Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9218, del 18-11-2021 (2021/11659)

LLEI 6/2021, de 12 de novembre, de la Generalitat, de protecció i promoció del palmeral d'Elx.
----------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2021/11/12/6/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9218

Data del DOGV
:   18-11-2021

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2021/11659

CVE


Data del document
:   12-11-2021

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Patronat El Palmerar d'Elx](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [arbre](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [arboricultura](javascript:void(0))
    * [ben cultural](javascript:void(0))
    * [patrimoni cultural](javascript:void(0))
    * [horta](javascript:void(0))

LLEI 6/2021, de 12 de novembre, de la Generalitat, de protecció i promoció del palmeral d'Elx. [2021/11659]  
Sia notori i manifest a tots els ciutadans i totes les ciutadanes que Les Corts han aprovat i jo, d'acord amb el que establixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del rei, promulgue la Llei següent:  
  
  
Índex  
Preàmbul  
  
CAPÍTOL I. Objecte i àmbit d'aplicació  
Article 1. Objecte.  
Article 2. Àmbit territorial d'aplicació.  
Article 3. Béns d'interès cultural i béns de rellevància local.  
  
CAPÍTOL II. Definicions  
Article 4. Palmerar, Horts, Agrupacions i Palmeres aïllades.  
Article 5. Altres elements patrimonials propis.  
  
CAPÍTOL III. Règim de protecció del Palmerar d'Elx  
Article 6. Àmbit de protecció.  
Article 7. Actuacions administratives i règim de tutela.  
Article 8. Usos permesos.  
Article 9. Integració i qualitat paisatgístiques.  
Article 10. Planejament.  
Article 11. Drets i obligacions dels titulars.  
  
CAPÍTOL IV. Òrgans de gestió del Palmerar d'Elx  
Article 12. Òrgans de gestió del Palmerar d'Elx.  
Article 13. El Patronat.  
Article 14. La Junta Gestora.  
Article 15. La Comissió Tècnica.  
Article 16. Servei de Vigilància i Inspecció.  
Article 17. Foment de l'ofici de palmerer/a en el manteniment i vigilància del Palmerar.  
  
CAPÍTOL V. Registre del Palmerar d'Elx  
Article 18. Objecte i dades del Registre.  
Article 19. Competència i gestió.  
  
CAPÍTOL VI. Instruments de planificació i gestió  
Article 20. Pla director del Palmerar d'Elx.  
Article 21. Contingut del Pla director.  
Article 22. Publicitat i transparència.  
  
CAPÍTOL VII. Règim sancionador  
Article 22. Infraccions.  
Article 23. Potestat sancionadora i garantia.  
Article 24. Sancions.  
Article 25. Prescripció.  
Article 26. Expropiació.  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
DISPOSICIONS FINALS  
  
  
PREÀMBUL  
  
I  
  
El cultiu de la palmera datilera (Phoenix dactylífera L.) constitueix un tret definitori del paisatge i de la identitat il·licitana des de l'Antiguitat. Les ceràmiques del jaciment de l'Alcúdia acrediten l'ús ritual de les fulles de palmera ja en època ibèrica. Testimoniatges cronístics avalen el cultiu de la palmera datilera a Elx en temps romans. Ja en època musulmana, la palmera datilera va tindre, per la seua tolerància a la salinitat, un paper clau en la creació d'un nou agrosistema entorn de la nova medina d'Elx, regat amb les aigües escasses i salobres del riu Vinalopó mitjançant la Séquia Major. Al cinturó de terres més pròximes a la ciutat van proliferar els horts de palmeres caracteritzats pel seu parcel·lari ortogonal, delimitat per alineacions de palmeres datileres generadores d'un microclima que ajudava el creixement d'espècies arbòries i herbàcies associades. L'oasi entorn de la medina d'Elx, que hui dia coneixem amb el nom de Palmerar, constitueix una clara mostra del geni creatiu humà, capaç de desenvolupar una agricultura productiva i sostenible malgrat les dificultats del medi. La gran massa d'horts de palmeres que envoltava la ciutat va generar una estampa característica, lloada pels viatgers, cronistes i investigadors que han visitat Elx des dels temps medievals. Pel seu interès agronòmic i per la rendibilitat dels altres usos tradicionals de la palmera que van donar lloc a la singular cultura dels palmerers i de l'artesania de la palma blanca, els horts de palmeres es van estendre més enllà dels voltants de la ciutat.  
  
  
II  
  
El reconeixement del Palmerar d'Elx com a bé del patrimoni cultural valencià es va iniciar en els anys vint del segle passat, quan l'erudit, polígraf i cronista de la ciutat d'Elx Pedro Ibarra y Ruiz va impulsar una campanya de denúncia pública del risc que implicava l'impacte del creixement urbanístic a causa de la industrialització. Al llarg de les dècades següents va veure la llum una diversitat de normes que perseguien la protecció del Palmerar des d'òptiques tan diverses com l'agrícola, la forestal, la patrimonial i la urbanística.  
La protecció jurídica efectiva del Palmerar va començar amb el Decret de 8 de març de 1933 del Ministeri d'Agricultura, que va declarar l'interès social de la conservació dels palmerars d'Elx. Va seguir el Decret de 27 de juliol de 1943, pel qual es va declarar jardí artístic el palmerar dels voltants de la ciutat d'Elx. Per part seua, l'Ordre de 18 d'octubre de 1967 del Ministeri d'Agricultura va conferir a les palmeres datileres l'estatut d'espècie de protecció forestal. Des de la perspectiva urbanística, els horts de palmeres van ser objecte de tutela pels plans generals d'ordenació urbana de 1962, 1973, 1986 i 1998, i per les ordenances municipals de 1951 i el Pla especial d'ordenació d'horts de palmeres de 1972.  
El legislador valencià va promoure l'aprovació de la Llei 1/1986, de 9 de maig, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula la tutela del Palmerar d'Elx, desenvolupada pel Decret 133/1986, de 10 de novembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, amb la intenció de fer possible una harmonització sistemàtica i efectiva de les regulacions sectorials concurrents, i fomentar el cultiu de la palmera datilera.  
  
La clau del sistema normatiu radicava en la integració en l'òrgan al qual s'encomanava la tutela: el Patronat del Palmerar d'Elx, hereu de la institució prevista pel Decret de 8 de març de 1933, creada i reestructurada per sengles ordres ministerials de 28 de març de 1942 i 26 de febrer de 1973. El Patronat el conformen representants de les conselleries competents en cultura, agricultura i urbanisme de la Generalitat, juntament amb l'administració municipal i representants dels conreadors de palmeres.  
La Llei 1/1986 es va concebre com a instrument eficaç per a la protecció de la palmera datilera com a espècie, sobre la base de la qualificació jurídica dels horts de palmeres, els grups de palmeres i les palmeres disseminades, sancionada pel Decret 108/2001, de 12 de juny, del Govern Valencià, pel qual es qualifiquen determinades plantacions de palmeres d'Elx pel seu interès històric i cultural. No obstant això, la Llei 1/1986 pateix de descoordinació respecte del règim de tutela dels béns immobles d'interès cultural, categoria a la qual va quedar adscrit el Palmerar en aplicació de la disposició addicional primera de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol; descoordinació que no va resoldre l'aprovació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, ni de les diferents modificacions posteriors d'aquesta norma.  
D'altra banda, la inscripció del Palmerar d'Elx en la Llista del Patrimoni Mundial de l'Organització de les Nacions Unides per a l'Educació, la Ciència i la Cultura (UNESCO), el 30 de novembre de 2000, unida a les amenaces patides pel Palmerar en les últimes dècades, com l'arribada de la plaga del morrut roig (Rhynchosporus ferrugineus), ha posat de manifest la necessitat d'impulsar l'aprovació d'un nou text legal que, sobre la base dels encerts de la Llei 1/1986, garantisca l'aplicació, en benefici de la salvaguarda i promoció del Palmerar d'Elx, posseïdor de la condició de bé d'interès cultural, d'un règim de protecció homologable al que la Llei 4/1989, del patrimoni cultural valencià, atorga a aquesta classe de béns patrimonials i que així mateix garantisca al Palmerar inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial un nivell de protecció d'intensitat i abast concordes al valor universal excepcional reconegut pel Comité del Patrimoni Mundial, i a les seues condicions d'integritat i d'autenticitat.  
  
Amb la visió integradora del patrimoni que defensa la Comissió de la Unió Europea, la conservació ha d'orientar-se prioritàriament a preservar i millorar un paisatge cultural complet en comptes d'un lloc aïllat, i s'ha de centrar cada vegada més en les persones. Així, més enllà de la protecció d'elements aïllats, aquesta llei vol incidir en la salvaguarda i promoció del Palmerar en el seu conjunt, conformat per tots els seus components culturals, agraris i ambientals. Quant a aquests últims, la lluita contra el canvi climàtic ha de centrar-se també a facilitar eines als ciutadans, l'administració, les empreses, etcètera, per a contribuir a la reducció de la petjada de carboni, la protecció del sòl i dels recursos d'aigua que generen amb la seua activitat diària. La contribució del palmerar a la lluita contra el canvi climàtic no és menor, com a embornal de carboni, com tampoc ho és el seu caràcter d'alberg d'una important biodiversitat i de reserva de sòl fèrtil. L'alt grau de biodiversitat de les palmeres datileres d'Elx, com també la seua diversitat genètica, constitueixen per si mateixos un valor a protegir.  
  
Seguint aquest enfocament integrador, és rellevant que el patrimoni hidràulic valencià també té la seua representació al Palmerar, amb el pantà d'Elx i la Séquia Major com a principals exponents.  
En definitiva, aquesta llei vol, d'acord amb l'Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible adoptada per l'Assemblea General de l'ONU, que el patrimoni cultural del Palmerar actue de facilitador del desenvolupament sostenible i, en concret, afavorisca el vincle entre la població i el seu entorn, sostenint vides culturals vibrants i un entorn urbà de qualitat.  
  
III  
  
La llei estableix la inscripció en el Registre del Palmerar d'Elx, instrument de nova creació, com a mecanisme per a la tutela jurídica efectiva dels horts de palmeres, les agrupacions de palmeres i les palmeres aïllades i singulars, sense perjudici de la validesa de les proteccions que els puguen haver sigut atorgades per la normativa anterior; detalla els atributs tangibles i intangibles que cal protegir; regula expressament i sistemàticament els usos permesos, i els deures i obligacions dels titulars o posseïdors de béns inscrits en el Registre del Palmerar d'Elx; preveu l'aprovació d'un Pla director que conjuga un Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx i un Pla rector d'ús i gestió del Palmerar com a instruments de planificació i gestió, acompanyats d'un Programa de conservació i manteniment, d'un Pla de salvaguarda, investigació i difusió; manté el Patronat del Palmerar d'Elx, amb la Junta Gestora i la Comissió Tècnica, com a òrgan tutelar dependent orgànicament i funcionalment de la conselleria competent en cultura, amb actualització de les seues funcions i del seu perfil institucional, i amb dotació d'una major autonomia; i crea un servei de vigilància i inspecció del Palmerar, dependent orgànicament i funcionalment de l'Ajuntament d'Elx.  
  
Així mateix, el Registre del Palmerar inclourà els «palmerers i palmereres» i «artesans i artesanes de la palma blanca» a fi d'identificar els qui practiquen aquests oficis seculars, la qual cosa permetrà articular degudament les mesures de protecció i promoció d'aquests béns d'interès cultural intangibles, indissolubles del Palmerar.  
Es parteix del reconeixement de la necessitat de garantir una coordinació efectiva i eficaç entre el règim de tutela que la legislació sectorial de patrimoni cultural a la Comunitat Valenciana acorda als béns immobles d'interès cultural i el règim de protecció atorgat al Palmerar d'Elx mitjançant la seua llei específica. La llei garanteix l'aplicació al Palmerar posseïdor de la condició de bé d'interès cultural valencià d'un règim de protecció d'intensitat igual o superior al que li atorga la llei reguladora del patrimoni cultural a la Comunitat Valenciana, exceptuant d'aquest règim els treballs de conservació i manteniment que contínuament requereix el Palmerar com a patrimoni viu, i les actuacions que s'hagen de dur a terme amb urgència per situació de risc per a les persones.  
D'altra banda, la llei garanteix la salvaguarda de tots els atributs materials i immaterials que sustenten el valor universal excepcional del Palmerar inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial i els valors de singular rellevància del Palmerar posseïdor de la condició de bé immoble d'interès cultural valencià, més enllà de l'estricta protecció de les palmeres datileres. La llei estén l'abast de la protecció a la totalitat dels horts de palmeres i els seus elements patrimonials, les agrupacions de palmeres i les palmeres aïllades i singulars inscrits en el Registre del Palmerar d'Elx.  
Així mateix, la llei estableix mecanismes perquè el règim dispensat al Palmerar inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial per la Convenció sobre la Protecció del Patrimoni Mundial, Cultural i Natural de 1972, i per les directrius pràctiques reguladores de la seua aplicació, s'incorporen i coordinen de manera efectiva amb el règim específic establit per la llei.  
Finalment, es reconeix la conveniència d'aprofitar aquesta llei per a determinar la categoria declarativa de bé immoble d'interès cultural que li correspon al Palmerar d'Elx, i d'establir una correspondència expressa, literal i gràfica, entre el Palmerar d'Elx posseïdor de la condició de bé d'interès cultural i el Palmerar d'Elx inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO, i entre els seus respectius entorns de protecció i zona d'amortiment; també per a atorgar la màxima protecció patrimonial a l'ofici de palmerer o palmerera i a l'artesania de la palma blanca mitjançant la seua respectiva declaració com bé immaterial d'interès cultural; i per a establir com a especial obligació de la Generalitat i de l'Ajuntament d'Elx la promoció de la modificació de qualsevol normativa sectorial que comprometa la transmissió d'aquests béns i els seus valors, en benefici de les generacions futures.  
  
  
IV  
  
La iniciativa legislativa relativa al Palmerar d'Elx es troba inclosa en el pla normatiu de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
El text s'estructura en set capítols i es complementa amb un conjunt de disposicions que articulen les regulacions complementàries de la llei, així com les derogacions expresses i el mandat al Consell per al desenvolupament reglamentari oportú. El capítol I estableix l'objecte i l'àmbit d'aplicació de la llei; el II precisa a quins béns es refereix la protecció regulada per aquesta llei. El règim de protecció es detalla en el capítol III. El capítol IV descriu els òrgans de gestió i planejament. El nou Registre del Palmerar d'Elx és objecte de regulació en el capítol V i el capítol VI aborda els instruments de planificació. Finalment, el capítol VII atén el règim sancionador.  
  
  
CAPÍTOL I  
Objecte i àmbit d'aplicació  
  
Article 1. Objecte  
És objecte de la present llei la protecció i promoció del Palmerar en tot el terme municipal d'Elx, com a conjunt patrimonial de totes les tipologies pròpies i elements compositius, així com de les àrees on se situa i els seus entorns, mitjançant la regulació del seu ús, destinació i aprofitament, amb la finalitat de garantir la continuïtat històrica dels seus valors naturals i culturals, la salvaguarda i promoció del cultiu de la palmera datilera (Phoneix dactylifera L.), i de la cultura il·licitana del dàtil.  
  
  
Article 2. Àmbit territorial d'aplicació  
1. L'àmbit territorial d'aplicació d'aquesta llei està representat gràficament en l'annex I. Àrees de tutela del Palmerar.  
2. Dins de l'àmbit territorial d'aplicació de la llei s'inclouen tots els elements inscrits en el Registre del Palmerar d'Elx a què es refereix l'article 18.  
3. D'acord amb els articles 4 i 5.2.j de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, els béns inscrits en el Registre del Palmerar d'Elx formen part de la Infraestructura Verda d'Elx.  
  
Article 3. Béns d'interès cultural i béns de rellevància local  
1. El Palmerar d'Elx, immoble declarat bé d'interès cultural, està integrat pels horts de palmeres datileres integrants del Palmerar d'Elx inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO. La seua categoria declarativa és la d'espai etnològic.  
2. L'entorn de protecció del Palmerar declarat bé immoble d'interès cultural amb la categoria d'espai etnològic correspon amb la zona d'amortiment del Palmerar d'Elx inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO.  
3. Es declara bé immaterial d'interès cultural l'ofici de palmerer o palmerera, l'ofici de datiler o datilera, l'artesania de la palma blanca, el sistema de reg, com ara la sèquia Major, sèquia de Marxena i els seus braçals principals que prenguen aigua directament dels caixers d'aquestes dues i la presa del pantà d'Elx i les seues rafes o assuts vinculats.  
  
4. Es declaren béns immobles de rellevància local, amb la categoria d'espai etnològic d'interès local, els horts, grups de palmeres i palmeres disseminades relacionats en l'annex del Decret 108/2001, de 12 de juny, del Govern Valencià, pel qual es qualifiquen determinades plantacions de palmeres d'Elx pel seu interès històric cultural que no estiguen inscrits en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO i que no formen part integrant del Palmerar d'Elx declarat bé d'interès cultural amb la categoria d'espai etnològic.  
5. La complementació de les declaracions patrimonials dels esmentats béns immobles i immaterials, i la seua inscripció en la corresponent secció de l'Inventari General del patrimoni cultural valencià, s'efectuaran d'acord amb el que es preveu per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i la seua normativa de desenvolupament.  
  
  
CAPÍTOL II  
Definicions  
  
Article 4. Palmerar, horts, agrupacions i palmeres aïllades  
1. A l'efecte d'aquesta llei, el Palmerar d'Elx és el conjunt d'horts de palmeres, agrupacions de palmeres, palmeres aïllades o singulars i els sistemes d'irrigació, juntament amb els elements materials i immaterials que conformen un paisatge cultural continu i singular a la ciutat d'Elx i el seu entorn definits en els punts següents.  
2. Horts de palmeres són aquelles explotacions agrícoles de regadiu, enteses com a agrosistema format pels elements descrits a continuació, i que actualment o bé es troben en explotació o conserven alguna de les seues característiques històriques. Són elements dels horts de palmeres:  
  
a) La palmera Phoenix dactylifera L. en totes les formes compositives en què es presenta en el Palmerar d'Elx.  
b) El sistema de reg conformat per les séquies històriques Major i Marxena, que constitueixen la xarxa de reg primària, i els seus braços de distribució, que constitueixen la xarxa secundària, amb els seus elements singulars de partició.  
c) L'estructura física interna, pròpia de l'hort com a unitat productiva, i l'estructura externa, configurada pel conjunt d'horts en àmbits espacials més amplis.  
c.1 Estructura interna de l'hort:  
i. Alineacions de palmeres triples, dobles o senzilles, en estructura de malla rectangular o trapezoidal, que delimiten els bancals i constitueixen el nivell superior de producció, també dit de vol.  
ii. Bancals: són els espais de cultiu i la terra fèrtil d'aquests, que formen parcel·les de forma rectangular o trapezoidal, on es planta el cultiu associat i per a la mesura de superfície del qual es pren la tafulla il·licitana (954 m2).  
iii. Cultiu associat: la resta de produccions agrícoles. Quan aquestes estan constituïdes per arbres llenyosos i ornamentals, constitueixen el nivell intermedi. Quan es tracta de plantació arran de terra de cultius herbacis, constitueix el nivell inferior.  
iv. Xarxa de reg interna o terciària: microsistema de séquies i portons de distribució del reg a les diferents zones i bancals dins de l'hort.  
v. Caminals de comunicació i manteniment que es troben dins de l'hort.  
c.2 Estructura externa de l'hort: conjunt d'horts que comparteixen un àmbit espacial comú amb una característica silueta paisatgística, definida per:  
i. La delimitació dels horts constituents de cada àmbit.  
ii. El traçat de la xarxa de reg externa constituïda per la séquia mare i els seus braços principals, així com pels elements de partició d'aigua que donen servei a cada hort.  
iii. La xarxa de camins tradicionals que donen accés i servei als horts.  
3. Agrupacions de palmeres són els conjunts de dos o més exemplars, no inclosos en l'estructura de l'hort de palmeres, mereixedores de protecció pel seu interès paisatgístic, històric o cultural, i subjectes a la següent classificació:  
a) Alineacions tradicionals aïllades: grup de palmeres ordenades linealment en formacions senzilles, dobles o triples, que flanquegen els camins d'entrada als habitatges, delimiten séquies o llindars de propietats, sense aconseguir la configuració d'hort.  
b) Grups de palmeres: conjunt de palmeres que responen en la seua pràctica totalitat a alguna de les següents característiques:  
i. Restes d'antics horts que han perdut la seua configuració originària.  
ii. De generació espontània, generalment situades en els marges de regs tradicionals o en zones de saladar de la part sud del terme municipal d'Elx.  
c) Altres grups de palmeres, susceptibles de protecció, que revisten especials característiques individualitzades.  
4. Exemplars de palmeres no inclosos en les definicions anteriors que posseïsquen un valor específic reconegut i siguen per això mereixedors de protecció, i que responen a la següent tipologia:  
a) Palmeres aïllades: aquelles que estan a més de 15 metres de la palmera més pròxima.  
b) Palmeres singulars: palmeres de particular rellevància a causa de la seua excepcionalitat física o altres característiques peculiars. Solen identificar-se amb nom propi.  
5. Grups i exemplars aïllats d'espècies vegetals autòctones i al·lòctones i de diferents espècies de la família Palmae (nom. cons.), les característiques botàniques, culturals o científiques dels quals els facen mereixedors de conservació i protecció.  
6. Sistema d'irrigació és el conformat per les séquies històriques Major i Marxena, que constitueixen la xarxa de reg primària, i els seus braçals de distribució, que constitueixen la xarxa secundària, amb els seus elements singulars de partició.  
  
Article 5. Altres elements patrimonials propis  
1. Construccions tradicionals del Palmerar d'Elx, que formen o han format part de la vida quotidiana en aquest entorn. Inclou les següents:  
  
a) Habitatges que tradicionalment tenien ús agrícola, o encara ho tenen. Murs i tancats de tancaments exteriors.  
b) Construccions auxiliars: pous, aljubs, galeries drenants (qanats), basses, porqueres, forns o quadres.  
c) Infraestructures productives o de servei comú, com molins, almàsseres o abeuradors.  
2. Formes de vida i treballs agropecuaris i artesanals històricament vinculats al Palmerar d'Elx, especialment l'ofici de palmerer o palmerera, l'ofici de datiler o datilera i l'artesania de la palma blanca.  
  
  
  
CAPÍTOL III  
Règim de protecció del Palmerar d'Elx  
  
Article 6. Àmbit de protecció  
1. Gaudeixen de protecció a l'empara d'aquesta llei els elements patrimonials que pel seu interès històric, cultural o paisatgístic s'incloguen en el Registre del Palmerar d'Elx contemplat en l'article 18 i les seues parts integrants segons es descriuen en els articles 4 i 5.  
2. El terme municipal d'Elx, únicament als efectes de les mesures de protecció establides en aquesta llei, es divideix en quatre àrees, que es plasmen gràficament en l'annex I d'aquesta llei, i que són les següents:  
a) Zona UNESCO: inclou els horts de palmeres inscrits a la Llista del Patrimoni Mundial i en la zona d'amortiment de la UNESCO.  
  
b) Àrea de protecció Nucli: àmbit territorial delimitat per les principals vies de comunicació que circumval·len la ciutat d'Elx.  
c) Àrea de protecció perifèrica: zona de seguretat compresa entre l'àrea de protecció Nucli i un cercle de cinc quilòmetres de ràdio el centre del qual es troba en les coordenades UTM ED 50 X = 701817,783 I = 4238382,56.  
d) Àrea de protecció rural: la resta del terme municipal no inclòs en cap de les àrees anteriors.  
3. En l'àmbit del Palmerar d'Elx declarat bé d'interès cultural, coincident amb l'inscrit en la Llista de Patrimoni Mundial de la UNESCO, i en els seus respectius i coincidents entorns de protecció i zona d'amortiment, serà aplicable el règim de tutela establit per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià per als béns immobles d'interès cultural i els seus entorns, amb l'excepció del règim sancionador, juntament amb les determinacions de la present llei, i el règim establit per la Convenció del Patrimoni Mundial de la UNESCO i les directrius operatives que regeixen la seua aplicació.  
  
  
Article 7. Actuacions administratives i règim de tutela  
1. Els actes i sol·licituds que afecten els horts del Palmerar inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO declarat bé immoble d'interès cultural i la seua zona d'esmortiment i entorn de protecció seran objecte d'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura, de conformitat amb el règim de tutela que la llei reguladora del patrimoni cultural valencià prescriu per als béns immobles d'interès cultural declarats amb la categoria d'espai etnològic, amb caràcter previ a la tramitació que, de conformitat amb el que es preveu en aquesta llei, haja de donar-se a l'acte o sol·licitud davant els òrgans de gestió del Palmerar d'Elx, i amb l'excepció dels treballs de mera conservació i manteniment del bé, i de les intervencions d'urgència per risc per a les persones.  
2. En el cas d'actuacions, restauracions o reconstruccions amb transcendència patrimonial, d'acord amb la definició la llei reguladora del patrimoni cultural valencià, que cal desenvolupar al Palmerar inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO i la seua zona d'amortiment, s'informarà, amb anterioritat a l'adopció de la resolució que pose fi a la via administrativa, a la Secretaria del Comité de Patrimoni Mundial, perquè l'organisme internacional informe, d'acord amb els seus procediments, si suposa afectació negativa del valor universal del bé. L'informe del Comité tindrà el caràcter de dictamen vinculant per a l'òrgan que haja d'adoptar la corresponent resolució.  
3. Seran objecte d'informe preceptiu, previ i vinculant per part de l'òrgan de gestió del Palmerar d'Elx a qui corresponga la competència les següents actuacions:  
a) El planejament urbanístic i territorial.  
b) Qualsevol normativa relacionada amb la regulació de cultius que afecte el Palmerar d'Elx.  
c) Les sol·licituds de llicències municipals d'obres i resta de mitjans d'intervenció en l'activitat urbanística de l'Ajuntament d'Elx.  
  
d) La tramitació d'autoritzacions regulades per la legislació sectorial.  
e) Qualsevol projecte o actuació que puga tindre incidència en el Palmerar d'Elx i que provinga de qualsevol administració pública.  
4. Les disposicions administratives de caràcter general i actes administratius que no complisquen amb aquests requisits, referits, en el seu cas, a la petició d'autorització o d'informes preceptius que preveuen els apartats 1 a 3, incorreran en causa de nul·litat.  
5. Les actuacions que es realitzen contra les prescripcions d'aquesta llei seran objecte de suspensió cautelar, i si escau, objecte de la restauració de la legalitat.  
  
Article 8. Usos permesos  
1. S'entenen permesos tots els usos existents i aquells que s'ajusten al planejament urbanístic en la data d'entrada en vigor d'aquesta llei, sempre que es troben legalment implantats en la parcel·la o edificació en la qual s'estiguen desenvolupant.  
2. Podran autoritzar-se els següents usos:  
a) A l'interior dels horts del Palmerar inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO declarat bé immoble d'interès cultural, així com en horts situats en la seua zona d'esmortiment o entorn de protecció, i en l'àrea de protecció Nucli:  
i. L'agrícola, que comprendrà tant el cultiu de la palmera datilera com altres cultius associats compatibles. S'exclou d'aquest ús l'activitat d'encaperutxat de les palmeres, excepte autorització expressa del Patronat del Palmerar d'Elx per motius culturals, pedagògics o turístics.  
ii. El ramader, sempre que no implique risc per a la supervivència de l'estructura de la plantació o la seua alteració, ni implique la vulneració de cap norma de planejament urbanístic.  
iii. El social, cultural, ambiental, que no perjudique l'activitat agrícola i, en el seu cas, ramadera. Es fomentarà el manteniment d'espais lliures destinats a l'esbarjo i a l'esplai de la població, sense segellament del sòl ni materials exògens, mantenint els elements agrícoles i hídrics, i utilitzant en ells materials del Palmerar, la palma o la fusta de palma datilera, així com la rehabilitació d'edificacions tradicionals existents i la reconstrucció d'edificacions històriques derruïdes, per als usos esmentats, i es permetrà excepcionalment l'obertura en aquestes de museus o centres d'interpretació necessaris per a la divulgació dels valors protegits per aquesta llei. En el cas de reconstrucció, queda condicionada a l'existència d'alguna pervivència d'elements originals o coneixement documental suficient de l'edificació perduda, respecte a les tipologies, materials i sistema constructiu. Es permetran intervencions de millora de l'accessibilitat als horts i als serveis instal·lats, d'acord amb criteris de mínim abast superficial, reversibilitat i integració paisatgística. Amb expressa prohibició de segellament de sòls i d'ampliació de vials, actuacions que hauran de ser expressament regulades pel Pla especial de protecció del Palmerar d'Elx.  
iv. En cap cas podrà autoritzar-se l'ampliació d'edificacions o instal·lacions, i es permet la rehabilitació i reconstrucció dels edificis existents d'acord amb la normativa patrimonial i urbanística.  
  
b) En la zona d'amortiment o entorn de protecció dels horts del Palmerar inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO declarat bé immoble d'interès cultural, es fomentarà principalment l'ús social, cultural i ambiental, de la manera indicada en el punt 8.2.a.iii.  
  
c) En els restants horts de palmeres protegits, a més dels usos i activitats esmentats, es podrà autoritzar l'ús residencial, hostaler i d'allotjaments turístics, i es permetran noves construccions sempre que l'ocupació de l'edificació no supere el 2% de la parcel·la, amb una altura màxima de dues plantes, i pot ocupar fins a un 10% de la parcel·la amb usos complementaris de l'activitat que no comporten obres sobre la rasant, com ara piscines, pistes esportives o aparcaments. Per a cada construcció s'ha de calcular la zona de conservació i compensació adequada, constituïda per vegetació i flora compatible amb els horts de palmeres, així com preservar i garantir els ecotons existents. La resta de la parcel·la ha de mantindre's amb les seues característiques naturals pròpies o en cultiu, tot això d'acord amb les limitacions que establisca el Pla especial del Palmerar d'Elx.  
3. Es podrà autoritzar l'aprofitament de la palma blanca mitjançant l'encaperutxat de les palmeres, en la proporció màxima de palmeres encaperutxades simultàniament per hort o per superfície que establisca el pla director per a cada zona.  
  
Article 9. Integració i qualitat paisatgístiques  
1. Tots els projectes de rehabilitació, reconstrucció i nova implantació de construccions i instal·lacions als horts de palmeres i el seu entorn de protecció hauran d'incorporar un estudi d'integració paisatgística que serà informat per la Junta Gestora del Patronat del Palmerar d'Elx.  
  
2. En els horts del Palmerar inscrits en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO declarats bé immoble d'interès cultural, en la seua zona d'amortiment o entorn de protecció així com en l'àrea de protecció Nucli:  
a) No es podrà aplicar en els horts i caminals cobertures que impermeabilitzen el sòl o el compacten de forma irreversible.  
b) A fi d'aconseguir l'òptima qualitat paisatgística del Palmerar, el Pla director preveurà la supressió d'elements que la disminueixen tals com cartells publicitaris, cablejats aeris i altres elements exògens.  
c) No poden ampliar-se els carrers, voreres, camins i places a costa de la superfície dels horts, ni recular els límits originals dels horts.  
  
d) La reposició de palmeres i implantació de nous exemplars comptarà amb el criteri de preservació de l'estructura històrica dels horts i les alineacions de palmeres que, amb el pas del temps, han quedat desdibuixades.  
e) S'ha de procurar la integració dels elements exògens dels horts en els quals hi haja edificacions, mitjançant l'elaboració d'aquests amb materials que promoguen la seua integració paisatgística.  
f) En els horts en els quals hi haja edificacions dotacionals públiques recents s'ha de disposar d'una senyalització a l'entrada que n'indique el nom, amb la finalitat de donar a conèixer la seua condició d'hort amb dotació pública inclosa, i evitar la pèrdua d'aquesta condició.  
  
Article 10. Planejament  
La classificació urbanística que afecte els béns immobles objecte de protecció inclosos en l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei s'ha d'ajustar al que s'estableix en aquesta norma, i els instruments de planejament urbanístic i territorial han de tenir en compte, en tot cas, les prescripcions establides en ella, procurant que els horts de palmeres queden en la situació bàsica de sòl rural. Si els plans urbanístics no s'ajusten a la present norma, es modificaran els plans urbanístics citats per a adaptar-los a aquesta.  
  
Article 11. Drets i obligacions dels titulars  
1. A fi de garantir la protecció dels béns i els valors a l'empara de la present llei, les persones titulars de drets reals o posseïdores per qualsevol títol dels béns que estiguen inclosos en el Registre del Palmerar d'Elx, tindran els següents drets:  
a) A gaudir de les mateixes exempcions o bonificacions tributàries i a obtindre les ajudes i subvencions previstes en la llei reguladora del patrimoni cultural valencià que es trobe en vigor, en igualtat de condicions que les persones titulars de béns o drets protegits per la indicada llei.  
b) A obtindre qualsevol altre tipus d'ajudes i subvencions que pogueren establir-se.  
c) A accedir a tota la informació relacionada amb la seua propietat de què disposen els òrgans de gestió del Palmerar d'Elx.  
d) A gaudir, prèvia obtenció de la corresponent llicència o permís per part de les administracions competents i dels òrgans de gestió del Palmerar, dels usos permesos sobre els béns inscrits en el Registre del Palmerar d'Elx.  
2. A fi de garantir els béns i els valors objecte de protecció per la present llei, les persones titulars de drets reals o posseïdores per qualsevol títol dels béns que estiguen inclosos en el Registre del Palmerar d'Elx, tindran les següents obligacions:  
a) Vetlar per la integritat i per la preservació dels béns i valors objecte de protecció; conservar i mantindre els béns protegits de conformitat amb les condicions d'inscripció en el Registre del Palmerar d'Elx.  
  
A tal fi, els titulars hauran de realitzar les actuacions disposades pels òrgans de gestió competents en la forma i terminis que a aquest efecte se'ls notifique mitjançant resolució motivada recaiguda en expedient tramitat amb audiència de l'interessat.  
L'incompliment de la resolució notificada en forma legal podrà donar lloc, prèvia prevenció, a l'execució forçosa, amb caràcter subsidiari i amb càrrec a l'obligat, per part dels òrgans gestors del Palmerar d'Elx.  
b) Comunicar a la Junta Gestora del Patronat la modificació de qualsevol circumstància que afecte els béns i drets de les persones titulars, i aportar a aquest efecte els documents pertinents.  
c) Permetre i facilitar en tot moment la inspecció del bé protegit per part dels òrgans competents. Així mateix, hauran de facilitar a aquests òrgans qualsevol informació que se'ls sol·licite per la seua pertinència per a la salvaguarda física o jurídica del bé protegit o la perduració dels seus valors, i, especialment, qualsevol informació relacionada amb plagues i malalties vegetals que pogueren afectar les palmeres com a part del bé protegit, i aquest supòsit constitueix un especial deure de col·laboració amb les administracions públiques.  
d) Sol·licitar, en tot cas, per a l'exercici de qualsevol activitat que puga afectar la integritat o els valors del bé protegit, autorització prèvia de la Junta Gestora del Patronat, sense perjudici de la prèvia i preceptiva autorització de la conselleria competent en cultura pel que respecta als béns posseïdors de la condició de bé d'interès cultural.  
  
e) El règim de visites públiques del Palmerar de la zona UNESCO serà l'establit per la llei reguladora del patrimoni cultural valencià per als béns immobles d'interès cultural.  
3. Quan els titulars dels béns objecte de protecció, siguen públics o privats, realitzen qualsevol actuació en aquests sense comptar amb l'autorització dels òrgans de gestió, en els casos en què siga preceptiva, o que resulte manifestament contrària als valors que van determinar la seua inclusió en el Registre, s'ordenarà la paralització immediata d'aquesta actuació, amb caràcter preventiu, fins que s'adopte la resolució pertinent en virtut d'expedient tramitat amb audiència de l'interessat. La paralització cautelar tindrà caràcter immediatament executiu.  
  
  
  
CAPÍTOL IV  
Òrgans de gestió del Palmerar d'Elx  
  
Article 12. Òrgans de gestió del Palmerar d'Elx  
A l'efecte de vetlar pel compliment de la present llei i del manteniment dels béns objecte de protecció, s'estableixen els següents òrgans de gestió: el Patronat del Palmerar d'Elx, la Junta Gestora del Palmerar d'Elx i la Comissió Tècnica del Palmerar d'Elx.  
  
  
Article 13. El Patronat  
1. El Patronat del Palmerar d'Elx és el màxim òrgan de representació institucional. Defineix les directrius a seguir en la gestió de les competències que aquesta llei li assigna. El Patronat depén orgànicament i funcionalment de la conselleria competent en cultura i té la seua seu a la ciutat d'Elx.  
2. El Patronat es compon de la següent manera:  
a) Presidència: La persona titular de la conselleria amb competències en cultura.  
b) Vicepresidència: La persona titular de l'alcaldia d'Elx  
c) Vocalies  
i. Els titulars dels òrgans de la Generalitat Valenciana amb competències en les següents matèries: cultura, agricultura, medi ambient, territori i urbanisme. La seua designació es realitzarà per la conselleria corresponent.  
ii. Els titulars de les regidories de l'Ajuntament d'Elx amb competències en les següents matèries: cultura, palmerar, medi ambient i urbanisme.  
iii. Fins a set persones representants de les associacions de conreadors, palmerers, productors de dàtils, artesans de palma blanca, entitats de reg històriques i altres entitats cíviques, ecologistes o culturals vinculades al Palmerar.  
d) Ostentarà la Secretaria, amb veu però sense vot, qui ho siga de l'Ajuntament d'Elx o el funcionari o funcionària municipal en qui delegue.  
La designació de tals membres es realitzarà de manera que es garantisca el principi de presència equilibrada de dones i homes, de conformitat amb allò previst en la normativa estatal i autonòmica sobre igualtat entre dones i homes.  
3. El Patronat del Palmerar d'Elx podrà convidar a les seues sessions aquelles persones la presència de les quals considere necessària per a assessorar-se en les decisions a adoptar.  
4. El Patronat del Palmerar d'Elx es reunirà, com a mínim, una vegada a l'any en sessió pública, prèvia convocatòria de la Presidència. Si no s'haguera produït la convocatòria dins del termini establit, la persona que ostente la vicepresidència podrà realitzar-la per a acomplir a aquesta obligació.  
5. L'organització i el règim de funcionament del Patronat del Palmerar d'Elx s'establiran reglamentàriament en el termini de tres mesos després de l'entrada en vigor d'aquesta llei.  
6. Correspon al Patronat del Palmerar d'Elx l'exercici de les següents funcions:  
a) Establir les directrius d'actuació a les quals haja de subjectar-se la Junta Gestora en l'acompliment de les seues funcions.  
b) Verificar que les actuacions de la Junta Gestora s'adeqüen a les directrius fixades.  
c) Promoure la investigació, la difusió i la sensibilització social respecte als valors del Palmerar d'Elx.  
d) Aprovar els plans anuals d'actuació d'acord amb el Pla director i els seus documents.  
e) Aprovar la memòria anual de responsabilitat social del Palmerar d'Elx.  
f) Proposar al Consell plans d'actuació que contemplen ajudes a l'agricultura en el Palmerar, i altres mesures de foment d'usos sostenibles.  
g) Elevar al Consell les propostes en matèria d'expropiació forçosa.  
h) Aprovar el projecte de pressupost anual del Patronat.  
i) Aprovar els estats d'execució del pressupost i dels comptes anuals.  
j) Adoptar totes les mesures estime convenients per a la consecució de les finalitats de la present llei.  
k) Salvaguardar la cultura del dàtil i procurar la seua promoció.  
  
Article 14. La Junta Gestora  
1. La Junta Gestora és l'òrgan encarregat de l'aplicació de les directrius establides pel Patronat en la gestió del Palmerar, d'acord amb el que s'estableix en aquesta llei. Depén orgànicament i funcionalment de la conselleria competent en cultura i té la seua seu a la ciutat d'Elx.  
  
2. La Junta Gestora es compon de la següent manera:  
a) Presidència: l'Alcalde o l'Alcaldessa de l'Ajuntament d'Elx, qui podrà delegar aquesta funció en qualsevol dels regidors o regidores membres de la Junta Gestora.  
b) Gerent: dels membres del personal tècnic superior de l'Ajuntament d'Elx, es designarà pel president del Patronat a la persona que exercirà les funcions de gerent durant el temps que reglamentàriament es fixe. La retribució per l'exercici de les funcions de gerència del Palmerar quedarà inclosa en aquella que vinga percebent la persona designada en el seu lloc de treball habitual. Al gerent li correspon la gestió ordinària del Palmerar i la direcció de la Comissió Tècnica.  
  
c) Vocalies:  
i. Els regidors o regidores de l'Ajuntament d'Elx amb competències en les següents matèries: cultura, palmerar, medi ambient i urbanisme.  
  
ii. Una persona representant de cadascuna de les direccions generals de la Generalitat amb competències en cultura, agricultura, medi ambient, territori i urbanisme.  
iii. Fins a dos empleats públics de l'Ajuntament d'Elx pertanyents a les unitats de manteniment, vigilància i inspecció del Palmerar.  
  
iv. Fins a set persones representants de les associacions de conreadors, palmerers, productors de dàtils, artesans de palma blanca, entitats de reg històriques i altres entitats cíviques, ecologistes o culturals vinculades al Palmerar d'Elx.  
d) Ostentarà la Secretaria, amb veu però sense vot, qui ho siga de l'Ajuntament d'Elx o el funcionari o funcionària municipal amb titulació superior en qui delegue.  
La designació dels membres es realitzarà de manera que es garantisca el principi de presència equilibrada de dones i homes, de conformitat amb allò previst en la normativa estatal i autonòmica sobre igualtat entre dones i homes.  
3. La Junta Gestora del Palmerar d'Elx podrà convidar a les seues sessions a aquelles persones la presència de les quals considere necessària per a assessorar-se en les decisions a adoptar.  
4. La Junta Gestora es reunirà almenys quatre vegades a l'any.  
5. Sense perjudici de les competències de la conselleria competent en cultura sobre els horts del Palmerar d'Elx posseïdors de la condició de bé d'interès cultural, correspon a la Junta Gestora del Patronat del Palmerar d'Elx l'exercici de les següents funcions:  
a) Gestionar el Registre del Palmerar d'Elx  
b) Autoritzar les operacions de tala, trasplantament i encaperutxat d'exemplars.  
c) Rebre i remetre els acords que corresponguen.  
d) Ordenar les inspeccions i recaptar les informacions sobre els béns objecte de protecció.  
e) Ordenar la immediata paralització de qualsevol actuació contrària a la conservació i manteniment dels béns protegits.  
f) Executar subsidiàriament en els termes previstos reglamentàriament les actuacions necessàries per al manteniment i conservació dels béns inscrits en el Registre, quan no el feren els seus titulars, previ requeriment.  
g) Emetre els informes relacionats amb:  
i. El planejament urbanístic i territorial.  
ii. Les sol·licituds de llicències municipals d'obres i resta de mitjans d'intervenció en l'activitat urbanística de l'Ajuntament.  
iii. La tramitació d'autoritzacions regulades per la legislació sectorial.  
iv. Qualsevol altra qüestió que afecte el Palmerar d'Elx i que puga ser elevada davant l'Administració pública.  
h) Elevar al Patronat els plans anuals d'actuació d'acord amb el Pla director del Palmerar d'Elx.  
i) Elevar al Patronat els informes anuals d'execució del Pla director.  
  
j) Elevar al Patronat la proposta de Memòria anual de Responsabilitat Social.  
k) Aprovar l'avantprojecte del pressupost del Patronat del Palmerar d'Elx.  
l) L'exercici de la potestat sancionadora i la restauració de la legalitat, en els termes establits per la normativa en vigor.  
6. La Presidència de la Junta Gestora podrà, en els casos que la situació d'urgència ho aconselle, i previ informe de tècnic competent, dictar mesures cautelars de paralització, ordres d'execució, autoritzacions de tala i de trasplantaments, així com acordar la realització de labors necessàries tals com regar, esporgar, desbrossar, conrear, gestionar residus vegetals o qualsevol altra, quan concórrega un risc greu per a les persones o per als béns protegits.  
7. Les sol·licituds de realització d'activitats de trasplantament, tala o encaperutxat, una vegada transcorregut el termini de tres mesos per a resoldre-les sense que s'haja pronunciat la Junta Gestora o, si escau, la conselleria competent, s'entendran desestimades per silenci administratiu, d'acord amb el que s'estableix en l'article 24 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, amb la finalitat d'evitar els danys que pogueren produir-se en els béns protegits.  
  
Article 15. La Comissió Tècnica  
1. La Comissió Tècnica del Patronat és l'òrgan d'assessorament tècnic del Patronat del Palmerar d'Elx i de la seua Junta Gestora. Depén orgànicament i funcionalment de la conselleria competent en cultura i tindrà la seua seu a la ciutat d'Elx. La Comissió Tècnica estarà integrada per:  
a) El/la gerent del Palmerar d'Elx, que exercirà la direcció tècnica de la Comissió, d'acord amb l'article 14.  
b) Quatre integrants del personal tècnic funcionari amb titulació superior de l'Ajuntament d'Elx, pertanyents a les regidories amb competències en el palmerar, patrimoni cultural i urbanisme.  
c) Quatre integrants del personal tècnic funcionari amb titulació superior de la Generalitat Valenciana, pertanyents a les conselleries amb competències en agricultura, medi ambient, cultura i urbanisme.  
La designació dels seus membres es realitzarà de manera que es garantisca el principi de presència equilibrada de dones i homes, de conformitat amb allò previst en la normativa estatal i autonòmica sobre igualtat entre dones i homes.  
2. La Comissió Tècnica podrà convidar a les seues sessions aquelles persones la presència de les quals considere necessària per a assessorar-se en les decisions que haja d'adoptar.  
3. Ostentarà la Secretaria, amb veu, però sense vot, qui ho siga de la Junta Gestora o el funcionari o funcionària municipal amb titulació superior en qui delegue.  
4. Correspon a la Comissió Tècnica del Palmerar d'Elx l'exercici de les següents funcions:  
a) Assessorar el Patronat i a la Junta Gestora sobre els aspectes tècnics de les matèries regulades per la llei del Palmerar d'Elx i pel reglament que la desenvolupe.  
b) Elevar a la Junta la proposta de pla anual d'actuació i la proposta d'informe anual d'execució, d'acord amb el Pla director.  
c) Emetre tots els informes que li siguen requerits per aquests òrgans, així com aquells altres que, per pròpia iniciativa, considere oportú elevar a la Junta i al Patronat.  
  
Article 16. Servei de Vigilància i Inspecció  
1. Correspon a l'Ajuntament d'Elx la creació del Servei de Vigilància i Inspecció del Palmerar d'Elx, que dependrà orgànicament i funcionalment d'aquesta entitat local.  
2. El personal adscrit al Servei de Vigilància i Inspecció tindrà la consideració d'agent de l'autoritat i estarà capacitat per a recaptar, amb aquest caràcter, tota la informació, documentació i ajuda material que necessite per al compliment adequat de les seues funcions. Aquest personal està facultat per a requerir i examinar tota classe de documents i informació relatius als béns objecte de protecció. En la seua actuació haurà de facilitar-se-li lliure accés a les finques o edificacions on es realitzen les obres o usos que es pretenguen inspeccionar i que no tinguen la condició de domicili o de lloc assimilat a aquest.  
3. Les actes d'inspecció seran elevades pel Servei de Vigilància i Inspecció municipal a la Junta Gestora del Palmerar per a la instrucció i resolució del procediment sancionador que corresponga.  
  
Article 17. Foment de l'ofici de palmerer/a en el manteniment i vigilància del Palmerar  
A fi de fomentar l'ofici de palmerer o palmerera, quan els processos de selecció de personal per a exercir les funcions de manteniment i vigilància i, en el seu cas, d'inspecció, s'efectuen a través del sistema de concurs-oposició, es considerarà un mèrit d'especial rellevància el fet que la persona candidata estiga inscrita en el Registre a què fa referència l'article 18, sempre que es complisquen la resta de requisits de la normativa aplicable en matèria de selecció de personal.  
  
  
  
CAPÍTOL V  
Registre del Palmerar d'Elx  
  
Article 18. Objecte i dades del Registre  
1. Es crea el Registre del Palmerar d'Elx, que té per objecte la identificació, localització i inscripció dels béns objecte de protecció a l'empara d'aquesta llei.  
2. El Registre inclou els béns i àrees objecte de protecció, així com els seus elements compositius i entorns de protecció.  
3. La primera secció del Registre ha d'incloure els béns i elements relatius als horts de palmeres, grups de palmeres i palmeres aïllades, com també aquells exemplars de palmera datilera d'especial valor per la qualitat dels seus dàtils, i els altres elements propis descrits en els articles 4 i 5. Hauran de constar, almenys, les dades i informació següents:  
a) Acord d'aprovació de la inscripció del bé.  
b) Codi d'identificació del bé inscrit.  
c) Descripció i determinació dels valors que són objecte de protecció, de conformitat amb els articles 4 i 5.  
d) Identificació de les persones titulars de drets reals.  
e) Identificació cadastral i codi de geolocalització en el sistema geodèsic de referència oficial.  
f) Identificació de l'àrea de protecció en la qual es trobe, d'acord amb l'article 6.2.  
g) Indicació de localització del bé dins d'una àrea d'encaperutxat, si escau.  
h) Les autoritzacions, llicències i altres actes administratius que s'aproven conformement a la present llei o a la legislació anterior.  
4. La segona secció del Registre inclourà a les persones físiques que exerceixen l'ofici tradicional de palmerer.  
5. La tercera secció del Registre inclourà a les persones físiques que practiquen l'artesania tradicional de la palma blanca.  
6. S'aplicarà en el Registre la normativa vigent en matèria de protecció de dades de caràcter personal.  
  
Article 19. Competència i gestió  
1. La Junta Gestora del Patronat del Palmerar d'Elx és l'òrgan competent per a aprovar les inscripcions i modificacions que es produïsquen en el Registre.  
2. L'acord d'aprovació a què es refereix l'apartat anterior produirà plens efectes jurídics des de la data de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
3. El Registre del Palmerar d'Elx podrà ser objecte de consulta pública, tenint sempre en compte el que es disposa en la normativa de protecció de dades de caràcter personal.  
4. El procediment d'inscripció i modificació de dades en el Registre del Palmerar d'Elx comprendrà, almenys, els següents actes:  
  
a) Acord d'iniciació de l'expedient, que podrà realitzar-se d'ofici o a instàncies de part.  
b) Tràmit d'audiència a la persona propietària o titular d'algun dret real i interessos econòmics directes sobre els béns protegits, així com als arrendataris d'aquests.  
c) Resolució motivada per la Junta Gestora amb expressió dels recursos que procedisquen, això és, el potestatiu de reposició i el contenciós administratiu.  
5. L'organització i el règim de funcionament del Registre del Palmerar d'Elx seran objecte de regulació detallada a través de reglament.  
  
  
CAPÍTOL VI  
Instruments de planificació i gestió  
  
Article 20. Pla director del Palmerar d'Elx  
El conjunt d'instruments de planificació i gestió del Palmerar d'Elx constitueix el Pla director del Palmerar d'Elx, concebut com un pla estratègic en el qual s'inscriuen totes les accions a desenvolupar sobre el Palmerar d'Elx, atenent criteris de sostenibilitat i de preservació dels seus valors.  
  
Article 21. Contingut del Pla director  
1. El Pla director està format almenys pels següents documents:  
  
a) Pla especial de protecció: estableix l'ordenació territorial i urbanística, i conté el Catàleg de proteccions, així com les mesures destinades a la conservació i promoció del Palmerar d'Elx.  
b) Pla rector d'ús i gestió: estableix els procediments a seguir i els criteris específics d'aplicació en la gestió del bé protegit, i els usos i activitats compatibles amb la preservació dels seus valors. En particular, aquest Pla promourà un programa de reactivació agrària del Palmerar.  
  
c) Programa de conservació i manteniment: regula la gestió i els criteris específics a aplicar en les labors agrícoles, inclosos el reg, abonat, poda i tractaments fitosanitaris, la prevenció de riscos i el manteniment i neteja.  
d) Pla de salvaguarda, investigació i difusió: estableix i regula les actuacions dirigides a millorar el coneixement, la difusió i la divulgació dels valors dels béns protegits; la formació, informació i sensibilització de la població d'Elx i de la Comunitat Valenciana, així com dels visitants, sobre el patrimoni del Palmerar d'Elx. Inclou les actuacions necessàries per a impulsar la investigació científica.  
e) En el pla director ha de constar l'elaboració d'un estudi de classificació de palmeres datileres d'especial valor pel seu dàtil.  
2. Almenys en la zona UNESCO i l'àrea Nucli, el Pla director ha de preveure l'eliminació, d'acord amb la planificació temporal que es fixe, dels elements impropis i la recuperació dels atributs que contribuïsquen a la integració paisatgística dels béns protegits. Així mateix, el Pla director promourà la mobilitat pública i sostenible, i l'adopció de mesures contra la contaminació lumínica i acústica.  
  
Article 22. Publicitat i transparència  
El Pla director del Palmerar serà públic i els informes d'execució dels plans i programes que inclou es faran públics amb una periodicitat almenys biennal.  
  
  
CAPÍTOL VII  
Règim sancionador  
  
Article 23. Infraccions  
Són infraccions administratives en matèria de protecció del Palmerar, les accions o omissions contràries al que es disposa en aquesta llei, i que no siguen constitutives de delicte. Les infraccions seran qualificades de conformitat amb els següents criteris generals:  
1. Constitueixen infraccions molt greus:  
a) Les accions o omissions que comporten la pèrdua o destrucció de qualsevol bé objecte de protecció.  
b) Destinar els béns inscrits en el Registre del Palmerar d'Elx a usos o activitats que puguen afectar la seua integritat, o als valors que van determinar la seua inscripció.  
c) Incompliment del deure de conservació i manteniment dels béns inscrits en el Registre del Palmerar d'Elx en els termes que establisca la inscripció, o realitzar accions o omissions contràries a aquesta fi.  
  
d) Concedir llicències o autoritzacions que no compten amb els informes preceptius previstos en aquesta llei.  
2. Constitueixen infraccions greus:  
a) Les accions o omissions que comporten el menyscapte o deterioració de qualsevol bé objecte de protecció.  
b) Destinar els béns inscrits en el Registre del Palmerar d'Elx a usos o activitats que impliquen menyscapte dels valors que van determinar la seua inscripció.  
c) Incompliment del deure de vetlar per la preservació dels valors que van motivar la inscripció dels béns tutelats en el Registre del Palmerar d'Elx.  
d) Incompliment del deure de vetlar per la integritat dels béns inscrits en el Registre del Palmerar d'Elx o objecte d'expedient incoat per a la seua inscripció.  
e) Incompliment del deure de notificar als òrgans de gestió del Palmerar d'Elx les alteracions de fet o canvis d'ús que afecten les característiques físiques dels béns protegits o, si escau, a la perduració dels valors que van motivar la seua inscripció.  
f) Impedir o dificultar als òrgans de gestió del Palmerar d'Elx, o a qui degudament el represente, la inspecció dels béns inscrits o objecte d'expedient incoat per a la seua inscripció en el Registre.  
  
g) Incompliment del deure de proporcionar informació als òrgans de gestió del Palmerar d'Elx, o a qui degudament el represente, la informació que se sol·licite per a la salvaguarda física o jurídica dels béns protegits, o, si escau, de la perdurabilitat dels valors que van motivar la declaració, i especialment el deure de col·laboració amb les administracions públiques en la prevenció i lluita contra plagues i malalties vegetals.  
h) Incompliment del deure de convocar anualment el Patronat, per part de la presidència o la vicepresidència, segons s'estipula a l'article 13.4.  
3. Constitueixen infraccions lleus:  
a) L'omissió del deure de sol·licitud de les autoritzacions que aquesta llei estableix, sempre que no s'haja ocasionat cap mal que implique la qualificació de la infracció com molt greu o com a greu.  
b) La falta de comunicació als òrgans de gestió del Palmerar d'Elx dels canvis de domini o de possessió i la constitució o transmissió de qualsevol dret real sobre els béns inscrits en el Registre o objecte d'expedient incoat per a la seua inscripció.  
  
Article 24. Potestat sancionadora i garantia  
1. La potestat sancionadora correspon exclusivament a la Junta Gestora del Patronat del Palmerar d'Elx.  
2. En cap cas podrà imposar-se sanció sense la tramitació del procediment sancionador establit en la normativa general d'aplicació.  
  
  
Article 25. Sancions  
1. Podran imposar-se les següents sancions:  
a) Per infracció de caràcter molt greu, multes de 120.001 € a 3.000.000 €.  
b) Per infracció de caràcter greu, multes de 3.001 € a 120.000 €.  
c) Per infracció de caràcter lleu, multes de 300 € a 3.000 €.  
2. Quan les infraccions a què es refereix l'article 23 ocasionen lesió als béns protegits per la present llei que siga susceptible de valoració econòmica, seran sancionades amb multa de punt al quàdruple del valor del mal ocasionat.  
3. Per a la imposició de la sanció s'atendrà la persistència de la conducta infractora, així com els criteris de proporcionalitat establits en la normativa general d'aplicació.  
4. En tot cas, l'acord d'imposició de sanció portarà aparellada l'ordre de reposició de la situació jurídica alterada per l'infractor, així com la restitució de la legalitat patrimonial i urbanística. En cas de incompliment serà l'Administració qui l'escometa, a costa de l'infractor.  
  
5. Les sancions que s'imposen a diferents subjectes com a conseqüència de la mateixa infracció tindran caràcter independent entre si.  
6. Serà sancionable com a infracció continuada, la realització d'una pluralitat d'accions o omissions que infringisquen el mateix o semblants preceptes administratius, en execució d'un pla preconcebut o aprofitant idèntica ocasió.  
7. L'import que es recapte com a conseqüència de la potestat sancionadora es destinarà exclusivament a labors de conservació, millora i promoció del Palmerar d'Elx.  
  
Article 26. Prescripció  
1. Les infraccions administratives a què es refereix el present capítol prescriuran al cap de deu anys d'haver-se comés, excepte les lleus que prescriuran al cap de cinc anys.  
2. Les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran al cap de deu anys, a comptar des de la fermesa de la resolució sancionadora, les imposades per a infraccions greus al cap de cinc anys i, al cap de l'any, les que s'imposaren per a les lleus.  
  
Article 27. Expropiació  
1. Serà causa justificativa de l'expropiació de béns i drets el perill de destrucció física o de desaparició dels béns objecte de protecció a l'empara d'aquesta llei, així com l'abandó persistent de l'exercici del deure de conservació pels titulars.  
2. L'expropiació serà executada per la Generalitat Valenciana o l'Ajuntament d'Elx, de conformitat amb la normativa reguladora del patrimoni cultural valencià, prèvia proposta del Patronat del Palmerar d'Elx, i podrà ser beneficiària de la mateixa qualsevol administració pública.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera  
En tot allò no regulat expressament per aquesta llei, serà aplicable la llei reguladora del patrimoni cultural de la Comunitat Valenciana.  
  
Segona. Declaració d'altres bens d'interès cultural vinculats al Palmerar  
Es declara bé immoble d'interès cultural amb la categoria de monument la Séquia Major, el caixer de la Séquia de Marxena com a braç major derivat de la Séquia Major i el pantà d'Elx, excepte els braços secundaris d'ambdues sèquies, amb inclusió com a parts integrants de les seues preses, assuts o rafes, la casa del pantaner, les escales entre el pantà i la casa del pantaner, el Canal del Desviament i el tram original de la Séquia Major, amb el seu caixer, aqüeductes, partidors fixos i mòbils, i molins i restes de molins hidràulics, segons la cartografia que figura en l'annex III) Séquia Major del pantà d'Elx; amb l'arxiu històric de la Comunitat de Propietaris de la Séquia Major del pantà com a conjunt de béns mobles de naturalesa documental històricament vinculats a incloure en la relació de pertinences i accessoris amb adscripció a la secció primera de l'Inventari General del patrimoni cultural valencià com a béns mobles del patrimoni documental declarats d'interès cultural; tot sense perjudici de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la complementació declarativa que corresponga, de conformitat amb el que es preveu per la llei reguladora del patrimoni cultural valencià.  
  
Tercera. Capacitació i formació  
La Generalitat i l'Ajuntament d'Elx promouran la capacitació o formació en l'ofici de palmerer/a i d'artesà/ana de la palma blanca, mitjançant la col·laboració amb l'organisme de la Generalitat competent en ocupació o en formació professional.  
  
Quarta. Denominació d'origen de la Palma Blanca d'Elx i del Dàtil d'Elx  
La Generalitat i l'Ajuntament d'Elx promouran la definició jurídica dels conceptes «Palma Blanca d'Elx» i «Dàtil d'Elx», a l'efecte de promoure, si escau, el reconeixement de totes dues denominacions d'origen per l'òrgan competent.  
  
Cinquena. Finançament  
1. Les administracions implicades, Generalitat Valenciana i Ajuntament d'Elx, contribuiran per parts iguals al finançament del Patronat del Palmerar d'Elx, per al compliment de les seues funcions i d'aquesta llei.  
  
2. De la mateixa manera, les administracions implicades, Generalitat Valenciana i Ajuntament d'Elx, contribuiran per parts iguals a les despeses derivades del manteniment dels béns tutelats de propietat pública, amb independència de quina siga l'administració propietària.  
  
3. A tal fi, totes dues administracions dotaran els seus pressupostos anuals de partides amb els imports necessaris.  
  
Sisena. Coordinació   
Les administracions públiques competents procuraran l'adequada coordinació de la informació del Catàleg inclòs del Pla especial de protecció amb el Registre del Palmerar d'Elx.  
  
Setena. Normativa sectorial  
La Generalitat i l'Ajuntament d'Elx promouran la modificació de la normativa sectorial local, autonòmica, estatal o europea l'aplicació de la qual pose en qüestió la transmissió històrica dels oficis tradicionals del Palmerar d'Elx declarats bé d'interès cultural, sobre la base de l'interès públic de la seua conservació, de la seua vinculació al valor universal excepcional del Palmerar inscrit en la Llista del Patrimoni Mundial de la UNESCO, i del principi d'excepció cultural.  
  
Huitena. Drets de tanteig i retracte  
Per als béns inscrits en el Registre del Palmerar d'Elx s'estarà al que es disposa en la llei reguladora del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Novena  
Des de les administracions implicades, Generalitat Valenciana i Ajuntament d'Elx, s'atendrà la demanda de formació amb la de les figures de palmerer, artesà de la palma i datiler.  
  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera. Règim regulador transitori  
En tot allò que no entre en contradicció amb la present llei, i mentre no es dicten les disposicions de desenvolupament, quedaran en vigor les contingudes en la regulació anterior.  
  
Segona. Règim transitori de protecció  
Quedaran protegits a l'efecte d'aquesta llei tots els horts, grups de palmeres i palmeres disseminades d'Elx qualificats conformement a la normativa anterior. No obstant això, hauran de ser objecte d'inscripció en el Registre del Palmerar d'Elx en un termini màxim de sis mesos després de l'entrada en vigor d'aquesta llei.  
  
Tercera. Funció inspectora  
Fins que reglamentàriament no es determinen les funcions del Servei de Vigilància i Inspecció previst en aquesta llei, les mateixes seran exercides per l'actual Servei de Guarderia de l'Ajuntament d'Elx.  
Quarta. Termini de publicació del Registre i del Pla director del Palmerar  
1. El Registre del Palmerar a què fan referència els articles 18 i 19 es farà públic per primera vegada al cap de dos anys des de l'entrada en vigor d'aquesta llei. El Registre serà objecte d'actualització permanent.  
2. El Pla director del Palmerar es farà públic per primera vegada al cap de dos anys com a màxim des de l'entrada en vigor d'aquesta llei i es revisarà almenys cada quatre anys.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
Queda expressament derogada l'anterior Llei 1/1986 de 9 de maig, per la qual es regula la tutela del Palmerar d'Elx, així com totes les disposicions de rang igual o inferior a la present llei que s'oposen al que es disposa en aquesta.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Desenvolupament reglamentari  
El Consell de la Generalitat Valenciana dictarà les disposicions reglamentàries previstes en aquesta llei i totes les normes que siguen necessàries per a la seua execució i desenvolupament.  
  
Segona. Actualització de les quanties de les sancions  
El Consell de la Generalitat Valenciana podrà actualitzar la quantia de les multes previstes en aquesta llei, previ informe del Patronat del Palmerar d'Elx.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Aquesta llei entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Per tant, ordene que tots els ciutadans i totes les ciutadanes, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir esta llei.  
  
València, 12 de novembre de 2021  
  
El president de la Generalitat  
Ximo Puig i Ferrer



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9218, del 18-11-2021 (2021/11659)

LEY 6/2021, de 12 de noviembre, de la Generalitat, de protección y promoción del palmeral de Elche.
---------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2021/11/12/6/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   9218

Fecha DOGV
:   18-11-2021

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2021/11659

CVE


Fecha del documento
:   12-11-2021

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Patronato El Palmeral de Elx](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [árbol](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [arboricultura](javascript:void(0))
    * [bien cultural](javascript:void(0))
    * [patrimonio cultural](javascript:void(0))
    * [huerta](javascript:void(0))

LEY 6/2021, de 12 de noviembre, de la Generalitat, de protección y promoción del palmeral de Elche. [2021/11659]  
Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos y todas las ciudadanas que Les Corts han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del rey, promulgo la siguiente Ley:  
  
Índice  
Preámbulo  
  
CAPÍTULO I. Objeto y ámbito de aplicación  
Artículo 1. Objeto.  
Artículo 2. Ámbito territorial de aplicación.  
Artículo 3. Bienes de interés cultural y bienes de relevancia local.  
  
CAPÍTULO II. Definiciones  
Artículo 4. Palmeral, Huertos, Agrupaciones y Palmeras aisladas.  
Artículo 5. Otros elementos patrimoniales propios.  
  
CAPÍTULO III. Régimen de protección del Palmeral de Elche  
Artículo 6. Ámbito de protección.  
Artículo 7. Actuaciones administrativas y régimen de tutela.  
Artículo 8. Usos permitidos.  
Artículo 9. Integración y calidad paisajísticas.  
Artículo 10. Planeamiento.  
Artículo 11. Derechos y obligaciones de los titulares.  
  
CAPÍTULO IV. Órganos de gestión del Palmeral de Elche  
Artículo 12. Órganos de gestión del Palmeral de Elche.  
Artículo 13. El Patronato.  
Artículo 14. La Junta Gestora.  
Artículo 15. La Comisión Técnica.  
Artículo 16. Servicio de Vigilancia e Inspección.  
Artículo 17. Fomento del oficio de palmerer/a en el mantenimiento y vigilancia del Palmeral.  
  
CAPÍTULO V. Registro del Palmeral de Elche  
Artículo 18. Objeto y datos del Registro.  
Artículo 19. Competencia y gestión.  
  
CAPITULO VI. Instrumentos de planificación y gestión   
Artículo 20. Plan director del Palmeral de Elche.  
Artículo 21. Contenido del Plan director.  
Artículo 22. Publicidad y transparencia.  
  
CAPÍTULO VII. Régimen sancionador  
Artículo 22. Infracciones.  
Artículo 23. Potestad sancionadora y garantía.  
Artículo 24. Sanciones.  
Artículo 25. Prescripción.  
Artículo 26. Expropiación.  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
DISPOSICIONES FINALES  
  
  
PREÁMBULO  
  
I  
  
El cultivo de la palmera datilera (Phoenix dactylifera L.) constituye un rasgo definitorio del paisaje y de la identidad ilicitana desde la Antigüedad. Las cerámicas del yacimiento de la Alcudia acreditan el uso ritual de las hojas de palmera ya en época ibérica. Testimonios cronísticos avalan el cultivo de la palmera datilera en Elche en tiempos romanos. Ya en época musulmana, la palmera datilera tuvo, por su tolerancia a la salinidad, un papel clave en la creación de un nuevo agrosistema en el entorno de la nueva medina de Elche, regado con las aguas escasas y salobres del río Vinalopó mediante la Acequia Mayor. En el cinturón de tierras más cercanas a la ciudad proliferaron los huertos de palmeras caracterizados por su parcelario ortogonal, delimitado por alineaciones de palmeras datileras generadoras de un microclima que ayudaba al crecimiento de especies arbóreas y herbáceas asociadas. El oasis en el entorno de la medina de Elche, que hoy en día conocemos con el nombre de Palmeral, constituye una clara muestra del genio creativo humano, capaz de desarrollar una agricultura productiva y sostenible a pesar de las dificultades del medio. La gran masa de huertos de palmeras que rodeaba la ciudad generó una estampa característica, loada por los viajeros, cronistas e investigadores que han visitado Elche desde los tiempos medievales. Por su interés agronómico y por la rentabilidad de los otros usos tradicionales de la palmera, que dieron lugar a la singular cultura de los palmereros y de la artesanía de la palma blanca, los huertos de palmeras se extendieron más allá de las inmediaciones de la ciudad.  
  
II  
  
El reconocimiento del Palmeral de Elche como bien del patrimonio cultural valenciano se inició en los años veinte del siglo pasado, cuando el erudito, polígrafo y cronista de la ciudad de Elche, Pedro Ibarra y Ruiz, impulsó una campaña de denuncia pública del riesgo que implicaba el impacto del crecimiento urbanístico debido a la industrialización. A lo largo de las décadas siguientes vio la luz una diversidad de normas que perseguían la protección del Palmeral desde ópticas tan diversas como la agrícola, la forestal, la patrimonial y la urbanística.  
La protección jurídica efectiva del Palmeral dio comienzo con el Decreto de 8 de marzo de 1933 del Ministerio de Agricultura, que declaró el interés social de la conservación de los palmerales de Elche. Siguió el Decreto de 27 de julio de 1943, por el que se declaró jardín artístico el Palmeral de las inmediaciones de la ciudad de Elche. Por su parte, la Orden de 18 de octubre de 1967 del Ministerio de Agricultura confirió a las palmeras datileras el estatuto de especie de protección forestal. Desde la perspectiva urbanística, los huertos de palmeras fueron objeto de tutela por los planes generales de ordenación urbana de 1962, 1973, 1986 y 1998, y por las ordenanzas municipales de 1951 y el Plan especial de ordenación de huertos de palmeras de 1972.  
El legislador valenciano promovió la aprobación de la Ley 1/1986, de 9 de mayo, de la Generalitat Valenciana, por la cual se regula la tutela del Palmeral de Elche, desarrollada por el Decreto 133/1986, de 10 de noviembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, con la intención de hacer posible una armonización sistemática y efectiva de las regulaciones sectoriales concurrentes, y fomentar el cultivo de la palmera datilera.  
La clave del sistema normativo radicaba en la integración en el órgano al que se encomendaba la tutela: el Patronato del Palmeral de Elche, heredero de la institución prevista por el Decreto de 8 de marzo de 1933, creada y reestructurada por sendas órdenes ministeriales de 28 de marzo de 1942 y 26 de febrero de 1973. El Patronato lo conforman representantes de las consellerias competentes en cultura, agricultura y urbanismo de la Generalitat, junto con la administración municipal y representantes de los cultivadores de palmeras.  
La Ley 1/1986 se concibió como instrumento eficaz para la protección de la palmera datilera como especie, sobre la base de la calificación jurídica de los huertos de palmeras, los grupos de palmeras y las palmeras diseminadas sancionada por el Decreto 108/2001, de 12 de junio, del Gobierno Valenciano, por el cual se califican determinadas plantaciones de palmeras de Elche por su interés histórico y cultural. Sin embargo, la Ley 1/1986 adolece de descoordinación respecto del régimen de tutela de los bienes inmuebles de interés cultural, categoría a la cual quedó adscrito el Palmeral en aplicación de la disposición adicional primera de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del patrimonio histórico español; descoordinación que no resolvió la aprobación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano, ni de las diferentes modificaciones posteriores de esta norma.  
Por otra parte, la inscripción del Palmeral de Elche en la Lista del Patrimonio Mundial de la Organización de las Naciones Unidas para la Educación, la Ciencia y la Cultura (UNESCO), el 30 de noviembre de 2000, unida a las amenazas sufridas por el Palmeral en las últimas décadas, como la llegada de la plaga del picudo rojo (Rhynchosporus ferrugineus), ha puesto de manifiesto la necesidad de impulsar la aprobación de un nuevo texto legal que, sobre la base de los aciertos de la Ley 1/1986, garantice la aplicación, en beneficio de la salvaguarda y promoción del Palmeral de Elche, poseedor de la condición de bien de interés cultural, de un régimen de protección homologable al que la Ley 4/1989, del patrimonio cultural valenciano, otorga a esta clase de bienes patrimoniales y que asimismo garantice al Palmeral inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial un nivel de protección de intensidad y alcance acordes al valor universal excepcional reconocido por el Comité del Patrimonio Mundial, y a sus condiciones de integridad y de autenticidad.  
Con la visión integradora del patrimonio que defiende la Comisión de la Unión Europea, la conservación debe orientarse prioritariamente a preservar y mejorar un paisaje cultural completo en vez de un sitio aislado, y se ha de centrar cada vez más en las personas. Así, más allá de la protección de elementos aislados, esta ley quiere incidir en la salvaguarda y promoción del Palmeral en su conjunto, conformado por todos sus componentes culturales, agrarios y ambientales. En cuanto a estos últimos, la lucha contra el cambio climático debe centrarse también en facilitar herramientas a los ciudadanos, la administración, las empresas, etcétera, para contribuir en la reducción de la huella de carbono, la protección del suelo y de los recursos de agua que generan con su actividad diaria. La contribución del palmeral a la lucha contra el cambio climático no es menor, en tanto que sumidero de carbono, como tampoco lo es su carácter de albergue de una importante biodiversidad y de reserva de suelo fértil. El alto grado de biodiversidad de las palmeras datileras de Elche, así como su diversidad genética, constituyen por sí mismos un valor a proteger.  
Siguiendo este enfoque integrador, es relevante que el patrimonio hidráulico valenciano también tiene su representación en el Palmeral, con el pantano de Elche y la Acequia Mayor como principales exponentes.  
En definitiva, esta ley quiere, de acuerdo con la Agenda 2030 para el Desarrollo Sostenible adoptada por la Asamblea General de la ONU, que el patrimonio cultural del Palmeral actúe de facilitador del desarrollo sostenible y, en concreto, favorezca el vínculo entre la población y su entorno, sosteniendo vidas culturales vibrantes y un entorno urbano de calidad.  
  
III  
  
La ley establece la inscripción en el Registro del Palmeral de Elche, instrumento de nueva creación, como mecanismo para la tutela jurídica efectiva de los huertos de palmeras, las agrupaciones de palmeras y las palmeras aisladas y singulares, sin perjuicio de la validez de las protecciones que les puedan haber sido otorgadas por la normativa anterior; detalla los atributos tangibles e intangibles a proteger; regula expresa y sistemáticamente los usos permitidos, y los deberes y obligaciones de los titulares o poseedores de bienes inscritos en el Registro del Palmeral de Elche; prevé la aprobación de un Plan director que conjuga un Plan especial de protección del Palmeral de Elche y un Plan rector de uso y gestión del Palmeral como instrumentos de planificación y gestión, acompañados de un Programa de conservación y mantenimiento, de un Plan de salvaguarda, investigación y difusión; mantiene el Patronato del Palmeral de Elche, con la Junta Gestora y la Comisión Técnica, como órgano tutelar dependiente orgánica y funcionalmente de la conselleria competente en cultura, con actualización de sus funciones y de su perfil institucional, y con dotación de una mayor autonomía; y crea un servicio de vigilancia e inspección del Palmeral, dependiente orgánica y funcionalmente del Ayuntamiento de Elche.  
Asimismo, el Registro del Palmeral incluirá los «palmerers y palmereres» y «artesans y artesanes de la palma blanca» a fin de identificar a quienes practican estos oficios seculares, lo que permitirá articular debidamente las medidas de protección y promoción de estos bienes de interés cultural intangibles, indisolubles del Palmeral.  
Se parte del reconocimiento de la necesidad de garantizar una coordinación efectiva y eficaz entre el régimen de tutela que la legislación sectorial de patrimonio cultural en la Comunitat Valenciana acuerda a los bienes inmuebles de interés cultural y el régimen de protección otorgado al Palmeral de Elche mediante su ley específica. La ley garantiza la aplicación al Palmeral poseedor de la condición de bien de interés cultural valenciano de un régimen de protección de intensidad igual o superior al que le otorga la ley reguladora del patrimonio cultural en la Comunitat Valenciana, exceptuando de este régimen los trabajos de conservación y mantenimiento que continuamente requiere el Palmeral como patrimonio vivo, y las actuaciones que se tengan que llevar a cabo con urgencia por situación de riesgo para las personas.  
Por otra parte, la ley garantiza la salvaguarda de todos los atributos materiales e inmateriales que sustentan el valor universal excepcional del Palmeral inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial y los valores de singular relevancia del Palmeral poseedor de la condición de Bien inmueble de interés cultural valenciano, más allá de la estricta protección de las palmeras datileras. La ley extiende el alcance de la protección a la totalidad de los huertos de palmeras y sus elementos patrimoniales, las agrupaciones de palmeras y las palmeras aisladas y singulares inscritos en el Registro del Palmeral de Elche.  
Asimismo, la ley establece mecanismos para que el régimen dispensado al Palmeral inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial por la Convención sobre la Protección del Patrimonio Mundial, Cultural y Natural de 1972, y por las directrices prácticas reguladoras de su aplicación, se incorporen y coordinen de manera efectiva con el régimen específico establecido por la ley.  
Por último, se reconoce la conveniencia de aprovechar esta ley para determinar la categoría declarativa de Bien inmueble de interés cultural que le corresponde al Palmeral de Elche, y de establecer una correspondencia expresa, literal y gráfica, entre el Palmeral de Elche poseedor de la condición de bien de interés cultural y el Palmeral de Elche inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial de la UNESCO, y entre sus respectivos entornos de protección y zona de amortiguamiento; también para otorgar la máxima protección patrimonial al oficio de palmerero o palmerera y a la artesanía de la palma blanca mediante su respectiva declaración como bien inmaterial de interés cultural; y para establecer como especial obligación de la Generalitat y del Ayuntamiento de Elche la promoción de la modificación de cualquier normativa sectorial que comprometa la transmisión de estos bienes y sus valores, en beneficio de las generaciones futuras.  
  
IV  
  
La iniciativa legislativa relativa al Palmeral de Elche está incluida en el plan normativo de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
El texto se estructura en siete capítulos y se complementa con un conjunto de disposiciones que articulan las regulaciones complementarias de la ley, así como las derogaciones expresas y el mandato al Consell para el desarrollo reglamentario oportuno. El capítulo I establece el objeto y ámbito de aplicación de la ley; el II precisa a qué bienes se refiere la protección regulada por esta ley. El régimen de protección se detalla en el capítulo III. El capítulo IV describe los órganos de gestión y planeamiento. El nuevo Registro del Palmeral de Elche es objeto de regulación en el capítulo V y el capítulo VI aborda los instrumentos de planificación. Finalmente, el capítulo VII atiende al régimen sancionador.  
  
  
CAPÍTULO I  
Objeto y ámbito de aplicación  
  
Artículo 1. Objeto  
Es objeto de la presente ley la protección y promoción del Palmeral en todo el término municipal de Elche, como conjunto patrimonial de todas las tipologías propias y elementos compositivos, así como de las áreas donde se ubica y sus entornos, mediante la regulación de su uso, destino y aprovechamiento, con el fin de garantizar la continuidad histórica de sus valores naturales y culturales, la salvaguarda y promoción del cultivo de la palmera datilera (Phoneix dactylifera L.), y de la cultura ilicitana del dátil.  
  
Artículo 2. Ámbito territorial de aplicación  
1. El ámbito territorial de aplicación de esta ley viene representado gráficamente en el anexo I. Áreas de tutela del Palmeral.  
2. Dentro del ámbito territorial de aplicación de la ley se incluyen todos los elementos inscritos en el Registro del Palmeral de Elche a que se refiere el artículo 18.  
3. De acuerdo con los artículos 4 y 5.2.j de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, los bienes inscritos en el Registro del Palmeral de Elche forman parte de la Infraestructura Verde de Elche.  
  
Artículo 3. Bienes de interés cultural y bienes de relevancia local  
1. El Palmeral de Elche, inmueble declarado bien de interés cultural, está integrado por los huertos de palmeras datileras integrantes del Palmeral de Elche inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial de la UNESCO. Su categoría declarativa es la de espacio etnológico.  
2. El entorno de protección del Palmeral declarado Bien inmueble de interés cultural con la categoría de espacio etnológico corresponde con la zona de amortiguamiento del Palmeral de Elche inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial de la UNESCO.  
3. Se declara bien inmaterial de interés cultural el oficio de palmerero o palmerera, el oficio de datilero o datilera, la artesanía de la palma blanca, el sistema de riego, como por ejemplo la acequia Mayor, acequia de Marxena y sus brazales principales que tomen agua directamente de los cajeros de estas dos y la presa del pantano de Elche y sus rafas o azudes vinculados.  
4. Se declaran bienes inmuebles de relevancia local, con la categoría de espacio etnológico de interés local, los huertos, grupos de palmeras y palmeras diseminadas relacionados en el anexo del Decreto 108/2001, de 12 de junio, del Gobierno Valenciano, por el que se califican determinadas plantaciones de palmeras de Elche por su interés histórico-cultural que no estén inscritos en la Lista del Patrimonio Mundial de la UNESCO y que no formen parte integrante del Palmeral de Elche declarado bien de interés cultural con la categoría de espacio etnológico.  
5. La complementación de las declaraciones patrimoniales de los mencionados bienes inmuebles e inmateriales, y su inscripción en la correspondiente sección del Inventario General del patrimonio cultural valenciano, se efectuarán de acuerdo con lo previsto por la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano, y su normativa de desarrollo.  
  
  
CAPÍTULO II  
Definiciones  
  
Artículo 4. Palmeral, huertos, agrupaciones y palmeras aisladas  
1. A efectos de esta ley, el Palmeral de Elche es el conjunto de huertos de palmeras, agrupaciones de palmeras, palmeras aisladas o singulares y los sistemas de irrigación, junto con los elementos materiales e inmateriales que conforman un paisaje cultural continuo y singular en la ciudad de Elche y su entorno definidos en los siguientes puntos.  
2. Huertos de palmeras son aquellas explotaciones agrícolas de regadío, entendidas como agrosistema formado por los elementos descritos a continuación, y que actualmente o bien se encuentran en explotación o conservan alguna de sus características históricas. Son elementos de los huertos de palmeras:  
a) La palmera Phoenix dactylifera L. en todas las formas compositivas en que se presenta en el Palmeral de Elche.  
b) El sistema de riego conformado por las acequias históricas Mayor y Marchena, que constituyen la red de riego primaria, y sus brazales de distribución, que constituyen la red secundaria, con sus elementos singulares de partición.  
c) La estructura física interna, propia del huerto como unidad productiva, y la estructura externa, configurada por el conjunto de huertos en ámbitos espaciales más amplios.  
c.1 Estructura interna del huerto:  
i. Alineaciones de palmeras triples, dobles o sencillas, en estructura de malla rectangular o trapezoidal, que delimitan los bancales y constituyen el nivel superior de producción, también llamado de vuelo.  
ii. Bancales: son los espacios de cultivo y la tierra fértil de los mismos, que forman parcelas de forma rectangular o trapezoidal, donde se planta el cultivo asociado y para cuya medida de superficie se toma la tahúlla ilicitana (954 m2).  
iii. Cultivo asociado: el resto de producciones agrícolas. Cuando éstas están constituidas por árboles leñosos y ornamentales, constituyen el nivel intermedio. Cuando se trata de plantación a ras de suelo de cultivos herbáceos, constituye el nivel inferior.  
iv. Red de riego interna o terciaria: microsistema de acequias y portones de distribución del riego a las distintas zonas y bancales dentro del huerto.  
v. Caminos de comunicación y mantenimiento que se encuentran dentro del huerto.  
c.2 Estructura externa del huerto: conjunto de huertos que comparten un ámbito espacial común con una característica silueta paisajística, definida por:  
i. La delimitación de los huertos constituyentes de cada ámbito.  
ii. El trazado de la red de riego externa constituida por la acequia madre y sus brazales principales, así como por los elementos de partición de agua que dan servicio a cada huerto.  
iii. La red de caminos tradicionales que dan acceso y servicio a los huertos.  
3. Agrupaciones de palmeras son los conjuntos de dos o más ejemplares, no incluidos en la estructura del huerto de palmeras, merecedoras de protección por su interés paisajístico, histórico o cultural, y sujetas a la siguiente clasificación:  
a) Alineaciones tradicionales aisladas: grupo de palmeras ordenadas linealmente en formaciones sencillas, dobles o triples, que flanquean los caminos de entrada a las viviendas, delimitan acequias o lindes de propiedades, sin alcanzar la configuración de huerto.  
b) Grupos de palmeras: conjunto de palmeras que responden en su práctica totalidad a alguna de las siguientes características:  
i. Restos de antiguos huertos que han perdido su configuración originaria.  
ii. De generación espontánea, generalmente ubicadas en los márgenes de riegos tradicionales o en zonas de saladar de la parte sur del término municipal de Elche.  
c) Otros grupos de palmeras, susceptibles de protección, que revistan especiales características individualizadas.  
4. Ejemplares de palmeras no incluidos en las definiciones anteriores que posean un valor específico reconocido, siendo por ello merecedores de protección, y que responden a la siguiente tipología:  
a) Palmeras aisladas: aquellas que están a más de 15 metros de la palmera más cercana.  
b) Palmeras singulares: palmeras de particular relevancia debido a su excepcionalidad física u otras características peculiares. Suelen identificarse con nombre propio.  
5. Grupos y ejemplares aislados de especies vegetales autóctonas y alóctonas y de distintas especies de la familia Palmae (nom. cons.), cuyas características botánicas, culturales o científicas los hagan merecedores de conservación y protección.  
6. Sistema de irrigación es el conformado por las acequias históricas Major y Marchena, que constituyen la red de riego primaria, y sus brazales de distribución, que constituyen la red secundaria, con sus elementos singulares de partición.  
  
Artículo 5. Otros elementos patrimoniales propios  
1. Construcciones tradicionales del Palmeral de Elche, que forman o han formado parte de la vida cotidiana en este entorno. Incluye las siguientes:  
a) Viviendas que tradicionalmente tenían uso agrícola, o aún lo tienen. Muros y cercados de cerramientos exteriores.  
b) Construcciones auxiliares: pozos, aljibes, galerías drenantes (qanats), balsas, porquerizas, hornos o cuadras.  
c) Infraestructuras productivas o de servicio común, como molinos, almazaras o abrevaderos.  
2. Formas de vida y trabajos agropecuarios y artesanales históricamente vinculados al Palmeral de Elche, en especial el oficio de palmerero o palmerera, el oficio de datilero o datilera y la artesanía de la palma blanca.  
  
  
CAPÍTULO III  
Régimen de protección del Palmeral de Elche  
  
Artículo 6. Ámbito de protección  
1. Gozan de protección al amparo de esta ley los elementos patrimoniales que por su interés histórico, cultural o paisajístico se incluyan en el Registro del Palmeral de Elche contemplado en el artículo 18 y sus partes integrantes según se describen en los artículos 4 y 5.  
2. El término municipal de Elche, únicamente a efectos de las medidas de protección establecidas en esta ley, se divide en cuatro áreas, que se plasman gráficamente en el anexo I de esta ley, y que son las siguientes:  
a) Zona UNESCO: incluye los huertos de palmeras inscritos en la Lista del Patrimonio Mundial y en la zona de amortiguamiento de la UNESCO.  
b) Área de protección Núcleo: ámbito territorial delimitado por las principales vías de comunicación que circunvalan la ciudad de Elche.  
c) Área de protección periférica: zona de seguridad comprendida entre el área de protección Núcleo y un círculo de cinco kilómetros de radio cuyo centro se encuentra en las coordenadas UTM ED 50 X = 701817,783 Y = 4238382,56.  
d) Área de protección rural: el resto del término municipal no incluido en ninguna de las áreas anteriores.  
3. En el ámbito del Palmeral de Elche declarado bien de interés cultural, coincidente con el inscrito en la Lista de Patrimonio Mundial de la UNESCO, y en sus respectivos y coincidentes entornos de protección y zona de amortiguamiento, será de aplicación el régimen de tutela establecido por la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano, para los bienes inmuebles de interés cultural y sus entornos, con la salvedad del régimen sancionador, junto con las determinaciones de la presente ley, y el régimen establecido por la Convención del Patrimonio Mundial de la UNESCO y las directrices operativas que rigen su aplicación.  
  
Artículo 7. Actuaciones administrativas y régimen de tutela  
1. Los actos y solicitudes que afecten a los huertos del Palmeral inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial de la UNESCO declarado Bien inmueble de interés cultural y a su zona de amortiguamiento y entorno de protección serán objeto de autorización previa de la conselleria competente en materia de cultura, de conformidad con el régimen de tutela que la ley reguladora del patrimonio cultural valenciano prescribe para los bienes inmuebles de interés cultural declarados con la categoría de espacio etnológico, con carácter previo a la tramitación que, de conformidad con lo previsto en esta ley, haya de darse al acto o solicitud ante los órganos de gestión del Palmeral de Elche, y con la excepción de los trabajos de mera conservación y mantenimiento del bien, y de las intervenciones de urgencia por riesgo para las personas.  
2. En el caso de actuaciones, restauraciones o reconstrucciones con trascendencia patrimonial, de acuerdo con la definición la ley reguladora del patrimonio cultural valenciano, a desarrollar en el Palmeral inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial de la UNESCO y su zona de amortiguamiento, se informará, con anterioridad a la adopción de la resolución que ponga fin a la vía administrativa, a la Secretaría del Comité de Patrimonio Mundial, para que el organismo internacional informe, de acuerdo con sus procedimientos, si supone afectación negativa del valor universal del bien. El informe del Comité tendrá el carácter de dictamen vinculante para el órgano que deba adoptar la correspondiente resolución.  
3. Serán objeto de informe preceptivo, previo y vinculante por parte del órgano de gestión del Palmeral de Elche a quien corresponda la competencia las siguientes actuaciones:  
a) El planeamiento urbanístico y territorial.  
b) Cualquier normativa relacionada con la regulación de cultivos que afecte al Palmeral de Elche.  
c) Las solicitudes de licencias municipales de obras y resto de medios de intervención en la actividad urbanística del Ayuntamiento de Elche.  
d) La tramitación de autorizaciones reguladas por la legislación sectorial.  
e) Cualquier proyecto o actuación que pueda tener incidencia en el Palmeral de Elche y que provenga de cualquier administración pública.  
4. Las disposiciones administrativas de carácter general y actos administrativos que no cumplan con estos requisitos, referidos en su caso a la petición de autorización y de los informes preceptivos que prevén los apartados 1 a 3, incurrirán en causa de nulidad.  
5. Las actuaciones que se realicen contra las prescripciones de esta ley serán objeto de suspensión cautelar, y en su caso, objeto de la restauración de la legalidad.  
  
Artículo 8. Usos permitidos  
1. Se entienden permitidos todos los usos existentes y aquellos que se ajusten al planeamiento urbanístico en la fecha de entrada en vigor de esta ley, siempre que se encuentren legalmente implantados en la parcela o edificación en la que se vengan desarrollando.  
2. Podrán autorizarse los siguientes usos:  
a) En el interior de los huertos del Palmeral inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial de la UNESCO declarado Bien inmueble de interés cultural, así como en huertos ubicados en su zona de amortiguamiento o entorno de protección, y en el área de protección Núcleo:  
i. El agrícola, que comprenderá tanto el cultivo de la palmera datilera como otros cultivos asociados compatibles. Se excluye de este uso la actividad de encaperuzado de las palmeras, salvo autorización expresa del Patronato del Palmeral de Elche por motivos culturales, pedagógicos o turísticos.  
ii. El ganadero, siempre que no implique riesgo para la supervivencia de la estructura de la plantación o su alteración, ni implique la vulneración de ninguna norma de planeamiento urbanístico  
iii. El social, cultural, ambiental, que no perjudique la actividad agrícola y, en su caso, ganadera. Se fomentará el mantenimiento de espacios libres destinados al recreo y al esparcimiento de la población, sin sellado del suelo ni materiales exógenos, manteniendo los elementos agrícolas e hídricos, y utilizando en ellos materiales del Palmeral, la palma o la madera de palma datilera, así como la rehabilitación de edificaciones tradicionales existentes y la reconstrucción de edificaciones históricas derruidas, para los usos mencionados, y se permitirá excepcionalmente la apertura en estas de museos o centros de interpretación necesarios para la divulgación de los valores protegidos por esta ley. En el caso de reconstrucción, queda condicionada a la existencia de alguna pervivencia de elementos originales o conocimiento documental suficiente de la edificación perdida, respecto a las tipologías, materiales y sistema constructivo. Se permitirán intervenciones de mejora de la accesibilidad a los huertos y a los servicios instalados, de acuerdo con criterios de mínimo alcance superficial, reversibilidad e integración paisajística. Con expresa prohibición de sellado de suelos y de ampliación de viales, actuaciones que tendrán que ser expresamente reguladas por el Plan especial de protección del Palmeral de Elche.  
iv. En ningún caso podrá autorizarse la ampliación de edificaciones o instalaciones, permitiéndose la restauración, rehabilitación y reconstrucción de los edificios existentes de acuerdo con la normativa patrimonial y urbanística.  
b) En la zona de amortiguación o entorno de protección de los huertos del Palmeral inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial de la UNESCO declarado bien inmueble de interés cultural, se fomentará principalmente el uso social, cultural y ambiental, de la manera indicada en el punto 8.2.a.iii.  
c) En los restantes huertos de palmeras protegidos, además de los usos y actividades mencionados, se podrá autorizar el uso residencial, hostelero y de alojamientos turísticos, y se permitirán nuevas construcciones siempre que la ocupación de la edificación no supere el 2% de la parcela, con una altura máxima de dos plantas, pudiendo ocupar hasta un 10% de la parcela con usos complementarios de la actividad que no conlleven obras sobre la rasante, tales como piscinas, pistas deportivas o aparcamientos. Para cada construcción se deberá calcular la zona de conservación y compensación adecuada, constituida por vegetación y flora compatible con los huertos de palmeras, así como preservar y garantizar los ecotonos existentes. El resto de la parcela deberá mantenerse con sus características naturales propias o en cultivo, todo ello de acuerdo con las limitaciones que establezca el plan especial del Palmeral de Elche.  
3. Se podrá autorizar el aprovechamiento de la palma blanca mediante el encaperuzado de las palmeras, en la proporción máxima de palmeras encaperuzadas simultáneamente por huerto o por superficie que establezca el Plan director para cada zona.  
  
Artículo 9. Integración y calidad paisajísticas  
1. Todos los proyectos de rehabilitación, reconstrucción y nueva implantación de construcciones e instalaciones en los huertos de palmeras y su entorno de protección deberán incorporar un estudio de integración paisajística que será informado por la Junta Gestora del Patronato del Palmeral de Elche.  
2. En los huertos del Palmeral inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial de la UNESCO declarados Bien inmueble de interés cultural, en su zona de amortiguamiento o entorno de protección así como en el área de protección Núcleo:  
a) No se podrá aplicar en los huertos y caminales coberturas que impermeabilicen el suelo o lo compacten de forma irreversible.  
b) A fin de alcanzar la óptima calidad paisajística del Palmeral, el Plan director preverá la supresión de elementos que la disminuyen tales como carteles publicitarios, cableados aéreos y otros elementos exógenos.  
c) No podrán ampliarse las calles, aceras, caminos y plazas a costa de la superficie de los huertos, ni retranquear los lindes originales de los huertos.  
d) La reposición de palmeras e implantación de nuevos ejemplares contará con el criterio de preservación de la estructura histórica de los huertos y las alineaciones de palmeras que, con el paso del tiempo, han quedado desdibujadas.  
e) Se debe procurar la integración de los elementos exógenos de los huertos en los que haya edificaciones, mediante la elaboración de estos con materiales que promuevan su integración paisajística.  
f) En los huertos en los que haya edificaciones dotacionales públicas recientes se ha de contar con una señalización en la entrada que indique su nombre, con el fin de dar a conocer su condición de huerto con dotación pública incluida, y evitar la pérdida de esta condición.  
  
Artículo 10. Planeamiento  
La clasificación urbanística que afecte a los bienes inmuebles objeto de protección incluidos en el ámbito de aplicación de esta ley se ajustará a lo que se establece en la presente norma, habiendo los instrumentos de planeamiento urbanístico y territorial de tener en cuenta, en todo caso, las prescripciones establecidas en ella, procurando que los huertos de palmeras queden en la situación básica de suelo rural. De no ajustarse los planes urbanísticos a la presente norma, se procederá a modificar los citados planes urbanísticos para su adaptación a esta.  
  
Artículo 11. Derechos y obligaciones de los titulares  
1. Al objeto de garantizar la protección de los bienes y los valores al amparo de la presente ley, las personas titulares de derechos reales o poseedoras por cualquier título de los bienes que estén incluidos en el Registro del Palmeral de Elche, tendrán los siguientes derechos:  
a) A disfrutar de las mismas exenciones o bonificaciones tributarias y a obtener las ayudas y subvenciones previstas en la ley reguladora del patrimonio cultural valenciano que se encuentre en vigor, en igualdad de condiciones que las personas titulares de bienes o derechos protegidos por la indicada ley.  
b) A obtener cualquier otro tipo de ayudas y subvenciones que pudieran establecerse.  
c) A acceder a toda la información relacionada con su propiedad de que dispongan los órganos de gestión del Palmeral de Elche.  
d) A disfrutar, previa obtención de la correspondiente licencia o permiso por parte de las administraciones competentes y de los órganos de gestión del Palmeral, de los usos permitidos sobre los bienes inscritos en el Registro del Palmeral de Elche.  
2. Al objeto de garantizar los bienes y los valores objeto de protección por la presente ley, las personas titulares de derechos reales o poseedoras por cualquier título de los bienes que estén incluidos en el Registro del Palmeral de Elche, tendrán las siguientes obligaciones:  
a) Velar por la integridad y por la preservación de los bienes y valores objeto de protección; conservar y mantener los bienes protegidos de conformidad con las condiciones de inscripción en el Registro del Palmeral de Elche.  
A tal fin, los titulares deberán realizar las actuaciones dispuestas por los órganos de gestión competentes en la forma y plazos que al efecto se les notifique mediante resolución motivada recaída en expediente tramitado con audiencia del interesado.  
El incumplimiento de la resolución notificada en forma legal podrá dar lugar, previo apercibimiento, a la ejecución forzosa, con carácter subsidiario y con cargo al obligado, por parte de los órganos gestores del Palmeral de Elche.  
b) Comunicar a la Junta Gestora del Patronato la modificación de cualquier circunstancia que afecte a los bienes y derechos de las personas titulares, y aportar a este fin los documentos pertinentes.  
c) Permitir y facilitar en todo momento la inspección del bien protegido por parte de los órganos competentes. Asimismo, deberán facilitar a dichos órganos cualquier información que se les solicite por su pertinencia para la salvaguarda física o jurídica del bien protegido o la perduración de sus valores, y, en especial, cualquier información relacionada con plagas y enfermedades vegetales que pudieran afectar a las palmeras como parte del bien protegido, constituyendo este supuesto un especial deber de colaboración con las administraciones públicas.  
d) Solicitar, en todo caso, para el ejercicio de cualquier actividad que pueda afectar a la integridad o a los valores del bien protegido, autorización previa de la Junta Gestora del Patronato, sin perjuicio de la previa y preceptiva autorización de la conselleria competente en cultura por lo que respecta a los bienes poseedores de la condición de bien de interés cultural.  
e) El régimen de visitas públicas del Palmeral de la zona UNESCO será el establecido por la ley reguladora del patrimonio cultural valenciano para los bienes inmuebles de interés cultural.  
3. Cuando los titulares de los bienes objeto de protección, sean públicos o privados, realicen cualquier actuación en los mismos sin contar con la autorización de los órganos de gestión, en los casos en que sea preceptiva, o que resulte manifiestamente contraria a los valores que determinaron su inclusión en el Registro, se ordenará la paralización inmediata de dicha actuación, con carácter preventivo, hasta que se adopte la resolución pertinente en virtud de expediente tramitado con audiencia del interesado. La paralización cautelar tendrá carácter inmediatamente ejecutivo.  
  
  
CAPÍTULO IV  
Órganos de gestión del Palmeral de Elche  
  
Artículo 12. Órganos de gestión del Palmeral de Elche  
A los efectos de velar por el cumplimiento de la presente ley y del mantenimiento de los bienes objeto de protección, se establecen los siguientes órganos de gestión: el Patronato del Palmeral de Elche, la Junta Gestora del Palmeral de Elche y la Comisión Técnica del Palmeral de Elche.  
  
Artículo 13. El Patronato  
1. El Patronato del Palmeral de Elche es el máximo órgano de representación institucional. Define las directrices a seguir en la gestión de las competencias que esta ley le asigna. El Patronato depende orgánica y funcionalmente de la conselleria competente en cultura y tiene su sede en la ciudad de Elche.  
2. El Patronato se compone de la siguiente manera:  
a) Presidencia: La persona titular de la conselleria con competencias en cultura.  
b) Vicepresidencia: La persona titular de la alcaldía de Elche  
c) Vocalías  
i. Los titulares de los órganos de la Generalitat Valenciana con competencias en las siguientes materias: cultura, agricultura, medio ambiente, territorio y urbanismo. Su designación se realizará por la conselleria correspondiente.  
ii. Los titulares de las concejalías del Ayuntamiento de Elche con competencias en las siguientes materias: cultura, palmeral, medio ambiente y urbanismo.  
iii. Hasta siete persones representantes de las asociaciones de cultivadores, palmereros, productores de dátiles, artesanos de palma blanca, entidades de riego históricas y otras entidades cívicas, ecologistas o culturales vinculadas al Palmeral.  
d) Ostentará la Secretaría, con voz pero sin voto, quien lo sea del Ayuntamiento de Elche o el funcionario o funcionaria municipal en quien delegue.  
La designación de tales miembros se realizará de manera que se garantice el principio de presencia equilibrada de mujeres y hombres, de conformidad con lo previsto en la normativa estatal y autonómica sobre igualdad entre mujeres y hombres.  
3. El Patronato del Palmeral de Elche podrá invitar a sus sesiones a aquellas personas cuya presencia considere necesaria para asesorarse en las decisiones a adoptar.  
4. El Patronato del Palmeral de Elche se reunirá, como mínimo, una vez al año en sesión pública, previa convocatoria de la Presidencia. Si no se hubiera producido la convocatoria dentro del plazo establecido, la persona que ostente la vicepresidencia podrá realizarla para dar cumplimiento a esta obligación.  
5. La organización y el régimen de funcionamiento del Patronato del Palmeral de Elche se establecerán reglamentariamente en el plazo de tres meses tras la entrada en vigor de esta ley.  
6. Corresponde al Patronato del Palmeral de Elche el ejercicio de las siguientes funciones:  
a) Establecer las directrices de actuación a las que deba sujetarse la Junta Gestora en el desempeño de sus funciones.  
b) Verificar que las actuaciones de la Junta Gestora se adecuan a las directrices fijadas.  
c) Promover la investigación, la difusión y la sensibilización social respecto a los valores del Palmeral de Elche.  
d) Aprobar los planes anuales de actuación de acuerdo con el Plan director y sus documentos.  
e) Aprobar la memoria anual de responsabilidad social del Palmeral de Elche.  
f) Proponer al Consell planes de actuación que contemplen ayudas a la agricultura en el Palmeral, y otras medidas de fomento de usos sostenibles.  
g) Elevar al Consell las propuestas en materia de expropiación forzosa.  
h) Aprobar el proyecto de presupuesto anual del Patronato.  
i) Aprobar los estados de ejecución del presupuesto y de las cuentas anuales.  
j) Adoptar cuantas medidas estime convenientes para la consecución de los fines de la presente ley.  
k) Salvaguardar la cultura del dátil y procurar su promoción.  
  
Artículo 14. La Junta Gestora  
1. La Junta Gestora es el órgano encargado de la aplicación de las directrices establecidas por el Patronato en la gestión del Palmeral, de acuerdo con lo establecido en esta ley. Depende orgánica y funcionalmente de la conselleria competente en cultura y tiene su sede en la ciudad de Elche  
2. La Junta Gestora se compone de la siguiente manera:  
a) Presidencia: el Alcalde o la Alcaldesa del Ayuntamiento de Elche, quien podrá delegar esta función en cualquiera de los concejales o concejalas miembros de la Junta Gestora.  
b) Gerente: de entre los miembros del personal técnico superior del Ayuntamiento de Elche, indistintamente, se designará por el presidente del Patronato a la persona que ejercerá las funciones de gerente durante el tiempo que reglamentariamente se fije. La retribución por el ejercicio de las funciones de gerencia del Palmeral quedará incluida en las que venga percibiendo la persona designada en su puesto de trabajo habitual. Al gerente le corresponde la gestión ordinaria del Palmeral y la dirección de la Comisión Técnica.  
c) Vocalías:  
i. Los concejales o concejalas del Ayuntamiento de Elche con competencias en las siguientes materias: cultura, palmeral, medio ambiente y urbanismo.  
ii. Una persona representante de cada una de las direcciones generales de la Generalitat con competencias en cultura, agricultura, medio ambiente, territorio y urbanismo.  
iii. Hasta dos empleados públicos del Ayuntamiento de Elche pertenecientes a las unidades de mantenimiento, vigilancia e inspección del Palmeral.  
iv. Hasta siete personas representantes de las asociaciones de cultivadores, palmereros, productores de dátiles, artesanos de palma blanca, entidades de riego históricas y otras entidades cívicas, ecologistas o culturales vinculadas al Palmeral de Elche.  
d) Ostentará la Secretaría, con voz pero sin voto, quien lo sea del Ayuntamiento de Elche o el funcionario o funcionaria municipal con titulación superior en quien delegue.  
La designación de los miembros se realizará de manera que se garantice el principio de presencia equilibrada de mujeres y hombres, de conformidad con lo previsto en la normativa estatal y autonómica sobre igualdad entre mujeres y hombres.  
3. La Junta Gestora del Palmeral de Elche podrá invitar a sus sesiones a aquellas personas cuya presencia considere necesaria para asesorarse en las decisiones a adoptar.  
4. La Junta Gestora se reunirá al menos cuatro veces al año.  
5. Sin perjuicio de las competencias de la conselleria competente en cultura sobre los huertos del Palmeral de Elche poseedores de la condición de bien de interés cultural, corresponde a la Junta Gestora del Patronato del Palmeral de Elche el ejercicio de las siguientes funciones:  
a) Gestionar el Registro del Palmeral de Elche  
b) Autorizar las operaciones de tala, trasplante y encaperuzado de ejemplares.  
c) Recibir y remitir los acuerdos que correspondan.  
d) Ordenar las inspecciones y recabar las informaciones sobre los bienes objeto de protección.  
e) Ordenar la inmediata paralización de cualquier actuación contraria a la conservación y mantenimiento de los bienes protegidos.  
f) Ejecutar subsidiariamente en los términos previstos reglamentariamente las actuaciones necesarias para el mantenimiento y conservación de los bienes inscritos en el Registro, cuando no lo hicieren sus titulares, previo requerimiento.  
g) Emitir los informes relacionados con:  
i. El planeamiento urbanístico y territorial.  
ii. Las solicitudes de licencias municipales de obras y resto de medios de intervención en la actividad urbanística del Ayuntamiento.  
iii. La tramitación de autorizaciones reguladas por la legislación sectorial.  
iv. Cualquier otra cuestión que afecte al Palmeral de Elche y que pueda ser elevada ante la Administración pública.  
h) Elevar al Patronato los planes anuales de actuación de acuerdo con el Plan director del Palmeral de Elche.  
i) Elevar al Patronato los informes anuales de ejecución del Plan director.  
j) Elevar al Patronato la propuesta de Memoria anual de Responsabilidad Social.  
k) Aprobar el anteproyecto del presupuesto del Patronato del Palmeral de Elche.  
l) El ejercicio de la potestad sancionadora y la restauración de la legalidad, en los términos establecidos por la normativa en vigor.  
6. La Presidencia de la Junta Gestora podrá, en los casos que la situación de urgencia lo aconseje, y previo informe de técnico competente, dictar medidas cautelares de paralización, órdenes de ejecución, autorizaciones de tala y de trasplantes, así como acordar la realización de labores necesarias tales como regar, escamondar, desbrozar, labrar, gestionar residuos vegetales o cualquier otra, cuando concurra un riesgo grave para las personas o para los bienes protegidos.  
7. Las solicitudes de realización de actividades de trasplante, tala o encaperuzado, una vez transcurrido el plazo de tres meses para resolverlas sin que se haya pronunciado la Junta Gestora o, en su caso, la conselleria competente, se entenderán desestimadas por silencio administrativo, de acuerdo con lo establecido en el artículo 24 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, con el fin de evitar los daños que pudieran producirse en los bienes protegidos.  
  
Artículo 15. La Comisión Técnica  
1. La Comisión Técnica del Patronato es el órgano de asesoramiento técnico del Patronato del Palmeral de Elche y de su Junta Gestora. Depende orgánica i funcionalmente de la conselleria competente en cultura y tendrá su sede en la ciudad de Elche. La Comisión Técnica estará integrada por:  
a) El/la gerente del Palmeral de Elche, que ejercerá la dirección técnica de la Comisión, de acuerdo con el artículo 14.  
b) Cuatro integrantes del personal técnico funcionario con titulación superior del Ayuntamiento de Elche, pertenecientes a las concejalías con competencias en el palmeral, patrimonio cultural y urbanismo.  
c) Cuatro integrantes del personal técnico funcionario con titulación superior de la Generalitat Valenciana, pertenecientes a las consellerias con competencias en agricultura, medio ambiente, cultura y urbanismo.  
La designación de sus miembros se realizará de manera que se garantice el principio de presencia equilibrada de mujeres y hombres, de conformidad con lo previsto en la normativa estatal y autonómica sobre igualdad entre mujeres y hombres.  
2. La Comisión Técnica podrá invitar a sus sesiones a aquellas personas cuya presencia considere necesaria para asesorarse en las decisiones que deba adoptar.  
3. Ostentará la Secretaría, con voz, pero sin voto, quien lo sea de la Junta Gestora o el funcionario o funcionaria municipal con titulación superior en quien delegue.  
4. Corresponde a la Comisión Técnica del Palmeral de Elche el ejercicio de las siguientes funciones:  
a) Asesorar al Patronato y a la Junta Gestora sobre los aspectos técnicos de las materias reguladas por la ley del Palmeral de Elche y por el reglamento que la desarrolle.  
b) Elevar a la Junta la propuesta de plan anual de actuación y la propuesta de informe anual de ejecución, de acuerdo con el Plan director.  
c) Emitir cuantos informes le sean requeridos por dichos órganos, así como aquellos otros que, por propia iniciativa, considere oportuno elevar a la Junta y al Patronato.  
  
Artículo 16. Servicio de Vigilancia e Inspección  
1. Corresponde al Ayuntamiento de Elche la creación del Servicio de Vigilancia e Inspección del Palmeral de Elche, que dependerá orgánica y funcionalmente de esta entidad local.  
2. El personal adscrito al Servicio de Vigilancia e Inspección tendrá la consideración de agente de la autoridad y estará capacitado para recabar, con dicho carácter, cuanta información, documentación y ayuda material precise para el adecuado cumplimiento de sus funciones. Este personal está facultado para requerir y examinar toda clase de documentos e información relativos a los bienes objeto de protección. En su actuación deberá facilitársele libre acceso a las fincas o edificaciones donde se realicen las obras o usos que se pretendan inspeccionar y que no tengan la condición de domicilio o de lugar asimilado a éste.  
3. Las actas de inspección serán elevadas por el Servicio de Vigilancia e Inspección municipal a la Junta Gestora del Palmeral para la instrucción y resolución del procedimiento sancionador que corresponda.  
  
Artículo 17. Fomento del oficio de palmerero/a en el mantenimiento y vigilancia del Palmeral  
Al objeto de fomentar el oficio de palmerero o palmerera, cuando los procesos de selección de personal para ejercer las funciones de mantenimiento y vigilancia y, en su caso, de inspección, se efectúen a través del sistema de concurso-oposición, se considerará un mérito de especial relevancia el hecho de que la persona candidata esté inscrita en el Registro a que hace referencia el artículo 18, siempre que se cumplan el resto de requisitos de la normativa aplicable en materia de selección de personal.  
  
  
CAPÍTULO V  
Registro del Palmeral de Elche  
  
Artículo 18. Objeto y datos del Registro  
1. Se crea el Registro del Palmeral de Elche, que tiene por objeto la identificación, localización e inscripción de los bienes objeto de protección al amparo de esta ley.  
2. El Registro incluye los bienes y áreas objeto de protección, así como sus elementos compositivos y entornos de protección.  
3. La primera sección del Registro incluirá los bienes y elementos relativos a los huertos de palmeras, grupos de palmeras y palmeras aisladas, así como aquellos ejemplares de palmera datilera de especial valor por la calidad de sus dátiles, y los otros elementos propios descritos en los artículos 4 y 5. Tendrán que constar, al menos, los siguientes datos e información:  
a) Acuerdo de aprobación de la inscripción del bien.  
b) Código de identificación del bien inscrito.  
c) Descripción y determinación de los valores que son objeto de protección, de conformidad con los artículos 4 y 5.  
d) Identificación de las personas titulares de derechos reales.  
e) Identificación catastral y código de geolocalización en el sistema geodésico de referencia oficial.  
f) Identificación del área de protección en la que se encuentre, de acuerdo con el artículo 6.2.  
g) Indicación de localización del bien dentro de un área de encaperuzado, en su caso.  
h) Las autorizaciones, licencias y demás actos administrativos que se aprueben con arreglo a la presente ley o a la legislación anterior.  
4. La segunda sección del Registro incluirá a las personas físicas que ejercen el oficio tradicional de palmerero.  
5. La tercera sección del Registro incluirá a las personas físicas que practican la artesanía tradicional de la palma blanca.  
6. Se aplicará al Registro la normativa vigente en materia de protección de datos de carácter personal.  
  
Artículo 19. Competencia y gestión  
1. La Junta Gestora del Patronato del Palmeral de Elche es el órgano competente para aprobar las inscripciones y modificaciones que se produzcan en el Registro.  
2. El acuerdo de aprobación a que se refiere el apartado anterior producirá plenos efectos jurídicos desde la fecha de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
3. El Registro del Palmeral de Elche podrá ser objeto de consulta pública, teniendo siempre en cuenta lo dispuesto en la normativa de protección de datos de carácter personal.  
4. El procedimiento de inscripción y modificación de datos en el Registro del Palmeral de Elche comprenderá, al menos, los siguientes actos:  
a) Acuerdo de iniciación del expediente, que podrá realizarse de oficio o a instancia de parte.  
b) Trámite de audiencia a la persona propietaria o titular de algún derecho real e intereses económicos directos sobre los bienes protegidos, así como a los arrendatarios de los mismos.  
c) Resolución motivada por la Junta Gestora con expresión de los recursos que procedan, esto es, el potestativo de reposición y el contencioso-administrativo.  
5. La organización y el régimen de funcionamiento del Registro del Palmeral de Elche serán objeto de regulación pormenorizada a través de reglamento.  
  
CAPÍTULO VI  
Instrumentos de planificación y gestión  
  
Artículo 20. Plan director del Palmeral de Elche  
El conjunto de instrumentos de planificación y gestión del Palmeral de Elche constituye el Plan director del Palmeral de Elche, concebido como un plan estratégico en el que se inscriben todas las acciones a desarrollar sobre el Palmeral de Elche, atendiendo a criterios de sostenibilidad y de preservación de sus valores.  
  
Artículo 21. Contenido del Plan director  
1. El Plan director está formado al menos por los siguientes documentos:  
a) Plan especial de protección: establece la ordenación territorial y urbanística, y contiene el Catálogo de protecciones, así como las medidas destinadas a la conservación y promoción del Palmeral de Elche.  
b) Plan rector de uso y gestión: establece los procedimientos a seguir y los criterios específicos de aplicación en la gestión del bien protegido, y los usos y actividades compatibles con la preservación de sus valores. En particular, este Plan promoverá un programa de reactivación agraria del Palmeral.  
c) Programa de conservación y mantenimiento: regula la gestión y los criterios específicos a aplicar en las labores agrícolas, incluidos el riego, abonado, poda y tratamientos fitosanitarios, la prevención de riesgos y el mantenimiento y limpieza.  
d) Plan de salvaguarda, investigación y difusión: establece y regula las actuaciones dirigidas a mejorar el conocimiento, la difusión y la divulgación de los valores de los bienes protegidos; la formación, información y sensibilización de la población de Elche y de la Comunitat Valenciana, así como de los visitantes, acerca del patrimonio del Palmeral de Elche. Incluye las actuaciones necesarias para impulsar la investigación científica.  
e) En el plan director ha de constar la elaboración de un estudio de clasificación de palmeras datileras de especial valor por su dátil.  
2. Al menos en la zona UNESCO y el área Núcleo, el Plan director debe prever la eliminación, de acuerdo con la planificación temporal que se fije, de los elementos impropios y la recuperación de los atributos que contribuyan a la integración paisajística de los bienes protegidos. Asimismo, el Plan director promoverá la movilidad pública y sostenible, y la adopción de medidas contra la contaminación lumínica y acústica.  
  
Artículo 22. Publicidad y transparencia  
El Plan director del Palmeral será público y los informes de ejecución de los planes y programas que incluye se harán públicos con una periodicidad al menos bienal.  
  
  
CAPÍTULO VII  
Régimen sancionador  
  
Artículo 23. Infracciones  
Son infracciones administrativas en materia de protección del Palmeral, las acciones u omisiones contrarias a lo que se dispone en esta ley y que no sean constitutivas de delito. Las infracciones serán calificadas de conformidad con los siguientes criterios generales:  
1. Constituyen infracciones muy graves:  
a) Las acciones u omisiones que comporten la pérdida o destrucción de cualquier bien objeto de protección.  
b) Destinar los bienes inscritos en el Registro del Palmeral de Elche a usos o actividades que puedan afectar a su integridad, o a los valores que determinaron su inscripción.  
c) Incumplimiento del deber de conservación y mantenimiento de los bienes inscritos en el Registro del Palmeral de Elche en los términos que establezca la propia inscripción, o realizar acciones u omisiones contrarias a dicho fin.  
d) Conceder licencias o autorizaciones que no cuenten con los informes preceptivos previstos en esta ley.  
2. Constituyen infracciones graves:  
a) Las acciones u omisiones que comporten el menoscabo o deterioro de cualquier bien objeto de protección.  
b) Destinar los bienes inscritos en el Registro del Palmeral de Elche a usos o actividades que impliquen menoscabo de los valores que determinaron su inscripción.  
c) Incumplimiento del deber de velar por la preservación de los valores que motivaron la inscripción de los bienes tutelados en el Registro del Palmeral de Elche.  
d) Incumplimiento del deber de velar por la integridad de los bienes inscritos en el Registro del Palmeral de Elche u objeto de expediente incoado para su inscripción.  
e) Incumplimiento del deber de notificar a los órganos de gestión del Palmeral de Elche las alteraciones de hecho o cambios de uso que afecten a las características físicas de los bienes protegidos o, en su caso, a la perduración de los valores que motivaron su inscripción.  
f) Impedir o dificultar a los órganos de gestión del Palmeral de Elche, o a quien debidamente lo represente, la inspección de los bienes inscritos u objeto de expediente incoado para su inscripción en el Registro.  
g) Incumplimiento del deber de proporcionar información a los órganos de gestión del Palmeral de Elche, o a quien debidamente le represente, la información que se solicite para la salvaguarda física o jurídica de los bienes protegidos, o, en su caso, de la perdurabilidad de los valores que motivaron la declaración, y en especial al deber de colaboración con las administraciones públicas en la prevención y lucha contra plagas y enfermedades vegetales.  
h) Incumplimiento del deber de convocar anualmente al Patronato, por parte de la presidencia o la vicepresidencia, según se estipula en el artículo 13.4.  
3. Constituyen infracciones leves:  
a) La omisión del deber de solicitud de las autorizaciones que esta ley establece, siempre y cuando no se haya ocasionado ningún daño que implique la calificación de la infracción como muy grave o como grave.  
b) La falta de comunicación a los órganos de gestión del Palmeral de Elche de los cambios de dominio o de posesión y la constitución o transmisión de cualquier derecho real sobre los bienes inscritos en el Registro u objeto de expediente incoado para su inscripción.  
  
Artículo 24. Potestad sancionadora y garantía  
1. La potestad sancionadora corresponde exclusivamente a la Junta Gestora del Patronato del Palmeral de Elche.  
2. En ningún caso podrá imponerse sanción sin la tramitación del procedimiento sancionador establecido en la normativa general de aplicación.  
  
Artículo 25. Sanciones  
1. Podrán imponerse las siguientes sanciones:  
a) Por infracción de carácter muy grave, multas de 120.001 € a 3.000.000 €.  
b) Por infracción de carácter grave, multas de 3.001 € a 120.000 €.  
c) Por infracción de carácter leve, multas de 300 € a 3.000 €.  
2. Cuando las infracciones a que se refiere el artículo 23 ocasionen lesión a los bienes protegidos por la presente ley que sea susceptible de valoración económica, serán sancionadas con multa del tanto al cuádruplo del valor del daño ocasionado.  
3. Para la imposición de la sanción se atenderá a la persistencia de la conducta infractora, así como a los criterios de proporcionalidad establecidos en la normativa general de aplicación.  
4. En todo caso, el acuerdo de imposición de sanción llevará aparejada la orden de reposición de la situación jurídica alterada por el infractor, así como la restitución de la legalidad patrimonial y urbanística. En caso de incumplimiento será la Administración quien lo acometa, a costa del infractor.  
5. Las sanciones que se impongan a distintos sujetos como consecuencia de la misma infracción tendrán carácter independiente entre sí.  
6. Será sancionable como infracción continuada, la realización de una pluralidad de acciones u omisiones que infrinjan el mismo o semejantes preceptos administrativos, en ejecución de un plan preconcebido o aprovechando idéntica ocasión.  
7. El importe que se recaude como consecuencia de la potestad sancionadora se destinará exclusivamente a labores de conservación, mejora y promoción del Palmeral de Elche.  
  
Artículo 26. Prescripción  
1. Las infracciones administrativas a que se refiere el presente capítulo prescribirán a los diez años de haberse cometido, excepto las leves que prescribirán a los cinco años.  
2. Las sanciones impuestas por infracciones muy graves prescribirán a los diez años, a contar desde la firmeza de la resolución sancionadora, las impuestas para infracciones graves a los cinco años y, al año, las que se impusieran para las leves.  
  
Artículo 27. Expropiación  
1. Será causa justificativa de la expropiación de bienes y derechos el peligro de destrucción física o de desaparición de los bienes objeto de protección al amparo de esta ley, así como el abandono persistente del ejercicio del deber de conservación por los titulares.  
2. La expropiación será ejecutada por la Generalitat Valenciana o el Ayuntamiento de Elche, de conformidad con la normativa reguladora del patrimonio cultural valenciano, previa propuesta del Patronato del Palmeral de Elche, y podrá ser beneficiaria de la misma cualquier administración pública.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera  
En todo lo no regulado expresamente por esta ley, será de aplicación la ley reguladora del patrimonio cultural de la Comunitat Valenciana.  
  
Segunda. Declaración de otros bienes de interés cultural vinculados al Palmeral   
Se declara bien inmueble de interés cultural con la categoría de monumento la Acequia Mayor, el cajero de la Acequia de Marxena como brazo mayor derivado de la Acequia Mayor y el pantano de Elche, excepto los brazos secundarios de ambas acequias, con inclusión como partes integrantes de sus presas, azudes o rafes, la casa del pantanero, las escaleras entre el pantano y la casa del pantanero, el Canal del Desvío y el tramo original de la Acequia Mayor, con su cajero, acueductos, partidores fijos y móviles, y molinos y restos de molinos hidráulicos, según la cartografía que figura en el anexo III) Acequia Mayor del pantano de Elche; con el archivo histórico de la Comunidad de Propietarios de la Acequia Mayor del Pantano como conjunto de bienes muebles de naturaleza documental históricamente vinculados a incluir en la relación de pertenencias y accesorios con adscripción a la Sección Primera del Inventario General del patrimonio cultural valenciano como bienes muebles del patrimonio documental declarados de interés cultural; todo sin perjuicio de la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la complementación declarativa que corresponda, en conformidad con lo previsto por la ley reguladora del patrimonio cultural valenciano.  
  
Tercera. Capacitación y formación  
La Generalitat y el Ayuntamiento de Elche promoverán la capacitación o formación en el oficio de palmerero/a y de artesano/a de la palma blanca, mediante la colaboración con el organismo de la Generalitat competente en empleo o en formación profesional.  
  
Cuarta. Denominación de origen de la Palma Blanca de Elche y del Dátil de Elche  
La Generalitat y el Ayuntamiento de Elche promoverán la definición jurídica de los conceptos «Palma Blanca de Elche» y «Dátil de Elche», a efectos de promover, en su caso, el reconocimiento de ambas denominaciones de origen por el órgano competente.  
  
Quinta. Financiación  
1. Las administraciones implicadas, Generalitat Valenciana y Ayuntamiento de Elche, contribuirán por partes iguales a la financiación del Patronato del Palmeral de Elche, para el cumplimiento de sus funciones y de esta ley.  
2. Del mismo modo, las administraciones implicadas, Generalitat Valenciana y Ayuntamiento de Elche, contribuirán por partes iguales a los gastos derivados del mantenimiento de los bienes tutelados de propiedad pública, con independencia de cuál sea la administración propietaria.  
3. A tal fin, ambas administraciones dotarán sus presupuestos anuales de partidas con los importes necesarios.  
  
Sexta. Coordinación  
Las administraciones públicas competentes procurarán la adecuada coordinación de la información del Catálogo incluido del Plan especial de protección con el Registro del Palmeral de Elche.  
  
Séptima. Normativa sectorial  
La Generalitat y el Ayuntamiento de Elche promoverán la modificación de la normativa sectorial local, autonómica, estatal o europea cuya aplicación ponga en cuestión la transmisión histórica de los oficios tradicionales del Palmeral de Elche declarados bien de interés cultural, sobre la base del interés público de su conservación, de su vinculación al valor universal excepcional del Palmeral inscrito en la Lista del Patrimonio Mundial de la UNESCO, y del principio de excepción cultural.  
  
Octava. Derechos de tanteo y retracto  
Para los bienes inscritos en el Registro del Palmeral de Elche se estará a lo dispuesto en la ley reguladora del patrimonio cultural valenciano.  
  
Novena  
Desde las administraciones implicadas, Generalitat Valenciana y Ayuntamiento de Elche, se atenderá a la demanda de formación con la de las figuras de palmerero, artesano de la palma y datilero.  
  
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
  
Primera. Régimen regulatorio transitorio  
En todo aquello que no entre en contradicción con la presente ley, y en tanto en cuanto no se dicten las disposiciones de desarrollo, quedarán en vigor las contenidas en la regulación anterior.  
  
Segunda. Régimen transitorio de protección  
Quedarán protegidos a los efectos de esta ley todos los huertos, grupos de palmeras y palmeras diseminadas de Elche calificados con arreglo a la normativa anterior. No obstante, deberán ser objeto de inscripción en el Registro del Palmeral de Elche en un plazo máximo de seis meses tras la entrada en vigor de esta ley.  
  
Tercera. Función inspectora  
Hasta que reglamentariamente no se determinen las funciones del Servicio de Vigilancia e Inspección previsto en esta ley, las mismas serán ejercidas por el actual Servicio de Guardería del Ayuntamiento de Elche.  
Cuarta. Plazo de publicación del Registro y del Plan director del Palmeral  
1. El Registro del Palmeral a que hacen referencia los artículos 18 y 19 se hará público por primera vez a los dos años desde la entrada en vigor de esta ley. El Registro será objeto de actualización permanente.  
2. El Plan director del Palmeral se hará público por primera vez a los dos años como máximo desde la entrada en vigor de esta ley y se revisará al menos cada cuatro años.  
  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Derogación normativa  
Queda expresamente derogada la anterior Ley 1/1986 de 9 de mayo, por la que se regula la tutela del Palmeral de Elche, así como cuantas disposiciones de rango igual o inferior a la presente ley se opongan a lo dispuesto en la misma.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Desarrollo reglamentario  
El Consell de la Generalitat Valenciana dictará las disposiciones reglamentarias previstas en esta ley y cuantas normas sean necesarias para su ejecución y desarrollo.  
  
Segunda. Actualización de las cuantías de las sanciones  
El Consell de la Generalitat Valenciana podrá actualizar la cuantía de las multas previstas en esta ley, previo informe del Patronato del Palmeral de Elche.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Esta ley entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos y todas las ciudadanas, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley.  
  
València, 12 de noviembre de 2021  
  
El president de la Generalitat  
Ximo Puig i Ferrer



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI