja inicialment la completa urbanització del de Montserrat, que perd l'ús ramader.  
4. Infraestructures lineals. Travessa el sector en paral·lel al barranc de Picassent la carretera CV-4140 (antiga carretera VV-3068), que en arribar a la zona urbana es convertix en l'avinguda de l'Omet i el tram de la qual en el sector ha sigut cedit per la Diputació a l'Ajuntament, per la qual cosa el tractament serà el propi d'una via urbana.  
La línia 1 del metro de FGV discorre en trinxera pel límit nord exterior del sector, al costat de la qual es definix un viari amb una banda d'arbratge al llarg de la tanca del tren i dos zones verdes (JL) a cada costat del barranc de Fontanelles, i es complixen les limitacions quant a protecció ferroviària i reserva ferroviària.  
5. Cementeri municipal. El Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, disposa condicions d'índole urbanística i per a l'emplaçament de cementeris, que les figures de planejament han d'observar en la seua tramitació.  
Segons la memòria de l'homologació, l'actuació facilita l'ampliació del cementeri, amb l'adquisició dels terrenys limítrofs.  
  
Consideracions ambientals  
L'actuació se situa en un espai de vora urbana conformat per terrenys dedicats a horta de regadiu i cultiu de cítrics, travessats per vies de comunicació des del nucli urbà, amb edificacions destinades a usos molt diversos per proximitat amb la CV-4140, principalment.  
  
Des del punt de vista de la fauna i la vegetació, les espècies presents en la zona són les associades a terrenys de cultius i sense ús per l'abandó de l'agricultura, la qual cosa afavorix la proliferació de comunitats arvenses, les anomenades males herbes, d'escàs valor. En l'àmbit del barranc de Picassent, al sud-oest del sector, es troba un bosquet amb espècies arbòries de bon port i significància paisatgística.  
  
Es tracta d'una bossa de sòl situada entre dos zones de sòl urbà, el nucli de Picassent i el barri de la Font de l'Omet i fitada per la línia fèrria i el barranc, per a la qual es definix una vocació d'ús urbà, terciari-residencial, afavorida per la immediatesa dels servicis bàsics.   
  
L'homologació afirma que no es trenca, de cap manera, el propòsit del pla general de compactació de ciutat, per mitjà de la inserció dins d'una ronda perimetral, ni el propòsit d'evitar la proliferació d'assentaments urbans disseminats dins del terme municipal.   
  
L'actuació plantejada representa una ocupació de sòl d'un 4,04%, segons dades de l'homologació, respecte a la superfície de sòl urbà i urbanitzable residencial prevista pel pla general, amb sectors pendents de desenrotllament. El llindar 2, de sostenibilitat per al consum del sòl, establix l'increment de consum de sòl per creixement urbanístic que resultaria de l'aprovació del pla respecte de l'urbanitzat, és a dir, el sòl transformat en el moment d'entrada en vigor del ROGTU. Picassent compta amb 18.556 habitants i per això l'increment poblacional resulta entorn del 15%.  
Quant a les vies pecuàries -consideració urbanística, ordenació i ús- que afecten únicament elements de la xarxa viària, encreuament del barranc i traçat del vial perimetral del polígon industrial, la solució plantejada ha d'ajustar-se al que establix la legislació sectorial, conforme a l'informe de la Unitat de Vies Pecuàries dels servicis territorials.   
  
En sòl urbà o urbanitzable les vies pecuàries han de tindre la consideració urbanística de xarxa primària d'espais lliures i s'integraran com a passejos o alberedes en l'ordenació, inclús associades al viari.   
El pla imposa com a condició per a la programació la implantació d'una xarxa separativa de les aigües residuals respecte a les pluvials, i s'admet l'abocament de les aigües pluvials a llit amb l'autorització prèvia, mentres que les aigües residuals seran tractades en l'EDAR de Pinedo II.   
L'estudi d'impacte ambiental dedica un apartat de la identificació i valoració d'impacte a l'estimació de l'increment de consum de recursos hídrics de l'actuació que, per a una població de 3.900 nous habitants, a raó de 225 l/hab/dia, resulta en un consum d'aigua potable de 877,5 m³/dia, la qual cosa suposa un increment important, del 24% del consum actual de Picassent.   
L'estimació d'Aguas de València, com a entitat gestora de l'abastiment d'aigua potable basant-se en les dades de facturació i número a abonats en el municipi, fixa estes estimacions a raó de 168 m³/any. I conclou la suficiència de cabals actuals per a abastir al sector, però afirma que convé que este abastiment provinga de pous municipals i no del Sistema Bàsic Metropolità, per a la qual cosa serà necessari posar en marxa una planta d'osmosi degut a la càrrega de nitrats de l'aqüífer.  
  
No consta la sol·licitud d'informe a l'organisme de conca en relació amb la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'actuació de referència.  
Segons l'anterior, el pla parcial hauria de reservar una parcel·la dotacional per a la ubicació de les infraestructures generadores de recursos hídrics, en sòl no urbanitzable o sòl urbà-urbanitzable, per a evitar haver de resoldre l'abastiment d'aigua potable per mitjà de l'elaboració de plans especials posteriors o projectes d'enginyeria que condicionen o retarden la viabilitat del sector.   
En este sentit, cal assenyalar que els aspectes ambientals que s'han de considerar per a l'execució de la planta d'osmosi són: la ubicació, que no requerix l'ocupació de grans superfícies de sòl; la construcció de naus i depòsits d'emmagatzematge; el traçat de la línia elèctrica; el traçat dels conductes d'aigua; i el punt d'abocament de salmorres, principalment.   
D'estos, els majors efectes previsibles sobre el medi ambient són els deguts a l'abocament de les salmorres, per la qual cosa s'ha d'indicar el punt d'abocament, tenint en compte que Picassent és un municipi pertanyent a la conca de l'Albufera i, per tant, l'abocament pot tindre un efecte indirecte sobre este espai natural protegit, i és preferible un punt d'abocament pròxim i tributari al mar.   
Pel volum d'aigua a tractar (<3.000 m³/dia) el projecte d'infraestructures d'enginyeria hidràulica i gestió de l'aigua no està sotmés a avaluació d'impacte ambiental.  
L'estudi acústic analitza la situació preoperacional, a partir de mesuraments en quatre punts de mostreig o focus: la carretera CV-4140, la línia del ferrocarril, el vial al costat del barri de l'Omet, i la zona que voreja el nucli de població. En línies generals l'anàlisi dóna un nivell sonor lleugerament superior als objectius de qualitat acústica de la legislació en tres punts; mentres que per al quart, és a dir, els terrenys junt amb la CV-4140, el resultat sobrepassa els nivells Leq de manera notable, entorn dels 70dbA, a causa del trànsit i la velocitat.   
  
L'anàlisi predictiva, en fase de desenrotllament de l'actuació residencial dels nivells sonors en l'ambient exterior durant el període diürn, en els trams horaris de major activitat eleva els nivells acústics per damunt dels 60 dbA; en el tram diürn de menor intensitat se situen entorn dels 50 dbA; i per al període nocturn, per davall dels 45 dbA.  
  
En l'àmbit intrínsec de l'actuació no s'identifiquen usos o activitats que en el futur puguen implicar nivells sonors en l'ambient exterior que superen els objectius de qualitat de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica. Igualment, les llicències i ordenances municipals han de garantir i controlar que les activitats a implantar no superen els nivells sonors per a ús dominant residencial.  
  
Es proposen mesures correctores d'impacte acústic en fase d'execució de les obres d'urbanització i, en fase de funcionament, encaminades a: la limitació de la velocitat del trànsit rodat i circulació; i la plantació i desenrotllament d'una pantalla vegetal densa en l'àmbit de les parcel·les residencials frontereres a la CV-4140, capaç de generar protecció enfront d'esdeveniments puntuals d'increment del nivell sonor per afluència de vehicles.  
L'estudi de paisatge caracteritza el paisatge de la zona d'actuació, condicionat per les activitats humanes relacionades amb l'ús agrícola i l'assentament urbà de la població, a través de la definició d'unitats de paisatge: paisatge urbà; paisatge agrícola, de valor mitjà -zones dedicades al cultiu d'hortes de regadiu i cítrics paisatge-; industrial, de valor baix -espais ocupats per edificacions i àrees alterades i zones limítrofes al sector-; i paisatge de llits i riberes, de valor mitjà. La conca visual es definix com semioberta, fitada pel nucli de població, el barri de la Font de l'Omet, el cementeri municipal, la línia fèrria i el barranc.   
  
La qualitat intrínseca del paisatge afectat per l'actuació es definix com a baixa i la fragilitat visual com de grau mitjà, per la qual cosa es conclou que, per a la valoració de l'impacte, no hi ha limitacions estrictes ni elements limitadors a la implantació de l'ús projectat, per la qual cosa el desenrotllament del sector es considera compatible respecte al factor paisatge.  
Donades les característiques de l'actuació, els principals efectes ambientals identificats són els deguts al consum i canvi d'ús del sòl; la pèrdua de vegetació i l'enjardinament; la contaminació acústica i per partícules, l'increment en el consum del recurs aigua; i l'increment en la generació de residus sòlids i dels abocaments, principalment. Altres efectes ambientals previsibles són els relacionats amb les actuacions sobre els barrancs, canalitzacions i disseny del pont.   
  
Els impactes sobre el sòl, l'aire, la vegetació, el paisatge i el patrimoni cultural es valoren majoritàriament com a dèbils o de grau mitjà. L'impacte sobre els factors socioeconòmics es valora com molt positiu.   
L'impacte sobre la hidrologia, aigües superficials i subterrànies, es valora com a sever a partir de la consideració de la pèrdua d'infiltració per efecte de la urbanització, la qualitat de les aigües subterrànies que poden veure's alterades, la inundabilitat i el consum d'aigua, encara que l'aqüífer en la zona és excedentari, i és este últim aspecte el que suposa una acció directa i acusada, i remet a les indicacions de l'organisme de conca en el seu informe.   
Sobre cada un dels impactes identificats valorats individualment es presenta una relació de mesures correctores, amb el corresponent pla de vigilància ambiental (PVA), I es considera l'actuació compatible des del punt de vista mediambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, l'Homologació Sectorial Modificativa i Pla Parcial sector Fontanelles de Picassent, promogut per l'IVVSA i l'Ajuntament de Picassent, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Se supedita al compliment dels condicionants següents:  
a) Condicionants per a l'aprovació del pla parcial  
- Ha de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients basant-se en l'article 19 de la Llei 4/2004 (LOTPP), modificat per la disposició addicional octava de la Llei 16/2005 (LUV), d'acord amb la doctrina establida pel TSJ en les interlocutòries sobre impugnació del Pla General d'Ador.   
Atés que s'indica que l'abastiment d'aigua potable ha de provindre de pous municipals, i no del sistema bàsic metropolità, és necessari posar en marxa una planta d'osmosi amb una capacitat de producció d'aigua permeada de 1.000m³/dia, la qual cosa s'ha de reflectir en les fitxes de planejament i gestió del sector, i reservar una parcel·la dotacional per ubicar-la, en sòl no urbanitzable o en sòl urbà-urbanitzable.  
  
- Ha de complir els condicionants relatius a les vies pecuàries observats en l'informe de la Secció Forestal de data 13 de novembre de 2008.   
- Ha d'observar, en l'ordenació detallada, al voltant del cementeri, les condicions d'índole urbanística per al planejament que establix el Decret 39/2005, reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
b) Condicionants per a l'aprovació del projecte d'urbanització.  
  
- Ha d'incorporar les mesures correctores d'impacte acústic, en aquelles fases i documents que resulten afectats - normes, plans, plecs, senyalètica viària, etc., relatives a la limitació de velocitat en vials i formació de pantalles acústiques amb masses arbòries.  
- L'ajuntament remetrà, abans d'aprovar-lo, una còpia del projecte d'urbanització del sector que serà motiu d'una resolució complementària que emetrà la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambienta, Aigua, Urbanisme i Vivenda, sobre:  
  
- Les canalitzacions de barrancs, en què l'Àrea d'Avaluació Ambiental resoldrà, si és procedent, condicionants ambientals addicionals o mesures correctores i de vigilància per a la seua execució.  
- En tot cas, el vial i el pont sobre el barranc de Picassent, que unix el sector amb el polígon industrial, ha d'incorporar criteris de disseny que garantisquen la permeabilitat del barranc, evitant la fragmentació dels ecosistemes fluvials i els espais que, tractats com a zones verdes públiques, han de mantindre la funció de corredor verd, recuperant el llit i respectant la vegetació de ribera, encara que siga de manera seminatural i s'empren amb fins recreatius.  
- El punt d'abocament de les salmorres, i els traçats de col·lectors i línies elèctriques, a partir de la ubicació de la planta d'osmosi, i remetre un resum dels documents tècnics per a l'execució d'infraestructures generadores de recursos hídrics, que garantisquen l'abastiment d'aigua potable al sector.  
c) Condicionants per a l'atorgament de llicències municipals  
- Ha de supeditar les llicències d'ocupació del sector - ocupació de vivendes, activitats, servicis, etc. a l'efectiva connexió i capacitat de tractament definitiu de les aigües residuals en l'EDAR de Pinedo II, I han d'estar plenament operatives les actuacions d'ampliació de l'esmentada planta recentment executades.  
- Ha de supeditar les llicències a l'entrada en funcionament de la planta d'osmosi, completament executada i amb autorització d'abocament de les salmorres per part de l'organisme de conca.  
- Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
- La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 8 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 110/08-AIA.  
Títol: Fàbrica d'acabats tèxtils.  
Promotor: Rotatex, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Cocentaina (Alacant).  
Descripció del projecte  
Rotatex, SL, és una empresa del sector tèxtil ubicada en la carretera de Serelles, 9, del polígon industrial de les Jovades, en el terme municipal de Cocentaina. En la indústria es du a terme l'activitat de tractament previ, tintura, estampació i recobriment de teixits tèxtils. Esta va obtindre llicència municipal d'obertura en data 30 de juliol de 1997 i posterior ampliació de llicència municipal a l'agost de 2002. Actualment s'ha realitzat una ampliació de la llicència d'activitat per a incloure l'emmagatzematge de productes químics en una nau industrial.  
  
L'empresa és propietària, junt amb una altra mercantil del sector d'una estació depuradora per a la depuració conjunta dels abocaments d'ambdós empreses. La ubicació de la planta depuradora se situa a uns 500 metres a l'est i a una cota inferior de la indústria, la qual cosa permet conduir les aigües residuals industrials i sanitàries per gravetat a través dels col·lectors. Després del procés de depuració basat en fangs actius, les aigües tractades s'aboquen al col·lector municipal.   
Les aigües pluvials precipitades sobre les cobertes de les naus són arreplegades i canalitzades a través de baixants. Hi ha uns desaigües estratègicament distribuïts que arrepleguen les aigües pluvials i les conduixen fins a la xarxa de clavegueram municipal o bé, directament als carrers del polígon industrial.  
En la indústria es disposa d'una caldera de vapor de 4.732 KW de potència tèrmica alimentada amb aigua de pou i amb gas natural com a combustible. El vapor generat s'utilitza per a calfar l'aigua dels banys i en els serpentins dels intercanviadors de calor. També es disposa de dos compressors utilitzats per a proporcionar aire comprimit a la maquinària pneumàtica de l'empresa.   
S'utilitza gas natural en la caldera de vapor i en els cremadors del ram i de la socarrimadora, energia elèctrica per a la maquinària elèctrica i en la il·luminació de les instal·lacions. Hi ha un depòsit en superfície de 1000 litres de capacitat per a l'emmagatzematge de gasoil, empleat per als carretons elevadors.   
En el procés industrial s'utilitzen com a matèries primeres: teixits, cartons, plàstics i productes químics com ara colorants i pigments, silicones, aprestos, productes ignífugs, reactius per als banys de llavat, desgreixants, humectants, etc. Els productes químics consumits en la indústria es diferencien per la seua perillositat en: líquids nocius, productes comburents, líquids corrosius, líquids inflamables, líquids tòxics i líquids irritants.   
S'hi consumix aigua de dues procedències: aigua de xarxa utilitzada per als lavabos (consum aproximat: 2.500 m³/any), i aigües subterrànies per al procés industrial (consum aproximat: 122.948 m³/any). L'aigua es consumix principalment en els processos de llavat que es realitzen a l'inici del procés industrial i al final dels processos per a eliminar excessos de colorants o de productes químics. El tren de llavat està format per mòduls o barques amb aigua i detergents en el seu interior, en els quals se submergix el teixit. També es consumix aigua en la formulació de pastes d'estampació, en els rams i en la caldera de vapor per a la seua conversió en vapor en els processos d'assecatge.  
Tots els residus generats en la indústria són separats, identificats i emmagatzemats per a la seua gestió a través de gestor autoritzat. A més de les naus principals de producció, l'empresa disposa d'una parcel·la tancada perimetralment i coberta, destinada a l'emmagatzematge de residus no perillosos en l'interior de contenidors, i una altra parcel·la destinada a l'emmagatzematge de residus perillosos i matèries primeres, en la qual s'emmagatzemen, en l'interior de la nau industrial, els residus perillosos i els colorants en pols per a la tintura, estampació o cobriment. Esta nau d'emmagatzematge està dotada de solera de formigó remolinat, canalització per a arreplega de vessaments i de tanc de retenció perimetral. La resta de productes químics utilitzats per a la formulació de tints, així com els productes d'aprestos i acabats, s'emmagatzemen en la part exterior de la nau en recipients mòbils. Els productes adquirits en estat líquid a l'engròs se subministren per bombament des del vehicle cisterna fins a un depòsit aeri d'emmagatzematge de fibra de vidre de 10.000 litres de capacitat per a l'emmagatzematge del lligant.  
  
En la indústria hi ha un total de 8 focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera canalitzats a través de xemeneies per a garantir la correcta dispersió. Els gasos produïts són principalment els resultants de la combustió, tant de la caldera de vapor com dels cremadors de gas natural disposats en la distinta maquinària.   
Entre els sistemes de minimització del consum de recursos que s'han implementat destaquen:  
- El tren de llavat disposa de banys a contracorrent i està dotat d'un intercanviador de calor per a obtindre una major eficiència energètica.  
  
- Les barques o bótes del desgreixat estan tapades per a evitar pèrdues de calor.  
- L'estampació es realitza amb cilindres microperforacions, amb sistemes de recuperació de la pasta d'estampació per extracció mecànica per a la seua posterior reutilització.  
- Reducció del consum d'energia en el ram per mitjà de sistemes de termoaïllament i per mitjà de la reducció de la humitat per extracció mecànica del teixit previ a les operacions d'acabat i aprest.  
  
- Reducció del consum d'aigua per mitjà de la reutilització de l'aigua utilitzada en l'aclarit per filtrat mecànic per a la neteja dels equips i optimització de l'ús de l'aigua i d'energia en els processos de llavat i aclarit discontinus per mitjà del buidatge i drenat de l'equip de forma programada i equilibrada.  
Consideracions ambientals  
La indústria està ubicada en un polígon industrial dotat dels serveis urbanístics necessaris per al funcionament correcte de l'activitat, sent la seua ubicació compatible amb el planejament urbanístic municipal.  
  
L'activitat de tintura, estampació i acabat tèxtil es caracteritza per requerir una elevada quantitat d'aigua, elevat consum d'energia i productes químics per al desenrotllament de la seua activitat. L'empresa disposa de pou propi per a l'extracció d'aigua subterrània que utilitza en el procés industrial. Este elevat consum afecta negativament sobre els recursos hídrics del lloc.   
L'activitat genera emissions a l'atmosfera de gasos de combustió, abocaments d'aigües residuals industrials i residus. L'aigua residual generada en la indústria posseïx una elevada càrrega contaminant, per la qual cosa requerix d'un procés de depuració abans del seu abocament al clavegueram municipal. L'empresa es troba pròxima a una altra empresa del sector, la qual cosa ha permés la construcció compartida d'una planta depuradora per a les aigües residuals industrials. Es generaria un impacte ambiental davant d'un abocament al clavegueram municipal de qualitat deficient i amb paràmetres superiors als establits per l'Ordenança Municipal, deguts a una anomalia o per una fallada en el funcionament de l'estació depuradora, davant de qualsevol fuita o fuga d'aigua residual per fissures o clavills en els col·lectors i en les basses, la qual cosa ocasionaria la contaminació del sòl davant de possibles filtracions al sòl o subsòl.   
Respecte al sòl i les aigües, és d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat d'aqüífers alta i amb una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies alta, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica del Territori de la Generalitat Valenciana. La unitat fisiogràfica és plana.  
Els impactes associats a l'emmagatzematge dels productes químics i a l'emmagatzematge temporal de residus són la contaminació del sòl i de les aigües subterrànies com a conseqüència de fuites i vessaments accidentals en les zones d'emmagatzematge, durant la càrrega i descàrrega, o en la manipulació dels envasos que els contenen, resultant convenient l'aplicació de mesures encaminades a impedir per un costat la lixiviació dels residus i vessaments de les matèries primeres, i per un altre canalitzar i arreplegar els lixiviats i vessaments que es produïsquen, tot garantint el correcte emmagatzematge fins a la seua arreplega i gestió.   
La zona d'emmagatzematge de residus perillosos disposa de teulada, solera impermeable, canalització per a arreplega de vessaments i tanc de retenció perimetral. En este sentit, les possibles incompatibilitats entre els residus a emmagatzemar, així com la dificultat de tractament d'una mescla heterogènia deguda a possibles lixiviats i vessaments retinguts en el tanc perimetral, podrien aconsellar la disposició de bidons individuals per a determinats grups de residus líquids que siguen de característiques i composició adequades.  
L'emmagatzematge en l'exterior de recipients que alberguen productes químics utilitzats per a la formulació de tints i productes d'aprestos i acabats, podria generar impactes associats a possibles abocaments i vessaments que ocasionarien episodis de contaminació del sòl.   
En la nau de producció es disposa de solera de formigó remolinat i d'un sistema d'arreplega de possibles vessaments i abocaments fins a la xarxa interna de col·lectors que canalitzen conjuntament els abocaments sanitaris i industrials fins a l'estació depuradora.  
Els gasos produïts són principalment els resultants de la combustió del gas natural en la caldera de vapor i en els cremadors disposats en la distinta maquinària. Estos són evacuats a l'atmosfera a través de xemeneies.   
Les matèries primeres de naturalesa i composició pulverulenta s'emmagatzemen en l'interior de la nau industrial, evitant la generació d'emissions difuses i la dispersió de partícules a l'atmosfera. La socarrimadora produix xicotetes partícules de teixit cremat que són arreplegades per un sistema independent d'extracció per a evitar-ne l'emissió a l'atmosfera.  
Els principals focus de contaminació acústica es generen per la maquinària de pretractament, tintura i estampació, per la circulació de carretons i en el transport i expedició de mercaderies.  
Tots els residus generats són separats dels seus punts d'origen i emmagatzemats per a la seua posterior gestió a través de gestor autoritzat. La possible contaminació per residus pot tindre lloc durant el seu emmagatzematge, per lixiviació o per abocament accidental d'estos. L'emmagatzematge de residus perillosos fins a la seua arreplega per gestor autoritzat es du a terme en l'interior d'una nau industrial destinada a tal fi. L'emmagatzematge dels residus no perillosos es realitza en una parcel·la en què l'estudi d'impacte ambiental indica que s'ha executat un tanca perimetral i s'ha construït una coberta sota la qual es depositaran els contenidors que alberguen els residus no perillosos.   
  
L'impacte sobre el paisatge és d'escassa consideració en ubicar-se en una zona industrial, als afores del nucli urbà i en l'interior de les edificacions. L'exercici de l'activitat en l'interior de locals industrials ubicades dins del polígon industrial implica que l'impacte visual produït siga a causa dels vehicles de transport de les matèries primeres i d'expedició de productes finals i l'existència d'emissions a l'atmosfera.   
El programa de vigilància ambiental presentat establix un sistema que garantix el compliment de les indicacions, mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. S'hi indica que es realitzaran inspeccions periòdiques d'autocontrol de totes les emissions atmosfèriques i acústiques segons el que establix la legislació vigent, es verificaran periòdicament el bon funcionament dels equips de combustió per mitjà d'un programa de manteniment i cada un dels focus emissors disposarà del corresponent Llibre de Registre d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera. Es disposarà d'un programa d'inspeccions de comprovació de l'estat dels distints elements que componen les basses de recirculació de l'aigua dels banys per a comprovar-ne l'estanquitat, així com per a impedir la producció de fuites i vessaments accidentals.  
Tramitació administrativa.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 7 d'abril de 2008, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el Certificat d'informació pública del projecte, en què s'indica que no s'hi han rebut al·legacions. En el mateix escrit s'adjuntava còpia de la documentació requerida en l'informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental de data 25 de juny de 2007, durant el tràmit de suficiència de documentació.  
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002 d'1 de juliol, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, a l'estar inclòs en l'Annex I, epígraf 7.1. (Instal·lacions per al tractament previ (operacions de llavat, blanqueig, mercerització) o per al tint de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries). La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
La caldera de vapor es troba classificada en l'annex II del Decret 833/1975 dins del grup B del Catàleg d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera, subgrup 2.1 «Energia», apartat 2.1.2 «Generadors de vapor de capacitat superior a vint tones de vapor per hora i generadors de calor de potència calorífica superior a 2000 tèrmies per hora».  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Tal com establix l'epígraf d) del Grup 5 de l'Annex 1 del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les plantes per al tractament previ (operacions com ara el llavat, blanqueig, mercerització) o per al tenyit de fibres o productes tèxtils quan la capacitat de tractament supere les 10 tones diàries, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte d'indústria d'acabats tèxtils, promogut per l'empresa Rotatex, SL sítia a la ctra. de Serrelles, del polígon industrial les Jovades al terme municipal de Cocentaina (Alacant), sempre que aquell es desenrotlle d'acord amb el que establèix la documentació presentada, amb les mesures correctores propostes en el projecte i amb els condicionants del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen els següents:  
1. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües. S'implementaran sistemes de reutilització i minimització de les aigües en el procés industrial.   
2. S'ha de garantir el funcionament correcte de l'estació depuradora perquè l'abocament complisca amb els valors límit establits per l'Ordenança Municipal d'Abocaments a la Xarxa de Clavegueram de Cocentaina. S'haurà de disposar de la corresponent autorització expedida per l'autoritat municipal o, si és el cas, l'entitat de sanejament, per a l'abocament de les aigües depurades al clavegueram municipal.  
  
3. A fi d'evitar episodis de contaminació del sòl o subsòl, haurà de garantir-se l'estanquitat i impermeabilitat, en el transcurs del temps, de totes les canalitzacions, basses, depòsits i dels col·lectors que conduïxen les aigües residuals fins a l'estació depuradora.   
  
4. Les operacions de transport, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics, hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
5. L'emmagatzematge de residus i productes químics es realitzarà a cobert. Els productes químics utilitzats per a la formulació de tints, acabats i aprestos podran emmagatzemar-se en la part exterior de la nau d'emmagatzematge sempre que els recipients es troben tancats hermèticament i siguen esbidons, el paviment siga impermeable i es garantisquen unes condicions d'emmagatzematge adequades que impedisquen la lixiviació o escolament de qualsevol vessament accidental.   
Els productes químics de caràcter pulverulent únicament podran emmagatzemar-se en l'interior de les naus industrials per a evitar la dispersió de les partícules en l'ambient.   
6. El tanc de retenció perimetral instal·lat en la zona d'emmagatzematge de residus perillosos disposarà de tapa o coberta per a evitar que l'aigua de pluja hi penetre, i serà de capacitat adequada i suficient per a albergar el líquid retingut en ell fins al moment de la seua arreplega i gestió. En el cas que existisquen residus emmagatzemats de composició i característiques distintes que dificulten el posterior tractament i gestió del lixiviat generat i retingut en el tanc perimetral, s'instal·laran bidons de retenció de líquids específics per a determinades agrupacions de residus perillosos. Els recipients d'olis usats s'emmagatzemaran en zones ensostrades, proveïdes de solera impermeable i disposaran de bidons de retenció que garantisquen el confinament dels possibles vessaments fins a la seua arreplega.   
7. Caldrà ajustar-se a les disposicions del Reial Decret 379/2001, de 6 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament d'emmagatzematge de productes químics i les instruccions tècniques complementàries que se li apliquen. Els bidons de retenció de líquids hauran de disposar-se tenint en compte les possibles incompatibilitats entre els distints líquids a emmagatzemar.   
8. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicades a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 8 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 214/2008-AIA.  
Títol: Indústria de fabricació de sals tartàriques.  
Promotor: Tártaros Gonzalo Castelló, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Localització: avinguda Hispanoamèrica, 4-9; polígon industrial la Sénia, terme municipal de Salinas (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte   
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) per a una indústria de fabricació de productes químics orgànics de base, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Així mateix, el projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, havent de sotmetre's obligatòriament al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
El projecte pretén ampliar una activitat ja existent des de 1995, per a la que el promotor posseïx llicència municipal, adaptant-se al nou instrument d'intervenció ambiental corresponent a l'autorització ambiental integrada. Es tracta de la fabricació de sals tartàriques (crémor tàrtar i sal de Rochelle) a partir de la matèria tartàrica que es deposita en l'interior de les bótes usades per a la criança del vi als cellers que en fabriquen.  
Les instal·lacions s'ubiquen en el polígon industrial «La Sénia» del municipi de Salinas, a l'oest de la província d'Alacant, a la comarca de l'Alt Vinalopó. Ocupen una superfície edificada de 2.104,76 m², encara que la parcel·la és de 4.666,93 m².  
La matèria primera que s'empra té com a criteri d'admissió un mínim del 65% de riquesa en àcid tartàric, que equival almenys a un 81,5% de contingut en bitartrat de potassi cristal·litzat (C4H5KO6, que és la matèria directament aprofitable). Les dues sals tenen aplicacions com a additius alimentaris, entre altres; i s'obtenen per mitjà de dos processos diferents:  
- Crémor tàrtar (o bitartrat de potassi, C4H5KO6):   
1. Reacció I (suspensió de la matèria tartàrica natural en solució de llavat, addició de carbonat sòdic i clorur potàssic, i calfament a 90 ºC durant un temps determinat).  
2. Filtració de la dissolució de tartrat de sodi i potassi per mitjà de filtre premsa.  
3. Reacció II (ajust de pH per mitjà d'addició d'àcid sulfúric, decoloració per mitjà de carbó actiu o peròxid d'hidrogen i calfament).  
  
4. Segona filtració.  
5. Ajust de pH amb àcid sulfúric perquè la precipitació siga quantitativa.  
6. Refredament i separació del crémor tàrtar per centrifugació.  
  
7. Llavat, assecatge, classificació i envasament. S'obté una riquesa final del 99,7% en bitartrat potàssic.  
- Bidons de retenció de líquids (o tartrat doble de sodi i potassi, NaKC4H4O6·4H2O):  
1 i 2 iguals que les dues primeres etapes del crémor tàrtar.  
3. Concentració de la dissolució saturada i refredament fins el punt de cristal·lització.  
4. Separació per centrifugació.  
5. Recristal·lització (una o diverses) fins a obtindre la puresa desitjada del producte.  
6. Separació del sòlid granulat per centrifugació i assecatge fins al límit del 23% en humitat (pel fet que esta sal és higroscòpica).  
7. Classificació i envasament. S'obté una riquesa final major del 99% en tartrat de sodi i potassi.   
L'edificació consta de les instal·lacions següents :  
- Zona de fabricació 1 (crémor tàrtar)  
- Zona de fabricació 2 (sal de Rochelle)  
- Zona de fabricació 3 (mixta)  
- Entrada de mercaderies  
- Depòsits de matèria primera líquida  
- Emmagatzematge de matèria primera sòlida (es realitza en un emplaçament diferent, encara que pertany a esta activitat)  
- Magatzem de producte acabat  
- Sala de caldera 1  
- Sala de caldera 2  
- Laboratori  
- Lavabos cavallers i senyores  
- Vestuaris  
3. Alternatives.   
L'estudi d'impacte ambiental (EsIA) no considera alternatives a l'actuació projectada, i en el projecte d'activitat s'explica que, en tractar-se d'una actuació ja existent, no és procedent un estudi d'alternatives respecte al procés productiu, matèries primeres, maquinària, etc.; si bé és cert que en l'inici de l'activitat es van enfrontar a dues alternatives sobre el procés productiu :  
- Base alcalina: va ser el triat pel promotor, per aportar majors avantatges econòmics i ambientals, per la pràctica absència d'àcids forts.  
  
- Base àcida: sol ser l'habitual per a la fabricació de sals tartàriques.  
En el moment de l'ampliació es van considerar diverses opcions sobre el sistema de depuració i desodoració dels gasos del sistema productiu:  
- Via química per mitjà de llavat doble: l'opció triada, pel seu major rendiment i optimització energètica enfront de la resta.  
- Tractament amb ozó  
- Condensació  
- Transport a medi aquós  
4. Afeccions legals. L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.   
  
L'activitat compta amb llicència municipal per a una activitat de fabricació de sals tartàriques, amb data 6 de juny de 1995, en l'àmbit de l'anterior Llei 3/1989, de 2 de maig, d'Activitats Qualificades.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que corresponga obtindre d'altres organismes de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
5. Consideracions ambientals  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EsIA considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, proposant-se diferents accions correctores en cada cas, així com un programa de vigilància ambiental.  
  
Quant a les emissions atmosfèriques, existixen 3 focus d'emissió: 2 calderes per a la generació de vapor i el sistema de desodoració de gasos i vapors de procés. Es van fer mesuraments en les calderes que mostren que les concentracions de contaminants no sobrepassen els límits establits en la legislació, per la qual cosa el seu correcte manteniment garantix estos resultats. En el programa de vigilància ambiental (PVA d'ara en avant) es proposa realitzar una inspecció als 5 anys, als 10 anys i després cada 3 anys. Respecte al tercer focus, es tracta d'una doble torre de llavat dels gasos procedents de les «reaccions I i II» del procés, que neutralitza compostos alcalins (NH3 i amines) i àcids (H2S, compostos sulfurats i mercaptans) amb àcid sulfúric (H2SO4) i hidròxid de sodi amb hipoclorit de sodi (NaOH i NaClO) respectivament. Es podria dir que eixe sistema depuratiu ja és en si una mesura correctora, i en el PVA es proposa (per als 3 focus) la inspecció cada 5 anys per un OCA, el manteniment d'un llibre de registre i l'obligació de sotmetre's a controls per la Conselleria o l'ajuntament competent.  
  
Existixen també 4 filtres mànega en els punts del procés susceptibles d'emetre partícules de sals tartàriques (assecatge i envasament), i eixes partícules arreplegades són reincorporades a l'inici del procés, aplicant una de les millors tècniques disponibles.  
En l'EsIA es diu que només es produïxen dos tipus de residus: els envasos buits que han contingut reactius perillosos (que es compacten obtenint-ne bales, i s'emmagatzemen a cobert) i les mescles de residus municipals (que s'emmagatzemen en un contenidor de residus urbans). Els tortons de filtració del procés són analitzats i si el seu contingut en matèria tartàrica és major del 30%, es reincorporen al procés, i si és menor o igual al 30% es ven com a matèria primera per a la fabricació d'alcohols. En el PVA s'establix mantindre un registre dels residus perillosos i conservar els documents d'acceptació, així com els de control i seguiment.  
Respecte a l'emmagatzematge de substàncies perilloses (els reactius i el gasoil C), es descriu en el projecte el seu emplaçament sobre paviment de formigó i sota coberta de xapa metàl·lica galvanitzada. En el PVA es realitzarà una revisió periòdica dels depòsits i de l'estat dels bidons de retenció, així com una prova periòdica d'estanquitat del depòsit de combustible colgat.  
Sobre la generació d'aigües residuals, en l'EsIA s'identifiquen dos focus d'abocament, ambdós van a la xarxa de clavegueram del polígon industrial. Un prové de les instal·lacions sanitàries, i l'altre del llavat de vidres de crémor tàrtar. Hi ha un tractament de decantació i regulació del pH en continu per a este últim abans del seu abocament a la xarxa de clavegueram, mentre que les aigües sanitàries són abocades a través d'un circuit independent. No hi ha xarxa separativa d'aigües pluvials en el polígon industrial.  
Quant als nivells acústics, l'EsIA considera que es complixen els nivells sonors exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, presentant un informe d'auditoria acústica favorable per un OCA. Al respecte, l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la D.G. per al Canvi Climàtic estima que la documentació aportada és insuficient, pel fet que no es considera la proximitat del sòl d'ús residencial, en eixe cas hauria de comprovar-se que els nivells de soroll siguen inferiors als establits en la taula 1 del annex II de la llei esmentada.  
La quantitat d'aigua de subministrament, que prové de la xarxa municipal d'abastiment, a càrrec d'Aquagest Llevant, SA, es calcula en l'EsIA de 22.012 m³/any per a l'any 2006. L'aigua es distribuïx en: incorporació de l'aigua al procés, aigües sanitàries, torre de refrigeració, i assecatge del producte final.  
6. Tramitació administrativa  
Es rep, amb data 12 de febrer de 2008, nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge sol·licitant informe sobre suficiència de documentació de l'expedient (obrint-se consulta), adjuntant-hi:  
- Projecte bàsic per a sol·licitud d'autorització ambiental integrada  
  
- Estudi d'impacte ambiental (EsIA)  
La consulta es respon amb data 30 d'abril de 2008, indicant la suficiència i sol·licitant la remissió de determinats informes per a obrir l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, de data 25 de juny de 2008, s'obri després de rebre nota interna de l'Àrea de Qualitat Ambiental sol·licitant la declaració d'impacte ambiental per al projecte. En este expedient consten els informes següents:  
- Informe de 26 de febrer de 2008, del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, referent a la contaminació acústica.  
- Informe de 2 d'abril de 2008, del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, referent a les emissions atmosfèriques.  
- Informe de 22 d'abril de 2008, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe de 5 de maig de 2008, del Servei de Residus Urbans.  
  
- Informe de 3 de juny de 2008, de l'Ajuntament de Salinas, sobre suficiència de documentació.  
- Informe de 24 de juliol de 2008, de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR).  
- Informe de 25 d'agost de 2008, del Servei de Residus Industrials.  
- Informe de 23 d'octubre 2008, de l'Ajuntament de Salinas, sobre la informació pública.  
7. Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu el Grup 5, epígraf a.1 («la producció de productes químics orgànics bàsics») de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què s'ha considerat necessària la preceptiva formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 12 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'Indústria de fabricació de sals tartàriques, promogut per Tàrtars Gonzalo Castelló, SL, al polígon industrial la Sénia, del terme municipal de Salinas, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada, així com al que establix l'apartat segon de la present resolució.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. Hauran de complir-se totes les mesures correctores i el PVA establits en l'EsIA, en especial pel que fa al tractament de les aigües residuals, que constarà d'un sistema de regulació del pH (neutralització) i d'un sistema de decantació, assegurant el compliment dels límits establits en l'autorització ambiental integrada. Els llots procedents de la decantació hauran de ser retirats i tractats per un gestor autoritzat.  
2. Respecte a la contaminació acústica, haurà de completar-se l'informe tècnic, a l'existir una àrea pròxima d'ús residencial, comprovant que els nivells de soroll transmès siguen inferiors als establits en la taula 1 del annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica, tal com establix el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en el seu informe.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que, en defensa del seu dret i dels seus interessos, hi consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 8 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 193/08-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'enceball.   
Promotor: Pedro Vicente Cebellán López.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Titaguas (València).  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a l'una explotació porcina d'enceball.  
Localització: paratge Hongueras, polígon 509, parcel·la 610, del terme municipal de Titaguas (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a una activitat porcina d'enceball, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, seran: l'activitat consistirà en l'enceball de porcs des dels 20 kg fins als 100 kg de pes viu, moment en què es destinaran a escorxador. Es realitzarà 2,2 cicles/any, efectuant-se buit sanitari després de cada cicle d'engreixament.  
La superfície de la parcel·la és de 13.480 m², pretenent-se construir dues naus de 783,36 m² c.u, així com nau destinada a oficina i magatzem de 150 m². L'explotació tindrà una capacitat per a 1.990 animals.   
  
Es considera que l'explotació tindrà unes necessitats anuals d'aigua potable aproximada de 3.539 m³, el subministrament de la qual procedirà de la xarxa d'abastiment municipal.  
Els porcs s'engreixaran sobre pales reixades. Els purins generats en l'explotació quedaran retinguts en fosses de purins. Cada una de les naus disposarà de fosses de 54,4 m de llarg per 2 m d'ample, i profunditat d'1 m, amb una capacitat d'emmagatzematge de 435,2 m³, complementant-se a més amb una bassa de purins de 216 m³ de capacitat, tancada, dotant-la d'un sistema de detecció de fuites consistent en 3 pous testimoni ubicats en la contornada de la bassa i dotats de piezòmetres. La capacitat total d'emmagatzematge serà de 1.086,4 m³, dotant a l'explotació d'una autonomia d'emmagatzematge de purins superior als 3 mesos exigits en el Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines.  
El purí se sotmetrà a tractament enzimàtic en bassa, previ a la seua aplicació en camp, que millorarà les característiques del pur com a fertilitzant, disminuint a més l'emissió d'olors.  
Es calcula els purins que es generaran, basant-se en el Reial Decret 324/2000 d'Ordenació de les Explotacions Porcines, sent de 4.278,5 m³/pur any, que inclouran al seu torn 14.427,5 kg N/any, la qual cosa implica necessitar com a superfície més restrictiva la de 84,87 ha de superfície agrícola on aplicar-lo com adob orgànic, justificant disposar d'una superfície superior a la necessària (97,57 ha) distribuïda entre els termes municipals de Chelva, Titaguas i Tuéjar, dedicades principalment al cultiu de cereal.   
No existix recollida d'aigües pluvials. Les aigües fecals domèstiques seran gestionades junt amb el purí.  
Els cadàvers generats seran retirats per empresa gestora autoritzada a l'efecte.  
Com a mesures higienicosanitàries, la instal·lació estarà dotada de tanca perimetral, gual sanitari a l'entrada de l'explotació, pediluvis a l'entrada de les naus, així com malles ocellaires en finestres.  
Els residus especials produïts en l'explotació (entre altres: envasos buits sobrants dels medicaments, de productes de neteja i els procedents del manteniment de les instal·lacions, com a tubs fluorescents), seran emmagatzemats temporalment al lloc preparat i d'acord amb la normativa de residus tòxics i perillosos vigent i retirats periòdicament a través d'empresa gestora autoritzada a l'efecte. L'explotació es localitzarà a 2.200 metres de Titaguas.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient s'inicia en data 16 de juny de 2008, amb la remissió per la Direcció Territorial d'esta Conselleria de projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal relatius a l'expedient.  
El promotor presenta en data de registre d'entrada 1 de desembre de 2008 documentació addicional (justificació de les parcel·les on s'aplica purins), que completa l'expedient.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP núm. 42 de 19 de febrer de 2008, al tauler d'edictes municipal i notificada als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
  
- Informe municipal favorable de compatibilitat urbanística, de data 5 de març de 2007.  
- Autorització a la prospecció arqueològica de data 26 d'octubre de 2007, emesa per la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal pel qual es justifica la compatibilitat urbanística de l'activitat projectada amb el planejament urbanístic municipal.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i alimentació.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons Normes Subsidiàries municipals. L'activitat proposta no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes. L'estudi d'impacte ambiental arreplega la descripció del medi natural, en el que s'ha inclòs climatologia, geologia, hidrologia, geologia, edafologia, flora, fauna, paisatge, medi socioeconòmic.  
La parcel·la es localitza a l'OE del terme municipal a 800 m.s.n.m., inserida en una zona agrícola de secà dedicada principalment al cultiu de cereals, constituïda per un únic bancal longitudinal en sentit NE-SOE. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, està ubicada en una parcel·la de fisiografia fortament ondulada. Litològicament es caracteritza per estar constituïda per arenoses i argiles a l'OE de la parcel·la en sentit longitudinal a aquella, i la resta per cantells, graves i argiles. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa. El risc d'erosió actual i potencial és molt davall (pèrdua de 0-7 Tm/hi ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercirà l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte:   
- L'aire, per emissió d'olors degut als processos anaerobis associats als residus generats (purins i cadàvers).  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'estos, associada a una incorrecta gestió del purí en la pròpia explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic.  
  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió del purí en la seua utilització com adob orgànic.  
La identificació i valoració d'impactes, s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte. De la identificació d'impacte arreplegada en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar per a la fase de funcionament:  
  
- L'impacte sobre les aigües superficials i subterrànies per contaminació associada als efluents que poden derivar de l'activitat ramadera per abocament accidental.  
- L'impacte sobre l'aire, per emissió de substàncies que generen males olors (per la generació de purins i presència d'animals).  
- L'impacte sobre el sòl, per contaminació associada a la gestió inadequada de purins, en la pròpia explotació o en camp, com adob orgànic.  
No es preveu impactes negatius d'elevada magnitud, valorant-se l'impacte global del projecte com compatible.  
1. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures protectores i correctores arreplegues en l'estudi d'impacte ambiental patixen en general de concreció, impossibilitant conèixer-ne l'aplicació per falta de detall. Altres constituïxen la pràctica normal de gestió de l'explotació.   
Entre les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou les següents per a la fase de funcionament:  
  
- Per a evitar la contaminació de sòls, en granja s'impermeabilitzarà i conferirà estanquitat dels recintes i en camp s'aplicarà el purí a la dosi adequada.  
- S'aplicarà els purins a les dosis que s'ajusten a les necessitats dels cultius d'acord al pla de fertilització establit.  
- Es tractarà els purins amb complex bacterià de manera que en millore la qualitat com adob orgànic en ser més assimilable per les plantes i disminuir l'emissió d'olors.  
- Per a minimitzar l'impacte visual, es dotarà l'explotació de barrera vegetal a base de tanca arbòria en tot el perímetre de l'explotació, a què es dotarà de reg per degoteig.  
- Es mantindrà una correcta ventilació de les naus per a evitar concentració de gasos nocius en l'interior.  
- Per a evitar l'entrada de vectors de malalties en les naus, es disposarà de tela ocellaire en les finestres.   
- Per a establir barreres sanitàries es disposarà de tanca metàl·lica perimetral a l'explotació.  
- Per a la desinfecció dels vehicles que accedixen a l'explotació s'utilitzarà gual sanitari.  
- Els cadàvers s'arreplegaran en contenidors homologats per a ser retirats per empresa gestora autoritzada a l'efecte.  
Atenent a les característiques del medi i de l'activitat, esta es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, Annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina d'enceball, localitzada al polígon 509, parcel·la 610, del terme municipal de Titaguas (València), promogut per Pedro Vicente Cebellán López, sempre que aquell es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
- Haurà de presentar justificació legal de l'aprofitament d'aigua potable de la xarxa municipal.  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. Preferentment, s'haurà de colgar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
- Basant-se en el Reial Decret 324/00, d'Ordenació de les explotacions porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de domini públic hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.  
  
- Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret hi consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 8 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 211/08-AIA.  
Títol: Explotació avícola de posta.  
Promotor: Avícola Germans Cervera, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte del projecte: legalitzar l'explotació i obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació avícola de posta.  
Localització: polígon 6, parcel·la 88, del terme municipal de Catadau (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una activitat avícola de posta, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:   
L'explotació està constituïda per una nau de 1.560 m² on s'alberguen els animals. Hi ha una nau adossada d'una sola planta, dedicada a la classificació d'ous, amb una superfície de 375 m².  
La nau té capacitat per a albergar 72.000 gallines, les quals entren en l'explotació amb 20 setmanes, començant el període de posta a partir de les 21 setmanes, i romanent-hi durant 14 mesos més, que és la durada aproximada del cicle de posta, moment a partir del qual són destinades a altres explotacions.  
La gallinassa generada és extreta diàriament, per mitjà de les cintes transportadores que es troben sota les gàbies, sent la producció anual de 2.900 Tm (segons l'EIA, esta quantitat és de 1.260 Tm). El seu emmagatzematge es realitzarà en femer de superfície impermeable amb pendent cap a fossa d'arreplega de lixiviats. El femer tindrà una superfície de 200 m² i capacitat d'emmagatzematge serà de 350 Tm i la bassa de lixiviats una capacitat de 6 m³, bombant-se l'efluent per mitjà de bomba de fangs sobre la gallinassa novament, en cas d'omplir-se. La gallinassa és utilitzada com adob orgànic sense tractament previ, sent la seua gestió aliena a l'activitat (s'adjunta declaració de retirada de la gallinassa firmada pel sr. Víctor Vidal Satorres, en representació de la mercantil Orgamed, SL, de data 8 d'agost de 2008, proposant-se una retirada de 3 vegades/setmana.   
L'abastiment d'aigua potable prové del pou de la Comunitat de Regants Pou Sant Pere Heretat, del qual no es pot justificar legalment l'aprofitament esmentat, en no disposar de la corresponent concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El consum d'aigua s'estima en uns 7.500 m³/any.  
Els cadàvers generats en l'explotació són retirats per empresa gestora autoritzada a l'efecte (se n'aporta contracte).  
Les aigües residuals resultants de la neteja de la nau així com les domèstiques, s'arrepleguen en fossa sèptica, sense justificar-ne el destí final.  
Els residus especials produïts en l'explotació són retirats per gestor autoritzat.  
La ventilació adoptada en l'explotació és forçada, per mitjà de panells humits en un extrem de la nau i ventiladors extractors en la part oposada (cool-system).  
Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou la tanca perimetral i gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
L'explotació es localitza més de 2.000 metres del nucli de població de Catadau (València).  
Tramitació administrativa.  
2. Informació pública. Remissió de l'expedient. L'expedient de declaració d'impacte ambiental s'inicia en data 19 de juny de 2008, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic de projecte, estudi d'impacte ambiental, documentació complementària i resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de publicació en el DOCV núm. 5.695 de 4 de febrer de 2008, al tauler d'edictes municipal i notificada als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials i documentació complementària  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:  
  
- Informe de la Conselleria de Cultura i Esport de data 16 de desembre de 2005, pel qual autoritza el projecte de prospecció arqueològica.  
  
- Llicència d'activitat de data 10 de setembre de 2007.  
- Contracte de retirada de cadàvers, de data 17 d'octubre de 2007, per a una capacitat de 72.000 pollastres.   
En data 23 de desembre de 2008, el Servei de Control Integrat de la Contaminació remet documentació presentada pel promotor relativa al canvi d'ubicació del femer, que quedarà situat junt amb la cinta que extrau fora de les naus la gallinassa.   
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, segons normes subsidiàries municipals.  
  
El terme municipal de Catadau està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. Per la qual cosa, qualsevol activitat agrària que s'hi exercisca hauria de contemplar el que establix el Reial Decret 261/1996 de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, en relació al codi de bones pràctiques agràries; especialment pel que fa a les limitacions quant a la quantitat d'abonat a realitzar.  
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha efectuat una descripció molt general de les característiques mediambientals de la zona on s'ubica l'explotació.  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en la qual s'establix una relació entre les accions i els factors ambientals susceptibles de ser afectats per estes, establint-se així mateix mètodes de valoració basant-se en una sèrie de coeficients de ponderació i paràmetres de valoració, com ara la naturalesa, magnitud, o intensitat de l'impacte corresponent. No obstant això, no s'ha realitzat una descripció i valoració dels resultats obtinguts.  
  
S'ha identificat amb escàs grau de detall, els elements i accions impactants, distingint-se entre la fase de construcció i funcionament; havent de considerar únicament els identificats en la fase de funcionament, ja que es tracta d'una activitat existent.  
La parcel·la es localitza al SOE del terme municipal, a 97 m.s.n.m., de fisiografia plana, integrada al seu torn en una zona fortament ondulada, amb un pendent del 8 al 15%, inserida en una zona agrícola de regadiu, amb predomini de cítrics. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, la superfície ocupada per l'explotació litològicament es caracteritza per estar constituïda per arenes, graves i cantells. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana (encara que el municipi està catalogat de vulnerable segons el Decret 13/2000). El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 Tm/hi ha/any) i el de l'erosió potencial és moderat (pèrdua de 15-40 Tm/hi ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.   
L'explotació es troba pròxima al marge esquerre de la Rambla Seca, que discorre en sentit N-S.  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
  
La zona on s'exercix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte:   
- L'aire, per emissió d'olors degut als processos anaerobis associats als residus.  
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió de la gallinassa en la seua utilització com adob orgànic.  
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de residus orgànics associada a una incorrecta gestió de la gallinassa en la pròpia explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic. La proximitat del Riu Sec no entranya l'afecció al llit.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit mesures protectores i correctores tant per a la fase de construcció com la de funcionament, havent de considerar únicament la fase de funcionament per tractar-se d'una activitat existent.  
Les mesures de gestió normals de l'explotació s'han proposat com a mesures protectores i correctores en l'estudi d'impacte ambiental, entre les quals s'ha inclòs la construcció de femer de superfície impermeable amb pendent cap a fossa d'arreplega de lixiviats, també impermeable.  
  
Atenent a les característiques del medi i de l'activitat, es considera viable l'activitat, des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, Annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació avícola de posta, localitzada en el polígon 6, parcel·la 88, del terme municipal de Catadau (València), promogut per Juan Avícola Germans Cervera, SL, sempre que aquell es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
- A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant els organismes de conca corresponents d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
- Haurà de disposar de femer, tal com establix la Llei 6/2003 de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la localització i característiques constructives de la qual hauran de correspondre amb les descrites en la documentació tècnica.  
- Haurà de justificar la gestió d'aigües residuals que s'emmagatzemen en fossa sèptica.  
- En cas de futures ocupacions de la zona de policia, haurà de sol·licitar autorització a l'organisme de conca.  
- Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es complirà als requisits establits en el Reial Decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'establixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores (BOE núm. 13, de 15 de gener de 2002).  
  
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret hi consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 8 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 14 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6843, del 20-08-2012 (2012/8018)

RESOLUCIÓN de 14 de junio de 2012, del director general de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Picassent, Cocentaina, Salinas, Titaguas y Catadau. Expediente número 170/2007-AIA y otros.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6843

Fecha DOGV
:   20-08-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/8018

CVE


Fecha del documento
:   14-06-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Picassent](javascript:void(0))
    * [Titaguas](javascript:void(0))
    * [Salinas](javascript:void(0))
    * [Catadau](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de junio de 2012, del director general de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Picassent, Cocentaina, Salinas, Titaguas y Catadau. Expediente número 170/2007-AIA y otros. [2012/8018]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 170/2007-AIA Picassent; 110/08-AIA Cocentaina; 214/2008-AIA Salinas; 193/08-AIA Titaguas; 211/08-AIA Catadau.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 170/2007-AIA.   
Título: Homologación Sectorial Modificativa y Plan Parcial Sector Fontanelles.  
Promotor: Ayuntamiento de Picassent - IVVSA.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Picassent y CTU.   
Localización: contiguo al sur del suelo urbano, entre el barranco de Picassent y la línea férrea, hasta el barrio de L'Omet.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto de la homologación y plan parcial sometido a evaluación ambiental es reclasificar un suelo no urbanizable común a suelo urbanizable residencial y definir su ordenación pormenorizada.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio de Picassent lo constituye el Plan General de Ordenación Urbana aprobado el 27 de octubre de 1998 por la Comisión Territorial de Urbanismo, que clasifica el ámbito del sector Fontanelles como suelo urbano y suelo no urbanizable.  
El plan respeta la clasificación como urbanos de los terrenos que así clasifica el plan general, reclasificándose únicamente el suelo no urbanizable común y el suelo no urbanizable de protección de infraestructuras, protección que desaparece mediante la incorporación en la ordenación de las limitaciones derivadas de la legislación ferroviaria y con motivo de la conversión en vía urbana de la carretera CV-4140 en su tramo interno al sector.  
El sector Fontanelles cuenta con una superficie bruta de 300.338 m², de los cuales 20.317 m² corresponden a la red primaria adscrita al sector, y está delimitado: al norte, por la vía de ferrocarril de la Generalitat Valenciana; al este, por el suelo urbano del núcleo de Picassent; al sur, por el barranco de Picassent; y al oeste, por el barrio de La Font de l'Omet.  
El plan ordena tres zonas atendiendo al uso urbanístico:   
- La zona residencial (53.245m²), de edificación abierta (EDA) de VI, VIII y X alturas, con tratamiento ajardinado de al menos el 50% de la superficie privada de manzana, y vivienda adosada (ADO) de III alturas, al este del barranco de Fontanelles junto al barrio de L'Omet;   
- La zona terciaria (13.159m²), que ordena tres manzanas con la tipología de bloque adosado (TBA), y  
- La zona dotacional pública de la red primaria y secundaria, que estructura la red viaria (RV+AV), los equipamientos (PRE-cementerio, ED, AD y RD), con sistema de edificación aislada en bloque exento, y las zonas verdes (ZV).   
El plan destina aproximadamente el 51% de la edificabilidad residencial del sector a vivienda protegida, lo que implica la construcción de 722 viviendas protegidas, de un total de 1.400 viviendas, para una población de 2.940 habitantes potenciales, a razón de 2,1 hab/viv. La población según censo de 2007 es de 18.556 habitantes. (Incremento poblacional <20%)  
Como condición al desarrollo urbanístico del sector Fontanelles se establece la ejecución del puente sobre el barranco de Picassent y viario limítrofe con el polígono industrial hasta la prolongación de la av. Sur y el encauzamiento del barranco.  
El plan parcial se tramita conforme a la LRAU y RPCV, por lo que no se acompaña de proyecto de urbanización, que se encuentra en fase de elaboración. Se acompaña la documentación presentada de estudio acústico y estudio de paisaje; mientras que el estudio de inundabilidad se remite al órgano competente en materia de ordenación territorial y en lo relativo al cumplimiento de las determinaciones contenidas en el PATRICOVA.  
3. Alternativas  
Las posibles alternativas en cuanto a la ubicación de la actuación se desestiman a nivel estructural entendiendo que el desarrollo resulta adecuado a fin de colmatar un espacio con elevada vocación para la extensión del núcleo de Picassent hasta su unión con el barrio de L'Omet. La ordenación pormenorizada resulta de un procedimiento previo selectivo, promovido por el IVVSA, en el que se plantean soluciones diferentes para el ámbito del sector.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 7 de agosto de 2007, la Dirección Territorial de Valencia remite copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, y certificado del resultado de la información pública, relativo a la Homologación y Plan parcial sector Fontanelles de Picassent, incoándose el correspondiente expediente de evaluación ambiental.  
2. Información pública   
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante, de fecha 30 de junio de 2005, y en el DOGV. núm. 5.035, de 24 de junio de 2005, por período de 1 mes.   
Durante el periodo de información pública se presentan cinco alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Picassent de fecha 5 de octubre de 2005 y en el informe relativo a la aprobación provisional del IVVSA.  
3. Resumen de las alegaciones  
El informe de contestación de alegaciones del IVVSA se refiere a los cinco escritos de alegaciones y al dictamen emitido por la Comisión Informativa de Urbanismo, Medio Ambiente y Agricultura del Ayuntamiento de Picassent.  
La primera y cuarta alegación presentada alude a la falta de notificación, desconocimiento acerca y dificultad de acceso a la información del plan, que son desestimadas. La segunda alegación se refiere a cuestiones urbanísticas y carece de contenido ambiental, siendo también desestimada.  
La alegación tercera, que es íntegramente desestimada, en su apartado octavo, hace referencia a insuficiencia del estudio de impacto ambiental, en base a los siguientes motivos:  
- Falta de adecuación a la Orden de 3 de enero de 2005 de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Falta del informe de Patrimonio Cultural Valenciano y del informe de suficiencia de recursos hídricos de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Falta de previsión en al plan director de saneamiento de un sistema de tratamiento de aguas residuales para este sector.  
- El PVA no establece la frecuencia del control medioambiental y medidas a adoptar.  
- Presentación de anteproyecto de urbanización en lugar de proyecto de urbanización.  
Señalar que en consulta previa efectuada por el IVVSA, el Área de Evaluación Ambiental (exp. 132/2005-CON) informa acerca del alcance y contenido del estudio de impacto ambiental del plan parcial de referencia, conforme a la Orden de 3 de enero de 2005 de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
La alegación quinta presentada en representación de la Cooperativa Agrícola San Isidro solicita la inclusión de la parcela propiedad de la Cooperativa en el ámbito de actuación del sector, calificada como de uso terciario respetando íntegramente la edificación existente, así como el acceso rodado, sin pago por exceso de adjudicación o aprovechamiento. El Ayuntamiento propone estimar la alegación, según consta en el acuerdo del Pleno municipal de fecha 26.09.2005, relativo al dictamen de la Comisión Informativa de urbanismo, Medio Ambiente y Agricultura, recomendaciones al Plan Parcial con Homologación Sectorial Modificativa del Sector Fontanelles de Picassent, que se refiere también a la superficie afectada correspondiente al barranco de Fontanelles -su clasificación como SNU de protección de cauces; y la zona de servidumbre y de policía, que se grafía en los planos- como aspectos ambientales a considerar.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Consulta previa sobre el documento inicial para la evaluación ambiental del sector:  
Con fecha 20.06.2005 el IVVSA solicita el dictamen previo de la Dirección General de Gestión del Medio Natural relativo al estudio de impacto ambiental de la Homologación y Plan Parcial Sector Fontanelles.  
Con fecha 04.11.2005 el Área de Evaluación Ambiental emite el informe siguiente relativo al proceso de evaluación ambiental y alcance del estudio:  
Afecciones legales  
1. Vías pecuarias.  
Existen dos vías pecuarias que atraviesan el sector:  
- Vereda del Camino de Valencia a Alcàsser ó de Alfarp a Alcàsser. De anchura 20 m.  
- Colada de Monserrat. De anchura 10 m.  
Las vías pecuarias quedan reguladas por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Se asegurará el mantenimiento de la integridad superficial de las vías, la idoneidad de los itinerarios y de los trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.  
Se deberá presentar la propuesta del tratamiento de las vías pecuarias afectadas ante los servicios territoriales de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia.  
2. Yacimientos arqueológicos.  
Existen catalogados 5 yacimientos arqueológicos en el término municipal de Picassent según consta en el listado de yacimientos arqueológicos del Área de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura.   
Según la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, los estudios de impacto ambiental deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
3. Ramblas y cauces.  
Discurre por el interior del ámbito, el cauce del barranco Fontanelles, y lo cruza de norte a sur.  
Por el sur y lindando con el sector, discurre el barranco de Picassent.  
Le son de aplicación la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas y su Reglamento de Dominio Público Hidráulico (RD 849/1986).  
Cartografía temática.  
Una pequeña parte de la zona de estudio presenta riesgo de inundación de grado 6, concretamente en su parte este.  
Según el artículo 22 del Patricova, el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable. En la zona afectada por riesgo de inundación, según el plano de la red primaria, se proyecta una carretera.  
El estudio de inundabilidad es preceptivo en estos casos.  
Vista la información aportada:  
1. Se ha analizado el estudio de impacto ambiental al objeto de comprobar su grado de cumplimiento de la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se han de tramitar ante esta Conselleria.  
En relación con el apartado A.5 en el que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental de los instrumentos de ordenación del territorio, este estudio, carece de los siguientes contenidos:  
a) Cuadro comparativo de superficies y clasificación del suelo entre el planeamiento vigente y el propuesto.  
b) Examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada.  
c) Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas ambientales clave, que incorporará el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
d) Inventario de las vías pecuarias existentes en el municipio, que serán grafiadas en los planos de información y ordenación.  
e) Identificación, análisis y cartografía de los posibles riesgos ambientales: incendios forestales, riesgo sísmico, riesgo de subsidencia, colapso, deslizamiento y desprendimiento.  
f) Delimitación de las unidades ambientales, con indicación de la metodología seguida para la definición y descripción de sus características generales.  
g) Descripción y cartografía de áreas especialmente degradadas, suelos contaminados, relieves deteriorados y zonas de atmósfera contaminada que pudieran existir en el municipio ó área de estudio.  
h) Descripción y cartografía de las áreas que presentan interés para la conservación de la naturaleza y en particular, aquellas en las que aparezcan especies de fauna, flora ó hábitats de especial interés y/o protegidos por la legislación vigente.  
i) Datos de los consumos de agua potable en los últimos años y procedencia, destino final y volumen de aguas residuales y residuos sólidos urbanos.  
j) Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas.  
k) Justificación documentada y acreditada por el organismo administrativo competente, de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación y en especial de la disponibilidad de agua potable para el abastecimiento al municipio con los techos poblacionales previstos en el plan general o proyecto similar.  
En concreto, se aportará en informe regulado en el artículo 19.2. de la Ley 4/2004, de 30 de junio de 2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será evacuado por el organismo de cuenca competente (Confederación Hidrográfica).  
l) Residuos urbanos y aguas residuales:  
- Se detallará el sistema de tratamiento previsto para los residuos sólidos urbanos, así como la depuración de las aguas residuales derivadas de usos residenciales.  
- Coste del establecimiento de las medidas correctoras de forma que se especifiquen las medidas presupuestarias que deben adoptarse para la ejecución de las mismas.  
- El programa de vigilancia ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma (tanto en la fase de ejecución, como desarrollo de la misma).  
  
- Documento de síntesis.  
- La información cartográfica debe suministrarse en formato digital.  
- Planos en los que se representen:  
Riesgo de inundación y desprendimiento.  
Unidades de vegetación.  
Unidades edafológicas.  
Capacidad de uso.  
Biotopos.  
Unidades paisajísticas.  
Unidades geológicas e hidrológicas.  
Incendios forestales.  
Vulnerabilidad de acuíferos.  
Erosión (potencial y real).  
Afecciones legales ambientales.  
Vías pecuarias.  
Montes de utilidad pública.  
Espacios protegidos (LICs, parques naturales, ZEPAs, zonas húmedas, etc)  
Cauces.  
Patrimonio de interés cultural.  
Planos en que se conformen las diferentes alternativas.  
2. Se deberá presentar la propuesta del tratamiento de las vías pecuarias afectadas ante los servicios territoriales de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia, y remitir el informe favorable emitido por dicho organismo ante esta Dirección General.  
3. Se debe aportar la correcta ubicación del sector en los planos el estudio de impacto ambiental, ya que no aparece completo.  
4. En cumplimiento de los artículos 19 y 22 del PATRICOVA, en su documento de normativa urbanística, se deberá presentar el estudio de inundabilidad cuyo contenido se ajuste a lo definido en los artículos 16 y 17 del mismo documento. Además se presentará copia del informe favorable realizado por el Servicio de Ordenación Territorial.  
  
5. Se debe realizar un cálculo aproximado del volumen de aguas residuales que generará el desarrollo del Sector y se deberá aportar informe vinculante actualizado de la Entidad de Saneamiento sobre la capacidad de la EDAR correspondiente para recibir dichas aguas.  
6. En relación a los residuos sólidos urbanos, de debe aportar una estimación del incremento de volumen que generará el desarrollo del Sector, presentando certificado de la entidad gestora asumiendo el aumento de los residuos sólidos urbanos generados.  
Informes sectoriales   
Constan en el expediente los siguientes informes con contenido ambiental:  
Aguas residuales  
- Informe de la EPSAR (27.07.2005) sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Pinedo II para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan Parcial del sector Fontanelles de Picassent, que comunica:  
«1. La EDAR de Pinedo II da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 185.000 m³/día. Actualmente trata 208.632 m³/día, como valor medio del año 2004.  
2. Recientemente se ha ejecutado una ampliación del tratamiento primario existente con un tratamiento biológico (200.000 m³/día) y un terciario (356.000 m³/día).  
3. Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 1.118,69 m³/día.»  
La Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Pinedo II de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Plan Parcial del sector Fontanelles de Picassent, supeditado al cumplimiento de los condicionantes habituales relativos a la solicitud de conexión, ejecución de las obras necesarias para la efectiva conexión del sector, limites de vertido y medidas de control (arqueta de registro), cantidades a abonar en concepto de coste de suplemento de infraestructuras y:  
«3. Para que se pueda realizar la conexión efectiva, deberán estar plenamente operativas las actuaciones de ampliación de la planta recientemente ejecutadas.»  
Gestión de residuos  
- Informe de los Servicios Técnicos municipales del Ayuntamiento (07/02/06) que dice:  
«El Ayuntamiento de Picassent dispone de servicio de recogida y traslado de residuos sólidos urbanos (...) selectiva y ecoparque municipal, que se adapta a las necesidades de recogida provocadas por el natural crecimiento de la población y desarrollo urbanístico.  
En cuanto al tratamiento de los residuos, el municipio de Picassent se encuentra englobado en el Área de Gestión 1, según la planificación establecida en el Plan Zonal de Residuos de la Zona II y VIII (...), siendo el EMTRE el órgano administrativo competente para la tramitación y aprobación de los Proyectos de Gestión de residuos del Área de Gestión 1.»  
Recursos hídricos  
- Informe del director de operaciones zona L'Horta de Aguas de Valencia (24/01/08) en contestación a la aportación del certificado sobre capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua potable del Plan Parcial del sector Fontanelles de Picassent, que informa:  
- El municipio de Picassent se abastece fundamentalmente del Sistema Básico Metropolitano (SBM), por medio de una tubería que conecta directamente con la planta potabilizadora de Picassent. Dispone además de dos perforaciones de titularidad municipal (denominados núm. 2 y núm. 3), ubicadas en el Macizo del Caroch, con elevada concentración de nitratos. Actualmente sólo está en servicio la perforación núm. 2, procediéndose a mezclar el agua bombeada con la de la planta potabilizadora, de forma que el resultado sea potable.  
- A partir de los datos de producción y de facturación del año 2.006, se estiman las dotaciones con que cuenta el municipio de Picassent:  
Facturación anual, año 2006 = 959.675 m³.   
Volúmen producción anual - planta potabilizadora y pozo núm. 2 = 1.376.434 m³.  
Nº abonados 2006 = 8.200 abonados.  
Dotación m³ producidos/abonado - año= 168 m³/abonado - año.  
- Las disponibilidades actuales totales ascienden a la cantidad de 2.621.015 m³/año, frente a los aproximadamente 1.375.000 m³, consumidos actualmente en Picassent.  
- En cuanto a la calidad de las aguas, debido al alto contenido en nitratos del acuífero, el agua procedente de pozos se mezcla con el agua extraída del SBM, para obtener una agua potable.   
- En este sentido se informa que cualquier incremento de agua a bombear desde los pozos tendrá que disponer de un sistema de tratamiento que permita disminuir la cantidad de nitratos.  
- Picassent dispone de redes suficientes para el abastecimiento del Sector Fontanelles según se analiza en el plan director entregado por Aguas de Valencia al Ayuntamiento de Picassent, que pone la necesidad de construir una planta de osmosis para poder dar servicio a crecimiento del Plan Parcial Sector Fontanelles.  
- Teniendo en cuenta lo anterior, como conclusión, se informa positivamente sobre la capacidad de los recursos y suficiencia de las redes del municipio de Picassent para atender las necesidades previstas en el Sector Fontanelles, con las circunstancias siguientes:  
- Actualmente el caudal disponible en Picassent (SBM y pozos propios) es suficiente para asumir el desarrollo urbanístico previsto en el Plan Parcial Sector Fontanelles.  
- Es conveniente que el crecimiento de dicho sector sea abastecido con agua proveniente de los pozos municipales, y no del SBM, para lo cual será necesario poner en marcha una planta de osmosis con una capacidad de producción de agua perneada de 1.000m³/día.  
- Las redes hidráulicas son suficientes para asumir en crecimiento previsto.  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana  
Informe del jefe de Patrimonio de FGV (15/03/07) relativo a la Homologación Sectorial Modificativa y Plan Parcial del sector Fontanelles de Picassent, de carácter favorable al cumplir el sector con la normativa vigente en cuanto a las delimitaciones y limitaciones de uso en terrenos inmediatos al ferrocarril.  
Patrimonio cultural  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural y Museos (15.06.2007), de carácter favorable, relativo al estudio de impacto ambiental de la Homologación Sectorial Modificativa y Plan Parcial del sector Fontanelles de Picassent, conforme a lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Riesgos ambientales. Inundabilidad  
Resolución de la directora general de Ordenación del Territorio (09.04.2008), que aprueba el estudio de inundabilidad para el desarrollo de la Homologación y Plan Parcial del sector Fontanelles de Picassent al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el PATRICOVA.  
Vías pecuarias  
- Informe de las Sección Forestal (25.09.2008) sobre vías pecuarias que dice que la actuación prevista afecta a las VVPP Vereda del Camino de Valencia o de Aldarp a Alcàcer de 20m de anchura legal, y Colada de Montserrat, de 10 m de anchura legal.  
«Se observa que el plan presentado no prevé ninguna restitución del dominio público de las vías pecuarias, en el tramo afectado. Por este motivo, (...) se emite informe desfavorable al plan urbanístico propuesto, en lo que a vías pecuarias se refiere.  
El planeamiento que afecte a una vía pecuaria debería proponer una restitución de ésta, en los tramos en cuestión, que respete toda su anchura legal y cumpla con los siguientes aspectos.  
1. El tratamiento que se dé a las vías pecuarias deberá garantizar el tránsito ganadero y los usos compatibles y complementarios previstos por la Ley 3/95 en sus artículos 16 y 17, y adecuarse a éstos. No son aceptables obras de edificación, asfaltado o cerramiento.  
2. Los tramos de vía pecuaria deberán ser señalizados como tales. Se adjunta anexo sobre señalización.  
3. La superficie de la vía pecuaria afectada por la actuación no puede computarse a efectos de cumplimiento de estándares urbanísticos, de acuerdo con su condición de dominio público, establecido por la Ley 3/1995, de vías pecuarias.»  
Informe de la Sección Forestal (13.11.2008), de carácter favorable, relativo a la afección a las vías pecuarias conforme según el plano de ordenación pormenorizada modificado en fecha 13.11.2008, supeditado al cumplimiento de condicionantes, debiendo modificarse la ordenación pormenorizada a fin de restituir las VVPP afectadas.  
Afecciones legales.  
1. Dominio público hidráulico. El barranco de Picassent define el borde sur del sector, al que se une por su margen izquierda el barranco de L'Omet a la altura del barrio del mismo nombre, ambos clasificados como suelo no urbanizable de protección de cauces por el planeamiento municipal vigente.   
El barranco Fontanelles, de menor entidad, atraviesa el sector de norte a sur, con la clasificación de SNU de protección de cauces; y en sus márgenes se ordenan zonas verdes de la red secundaria (JL).  
2. Riesgo de inundación. El PATRICOVA establece entre las condiciones de uso del suelo junto a cauces que la ordenación pormenorizada debe disponer terrenos destinados a espacios libres y zonas verdes públicas (JL) junto al dominio público hidráulico y a las zonas colindantes al cauce a lo largo de toda su extensión, con un tratamiento y ajardinamiento adecuado a su carácter inundable y/o de soporte de un ecosistema fluvial y ripario.   
Igualmente la LOTPP establece la obligación de disponer espacios libres de edificación junto a los cauces y barrancos en la ordenación pormenorizada, a fin de crear corredores verdes que desempeñen funciones de conexión biológica y territorial, directriz que cumple el plan parcial propuesto.  
3. Vías pecuarias. Las VVPP Vereda del Camino de Valencia a Alcasser, de 20m de anchura legal, y Colada de Montserrat, de 10m de anchura legal, afectan al viario de conexión del sector, planteándose inicialmente la completa urbanización de la colada que pierde el uso ganadero.  
4. Infraestructuras lineales. Atraviesa el sector en paralelo al barranco de Picassent la carretera CV-4140 (antigua carretera VV-3068), que al llegar a la zona urbana se convierte en la Avenida de L'Omet y cuyo tramo en el sector ha sido cedido por la Diputación al Ayuntamiento, por lo que el tratamiento será el propio de una vía urbana.  
La línea 1 del metro de FGV discurre en trinchera por el límite norte exterior del sector, junto a la que se define un viario con una banda de arbolado a lo largo del vallado del tren y dos zonas verdes (JL) a cada lado del barranco de Fontanelles, y se da cumplimiento a las limitaciones en cuanto a protección ferroviaria y reserva ferroviaria.  
5. Cementerio municipal. El Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, dispone condiciones de índole urbanística y para el emplazamiento de cementerios, que las figuras de planeamiento deben observar en su tramitación.  
Según la memoria de la homologación, la actuación facilita la ampliación del cementerio, con la adquisición de los terrenos colindantes al mismo.  
Consideraciones ambientales  
La actuación se sitúa un espacio de borde urbano conformado por terrenos dedicados a huerta de regadío y cultivo de cítricos, atravesados por vías de comunicación desde el núcleo urbano, con edificaciones destinadas a usos muy diversos por proximidad con la CV-4140, principalmente.  
Desde el punto de vista de la fauna y la vegetación, las especies presentes en la zona son las asociadas a terrenos de cultivos y sin uso por el abandono de la agricultura, lo que favorece la proliferación de comunidades arvense, las llamadas malas hierbas, de escaso valor. En el ámbito del barranco de Picassent, al suroeste del sector, se encuentra un bosquete con especies arbóreas de buen porte y significancia paisajística.  
Se trata de una bolsa de suelo situada entre dos zonas de suelo urbano, el núcleo de Picassent y el barrio de La Font de L'Omet y acotada por la línea férrea y el barranco, para la que se define una vocación de uso urbano, terciario-residencial, favorecida por la inmediatez de los servicios básicos.   
La homologación afirma que no se quiebra, en modo alguno, el propósito del plan general de compactación de ciudad, mediante su inserción dentro de una ronda perimetral, ni el propósito de evitar la proliferación de asentamientos urbanos diseminados dentro del término municipal.  
La actuación planteada representa una ocupación de suelo de un 4,04%, según datos de la homologación, respecto a la superficie de suelo urbano y urbanizable residencial prevista por el plan general, con sectores pendientes de desarrollo. El Umbral 2, de sostenibilidad para el consumo del suelo, establece el incremento de consumo de suelo por crecimiento urbanístico que resultaría de la aprobación del plan respecto del urbanizado, es decir, el suelo transformado en el momento de entrada en vigor del ROGTU. Picassent cuenta con 18.556 habitantes por lo que el incremento poblacional resulta en torno al 15%.  
En cuanto a las vías pecuarias consideración urbanística, ordenación y uso- que afectan únicamente a elementos de la red viaria, cruce del barranco y trazado del vial perimetral del polígono industrial, la solución planteada debe ajustarse a lo establecido en la legislación sectorial vigente, conforme al informe de la Unidad de Vías Pecuarias de los servicios territoriales.   
En suelo urbano o urbanizable las vías pecuarias deben tener la consideración urbanística de red primaria de espacios libres y se integrarán como paseos o alamedas en la ordenación, incluso asociadas al viario.   
El plan impone como condición para la programación la implantación de una red separativa de las aguas residuales respecto a las pluviales, admitiéndose el vertido de las aguas pluviales a cauce previa autorización, mientras que las aguas residuales serán tratadas en la EDAR de Pinedo II.  
El estudio de impacto ambiental dedica un apartado de la identificación y valoración de impacto a la estimación del incremento de consumo de recursos hídricos de la actuación que, para una población de 3.900 nuevos habitantes, a razón de 225 l/hab/día, resulta en un consumo de agua potable de 877,5 m³/día, lo que supone un incremento importante, del 24% del consumo actual de Picassent.   
La estimación de Aguas de Valencia, como entidad gestora del abastecimiento de agua potable en base a los datos de facturación y número a abonados en el municipio, fija estas estimaciones a razón de 168 m³/vivenda año. Y concluye la suficiencia de caudales actuales para abastecer al sector, pero afirma que conviene que este abastecimiento provenga de pozos municipales y no del Sistema Básico Metropolitano, para lo cual será necesario poner en marcha una planta de osmosis debido a la carga de nitratos del acuífero.  
No consta la solicitud de informe al organismo de cuenca con relación a la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la actuación de referencia.  
Según lo anterior, el plan parcial debería reservar una parcela dotacional para la ubicación de las infraestructuras generadoras de recursos hídricos, en suelo no urbanizable o suelo urbano-urbanizable, evitando tener que resolver el abastecimiento de agua potable mediante la elaboración de planes especiales posteriores y/o proyectos de ingeniería que condicionen o retrasen la viabilidad del sector.   
En este sentido, señalar que los aspectos ambientales a considerar para la ejecución de la planta de osmosis son: su ubicación, que no requiere la ocupación de grandes superficies de suelo; la construcción de naves y depósitos de almacenamiento; el trazado de la línea eléctrica; el trazado de los conductos de agua; y el punto de vertido de salmueras, principalmente.  
De ellos, los mayores efectos previsibles sobre el medio ambiente son los debidos al vertido de las salmueras, por lo que se debe indicar el punto de vertido, teniendo en cuenta que Picassent es un municipio perteneciente a la cuenca de La Albufera y, por tanto, el vertido puede tener un efecto indirecto sobre este espacio natural protegido, siendo preferible un punto de vertido cercano y tributario al mar.   
Por el volumen de agua a tratar (<3.000 m³/día) el proyecto de infraestructuras de ingeniería hidráulica y gestión del agua no está sometido a evaluación de impacto ambiental.  
El estudio acústico analiza la situación preoperacional, a partir de mediciones en cuatro puntos de muestreo o focos: la carretera CV-4140, la línea del ferrocarril, el vial junto al barrio de L'Omet, y la zona borde con el núcleo de población. En líneas generales el análisis arroja un nivel sonoro ligeramente superior a los objetivos de calidad acústica de la legislación vigente en tres puntos; mientras que para el cuarto, es decir, los terrenos junto a la CV-4140, el resultado sobrepasa los niveles Leq de manera notable, entorno a los 70dbA, debido al tráfico y la velocidad.   
El análisis predictivo, en fase de desarrollo de la actuación residencial, de los niveles sonoros en el ambiente exterior durante el periodo diurno, en los tramos horarios de mayor actividad eleva los niveles acústicos por encima de los 60 dbA; en el tramo diurno de menor intensidad se sitúan en torno a los 50 dbA; y para el periodo nocturno, por debajo de los 45 dbA.  
En el ámbito intrínseco de la actuación no se identifican usos o actividades que en el futuro puedan implicar niveles sonoros en el ambiente exterior que superen los objetivos de calidad de la Ley 7/2002, de Protección contra la Contaminación Acústica. Igualmente, las licencias y ordenanzas municipales deben garantizar y controlar que las actividades a implantar no superen los niveles sonoros para uso dominante residencial.  
Se proponen medidas correctoras de impacto acústico en fase de ejecución de las obras de urbanización y, en fase de funcionamiento, encaminadas a: la limitación de la velocidad del tráfico rodado y circulación; y la plantación y desarrollo de una pantalla vegetal densa en el ámbito de las parcelas residenciales lindantes a la CV-4140, capaz de generar protección frente a eventos puntuales de incremento del nivel sonoro por afluencia de vehículos.  
El estudio de paisaje caracteriza el paisaje de la zona de actuación, condicionado por las actividades humanas relacionadas con el uso agrícola y el asentamiento urbano de la población, a través de la definición de unidades de paisaje: paisaje urbano; paisaje agrícola, de valor medio -zonas dedicadas al cultivo de huertas de regadío y cítricos-; paisaje industrial, de valor bajo -espacios ocupados por edificaciones y áreas alteradas y zonas de colindancia al sector-; y paisaje de cauces y riberas, de valor medio. La cuenca visual se define como semiabierta, acotada por el núcleo de población, el barrio de La Font de l'Omet, el cementerio municipal, la línea férrea y el barranco.   
La calidad intrínseca del paisaje afectado por la actuación se define como baja y la fragilidad visual como de grado medio, por lo que se concluye que, para la valoración del impacto, no existen limitaciones estrictas ni elementos limitantes a la implantación del uso proyectado, por lo que el desarrollo del sector se considera compatible respecto al factor paisaje.  
Dadas las características de la actuación, los principales efectos ambientales identificados son los debidos al consumo y cambio de uso del suelo; la perdida de vegetación y el ajardinamiento; la contaminación acústica y por partículas, el incremento en el consumo del recurso agua; y el incremento en la generación de residuos sólidos y de los vertidos, principalmente. Otros efectos ambientales previsibles son los relacionados con las actuaciones sobre los barrancos, encauzamientos y diseño del puente.   
Los impactos sobre el suelo, el aire, la vegetación, el paisaje y el patrimonio cultural se valoran en su mayoría como débiles o de grado medio. El impacto sobre los factores socio-económicos se valora como muy positivo.   
El impacto sobre la hidrología, aguas superficiales y subterráneas, se valora como severo a partir de la consideración de la pérdida de infiltración por efecto de la urbanización, la calidad de las aguas subterráneas que pueden verse alteradas, la inundabilidad y el consumo de agua, aún siendo el acuífero en la zona excedentario, siendo este último aspecto el que supone una acción directa y acusada, y remitiendo a las indicaciones del organismo de cuenca en su informe.   
Sobre cada uno de los impactos identificados valorados individualmente se presenta una relación de medidas correctoras, con su correspondiente plan de vigilancia ambiental (PVA), considerándose la actuación compatible desde el punto de vista medioambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación Sectorial Modificativa y Plan Parcial sector Fontanelles de Picassent, promovido por el IVVSA y el Ayuntamiento de Picassent, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Se supedita al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
a) Condicionantes para la aprobación del plan parcial  
- Debe justificar la disponibilidad de recursos hídricos suficientes en base al artículo 19 de la Ley 4/2004 (LOTPP), modificado por la Disposición Adicional Octava de la Ley 16/2005 (LUV), de acuerdo con la doctrina establecida por el TSJ en los autos sobre impugnación del Plan General de Ador.   
Dado que se indica que el abastecimiento de agua potable debe provenir de pozos municipales, y no del Sistema Básico Metropolitano, es necesario poner en marcha una planta de osmosis con una capacidad de producción de agua perneada de 1.000m³/día, lo que se debe reflejar en las fichas de planeamiento y gestión del sector, reservando una parcela dotacional para su ubicación, en suelo no urbanizable o en suelo urbano-urbanizable.  
- Debe dar cumplimiento a los condicionantes relativos a las vías pecuarias observados en el informe de la Sección Forestal de fecha 13 de noviembre de 2008.   
- Debe observar, en la ordenación pormenorizada, en torno al cementerio, las condiciones de índole urbanística para el planeamiento que establece el Decreto 39/2005, Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
b). Condicionantes para la aprobación del proyecto de urbanización  
- Debe incorporar las medidas correctoras de impacto acústico, en aquellas fases y documentos que resulten afectados - normas, planos, pliegos, señalética vial, etc., relativas a la limitación de velocidad en viales y formación de pantallas acústicas con masas arbóreas.  
- El Ayuntamiento remitirá, con carácter previo a su aprobación, una copia del proyecto de urbanización del sector que será motivo de una resolución complementaria que emitirá la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Medio Ambiental, Agua, Urbanismo y Vivienda, acerca de:  
- Los encauzamientos de barrancos, en la que el Área de Evaluación Ambiental resolverá, si procede, condicionantes ambientales adicionales o medidas correctoras y de vigilancia para su ejecución.  
- En todo caso, el vial y el puente sobre el barranco de Picassent, que une el sector con el polígono industrial, debe incorporar criterios de diseño que garanticen la permeabilidad del barranco, evitando la fragmentación de los ecosistemas fluviales y los espacios que, tratados como zonas verdes públicas, deben mantener la función de corredor verde, recuperando el lecho y respetando la vegetación de ribera, aunque sea de manera seminatural y se empleen con fines recreativos.  
- El punto de vertido de las salmueras, y los trazados de colectores y líneas eléctricas, a partir de la ubicación de la planta de osmosis, remitiendo un resumen de los documentos técnicos para la ejecución de infraestructuras generadoras de recursos hídricos, que garanticen el abastecimiento de agua potable al sector.  
c) Condicionantes para el otorgamiento de licencias municipales  
- Debe supeditar las licencias de ocupación del sector - ocupación de viviendas, actividades, servicios, etc. a la efectiva conexión y capacidad de tratamiento definitivo de las aguas residuales en la EDAR de Pinedo II, debiendo estar plenamente operativas las actuaciones de ampliación de la citada planta recientemente ejecutadas.  
- Debe supeditar las licencias a la entrada en funcionamiento de la planta de osmosis, completamente ejecutada y con autorización de vertido de las salmueras por parte del organismo de cuenca.  
- Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
- La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 8 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 110/08-AIA.  
Título: Fábrica de acabados textiles.  
Promotor: Rotatex, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: Cocentaina (Alicante).  
Descripción del proyecto  
Rotatex, SL, es una empresa del sector textil ubicada en la carretera de Serelles, 9, del polígono industrial Les Jovades en el término municipal de Cocentaina. En la industria se lleva a cabo la actividad de tratamiento previo, tintura, estampación y recubrimiento de tejidos textiles. La misma obtuvo Licencia Municipal de apertura en fecha 30 de julio de 1997 y posterior ampliación de licencia municipal en agosto de 2002. Actualmente se ha realizado una ampliación de la licencia de actividad para incluir el almacenamiento de productos químicos en una nave industrial.  
La empresa es propietaria, junto con otra mercantil del sector, de una estación depuradora para la depuración conjunta de los vertidos de ambas empresas. La ubicación de la planta depuradora se sitúa a unos 500 metros al este y a una cota inferior de la industria, lo que permite conducir las aguas residuales industriales y sanitarias por gravedad a través de los colectores. Tras el proceso de depuración basado en fangos activos, las aguas tratadas se vierten al colector municipal.   
Las aguas pluviales precipitadas sobre las cubiertas de las naves son recogidas y canalizadas a través de bajantes. Existen unos desagües estratégicamente distribuidos que recogen las aguas pluviales y las conducen hasta la red de alcantarillado municipal o bien, directamente a las calles del polígono industrial.  
En la industria se dispone de una caldera de vapor de 4.732 KW de potencia térmica alimentada con agua de pozo y con gas natural como combustible. El vapor generado se utiliza para calentar el agua de los baños y en los serpentines de los intercambiadores de calor. También se dispone de dos compresores utilizados para proporcionar aire comprimido a la maquinaria neumática de la empresa.   
Se utiliza gas natural en la caldera de vapor y en los quemadores del rame y de la chamuscadora, energía eléctrica para la maquinaria eléctrica y en la iluminación de las instalaciones. Existe un depósito en superficie de 1000 litros de capacidad para el almacenamiento de gasoil, empleado para las carretillas elevadoras.   
En el proceso industrial se utilizan como materias primas: tejidos, cartones, plásticos y productos químicos tales como colorantes y pigmentos, siliconas, aprestos, productos ignífugos, reactivos para los baños de lavado, desengrasantes, humectantes, etc. Los productos químicos consumidos en la industria se diferencian por su peligrosidad en: líquidos nocivos, productos comburentes, líquidos corrosivos, líquidos inflamables, líquidos tóxicos y líquidos irritantes.   
Se consume agua de dos procedencias: agua de red utilizada para los aseos (consumo aproximado: 2.500 m³/año), y aguas subterráneas para el proceso industrial (consumo aproximado: 122.948 m³/año). El agua se consume principalmente en los procesos de lavado que se realizan al inicio del proceso industrial y al final de los procesos para eliminar excesos de colorantes o de productos químicos. El tren de lavado está formado por módulos o barcas con agua y detergentes en su interior, en los que se sumerge el tejido. También se consume agua en la formulación de pastas de estampación, en las rames y en la caldera de vapor para su conversión en vapor en los procesos de secado.  
Todos los residuos generados en la industria son separados, identificados y almacenados para su gestión a través de gestor autorizado. Además de las naves principales de producción, la empresa dispone de una parcela vallada perimetralmente y cubierta destinada al almacenamiento de residuos no peligrosos en el interior de contenedores, y otra parcela destinada al almacenamiento de residuos peligrosos y materias primas, en la que se almacenan, en el interior de la nave industrial, los Residuos Peligrosos y los colorantes en polvo para la tintura, estampación o cubrimiento. Esta nave de almacenamiento está dotada de solera de hormigón fratasado, canalización para recogida de derrames y de cubeto de retención perimetral. El resto de productos químicos utilizados para la formulación de tintes, así como los productos de aprestos y acabados, se almacenan en la parte exterior de la nave en recipientes móviles. Los productos adquiridos en estado líquido a granel se suministran por bombeo desde el vehículo cisterna hasta un depósito aéreo de almacenamiento de fibra de vidrio de 10.000 litros de capacidad para el almacenamiento del ligante.  
En la industria existen un total de 8 focos de emisión de contaminantes a la atmósfera canalizados a través de chimeneas para garantizar la correcta dispersión. Los gases producidos son principalmente los resultantes de la combustión, tanto de la caldera de vapor como de los quemadores de gas natural dispuestos en la distinta maquinaria.   
Entre los sistemas de minimización del consumo de recursos que se han implementado destacan:  
- El tren de lavado dispone de baños a contracorriente y está dotado de un intercambiador de calor para obtener una mayor eficiencia energética.  
- Las barcas o cubas del desgrasado están tapadas para evitar pérdidas de calor.  
- La estampación se realiza con cilindros microperforados con sistemas de recuperación de la pasta de estampación por extracción mecánica para su posterior reutilización.  
- Reducción del consumo de energía en la rame mediante sistemas de termoaislamiento y mediante la reducción de la humedad por extracción mecánica del tejido previo a las operaciones de acabado y apresto.  
- Reducción del consumo de agua mediante la reutilización del agua utilizada en el aclarado por filtrado mecánico para la limpieza de los equipos y optimización del uso del agua y de energía en los procesos de lavado y aclarado discontinuos mediante el vaciado y drenado del equipo de forma programada y equilibrada.  
Consideraciones ambientales  
La industria está ubicada en un polígono industrial dotado de los servicios urbanísticos necesarios para el correcto funcionamiento de la actividad, siendo su ubicación compatible con el planeamiento urbanístico municipal.   
La actividad de tintura, estampación y acabado textil se caracteriza por requerir una elevada cantidad de agua, elevado consumo de energía y productos químicos para el desarrollo de su actividad. La empresa dispone de pozo propio para la extracción de agua subterránea que utiliza en el proceso industrial. Este elevado consumo afecta negativamente sobre los recursos hídricos del lugar.  
La actividad genera emisiones a la atmósfera de gases de combustión, vertidos de aguas residuales industriales y residuos.   
El agua residual generada en la industria posee una elevada carga contaminante, por lo que requiere de un proceso de depuración antes de su vertido al alcantarillado municipal. La empresa se encuentra próxima a otra empresa del sector, lo que ha permitido la construcción compartida de una planta depuradora para las aguas residuales industriales. Se generaría un impacto ambiental ante un vertido al alcantarillado municipal de calidad deficiente y con parámetros superiores a los establecidos por la Ordenanza Municipal debidos a una anomalía o por un fallo en el funcionamiento de la estación depuradora, ante cualquier fuga o escape de agua residual por fisuras o grietas en los colectores y en las balsas, lo que ocasionaría la contaminación del suelo ante posibles filtraciones al suelo o subsuelo.   
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona con accesibilidad de acuíferos alta y con una vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas alta, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática del Territorio de la Generalitat Valenciana. La unidad fisiográfica es plana.  
Los impactos asociados al almacenamiento de los productos químicos y al almacenamiento temporal de residuos son la contaminación del suelo y de las aguas subterráneas como consecuencia de fugas y derrames accidentales en las zonas de almacenamiento, durante la carga y descarga, o en la manipulación de los envases que los contienen, resultando conveniente la aplicación de medidas encaminadas a impedir por un lado la lixiviación de los residuos y derrames de las materias primas, por otro canalizar y recoger los lixiviados y derrames que se produzcan, garantizando el correcto almacenamiento hasta su recogida y gestión.   
  
La zona de almacenamiento de residuos peligrosos dispone de techado, solera impermeable, canalización para recogida de derrames y cubeto de retención perimetral. En este sentido, las posibles incompatibilidades entre los residuos a almacenar, así como la dificultad de tratamiento de una mezcla heterogénea debida a posibles lixiviados y derrames retenidos en el cubeto perimetral, podrían aconsejar la disposición de cubetos individuales para determinados grupos de residuos líquidos que sean de características y composición adecuadas.   
El almacenamiento en el exterior de recipientes que albergan productos químicos utilizados para la formulación de tintes y productos de aprestos y acabados, podría generar impactos asociados a posibles vertidos y derrames que ocasionarían episodios de contaminación del suelo.   
En la nave de producción se dispone de solera de hormigón fratasado y de un sistema de recogida de posibles derrames y vertidos hasta la red interna de colectores que canalizan conjuntamente los vertidos sanitarios e industriales hasta la estación depuradora.  
Los gases producidos son principalmente los resultantes de la combustión del gas natural en la caldera de vapor y en los quemadores dispuestos en la distinta maquinaria. Éstos son evacuados a la atmósfera a través de chimeneas.   
Las materias primas de naturaleza y composición pulverulenta se almacenan en el interior de la nave industrial, evitando la generación de emisiones difusas y la dispersión de partículas a la atmósfera. La chamuscadora produce pequeñas partículas de tejido quemado que son recogidos por un sistema independiente de extracción para evitar su emisión a la atmósfera.  
Los principales focos de contaminación acústica se generan por la maquinaria de pretratamiento, tintura y estampación, por la circulación de carretillas y en el transporte y expedición de mercancías.  
Todos los residuos generados son separados de sus puntos de origen y almacenados para su posterior gestión a través de gestor autorizado. La posible contaminación por residuos puede tener lugar durante su almacenamiento, por lixiviación o por vertido accidental de los mismos. El almacenamiento de residuos peligrosos hasta su recogida por gestor autorizado se lleva a cabo en el interior de una nave industrial destinada para tal fin. El almacenamiento de los residuos no peligrosos se realiza en una parcela en la que el estudio de impacto ambiental indica que se ha ejecutado un vallado perimetral y se ha construido una cubierta bajo la cual se depositarán los contenedores que albergan los residuos no peligrosos.  
El impacto sobre el paisaje es de escasa consideración al ubicarse en una zona industrial, a las afueras del casco urbano y en el interior de las edificaciones. El desarrollo de la actividad en el interior de locales industriales ubicadas dentro del polígono industrial implica que el impacto visual producido sea el debido a los vehículos de transporte de las materias primas y de expedición de productos finales y la existencia de emisiones a la atmósfera.   
El programa de vigilancia ambiental presentado establece un sistema que garantiza el cumplimiento de las indicaciones, medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental. En él se indica que se realizarán inspecciones periódicas de autocontrol de todas las emisiones atmosféricas y acústicas según lo establecido en la legislación vigente, se verificarán periódicamente el buen funcionamiento de los quipos de combustión mediante un programa de mantenimiento y cada uno de los focos emisores dispondrá del correspondiente Libro de Registro de Actividades Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera. Se dispondrá de un programa de inspecciones de comprobación del estado de los distintos elementos que componen las balsas de recirculación del agua de los baños para comprobar su estanqueidad, así como para impedir la producción de fugas y derrames accidentales.  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 7 de abril de 2008, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el Certificado de información pública del proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo. En el mismo escrito se adjuntaba copia de la documentación requerida en el informe del Área de Evaluación Ambiental de fecha 25 de junio de 2007 durante el trámite de suficiencia de documentación.  
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Afecciones legales  
El proyecto está afectado por la Ley 16/2002 de 1 de julio, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, al estar incluido en el Anejo I, epígrafe 7.1. (Instalaciones para el tratamiento previo (operaciones de lavado, blanqueo, mercerización) o para el tinte de fibras o productos textiles cuando la capacidad de tratamiento supere las 10 toneladas diarias). La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
La caldera de vapor se encuentra clasificada en el anexo II del Decreto 833/1975 dentro del grupo B del Catálogo de Actividades Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera, subgrupo 2.1 «Energía», apartado 2.1.2 «Generadores de vapor de capacidad superior a veinte toneladas de vapor por hora y generadores de calor de potencia calorífica superior a 2000 termias por hora».  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe d) del grupo 5 del anexo 1 del RDL 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, las plantas para el tratamiento previo (operaciones tales como el lavado, blanqueo, mercerización) o para el teñido de fibras o productos textiles cuando la capacidad de tratamiento supere las 10 toneladas diarias, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Industria de Acabados Textiles, promovido por la empresa Rotatex, SL, sita en la carretera de Serrelles, del polígono industrial Les Jovades en el término municipal de Cocentaina (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el proyecto y con los condicionantes del punto Segundo de la presente resolución.   
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas. Se implementarán sistemas de reutilización y minimización de las aguas en el proceso industrial.   
2. Se debe garantizar el correcto funcionamiento de la estación depuradora para que el vertido con cumpla los valores límite establecidos por la Ordenanza Municipal de Vertidos a la Red de Alcantarillado de Cocentaina. Se deberá disponer de la correspondiente autorización expedida por la autoridad municipal o, en su caso la entidad de Saneamiento, para el vertido de las aguas depuradas al alcantarillado municipal.  
3. Al objeto de evitar episodios de contaminación del suelo o subsuelo, deberá garantizarse la estanqueidad e impermeabilidad, en el transcurso del tiempo, de todas las canalizaciones, balsas, depósitos y de los colectores que conducen las aguas residuales hasta la estación depuradora.   
4. Las operaciones de transporte, carga y descarga de residuos peligrosos y de productos químicos, deberán realizarse en zonas debidamente impermeabilizadas, de manera que se impida la contaminación del suelo por vertido o derrame accidental.  
5. El almacenamiento de residuos y productos químicos se realizará a cubierto. Los productos químicos utilizados para la formulación de tintes, acabados y aprestos podrán almacenarse en la parte exterior de la nave de almacenamiento siempre y cuando los recipientes se encuentren cerrados herméticamente y sean estancos, el pavimento sea impermeable y se garanticen unas condiciones de almacenamiento adecuadas que impidan la lixiviación o escorrentía de cualquier derrame accidental.   
Los productos químicos de carácter pulverulento únicamente podrán almacenarse en el interior de las naves industriales para evitar la dispersión de las partículas en el ambiente.   
6. El cubeto de retención perimetral instalado en la zona de almacenamiento de residuos peligrosos dispondrá de tapa o cubierta para evitar que el agua de lluvia penetre en el mismo y será de capacidad adecuada y suficiente para albergar el líquido retenido en él hasta el momento de su recogida y gestión. En caso de que existan residuos almacenados de composición y características distintas que dificulten el posterior tratamiento y gestión del lixiviado generado y retenido en el cubeto perimetral, se instalarán cubetos de retención de líquidos específicos para determinadas agrupaciones de residuos peligrosos. Los recipientes de aceites usados se almacenarán en zonas techadas, provistas de solera impermeable y dispondrán de cubetos de retención que garanticen el confinamiento de los posibles derrames hasta su recogida.   
7. Se estará a lo dispuesto en el Real Decreto 379/2001, de 6 de abril, por el que se aprueba el Reglamento de almacenamiento de productos químicos y las instrucciones técnicas complementarias que le sean de aplicación. Los cubetos de retención de líquidos deberán disponerse teniendo en cuenta las posibles incompatibilidades entre los distintos líquidos a almacenar.   
8. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
9. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 8 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 214/2008-AIA.  
Título: Industria de fabricación de sales tartáricas.  
Promotor: Tártaros Gonzalo Castelló, SL.  
Autoridad Sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.   
Localización: avenida Hispanoamérica, 4-9; polígono industrial La Noria, término municipal de Salinas (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la tramitación de la autorización ambiental integrada (AAI) para una industria de fabricación de productos químicos orgánicos de base, conforme a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
Asimismo, el proyecto constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, debiendo someterse obligatoriamente al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
El proyecto pretende ampliar una actividad ya existente desde 1995, para la que el promotor posee licencia municipal, adaptándose al nuevo instrumento de intervención ambiental correspondiente a la autorización ambiental integrada. Se trata de la fabricación de sales tartáricas (cremor tártaro y sal de Rochelle) a partir de la materia tartárica que se deposita en el interior de las barricas usadas para la crianza del vino en las bodegas que lo fabrican.  
Las instalaciones se ubican en el polígono industrial «La Noria» del municipio de Salinas, al oeste de la provincia de Alicante, en la comarca del Alto Vinalopó. Ocupan una superficie edificada de 2.104,76 m², aunque la parcela es de 4.666,93 m².  
La materia prima que se emplea tiene como criterio de admisión un mínimo del 65% de riqueza en ácido tartárico, que equivale a, al menos- un 81,5% de contenido en bitartrato de potasio cristalizado (C4H5KO6, que es la materia directamente aprovechable). Las dos sales tienen aplicaciones como aditivos alimentarios, entre otras; y se obtienen mediante dos procesos diferentes:  
- Cremor tártaro (o bitartrato de potasio, C4H5KO6):  
1. Reacción I (suspensión de la materia tartárica natural en solución de lavado, adición de carbonato sódico y cloruro potásico, y calentamiento a 90 ºC durante un tiempo determinado).  
2. Filtración de la disolución de tartrato de sodio y potasio mediante filtro prensa.  
3. Reacción II (ajuste de pH mediante adición de ácido sulfúrico, decoloración mediante carbón activo o peróxido de hidrógeno y calentamiento).  
4. Segunda filtración.  
5. Ajuste de pH con ácido sulfúrico para que la precipitación sea cuantitativa.  
6. Enfriamiento y separación del cremor tártaro por centrifugación.  
7. Lavado, secado, clasificación y envasado. Se obtiene una riqueza final del 99,7% en bitartrato potásico.  
- Sal de Rochelle (o tartrato doble de sodio y potasio, NaKC4H4O6·4H2O):  
1. y 2 iguales que las dos primeras etapas del cremor tártaro.  
3. Concentración de la disolución saturada y enfriamiento hasta el punto de cristalización.  
4. Separación por centrifugación.  
5. Recristalización (una o varias) hasta obtener la pureza deseada del producto.  
6. Separación del sólido granulado por centrifugación y secado hasta el límite del 23% en humedad (debido a que esta sal es higroscópica).  
7. Clasificación y envasado. Se obtiene una riqueza final mayor del 99% en tartrato de sodio y potasio.  
La edificación consta de las siguientes instalaciones:  
- Zona de fabricación 1 (cremor tártaro)  
- Zona de fabricación 2 (sal de Rochelle)  
- Zona de fabricación 3 (mixta)  
- Entrada de mercancías  
- Depósitos de materia prima líquida  
- Almacenamiento de materia prima sólida (se realiza en un emplazamiento diferente, aunque pertenece a esta actividad)  
- Almacén de producto terminado  
- Sala de caldera 1  
- Sala de caldera 2  
- Laboratorio  
- Aseo caballeros y aseo señoras  
- Vestuarios  
3. Alternativas  
El estudio de impacto ambiental (EsIA) no considera alternativas a la actuación proyectada, y en el proyecto de actividad se explica que, al tratarse de una actuación ya existente, no procede un estudio de alternativas respecto al proceso productivo, materias primas, maquinaria, etc.; si bien es cierto que en el inicio de la actividad se enfrentaron a dos alternativas sobre el proceso productivo:  
- Base alcalina: fue el elegido por el promotor, por aportar mayores ventajas económicas y ambientales, por la práctica ausencia de ácidos fuertes.  
- Base ácida: suele ser el habitual para la fabricación de sales tartáricas.  
En el momento de la ampliación se consideraron varias opciones acerca del sistema de depuración y desodorización de los gases del sistema productivo:  
- Vía química mediante lavado doble: la opción elegida, por su mayor rendimiento y optimización energética frente al resto.  
- Tratamiento con ozono  
- Condensación  
- Transporte a medio acuoso  
4. Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
La actividad cuenta con licencia municipal para una actividad de fabricación de sales tartáricas, con fecha 6 de junio de 1.995, en el ámbito de la anterior Ley 3/1989, de 2 de mayo, de Actividades Calificadas.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
5. Consideraciones ambientales  
Respecto a las principales afecciones ambientales del proyecto sobre el medio ambiente, el EsIA considera diversos impactos ambientales como consecuencia de la actuación proyectada, proponiéndose diferentes acciones correctoras en cada caso, así como un programa de vigilancia ambiental.  
En cuanto a las emisiones atmosféricas, existen 3 focos de emisión: 2 calderas para la generación de vapor y el sistema de desodorización de gases y vapores de proceso. Se hicieron mediciones en las calderas que muestran que las concentraciones de contaminantes no sobrepasan los límites establecidos en la legislación, por lo que su correcto mantenimiento garantiza estos resultados. En el programa de vigilancia ambiental (PVA en adelante) se propone realizar una inspección a los 5 años, a los 10 años y después cada 3 años. Respecto al tercer foco, se trata de una doble torre de lavado de los gases procedentes de las «reacciones I y II» del proceso, que neutraliza compuestos alcalinos (NH3 y aminas) y ácidos (H2S, compuestos sulfurados y mercaptanos) con ácido sulfúrico (H2SO4) e hidróxido de sodio con hipoclorito de sodio (NaOH y NaClO) respectivamente. Se podría decir que ese sistema depurativo ya es en sí una medida correctora, y en el PVA se propone (para los 3 focos) la inspección cada 5 años por un OCA, el mantenimiento de un libro de registro y la obligación de someterse a controles por la Conselleria o el Ayuntamiento competente.  
Existen también 4 filtros manga en los puntos del proceso susceptibles de emitir partículas de sales tartáricas (secado y envasado), y esas partículas recogidas son reincorporadas al inicio del proceso, aplicando una de las mejores técnicas disponibles.  
En el EsIA se dice que sólo se producen dos tipos de residuos: los envases vacíos que han contenido reactivos peligrosos (que se compactan obteniéndose balas y se almacenan a cubierto) y las mezclas de residuos municipales (que se almacenan en un contenedor de residuos urbanos). Las tortas de filtración del proceso son analizadas y si su contenido en materia tartárica es mayor del 30%, se reincorporan al proceso, y si es menor o igual al 30% se vende como materia prima para la fabricación de alcoholes. En el PVA se establece mantener un registro de los residuos peligrosos y conservar los documentos de aceptación, así como los de control y seguimiento.  
Respecto al almacenamiento de sustancias peligrosas (los reactivos y el gasóleo C), se describe en el proyecto su emplazamiento sobre pavimento de hormigón y bajo cubierta de chapa metálica galvanizada. En el PVA se realizará una revisión periódica de los depósitos y del estado de los cubetos de retención, así como una prueba periódica de estanqueidad del depósito enterrado de combustible.  
Acerca de la generación de aguas residuales, en el EsIA se identifican dos focos de vertido, ambos van a la red de alcantarillado del polígono industrial. Uno proviene de las instalaciones sanitarias, y el otro del lavado de cristales de cremor tártaro. Existe un tratamiento de decantación y regulación del pH en continuo para este último antes de su vertido a la red de alcantarillado, mientras que las aguas sanitarias son vertidas a través de un circuito independiente. No existe red separativa de aguas pluviales en el polígono industrial.  
En cuanto a los niveles acústicos, el EsIA considera que se cumplen los niveles sonoros exigidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección Contra la Contaminación Acústica, presentando un informe de auditoría acústica favorable por un OCA. A este respecto, el informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la D.G. para el Cambio Climático estima que la documentación aportada es insuficiente debido a que no se considera la proximidad del suelo de uso residencial, en ese caso debería comprobarse que los niveles de ruido sean inferiores a los establecidos en la tabla 1 del anexo II de dicha ley.  
La cantidad de agua de suministro, que proviene de la red municipal de abastecimiento, a cargo de Aquagest Levante, S A., se calcula en el EsIA de 22.012 m³/año para el año 2006. El agua se distribuye en: incorporación del agua al proceso, aguas sanitarias, torre de refrigeración, y secado del producto final.  
6. Tramitación administrativa  
Se recibe, con fecha 12 de febrero de 2008, nota interna del Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda solicitando informe sobre suficiencia de documentación del expediente (abriéndose consulta), adjuntando:  
- Proyecto básico para solicitud de autorización ambiental integrada  
- Estudio de impacto ambiental (EsIA)  
La consulta se responde con fecha 30 de abril de 2008, indicando la suficiencia y solicitando la remisión de determinados informes para abrir el expediente de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente de evaluación de impacto ambiental, de fecha 25 de junio de 2008, se abre tras recibir nota interna del Área de Calidad Ambiental solicitando la declaración de impacto ambiental para el proyecto. En este expediente constan los siguientes informes:  
- Informe de 26 de febrero de 2008, del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, referente a la contaminación acústica.  
- Informe de 2 de abril de 2008, del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, referente a las emisiones atmosféricas.  
- Informe de 22 de abril de 2008, de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Informe de 5 de mayo de 2008, del Servicio de Residuos Urbanos.  
- Informe de 3 de junio de 2008, del Ayuntamiento de Salinas, sobre suficiencia de documentación.  
- Informe de 24 de julio de 2008, de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR).  
- Informe de 25 de agosto de 2008, del Servicio de Residuos Industriales.  
- Informe de 23 de octubre 2008, del Ayuntamiento de Salinas, acerca de la información pública.  
7. Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Grupo 5, epígrafe a.1. («la producción de productos químicos orgánicos básicos») del anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que se ha considerado necesaria la preceptiva formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 12 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Industria de fabricación de sales tartáricas, promovido por Tártaros Gonzalo Castelló, SL. en el polígono industrial La Noria, del término municipal de Salinas, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada, así como a lo establecido en el apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Deberán cumplirse todas las medidas correctoras y el PVA establecidos en el EsIA, en especial en lo referente al tratamiento de las aguas residuales, que constará de un sistema de regulación del pH (neutralización) y de un sistema de decantación, asegurando el cumplimiento de los límites establecidos en la autorización ambiental integrada. Los lodos procedentes de la decantación deberán ser retirados y tratados por un gestor autorizado.  
2. Respecto a la contaminación acústica, deberá completarse el informe técnico, al existir un área próxima de uso residencial, comprobando que los niveles de ruido transmitido sean inferiores a los establecidos en la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica, tal y como establece el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en su informe.  
3. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 8 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 193/08-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo.   
Promotor: Pedro Vicente Cebellán López.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Titaguas (Valencia).  
Objeto del proyecto: obtener la licencia ambiental para la una explotación porcina de cebo.  
Localización: paraje «Hongueras», polígono 509, parcela 610, del término municipal de Titaguas (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para una actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, serán: La actividad consistirá en el cebo de cerdos desde los 20 kg hasta los 100 kg de peso vivo, momento en que se destinarán a matadero. Se realizará 2,2 ciclos/año, efectuándose vacío sanitario tras cada ciclo de engorde.  
La superficie de la parcela es de 13.480 m², pretendiéndose construir dos naves de 783,36 m² c.u, así como nave destinada a oficina y almacén de 150 m². La explotación tendrá una capacidad para 1.990 animales.   
Se considera que la explotación tendrá unas necesidades anuales de agua potable aproximada de 3.539 m³, cuyo suministro procederá de la red de abastecimiento municipal.  
Los cerdos se engordarán sobre slats. Los purines generados en la explotación quedarán retenidos en fosas de purines. Cada una de las naves dispondrá de fosas de 54,4 m de largo por 2 m de ancho, y profundidad de 1 m, con una capacidad de almacenamiento de 435,2 m³, complementándose además con una balsa de purines de 216 m³ de capacidad, vallada, dotándola de un sistema de detección de fugas consistente en 3 pozos testigo ubicados en los alrededores de la balsa y dotados de piezómetros. La capacidad total de almacenamiento será de 1.086,4 m³, dotando a la explotación de una autonomía de almacenamiento de purines superior a los 3 meses exigidos en el Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas.  
El purín se someterá a tratamiento enzimático en balsa, previo a su aplicación en campo, que mejorará las características del purín como fertilizante, disminuyendo además la emisión de olores.  
Se calcula los purines que se generarán, en base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, siendo de 4.278,5 m³/purín año, que incluirán a su vez 14.427,5 kg N/año, lo que implica necesitar como superficie más restrictiva la de 84,87 ha de superficie agrícola donde aplicarlo como abono orgánico, justificando disponer de una superficie superior a la necesaria (97,57 ha) distribuida entre los términos municipales de Chelva, Titaguas y Tuéjar, dedicados principalmente al cultivo de cereal.   
No existe recogida de aguas pluviales. Las aguas fecales domésticas serán gestionadas junto al purín.  
Los cadáveres generados serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Como medidas higiénico-sanitarias, la instalación estará dotada de vallado perimetral, vado sanitario a la entrada de la explotación, pediluvios a la entrada de las naves, así como mallas pajareras en ventanas.  
Los residuos especiales producidos en la explotación (entre otros: envases vacíos sobrantes de los medicamentos, de productos de limpieza y los procedentes del mantenimiento de las instalaciones, como tubos fluorescentes), serán almacenados temporalmente el lugar acondicionado y conforme a la normativa de residuos tóxicos y peligrosos vigente y retirados periódicamente a través de empresa gestora autorizada a tal efecto. La explotación se localizará a 2.200 metros de Titaguas.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inicia en fecha 16 de junio de 2008, con la remisión por la Dirección Territorial de esta Conselleria de proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal relativos al expediente.  
El promotor presenta en fecha de registro de entrada 1 de diciembre de 2008 documentación adicional (justificación de las parcelas donde se aplica purines), que completa el expediente.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP núm. 42 de 19 de febrero de 2008, en el tablón de edictos municipal y notificado a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:  
- Informe municipal favorable de compatibilidad urbanística, de fecha 5 de marzo de 2007.  
- Autorización a la prospección arqueológica de fecha 26 de octubre de 2007, emitida por la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Informe favorable del ingeniero agrónomo municipal por el que se justifica la compatibilidad urbanística de la actividad proyectada con el planeamiento urbanístico municipal.  
- Informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- Informe favorable de la Alcaldía.  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable común, según Normas Subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
El estudio de impacto ambiental recoge la descripción del medio natural, en el que se ha incluido climatología, geología, hidrología, geología, edafología, flora, fauna, paisaje, medio socioeconómico.  
La parcela se localiza al OE del término municipal a 800 m.s.n.m., inserta en una zona agrícola de secano dedicada principalmente al cultivo de cerea, constituida por un único bancal longitudinal en sentido NE-SOE. Según la cartografía temática de esta Conselleria, está ubicada en una parcela de fisiografía fuertemente ondulada. Litológicamente se caracteriza por estar constituida por areniscas y arcillas al OE de la parcela en sentido longitudinal a la misma, y el resto por cantos, gravas y arcillas. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es baja. El riesgo de erosión actual y potencial es muy bajo (pérdida de 0-7 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
La zona donde se desarrollará la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:   
- El aire, por emisión de olores debido a los procesos anaerobios asociados a los residuos generados (purines y cadáveres).  
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico.  
- El suelo, por alteración de sus propiedades asociada a la incorrecta gestión del purín en su utilización como abono orgánico.  
La identificación y valoración de impactos, se ha realizado a partir de matrices causa-efecto. De la identificación de impacto recogida en el estudio de impacto ambiental, cabe destacar para la fase de funcionamiento:  
- El impacto sobre las aguas superficiales y subterráneas por contaminación asociada a los efluentes que pueden derivar de la actividad ganadera por vertido accidental.  
- El impacto sobre el aire, por emisión de sustancias que generan malos olores (por la generación de purines y presencia de animales).  
- El impacto sobre el suelo, por contaminación asociada a la gestión inadecuada de purines, en la propia explotación o en campo, como abono orgánico.  
No se prevé impactos negativos de elevada magnitud, valorándose el impacto global del proyecto como compatible.  
1. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas protectoras y correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental adolecen en general de concreción, imposibilitando conocer su aplicación por falta de detalle. Otras constituyen la práctica normal de gestión de la explotación.   
Entre las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental se incluye las siguientes para la fase de funcionamiento:  
- Para evitar la contaminación de suelos, en granja se impermeabilizará y conferirá estanqueidad de los recintos y en campo se aplicará el purín a la dosis adecuada.  
- Se aplicará los purines a las dosis que se ajusten a las necesidades de los cultivos de acuerdo al plan de fertilización establecido.  
- Se tratará los purines con complejo bacteriano de manera que mejore su calidad como abono orgánico al ser más asimilable por las plantas y disminuir la emisión de olores.  
- Para minimizar el impacto visual, se dotará a la explotación de barrera vegetal a base de seto arbóreo en todo el perímetro de la explotación, al que se dotará de riego por goteo.  
- Se mantendrá una correcta ventilación de las naves para evitar concentración de gases nocivos en el interior.  
- Para evitar la entrada de vectores de enfermedades en las naves, se dispondrá de tela pajarera en las ventanas.   
- Para establecer barreras sanitarias se dispondrá de valla metálica perimetral a la explotación.  
- Para la desinfección de los vehículos que acceden a la explotación se utilizará vado sanitario.  
- Los cadáveres se recogerán en contenedores homologados para ser retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, esta se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina de cebo, localizada en el polígono 509, parcela 610, del término municipal de Titaguas (Valencia), promovido por Pedro Vicente Cebellán López, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Deberá presentar justificación legal del aprovechamiento de agua potable de la red municipal.  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
- En base al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/00 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de dominio Público Hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
- Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 8 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 211/08-AIA.  
Título: Explotación avícola de puesta.  
Promotor: Avícola Hermanos Cervera, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto del proyecto: legalizar la explotación y obtener la autorización ambiental integrada para una explotación avícola de puesta.  
Localización: polígono 6, parcela 88, del término municipal de Catadau (Valencia).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la autorización ambiental integrada para una actividad avícola de puesta, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación está constituida por una nave de 1.560 m² donde se albergan los animales. Existe una nave adosada de una sola planta, dedicada a la clasificación de huevos, con una superficie de 375 m².  
La nave tiene capacidad para albergar 72.000 gallinas, las cuales entran en la explotación con 20 semanas, empezando el periodo de puesta a partir de las 21 semanas, y permaneciendo en la misma durante 14 meses más, que es la duración aproximada del ciclo de puesta, momento a partir del cual son destinadas a otras explotaciones.  
La gallinaza generada es extraída diariamente, mediante las cintas transportadoras que se encuentran debajo de las jaulas, siendo la producción anual de 2.900 Tm (según el E.I.A. esta cantidad es de 1.260 Tm). Su almacenamiento se realizará en estercolero de superficie impermeable con pendiente hacia fosa de recogida de lixiviados. El estercolero tendrá una superficie de 200 m² y capacidad de almacenamiento será de 350 Tm y la balsa de lixiviados una capacidad de 6 m³, bombeándose el efluente mediante bomba de fangos sobre la gallinaza nuevamente, en caso de llenarse. La gallinaza es utilizada como abono orgánico sin tratamiento previo, siendo su gestión ajena a la actividad (se adjunta declaración de retirada de la gallinaza firmada por Victor Vidal Satorres, en representación de la mercantil Orgamed, SL., de fecha 8 de agosto de 2008, proponiéndose una retirada de 3 veces/semana.  
El abastecimiento de agua potable procede del pozo de la Comunidad de Regantes «Pou San Pere Heretat», del que no se puede justificar legalmente dicho aprovechamiento, al no disponer de la correspondiente concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar. El consumo de agua se estima en unos 7.500 m³/año.  
Los cadáveres generados en la explotación son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (se aporta contrato).  
Las aguas residuales resultantes de la limpieza de la nave así como las domésticas, se recogen en fosa séptica, sin justificar el destino final.  
Los residuos especiales producidos en la explotación son retirados por gestor autorizado.  
La ventilación adoptada en la explotación es forzada, mediante paneles húmedos en un extremo de la nave y ventiladores extractores en la parte opuesta (cool-system).  
Como medidas higiénico-sanitarias, se incluye el vallado perimetral y vado sanitario a la entrada de la explotación.  
La explotación se localiza más de 2.000 metros del núcleo de población de Catadau (Valencia).  
Tramitación administrativa.  
2. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente de declaración de impacto ambiental se inicia en fecha 19 de junio de 2008, con la remisión por la Dirección General para el Cambio Climático de proyecto, estudio de impacto ambiental, documentación complementaria y resultado de la información pública.  
La información pública se ha realizado mediante publicación en el DOCV núm. 5.695 de 4 de febrero de 2008, en el tablón de edictos municipal y notificado a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales y documentación complementaria  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:  
- Informe de la Conselleria de Cultura i Esport de fecha 16 de diciembre de 2005, por el que autoriza el proyecto de prospección arqueológica.  
- Licencia de actividad de fecha 10 de septiembre de 2007.  
- Contrato de retirada de cadáveres, de fecha 17 de octubre de 2007, para una capacidad de 72.000 pollos.   
En fecha 23 de diciembre de 2008 el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite documentación presentada por el promotor relativa al cambio de ubicación del estercolero, que quedará situado junto a la cinta que extrae fuera de las naves la gallinaza.   
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable de protección agrícola, según normas subsidiarias municipales.  
El término municipal de Catadau está incluido en el Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan en el ámbito de la comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias. Por lo que cualquier actividad agraria ejercida allí habría de contemplar lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero, sobre Protección de las aguas contra la Contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias, en relación al código de buenas prácticas agrarias; especialmente por lo que respecta a las limitaciones en cuanto a la cantidad de abonado a realizar.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se ha efectuado una descripción muy general de las características medioambientales de la zona donde se ubica la explotación.  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, en la que se establece una relación entre las acciones y los factores ambientales susceptibles de ser afectados por éstas, estableciéndose asimismo métodos de valoración en base a una serie de coeficientes de ponderación y parámetros de valoración, tales como la naturaleza, magnitud, o intensidad del impacto correspondiente. No obstante, no se ha realizado una descripción y valoración de los resultados obtenidos.  
Se ha identificado con escaso grado de detalle, los elementos y acciones impactantes, distinguiéndose entre la fase de construcción y funcionamiento; debiéndose considerar únicamente los identificados en la fase de funcionamiento, ya que se trata de una actividad existente.  
La parcela se localiza al SOE del término municipal, a 97 m.s.n.m., de fisiografía llana, integrada a su vez en una zona fuertemente ondulada, con una pendiente del 8 al 15% inserta en una zona agrícola de regadío, con predominio de cítricos. Según la cartografía temática de esta Conselleria, la superficie ocupada por la explotación litológicamente se caracteriza por estar constituida por arenas, gravas y cantos. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es media (aunque el municipio está catalogado como vulnerable según el Decreto 13/2000). El riesgo de erosión actual es muy bajo (pérdida de 0-7 Tm/ha/año) y el de la erosión potencial es moderado (pérdida de 15-40 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
La explotación se encuentra próxima al margen izquierdo de la Rambla seca, que discurre en sentido N-S.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:   
- El aire, por emisión de olores debido a los procesos anaerobios asociados a los residuos.  
- El suelo, por alteración de sus propiedades asociada a la incorrecta gestión de la gallinaza en su utilización como abono orgánico.  
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por lixiviación de residuos orgánicos asociada a una incorrecta gestión de la gallinaza en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico. La proximidad del Riu Sec no entraña la afección al cauce.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental se han establecido medidas protectoras y correctoras tanto para la fase de construcción como la de funcionamiento, debiéndose considerar únicamente la fase de funcionamiento por tratarse de una actividad existente.  
Las medidas de gestión normales de la explotación se han propuesto como medidas protectoras y correctoras en el estudio de impacto ambiental, entre las que se ha incluido la construcción de estercolero de superficie impermeable con pendiente hacia fosa de recogida de lixiviados, también impermeable.  
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, se considera viable la actividad, desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación avícola de puesta, localizada en el polígono 6, parcela 88, del término municipal de Catadau (Valencia), promovido por Juan Avícola Hermanos Cervera, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
- Deberá disponer de estercolero, tal y como establece la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana, cuya localización y características constructivas deberán corresponder con las descritas en la documentación técnica.  
- Deberá justificar la gestión de aguas residuales que se almacenan en fosa séptica.  
- En caso de futuras ocupaciones de la zona de policía, deberá solicitar autorización al organismo de cuenca.  
- Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Se dará cumplimiento a los requisitos establecidos en el Real Decreto 3/2002, de 11 de enero, por el que se establecen las normas mínimas de protección de las gallinas ponedoras (BOE núm. 13, de 15 de enero de 2002).  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 8 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 14 de junio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML