Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9829, del 16-04-2024 (2024/2858)

RESOLUCIÓ de 4 de març de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb, al terme municipal d'Alfarb. Expedient 020/2021-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9829

Data del DOGV
:   16-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2858

CVE


Data del document
:   04-03-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de març de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb, al terme municipal d'Alfarb. Expedient 020/2021-EAE. [2024/2858]  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 020/2021-EAE Alfarb.  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica del pla  
Promotor: Ajuntament d'Alfarb  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfarb  
Ubicació:Alfarb (València)  
Núm. expedient: 020/2021-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 16 de desembre de 2021, va adoptar el següent:  
  
Acord  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica.  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, establix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'estos, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i segons els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
En este context, l'avaluació ambiental estratègica resulta aplicable als plans de mobilitat.  
Atés que la data de sol·licitud és anterior a l'entrada en vigor de la vigent LOTUP, els articles referits a la Llei 5/2014 s'entendran mutatis mutandis dels corresponents en l'actual Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
En data 12 de febrer de 2021, es va registrar en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament d'Alfarb per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alfarb.  
La documentació aportada és conforme al que establix l'article 50 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE).  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible.  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (expedient 20/2021-EAE) el 21 de juliol de 2021.  
  
B.2. Informació territorial  
El municipi d'Alfarb està situat al sud de la capital provincial (la ciutat de València) i pertany a la comarca de la Ribera Alta.  
  
Compta amb un terme municipal de 20,58 km² i dista 25 km de València.  
El terme municipal fita amb els municipis següents:  
• Al nord: Llombai i Picassent.  
• Al sud: Carlet.  
• A l'est: Alginet i Benifaió.  
• A l'oest: Catadau.  
Pel seu terme municipal discorre una única carretera de capacitat mitjana, la CV-520: via de titularitat provincial (Diputació de València) que travessa el municipi d'est a oest, enllaça amb l'A-7 (autovia València-Albacete) i la carretera autonòmica CV-50 (Llíria - Tavernes de la Valldigna); a més, esta CV-520 connecta Alfarb amb els municipis veïns de Benifaió, Llombai i Catadau.  
Se situa al curs intermedi de la vall del riu Magre, afluent del Xúquer, i confronta amb els primers contraforts de l'altiplà castellà. La major part és una superfície plana excepte a l'extrem est, i confronta amb el municipi d'Alginet.  
És important destacar que, a més del nucli urbà consolidat, Alfarb compta amb agrupacions veïnals disperses al terme municipal, algunes en conurbació amb la urbanització Sant Patrici, pertanyent al municipi d'Alginet.  
Estes agrupacions veïnals (El Puntal, L'Almaguer, Els Llacs i L'Algepsar) se situen a la zona central i a l'est del terme municipal, a les quals s'accedix des de la carretera CV-520.  
B.3. Planificació vigent  
El planejament urbanístic d'Alfarb està regulat mitjançant les normes subsidiàries (NS) de 1988. No obstant això, actualment a l'Ajuntament d'Alfarb està tramitant-se un pla general estructural.  
  
El Pla general estructural d'Alfarb s'ha sotmés a avaluació ambiental i territorial estratègica i s'ha redactat un estudi ambiental i territorial estratègic (gener de 2018) sobre la base del document de referència emés per la Conselleria el març de 2013, i s'adjunten un estudi acústic (gener 2018) i d'inundabilitat (agost de 2017) annexos a este i, a més, s'ha redactat un estudi de paisatge (gener de 2018).  
  
Dins de l'avaluació ambiental estratègica del Pla sobre la base de l'article 53 de la LOTUP, s'ha elaborat un Pla de participació ciutadana incloent-hi el paisatge.  
Actualment, el Pla general estructural d'Alfarb, després d'elaborar-se l'EATE i els estudis complementaris (estudi acústic, estudi d'inundabilitat, estudi de paisatge, catàleg de béns i espais protegits...) juntament amb la versió preliminar del pla i sotmetre's a informació pública, està pendent d'aprovació, i la versió preliminar més actual és la redactada el gener de 2018.  
Sobre la base d'esta documentació, l'Ajuntament efectua un diagnòstic de la situació actual tant ambiental com territorial i de mobilitat.  
La distribució de sòls del planejament urbanístic actual obtingut a partir del visor de cartografia, de l'Institut Cartogràfic Valencià, s'ha representat en la il·lustració 34 (pàgina 15/141 PMUS).  
La classificació de sòls segons colors és la següent: urbà (roig), urbanitzable (groc), no urbanitzable comú (verd blavós) i no urbanitzable protegit (verd).  
B.4. Objectius del Pla de mobilitat  
Són els objectius del present pla de mobilitat urbana sostenible:  
• La regulació i el control d'accés del trànsit rodat, així com la millora de la seguretat viària als carrers del municipi.  
• La gestió i la limitació de l'aparcament per al vehicle privat.  
• El desenvolupament i la millora de l'oferta dels diferents modes de transport públic.  
• L'establiment de mesures específiques de gestió de la mobilitat.  
  
• La millora de la mobilitat de persones amb mobilitat reduïda i la inclusió social.  
• La integració de la mobilitat en les polítiques urbanístiques.  
• La millora de la mobilitat sota el concepte de gènere.  
• El foment de la mobilitat a peu i amb bicicleta.  
• La gestió de la mobilitat en aspectes relatius a grans centres atractors.  
• La regulació de la càrrega, la descàrrega i el repartiment de mercaderies a la ciutat.  
La redacció del PMUS d'Alfarb s'ha desenvolupat en diferents fases (es destaca el més significatiu de cada una):  
Fase I. Diagnòstic de la situació actual: esta fase constituïx una anàlisi dels aspectes positius i negatius tant d'origen intern com d'origen extern influents en la mobilitat, que es classifiquen com a debilitats, amenaces, fortaleses i oportunitats.  
Fase II. Programa d'actuacions: en este punt s'han desenvolupat i planificat les diferents propostes d'actuació i s'han classificat segons la tipologia.  
Fase III. Comunicació i seguiment del PMUS: s'han seleccionat uns indicadors determinats per al seguiment i l'avaluació de les actuacions proposades en el PMUS.  
En síntesi, s'indiquen les anàlisis prèvies realitzades per l'Ajuntament per a la redacció del PMUS:  
1. El primer pas ha consistit a estudiar l'accessibilitat externa del municipi, és a dir, els punts d'entrada i eixida des dels llocs generadors o atractors de moviment exteriors com ara altres nuclis urbans pròxims.  
  
2. També s'ha estudiat la ubicació dels edificis que oferixen servicis als veïns d'Alfarb, s'han identificat els centres educatius, les zones verdes, els edificis públics, l'edifici de culte, els comerços més importants, els centres culturals, socials, etc. Tots eixos llocs s'han representat en un plànol perquè servisca com a punt de partida de les futures actuacions que milloren la mobilitat urbana del municipi.  
3. S'han identificat els punts de la localitat on hi ha zones amb un dèficit d'accessibilitat, siga a causa de la trama urbana disposada actualment o per elements urbans situats sobre la via.  
4. També s'han analitzat els centres d'atracció de viatges amb l'objectiu de conéixer els llocs en els quals es desplaça el major nombre de persones en els diferents modes de transport.  
5. Quant a la infraestructura per als vianants, s'han analitzat les zones dins de l'espai urbà que es reserven per al vianant, i els itineraris que es poden realitzar en estes zones d'ús restringit al trànsit motoritzat. També s'han identificat els punts que poden ser objecte de millora amb l'objectiu de fomentar els desplaçaments per als vianants en els pròxims anys.  
6. També s'ha analitzat la situació del mobiliari urbà, i els itineraris escolars i de persones amb mobilitat reduïda (PMR).  
7. En l'anàlisi de la infraestructura ciclista cal conéixer característiques com ara per on discorre, el seu estat de conservació, així com la seguretat que oferixen en la interacció ciclista-vehicle motoritzat i ciclista-vianant.  
8. Quant al mitjà de transport públic de viatgers que dona servici a Alfarb, es tracta de l'autobús interurbà, servici competència de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat (Generalitat Valenciana). Les línies que discorren pel terme municipal són les següents:  
• Línia Millars - Alfarb - Real - Torrent - València.  
• Línia Alfarb - Llombai - Catadau - Hospital d'Alzira.  
9. Respecte del transport privat, després del procés de recollida de dades mitjançant gravació georeferenciada, s'ha estudiat l'oferta viària d'Alfarb, i s'ha realitzat l'inventari, la classificació i la jerarquització de la xarxa viària.  
10. S'han estudiat tant les places d'estacionament lliure en calçada com les reservades o les regulades segons el tipus d'usuari (persones de mobilitat reduïda, motocicletes, càrrega i descàrrega…).  
11. Finalment, les infraestructures per al trànsit de mercaderies per a un plànol d'ubicació del nombre de reserves i places de càrrega i descàrrega.  
12. Finalment, una vegada analitzada l'oferta de mobilitat existent al municipi, s'ha passat a estudiar la demanda de mobilitat.  
En este sentit, s'ha estudiat l'àmbit territorial complet i s'han analitzat els diferents actors implicats en la mobilitat urbana segons el mode de desplaçament, siga mitjançant modes de mobilitat activa o no.  
  
Els aspectes considerats han sigut: ubicació dels punts generadors i atractors de viatges, necessitat de places d'estacionament lliure, d'estacionament regulat…  
Mitjançant una sèrie de plànols i taules s'han inventariat tots els aspectes analitzats. Estos serviran com a punt de partida per a les propostes d'actuació futures i d'esta manera aconseguir l'objectiu de millorar la mobilitat dels veïns augmentant els desplaçaments en mitjans de transport més sostenibles, com ara caminar o desplaçar-se amb bicicleta.  
  
Després d'analitzar i diagnosticar la situació en què es troba la mobilitat urbana d'Alfarb tant a escala general com amb un grau més alt de detall.  
S'han definit, en primer lloc, els següents objectius numèrics:  
• Augmentar l'amplària de les voreres de manera que el 100 % dels metres lineals complisquen els requisits d'accessibilitat.  
• Augmentar entre un 20 i un 40 % el nombre d'usuaris que es desplacen a peu pel municipi.  
• Augmentar en un 100 % les zones per als vianants o de prioritat invertida.  
• Augmentar en un 200 % la infraestructura ciclista en el nucli urbà.  
  
• Implantar 8 aparcabicicletes en els centres atractors de viatges de més rellevància.  
• Augmentar entre un 10 i un 20 % el nombre d'usuaris de bicicleta.  
  
• Augmentar entre un 10 i un 20 % el nombre d'usuaris de transport públic interurbà.  
• Implantar 2 noves reserves de càrrega i descàrrega.  
• Implantar 3 noves places de PMR.  
• Reduir a zero les víctimes d'accidents de trànsit.  
Propostes del PMUS  
El pla de propostes d'actuació del PMUS s'ha reflectit mitjançant l'elaboració de fitxes, cada una de les quals compta amb la informació següent:  
El període d'implantació per a estudiar i desenvolupar cada proposta d'actuació s'ha definit mitjançant 3 intervals temporals:  
• Curt termini: 0 - 2 anys  
• Mitjà termini: 2 - 4 anys  
• Llarg termini: 4 - 10 anys  
El cost d'execució de cada proposta s'ha expressat mitjançant rangs pressupostaris.  
La importància de les propostes d'actuació s'ha classificat segons 3 nivells.  
Les propostes d'actuació redactades en el PMUS (pàgina 58/141) presentat s'han classificat segons 7 tipologies i dins de cada una s'han codificat amb diferents índexs i subíndexs:  
1. Mobilitat per als vianants (P)  
2. Mobilitat amb bicicleta (B)  
3. Accessibilitat (A)  
4. Transport públic (TP)  
5. Vehicle privat (V)  
6. Transport de mercaderies (TM)  
7. Actuacions per a l'equitat de gènere  
Cada fitxa de proposta d'actuació consta de la seua descripció, dels objectius a aconseguir, de l'àmbit d'actuació, del mode d'execució i d'exemples pràctics. També consta de: el límit temporal d'implementació disgregat en 3 nivells —curt, mitjà, o llarg termini—, el cost de la proposta, la prioritat i del responsable d'implementació.  
  
Finalment, s'adjunta un cronograma en què s'han organitzat les propostes d'actuació a manera de fitxes descriptives.  
És important destacar que en la proposta d'actuació V.1, Completar la trama urbana, es representa en foto àrea les noves obertures de carrer per terreny actualment ocupat per camps, si bé la descripció indica que esta proposta està coordinada amb el futur PGOU d'Alfarb (pàgina 84/141 PMUS).  
Comprovades les ubicacions anteriors a través de la cartografia temàtica de zonificació urbanística de l'Institut Cartogràfic Valencià, s'observa que, excepte el que indica la fitxa V.1 esmentada, les actuacions estan proposades en sòl urbà o urbanitzable i, com s'ha indicat, en coordinació amb el PGOU municipal.  
Finalment, des de la pàgina 109 del PMUS es desplega un programa de divulgació i seguiment per la seua importància en el control del procés d'implantació de les actuacions proposades.  
Els 48 indicadors de seguiment seleccionats s'han agrupat en 7 blocs temàtics.  
1. Mobilitat per als vianants.  
2. Mobilitat amb bicicleta.  
3. Accessibilitat.  
4. Transport públic.  
5. Vehicle privat.  
6. Transport de mercaderies.  
7. Altres.  
D'eixos 48 indicadors, 4 corresponen a variables estrictament mediambientals que han de ser conseqüència de la implantació del PMUS, com s'ha indicat anteriorment:  
I34. Volum de contaminants a la baixa atmosfera procedents de la combustió del trànsit rodat (reproduir valors màxims permesos per la legislació vigent:  
SO [ug/m³/d], NO [ug/m³/h], PM [ug/m³/d] i CO [mg/m³/8 hores]) abans i després PMUS  
I46. Emissions de CO (t/any)  
I47. Petjada de carboni sobre la base d'emissions de CO (t CO2/any)  
I48. Nivell sonor de recepció extern produït pel trànsit (dB)  
Totes les propostes es referixen a actuacions sobre sòl urbà, urbanitzable i, en cas de sòl no urbanitzable, a camins o vies ja existents.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
En la pàgina 99/141 de la proposta del PMUS s'indica una estimació en el càlcul d'emissions de gasos contaminants sobre la base d'un nou repartiment modal després de la implementació del PMUS i que suposarà una reducció de l'11 % de les emissions actuals de CO, per la qual cosa s'estimarà en 109,66 t de l'11 % de les emissions actuals de CO, per la qual cosa s'estimarà en 109,66 t CO/any en l'escenari 2021-2030.  
Les emissions que es generaran es mostren en la taula següent (pàgina 99/141 PMUS):  
  
Quant a la contaminació acústica existent al terme municipal d'Alfarb, compta amb un estudi acústic efectuat el gener de 2018 per al PG estructural en tramitació.  
Presenta una zonificació acústica bastant marcada, influenciada quasi exclusivament per l'actual CV-520.  
La resta de focus de contaminació acústica provenen de la pedrera i la indústria existent.  
Amb l'aplicació del PMUS, no es farà una altra cosa que fomentar la mobilitat sostenible del nucli urbà, reduir el nombre de vehicles privats que hi circulen i, per tant, reduir en conseqüència els nivells de contaminació tant atmosfèrica com acústica existents actualment, i per això no requerix adoptar mesures correctores addicionals.  
  
Respecte de la infraestructura verda i la inundabilitat, el riu Magre, confrontant amb el nucli urbà d'Alfarb, i que al seu torn travessa el terme municipal, està catalogat al seu torn com a paratge natural municipal, porta associats terrenys amb perillositat d'inundació de nivell 1 i amb perillositat geomorfològica segons PATRICOVA, i estos últims abasten la mitat est del nucli urbà d'Alfarb.  
Si bé el PATRICOVA indica que hi ha una perillositat geomorfològica en la mitat est del nucli urbà d'Alfarb, s'ha comprovat el Sistema Cartogràfic Nacional de Zones Inundables, i la zona que més abasta com a inundable és la corresponent a una zona probabilitat baixa o excepcional (T=500 anys) que no arriba a tocar el nucli urbà d'Alfarb.  
  
Associada també al riu Magre, cal remarcar la presència de terrenys forestals i forestals estratègics PATFOR i d'hàbitats d'interés comunitari, així com la forest gestionada per la Conselleria denominada Riberes del riu Magre (coincident amb els terrenys forestals estratègics).  
  
Al terme municipal d'Alfarb hi ha nombroses vies pecuàries que recorren el municipi d'est a oest (assagador del Camí de València, assagador de Benifaió, assagador de la Contienda…) i de nord a sud (canyada Real d'Aragó, que coincidix amb el riu Magre…).  
Amb referència al patrimoni cultural, cal destacar al nucli urbà el castell d'Alfarb i l'església parroquial de Sant Jaume Apòstol (inclosos en el catàleg del PG d'Alfarb com a patrimoni arquitectònic), i al seu torn es cataloga el castell d'Alfarb com a bé d'interés cultural.  
A més, el catàleg del PG estructural d'Alfarb assigna a tot el nucli històric d'Alfarb un nivell de protecció integral-BRL com a espai de protecció arqueològica.  
El PMUS conclou que sobre la possible afecció a la infraestructura verda (pàgina 105/141), cal remarcar que les propostes establides en el PMUS d'Alfarb s'emmarquen a la zona urbana, per la qual cosa no és previsible l'afecció a la infraestructura verda municipal.  
Ressalta que les emissions anuals de CO que genera el trànsit al municipi són 123,18 t CO2/any.  
Sobre la base del repartiment modal actual, i després d'implementar les propostes, es preveu aconseguir una reducció dels desplaçaments únicament interns en vehicle privat al municipi de 20 punts percentuals, que es traslladaran a altres modes de transport sostenibles com ara caminar o desplaçar-se amb bicicleta.  
D'altra banda, la petjada de carboni que genera actualment el trànsit rodat al municipi d'Alfarb, anualment, correspon 123,18 t CO2/any.  
  
Sobre la base del nou repartiment modal obtingut, s'han calculat de nou les emissions que es generarien. Estes emissions es mostren en la taula següent:  
Després de la implementació del PMUS d'Alfarb, s'estima que les emissions anuals de CO es reduirien en un 11 % i que arribarien a 109,66 t CO2/any.  
Després de consulta d'estudi acústic, es pot afirmar que presenta una zonificació acústica bastant marcada, influenciada quasi exclusivament per l'actual CV-520. La resta de focus de contaminació acústica provenen de la pedrera i la indústria existent.  
Respecte del risc d'inundació, en la pàgina 102/141 del PMUS indica:  
El riu Magre, catalogat al seu torn com a paratge natural municipal, porta associats terrenys amb perillositat d'inundació de nivell 1 i amb perillositat geomorfològica segons el PATRICOVA, i estos últims abasten la mitat est del nucli urbà d'Alfarb.  
Si bé el PATRICOVA indica que hi ha una perillositat geomorfològica en la mitat est del nucli urbà d'Alfarb, s'ha comprovat el Sistema Cartogràfic Nacional de Zones Inundables, i la zona que més abasta com a inundable és la corresponent a una zona probabilitat baixa o excepcional (T=500 anys) que no arriba a tocar el nucli urbà d'Alfarb.  
  
Associada també al riu Magre, cal remarcar la presència de terrenys forestals i forestals estratègics PATFOR i d'hàbitats d'interés comunitari, així com la forest gestionada per la Conselleria denominat Riberes del riu Magre (coincident amb els terrenys forestals estratègics).  
  
Al terme municipal d'Alfarb hi ha nombroses vies pecuàries que recorren el municipi d'est a oest (assagador del Camí de València, assagador de Benifaió, assagador de la Contienda…) i de nord a sud (canyada Reial d'Aragó, que coincidix amb riu Magre…).  
Amb referència al patrimoni cultural, cal destacar al nucli urbà el castell d'Alfarb i l'església parroquial de Sant Jaume Apòstol (inclosos en el catàleg del PG d'Alfarb com a patrimoni arquitectònic), i al seu torn es cataloga el castell d'Alfarb com a bé d'interés cultural.  
A més, el catàleg del PG estructural d'Alfarb assigna a tot el nucli històric d'Alfarb un nivell de protecció integral-BRL com a espai de protecció arqueològica.  
Respecte de la infraestructura verda (pàgina 105 PMUS), l'ajuntament promotor remarca que les propostes establides en el PMUS d'Alfarb s'emmarquen a la zona urbana, per la qual cosa no és previsible l'afecció a la infraestructura verda municipal.  
D. Consultes realitzades  
El Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, dins de la direcció general amb competències en avaluació ambiental, i d'acord amb l'article 53.1 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades:  
  
Administració consultada Consulta Informe  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servici de Mobilitat Urbana 21.07.2021   
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servici de Planificació 21.07.2021 15.12.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servici Gestió Territorial (Patricova)  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 21.07.2021 13.09.2021  
19.10.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servici d‘Ordenació i Gestió Forestal - VIES PECUÀRIES 19.07.2021 22.11.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Subdirecció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental Servici de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 21.07.2021 06.09.2021  
Ajuntament de Catadau 01.10.2021   
Ajuntament de Llombai 01.10.2021 13.10.2021  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en la pàgina web https://mediambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica.  
  
E. Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible són l'instrument adequat per a respondre a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'entorn urbà i reduir l'impacte negatiu del sistema de transport en l'economia, la societat i el medi ambient. Esta mobilitat sostenible també ha de tindre com a objectiu l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població a béns, servicis i llocs de treball.  
  
La consecució d'estos objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, en dos àmbits:  
- Un nou equilibri de modes de transport, apostant, fonamentalment, per aquells amb més eficiència ambiental i social: transport públic versus transport privat i modes de transport no motoritzat. La consecució d'este objectiu requerix tant mesures d'estímul cap a nous modes de transport com mesures dissuasives.  
- Planificació urbana i model de ciutat, reduint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en duració del viatge.  
L'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan s'indica que «2. La definició de paràmetres i objectius indicats en el punt anterior anirà acompanyada dels indicadors que es consideren rellevants en relació amb el volum total de desplaçaments i la seua distribució modal, i es particularitzaran els nivells associats de consum energètic, ocupació de l'espai públic, emissions sonores i atmosfèriques, i d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'estos últims paràmetres tendirà a la reducció progressiva d'acord amb els ritmes i els límits que establisca la normativa en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i mediambientals».  
  
El PMUS d'Alfarb atén el que disposa l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa es realitzarà l'avaluació ambiental estratègica d'esta sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Les següents consideracions legals i ambientals es poden veure en els informes rebuts, que descrivim:  
Planificació  
L'informe de 15 de desembre de 2021, del Servici de Planificació considera que s'han identificat els estudis necessaris, pel que fa a les competències a eixe servici i segons la documentació presentada, el Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Alfarb (València) és compatible amb la legislació sectorial de carreteres vigent, sempre que es realitzen els estudis i les modificacions que s'indiquen en l'apartat següent (pàgina 7/9 de l'informe d'este servici).  
Risc d'inundació (PATRICOVA)  
L'informe de 13 de setembre de 2021, del Servici de Gestió Territorial conclou que el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb està afectat per perillositat d'inundació de diferents nivells i és compatible, sempre que es complisquen les condicions finals exposades, que són les següents:  
1. El Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb està afectat per perillositat d'inundació; no obstant això, caldrà concretar en els projectes que este desplegue les actuacions que comporten les actuacions d'alteració de la rasant i de les seues afeccions, així com, en el cas que siga procedent, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el Pla de mobilitat serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que s'incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21 d'esta normativa.  
2. Quant a les actuacions previstes en el Pla de mobilitat, si s'executen de manera que continuen compatibles amb la infraestructura verda i d'impacte reduït, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, cal considerar en el Pla de mobilitat urbana sostenible afectat per perillositat d'inundació és que els projectes d'execució derivats d'estos hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA i obtindre l'informe preceptiu del departament competent en matèria d'inundacions.  
Infraestructura verda i paisatge  
L'informe de 19.10.2021 indica (pàgines 5 i 6/6):  
«... intervindre sobre la xarxa de comunicacions del municipi per a afavorir la mobilitat tindrà, sens dubte, influència sobre la infraestructura verda i, al mateix temps, esta mateixa haurà de ser tinguda en compte per a desenvolupar les actuacions que es plantegen.  
La definició de la infraestructura verda municipal i l'entramat de corredors i connectors que posen en relació tots els seus elements hauran de ser analitzats, i les mesures que es pretenga implementar han de ser compatibles amb la protecció del territori que es planteja des de la infraestructura verda (article 4.5 de la LOTUP).  
En l'esborrany del PMUS s'incorpora un apartat dedicat a esta, descriu la problemàtica en la infraestructura verda urbana on s'emmarquen les propostes del PMUS, però no s'inclou l'anàlisi de la resta d'elements.  
Sobre la base de tot això, es necessari incorporar al PMUS un capítol dedicat a la infraestructura verda, que incloga:  
- Una anàlisi de la infraestructura verda que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre esta. En este cas l'element principal és el llit del riu Magre, però haurà de completar-se l'anàlisi estudiant si hi ha altres espais susceptibles de formar part de la infraestructura verda a escala municipal (per exemple, la futura zona verda urbana que servirà al seu torn com a espai de connexió amb el Paratge Natural Municipal del Riu Magre, de gran interés ambiental i paisatgístic).  
- Indicació explícita de quins espais i recorreguts d'actuació es consideren adequats, tant pel seu valor actual com pel seu valor potencial, per a incorporar-los a la infraestructura verda municipal, tant per ser necessaris per al manteniment de la seua estructura i funcionalitat com per les seues funcions de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la infraestructura verda situats a l'exterior dels teixits urbans.  
- Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades. S'haurà de garantir, segons el cas, que les propostes i les alternatives de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures, si n'hi ha, complisquen les determinacions establides en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), concretament en la directriu 118, que establix els principis directors en matèria d'infraestructures de mobilitat.  
  
- Indicació de determinacions que cal adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, garantint amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen  
Per a això, s'incorporarà tota la documentació gràfica i escrita que es considere oportuna.»  
Contaminació acústica i canvi climàtic  
L'informe de 6 de setembre de 2021, del Servici de Lluita de Canvi Climàtic i Contaminació Atmosfèrica conclou que la reducció de l'ús del vehicle privat, així com la millora en l'eficiència dels sistemes de transports, tindrà un impacte positiu en la qualitat ambiental del municipi. Així doncs, el pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb no es derivaran efectes significatius sobre la qualitat de l'aire i la contaminació acústica.  
Vies pecuàries  
L'informe de 22.11.2021 considera que:  
El PMUS d'Alfarb se circumscriu en exclusiva al nucli urbà i al sòl urbanitzable, i no hi ha propostes d'actuació concretes en estes. No obstant això, per a l'assagador de la Fontgela que creua cap a l'est el nucli urbà, amb el nom de carrer València, sí que hi ha previstes actuacions com ara realitzar un aparcament per a mobilitat reduïda (PMR), un punt d'estacionament de bicicletes, i que siga un ciclocarrer. En qualsevol cas són actuacions que es consideren adequades i no contradiuen la legislació sectorial de vies pecuàries.  
Conclou que el PMUS presentat no suposa alteració o modificació en les vies pecuàries del municipi, i la previsió d'usos d'estes es considera adequada amb els usos compatibles i complementaris conformement a l'actual legislació sectorial, la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, i la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana. Per tot el que s'ha exposat, s'emet un informe favorable al Pla de mobilitat urbana sostenible del municipi d'Alfarb.  
Ajuntament de Llombai  
L'informe d'11 d'octubre de 2021, de l'Ajuntament de Llombai, en qualitat de confrontant, assenyala que revisada la documentació, la implantació del pla proposat no suposarà cap efecte desfavorable en el medi ambient dins de l'àmbit de Llombai.  
F. Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP  
Tal com establix l'article 46 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental haurà de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'una avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, tenint en compte els criteris que establix en l'annex VIII, si és el cas, amb una consulta prèvia amb les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què es referix l'article 53 del TRLOTUP.  
El Pla de mobilitat urbana i sostenible segons la definició establida en els articles 9 i 10 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, així com dels articles 14 i següents del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP), no podem conceptuar-lo amb un instrument urbanístic propi de la planificació territorial o urbanística, i, per tant, no presenta cap incidència en el model territorial ja aprovat.  
  
1. Per les característiques dels plans i els programes:  
En l'àrea territorial del PMUS analitzat es té previst desenvolupar el pla general estructural municipal, actualment en tramitació, per la qual cosa s'ha d'aconseguir una coordinació i una integració entre els dos, en què els usos de les diferents vies estaran coordinats amb el que establisca l'instrument urbanístic.  
Cal destacar que en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), publicada en el DOGV de 19 de gener de 2011, quant a la infraestructura verda i amb una relació directa amb el municipi d'Alfarb, es planteja (dins de l'objectiu de connectar els ecosistemes litorals i els d'interior a través d'un sistema de corredors territorials i biològics) l'actuació del corredor fluvial del riu Magre i (dins de l'àmbit de l'àmbit de la conservació i la valoració l'extraordinari patrimoni ambiental i cultural de l'àrea funcional), la Ruta de l'Aigua del Riu Magre.  
  
En el Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge de la Comunitat Valenciana, la major part de la unitat Ribera Alta del Riu Xúquer es considera com a unitat de paisatge de rellevància local, i passa a integrar una unitat denominada PRR 38 Ribera del Xúquer.  
  
Respecte d'altres plans d'ordenació existents que puguen afectar el terme municipal d'Alfarb, cal remarcar el Pla d'acció territorial forestal (PATFOR) i el Pla d'acció territorial del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) associats a la presència del riu Magre.  
  
Atés que el PMUS d'Alfarb s'emmarca sobre sòl urbà, urbanitzable i en cas de sòl no urbanitzable a camins o vies ja existents, com s'ha dit, no és un instrument urbanístic i, a més, de les pròpies característiques i objecte del PMUS, concloem que no té cap incidència en el model territorial ja aprovat.  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
No s'esperen efectes sobre la coberta forestal, espais protegits o espais Xarxa Natura 2000.  
No obstant això, cal advertir que en el límit est d'un dels aparcaments dissuasius en sòl urbà previstos en el PMUS (prop de les instal·lacions esportives) hi ha la forest catalogada d'utilitat pública V156 - Riberes del Riu Magre, no amollonada, per la qual cosa l'ús i/o el desenvolupament d'este aparcament, en zona urbana, ha de prendre precaució i controlar que un excés de la capacitat d'acolliment d'esta instal·lació no afecte esta forest catalogada.  
Sobre afeccions a traçats de vies pecuàries, el nucli urbà d'Alfarb, en direcció oest-est, és travessat per la via pecuària assagador de la Fontgela coincident amb el camí d'Alfarb a Catadau pel qual domini públic pecuari i viari concorren en traçat.  
  
Quant als efectes sobre emissions de gasos contaminants, cal destacar que les previsions de millora argumentades per l'Ajuntament, com s'ha indicat al llarg d'este informe (apartats C i E) és previsible la seua disminució, sempre que s'implanten les propostes del PMUS, en particular les emissions de CO i la petjada de carboni associada.  
  
Com hem referit anteriorment, el PMUS sí que proposa una sèrie d'indicadors quantitatius i qualitatius de seguiment de caràcter ambiental.  
Així, analitzant la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisant la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb, que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que la modificació no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
Per tant, a la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), considera que el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes es limiten a actuacions sobre sòl urbà, urbanitzable i en cas de sòl no urbanitzable a camins o vies ja existents i no impliquen actuacions que determinen modificacions de planejament que requerisquen avaluació ambiental dins d'este PMUS.  
  
G. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
H. Acord  
D'acord amb el que s'establix en l'article 53.2 b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la TRLOTUP, ja que no té efectes significatius sobre el medi ambient i continuar la tramitació amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que descriga la documentació presentada, així com al que dispose la legislació vigent i als informes emesos, respecte dels quals es tindran en compte les consideracions següents:  
  
1. El PMUS es completarà amb les indicacions del Servici de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat com a pas previ a l'aprovació definitiva.  
2. El PMUS es completarà amb el que indique el Servici d'Ordenació i Gestió Forestal quant a la compatibilitat o els requisits exigits en matèria de vies pecuàries (afecció a l'assagador de la Fontgela) com a pas previ a l'aprovació definitiva.  
3. El PMUS incorporarà les qüestions plantejades per l'informe del Servici de Gestió Territorial en l'àmbit de la seua competència, i en particular les relacionades amb el compliment del PATRICOVA.  
4. El PMUS es completarà amb la documentació i amb els continguts assenyalats en l'informe de 19.10.2021 del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge i que s'ha reproduït en l'apartat D anterior.  
Tal com establix l'article 53.7 de la TRLOTUP, l'Informe estratègic ambiental i territorial perdrà la vigència i cessarà la producció a efectes propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb. En este cas, el promotor ha de tornar a iniciar el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica Pla de mobilitat urbana sostenible d'Alfarb per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, fet que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Fet que vos notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 de desembre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 4 de març de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9829, del 16-04-2024 (2024/2858)

RESOLUCIÓN de 4 de marzo de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb, en el término municipal de Alfarb. Expediente 020/2021-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9829

Fecha DOGV
:   16-04-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/2858

CVE


Fecha del documento
:   04-03-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de marzo de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb, en el término municipal de Alfarb. Expediente 020/2021-EAE. [2024/2858]  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 020/2021-EAE Alfarb.  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: Plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb  
Trámite: evaluación ambiental estratégica del Plan  
Promotor: Ayuntamento de Alfarb  
Autoridad sustantiva: Ayuntamento de Alfarb  
Ubicación: Alfarb  
Núm. expedient:020/2021-EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 16 de diciembre de 2021, adoptó el siguiente:  
  
Acuerdo  
Vista la propuesta de Informe ambiental y territorial «Plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb», en los siguientes términos:  
A. Fundamentos por los cuales se somete el plan a evaluación ambiental estratégica.  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las Administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
En este contexto, la evaluación ambiental estratégica resulta de aplicación a los planes de movilidad.  
Dado que la fecha de solicitud es anterior a la entrada en vigor que la vigente LOTUP los artículos referidos a la Ley 5/2014, se entenderán mutatis mutandis de los correspondientes en el actual Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
B. Documento Inicial Estratégico  
B.1. Documentación aportada  
En fecha 12 de febrero de 2021 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del ayuntamiento de Alfarb para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del borrador del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Alfarb.  
La documentación aportada, es conforme a lo establecido en el artículo 50 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (TRLOTUP).  
La documentación queda constituida por los siguientes documentos:  
1. Documento inicial estratégico (DIE)  
2. Borrador del Plan de movilidad urbana sostenible.  
La Subdirección General de Evaluación Ambiental comunica la apertura del expediente (Expediente 20/2021-EAE) el 21 de julio de 2021.  
B.2. Informació Territorial  
El municipio de Alfarb se encuentra situado al sur de la capital provincial (la ciudad de València) y pertenece a la comarca de La Ribera Alta.  
Cuenta con un término municipal de 20,58 km² y dista 25 km de València.  
Su término municipal linda con los siguientes municipios, al:  
• Norte: Llombai y Picassent.  
• Sur: Carlet.  
• Este: Alginet y Benifaiò.  
• Oeste: Catadau.  
Por su término municipal discurre una única carretera de media capacidad, la CV-520: vía de titularidad provincial (Diputación de Valencia) que atraviesa el municipio de este a oeste, enlaza con la A-7 (autovía València-Albacete) y la carretera autonómica CV-50 (Liria - Tavernes de la Valldigna); además esta CV-520 conecta Alfarb con los municipios vecinos de Benifaiò, Llombai y Catadau.  
Se ubica en el curso intermedio del valle del río Magro, afluente del Júcar, colindante con las primeras estribaciones de la meseta castellana. Es en su mayor parte una superficie llana excepto su extremo Este, colindante con el municipio de Alginet.  
Es importante destacar que además del casco urbano consolidado, Alfarb cuenta con agrupaciones vecinales dispersas en su término municipal, algunas de ellas en conurbación con la urbanización San patricio, perteneciente al municipio de Alginet.  
Estas agrupaciones vecinales (El Puntal, l'Almaguer, Los Lagos y l'Algepsar) se sitúan en la zona central y al este del término municipal, a las que se accede desde la carretera CV-520.  
B.3. Planificación vigente  
El planeamiento urbanístico de Alfarb se encuentra regulado mediante las normas subsidiarias (NNSS) de 1988. No obstante, en la actualidad en el Ajuntamiento de Alfarb se encuentra en tramitación un Plan general estructural.  
El Plan general estructural de Alfarb se ha sometido a Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica redactándose un estudio ambiental y territorial estratégico (enero de 2018) en base a Documento de Referencia emitido por la Conselleria en marzo de 2013, adjuntándose como anexo un estudio acústico (enero 2018) y de inundabilidad (agosto de 2017) anexos al mismo y además se ha redactado un estudio de paisaje (enero de 2018).  
Dentro de la evaluación ambiental estratégica del Plan en base al artículo 53 de la LOTUP, se ha realizado un plan de participación ciudadana incluyendo el paisaje.  
Actualmente el Plan general estructural de Alfarb, tras elaborarse el EATE y los estudios complementarios (estudio acústico, estudio de inundabilidad, estudio de paisaje, catálogo de bienes y espacios protegidos...) junto con la versión preliminar del Plan y someterse a información pública, está pendiente de aprobación siendo la versión preliminar más actual la redactada en enero de 2018.  
En base a dicha documentación el Ayuntamiento efectúa un diagnóstico de la situación actual tanto ambiental como territorial y de movilidad.  
La distribución de suelos del planeamiento urbanístico actual obtenido a partir del visor de cartografía, del Instituto Cartográfico Valenciano, se ha representado en la ilustración 34 (página 15/141 PMUS).  
La clasificación de suelos según colores es la siguiente: urbano (rojo), urbanizable (amarillo), no urbanizable común (verde azulado) y no urbanizable protegido (verde).  
B.4. Objetivos del Plan de movilidad  
Son los objetivos del presente Plan de movilidad urbana sostenible:  
• La regulación y control de acceso del tráfico rodado, así como la mejora de la seguridad vial en las calles del municipio.  
• La gestión y limitación del aparcamiento para el vehículo privado.  
• El desarrollo y mejora de la oferta de los diferentes modos de transporte público.  
• El establecimiento de medidas específicas de gestión de la movilidad.  
• La mejora de la movilidad de personas con movilidad reducida y la inclusión social.  
• La integración de la movilidad en las políticas urbanísticas.  
• La mejora de la movilidad bajo el concepto de género.  
• El fomento de la movilidad a pie y en bicicleta.  
• La gestión de la movilidad en aspectos relativos a grandes centros atractores.  
• La regulación de la carga, descarga y reparto de mercancías en la ciudad.  
La redacción del PMUS de Alfarb se ha desarrollado en diferentes fases (se destaca lo más significativo de cada una):  
Fase I. Diagnóstico de la situación actual: Esta fase constituye un análisis de los aspectos positivos y negativos tanto de origen interno como de origen externo influyentes en la movilidad, clasificándolos como debilidades, amenazas, fortalezas y oportunidades.  
Fase II. Programa de actuaciones: En este punto se han desarrollado y planificado las diferentes propuestas de actuación y se han clasificado según su tipología.  
Fase III. Comunicación y seguimiento del PMUS: se han seleccionado unos indicadores determinados para el seguimiento y evaluación de las actuaciones propuestas en el PMUS.  
En síntesis, se indican los análisis previos realizados por el ayuntamiento para la redacción del PMUS:  
1. El primer paso ha consistido en estudiar la accesibilidad externa del municipio, es decir, los puntos de entrada y salida desde los lugares generadores o atractores de movimiento exteriores tales como, otros núcleos urbanos próximos.  
2. También se ha estudiado la ubicación de los edificios que ofrecen servicios a los vecinos de Alfarb, identificando los centros educativos, las zonas verdes, los edificios públicos, el edificio de culto, comercios más importantes, centros culturales, sociales, etc. Todos esos lugares se han representado en un plano para que sirva como punto de partida de las futuras actuaciones que mejoren la movilidad urbana del municipio.  
3. Se han identificado los puntos de la localidad donde se encuentran zonas con un déficit de accesibilidad, ya sea a causa de la trama urbana dispuesta actualmente o por elementos urbanos ubicados sobre la vía.  
4. También se han analizado los centros de atracción de viajes con el objetivo de conocer los lugares en los que se desplaza el mayor número de personas en los diferentes modos de transporte.  
5. En cuanto a la infraestructura peatonal se han analizado aquellas zonas dentro del espacio urbano que se reservan para el peatón, y los itinerarios que se pueden realizar en estas zonas de uso restringido al tráfico motorizado. También se han identificado aquellos puntos que pueden ser objeto de mejora con el objetivo de fomentar los desplazamientos peatonales en los próximos años.  
6. También se ha analizado la situación del mobiliario urbano, y los itinerarios escolares y de personas con movilidad reducida (PMR).  
7. En el análisis de la infraestructura ciclista es preciso conocer características como: por dónde discurre, su estado de conservación, así como la seguridad que ofrecen en la interacción ciclista-vehículo motorizado y ciclista-peatón.  
8. En cuanto al medio de transporte público de viajeros que da servicio a Alfarb, se trata del autobús interurbano, servicio competencia de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat (Generalitat Valenciana). Las líneas que discurren por el término municipal son las siguientes:  
• Línea Millares - Alfarb - Real - Torrent - Valencia.  
• Línea Alfarb - Llombai - Catadau - Hospital d'Alzira.  
9. Respecto al transporte privado, tras el proceso de recogida de datos mediante grabación georreferenciada se ha procedido a estudiar la oferta viaria de Alfarb, realizando el inventario, clasificación y jerarquización de la red viaria.  
10. Se han estudiado tanto las plazas de estacionamiento libre en calzada como aquellas reservadas o reguladas según el tipo de usuario (personas de movilidad reducida, motocicletas, carga y descarga…).  
11. Por último, las infraestructuras para el tráfico de mercancías para un plan de ubicación del número de reservas y plazas de carga y descarga.  
12. Finalmente, una vez analizada la oferta de movilidad existente en el municipio, se ha pasado a estudiar la demanda de movilidad.  
En este sentido, se ha estudiado el ámbito territorial completo y se ha analizado a los diferentes actores implicados en la movilidad urbana según el modo de desplazamiento, ya sea mediante modos de movilidad activa o no.  
Los aspectos considerados han sido: ubicación de los puntos generadores y atractores de viajes, necesidad de plazas de estacionamiento libre, de estacionamiento regulado…  
Mediante una serie de planos y tablas se han inventariado todos los aspectos analizados. Estos servirán como punto de partida para las propuestas de actuación futuras y alcanzar de esta manera el objetivo de mejorar la movilidad de los vecinos aumentando los desplazamientos en medios de transporte más sostenibles, como el caminar o desplazarse en bicicleta.  
Tras analizar y diagnosticar la situación en la que se encuentra la movilidad urbana de Alfarb tanto a nivel general como con mayor grado de detalle.  
Se han definido en primer lugar los siguientes objetivos numéricos:  
• Aumentar la anchura de las aceras de manera que el 100 % de los metros lineales cumplan los requisitos de accesibilidad.  
• Aumentar entre un 20 y un 40 % el número de usuarios que se desplazan a pie por el municipio.  
• Aumentar en un 100 % las zonas peatonales o de prioridad invertida.  
• Aumentar en un 200 % la infraestructura ciclista en el casco urbano.  
• Implantar 8 aparca bicis en los centros atractores de viajes de mayor relevancia.  
• Aumentar entre un 10 y un 20 % el número de usuarios de bicicleta.  
• Aumentar entre un 10 y un 20 % el número de usuarios de transporte público interurbano.  
• Implantar 2 nuevas reservas de carga y descarga.  
• Implantar 3 nuevas plazas de PMR.  
• Reducir a cero las víctimas de accidentes de tráfico.  
Propuestas del PMUS  
El plan de propuestas de actuación del PMUS se ha reflejado mediante la elaboración de fichas, cada una de las cuales cuenta con la siguiente información:  
El periodo de implantación para estudiar y desarrollar cada propuesta de actuación se ha definido mediante 3 intervalos temporales:  
• Corto plazo: 0 - 2 años  
• Medio plazo: 2 - 4 años  
• Largo plazo: 4 - 10 años  
El coste de ejecución de cada propuesta se ha expresado mediante rangos presupuestarios.  
La importancia de las propuestas de actuación se ha clasificado según 3 niveles.  
Las propuestas de actuación redactadas en el PMUS (página 58/141) presentado se han clasificado según 7 tipologías y dentro de cada una se han codificado con diferentes índices y subíndices:  
1. Movilidad peatonal (P)  
2. Movilidad en bicicleta (B)  
3. Accesibilidad (A)  
4. Transporte público (TP)  
5. Vehículo privado (V)  
6. Transporte de mercancías (TM)  
7. Actuaciones para la equidad de género  
Cada ficha de propuesta de actuación consta de su descripción, de los objetivos a alcanzar, del ámbito de actuación, del modo de ejecución y de ejemplos prácticos. También consta de: el límite temporal de implementación disgregados en 3 niveles Corto, Medio, o Largo plazo, el coste de la propuesta, la prioridad y del responsable de implementación.  
Finalmente se adjunta un cronograma donde se han organizado las propuestas de actuación a modo de fichas descriptivas.  
Es importante destacar que en la propuesta de actuación V.1 - Completar la trama urbana se representa en foto área las nuevas aperturas de calle por terreno actualmente ocupado por campos, si bien la descripción indica que esta propuesta se encuentra coordinada con el futuro PGOU de Alfarb (página 84/141 PMUS).  
Comprobadas las ubicaciones anteriores a través de la cartografía temática de zonificación urbanística del Instituto Cartográfico Valenciano, se observa que, salvo lo indicado en la ficha V.1 mencionada, las actuaciones están propuestas en suelo urbano o urbanizable y como se ha indicado, en coordinación con el PGOU municipal.  
Finalmente, desde la página 109 del PMUS se desarrolla un programa de divulgación y seguimiento por su importancia en el control del proceso de implantación de las actuaciones propuestas.  
Los 48 indicadores de seguimiento seleccionados se han agrupado en 7 bloques temáticos.  
1. Movilidad peatonal  
2. Movilidad en bicicleta  
3. Accesibilidad  
4. Transporte público  
5. Vehículo privado  
6. Transporte de mercancías  
7. Otros.  
De esos 48 indicadores, 4 de ellos corresponden a variables estrictamente medioambientales que deben ser consecuencia de la implantación del PMUS como se ha indicado anteriormente:  
I34. Volumen de contaminantes a la baja atmósfera procedentes de la combustión del tráfico rodado (reproducir valores máx. permitidos por la legislación vigente:  
SO [ug/m³/d], NO [ug/m³/h], PM [ug/m³/d] y CO [mg/m³/8 horas]) antes y después PMUS  
I46. Emisiones de CO2 (Tn/año)  
I47. Huella de carbono en base a emisiones de CO2 (Tn CO2/año)  
  
I48. Nivel sonoro de recepción externo producido por el tráfico (dB)  
Todas las propuestas se refieren a actuaciones sobre suelo urbano, urbanizable y en caso de suelo no urbanizable a caminos o vías ya existentes.  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
En la página 99/141 de la propuesta del PMUS se indica una estimación en el cálculo de emisiones de gases contaminantes en base a un nuevo reparto modal tras la implementación del PMUS y que supondrá una reducción del 11 % de las emisiones actuales de CO2 por lo que se estimará en 109,66 Tn CO2/año en el escenario 2021-2030.  
  
  
Las emisiones que se generaran se muestran en la siguiente tabla (página 99/141 PMUS):  
  
En lo referente a la contaminación acústica existente en el término municipal de Alfarb, cuenta con un Estudio Acústico efectuado en enero de 2018 para el PG Estructural en tramitación.  
Presenta una zonificación acústica bastante marcada, influenciada casi exclusivamente por la actual CV-520.  
El resto de focos de contaminación acústica provienen de la cantera e industria existente.  
Con la aplicación del PMUS, no se va a hacer otra cosa que fomentar la movilidad sostenible del casco urbano, reducir el número de vehículos privados que circulan por el mismo y por tanto reducir en consecuencia los niveles de contaminación tanto atmosférica como acústicas existentes actualmente, no precisando por tanto de la adopción de medidas correctoras adicionales.  
Respecto a la infraestructura verde e inundabilidad, el río Magro colindante con el casco urbano de Alfarb y que a su vez atraviesa el término municipal, está catalogado a su vez como Paraje Natural Municipal, lleva asociado terrenos con peligrosidad de inundación de Nivel 1 y con peligrosidad geomorfológica según PATRICOVA, abarcando estos últimos la mitad este del casco urbano de Alfarb.  
Si bien el PATRICOVA indica que existe una peligrosidad geomorfológica en la mitad este del casco urbano de Alfarb, se ha comprobado el Sistema Cartográfico Nacional de Zonas Inundables, el cual la zona que más abarca como inundable es la correspondiente a una zona probabilidad baja o excepcional (T=500 años) que no llega a tocar el casco urbano de Alfarb.  
Asociado también al río Magro cabe remarcar la presencia de terrenos forestales y forestales estratégicos PATFOR y de Hábitats de Interés Comunitario, así como el Monte gestionado por Conselleria denominado Riberas del río Magro (coincidente con los terrenos forestales estratégicos).  
En el término municipal d'Alfarb existen numerosas vías pecuarias que recorren el municipio de este a oeste (vereda del camino de Valencia, vereda de Benifaió, vereda de la Contienda…) y de norte a sur (Cañada Real de Aragón que coincide con río Magro…).  
En referencia al patrimonio cultural, destacar en el casco urbano el castillo d'Alfarb y la iglesia parroquial de San Jaime Apóstol (incluidos en el Catálogo del PG de Alfarb como patrimonio arquitectónico) siendo catalogado a su vez el Castillo de Alfarb como bien de interés cultural.  
Además, el catálogo del PG Estructural de Alfarb asigna a todo el núcleo histórico de Alfarb un nivel de protección integral-brl como espacio de protección arqueológica.  
El PMUS concluye que sobre la posible afección a la infraestructura verde (página 105/141), cabe remarcar que las propuestas establecidas en el PMUS d'Alfarb se enmarcan en la zona urbana por lo que no es previsible la afección a la infraestructura verde municipal.  
Resaltando las emisiones anuales de CO2 que genera el tráfico en el municipio son 123,18 Tn CO2/año.  
En base al reparto modal actual y, tras la implementación de las propuestas se prevé alcanzar una reducción de los desplazamientos únicamente internos en vehículo privado en el municipio de 20 puntos porcentuales, trasladándose a otros modos de transporte sostenibles como caminar o desplazarse en bicicleta.  
Por otra parte, la huella de carbono que genera actualmente el tráfico rodado en el municipio de Alfarb, anualmente, corresponde 123,18 Tn CO2/año.  
En base al nuevo reparto modal obtenido, se han calculado de nuevo las emisiones que se generarían. Estas emisiones se muestran en la siguiente tabla  
Tras la implementación del PMUS d'Alfarb, las emisiones anuales de CO2 se estima que se reducirían en un 11 % y que alcanzarían 109,66 Tn CO2/año.  
Tras consulta de Estudio Acústico, se puede afirmar que presenta una zonificación acústica bastante marcada, influenciada casi exclusivamente por la actual CV-520. El resto de focos de contaminación acústica provienen de la cantera e industria existente.  
Respecto a riesgo de inundación, en la página 102/141 del PMUS indica:  
El río Magro, catalogado a su vez como Paraje Natural Municipal, lleva asociado terrenos con peligrosidad de inundación de Nivel 1 y con peligrosidad geomorfológica según PATRICOVA, abarcando estos últimos la mitad este del casco urbano d'Alfarb.  
Si bien el PATRICOVA indica que existe una peligrosidad geomorfológica en la mitad este del casco urbano d'Alfarb, se ha comprobado el Sistema Cartográfico Nacional de Zonas Inundables, el cual la zona que más abarca como inundable es la correspondiente a una zona probabilidad baja o excepcional (T=500 años) que no llega a tocar el casco urbano d'Alfarb.  
Asociado también al río Magro cabe remarcar la presencia de terrenos forestales y forestales estratégicos PATFOR y de Hábitats de Interés Comunitario, así como el Monte gestionado por la Conselleria denominado Riberas del río Magro (coincidente con los terrenos forestales estratégicos).  
En el término municipal de Alfarb existen numerosas vías pecuarias que recorren el municipio de este a oeste (vereda del camino de Valencia, vereda de Benifaió, vereda de la Contienda…) y de norte a sur (Cañada Real de Aragón que coincide con río Magro…).  
En referencia al patrimonio cultural, destacar en el casco urbano el castillo d'Alfarb y la iglesia parroquial de San Jaime Apóstol (incluidos en el Catálogo del PG de Alfarb como patrimonio arquitectónico) siendo catalogado a su vez el castillo de Alfarb como bien de interés cultural.  
Además, el catálogo del PG Estructural de Alfarb asigna a todo el núcleo histórico de Alfarb un nivel de protección Integral-BRL como espacio de protección arqueológica.  
Respecto a la Infraestructura verde (página 105 PMUS), el ayuntamiento promotor remarca que las propuestas establecidas en el PMUS de Alfarb se enmarcan en la zona urbana por lo que no es previsible la afección a la Infraestructura Verde municipal.  
D. Consultas realizadas  
Por parte del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, dentro de la dirección general con competencias en evaluación ambiental, y de acuerdo con el artículo 53.1 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas a:  
  
Administració consultada Consulta Informe  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d Obres Públics, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Mobilitat Urbana 21.07.2021   
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d Obres Públics, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Planificació 21.07.2021 15.12.2021  
Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servei Gestió Territorial (Patricova)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge 21.07.2021 13.09.2021  
19.10.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
Subdirecció General del Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal - Vias Pecuarias 19.07.2021 22.11.2021  
Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Subdirecció General del Canvi Climàtc i Qualitat Ambiental Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmòsfera 21.07.2021 06.09.2021  
Ajuntament de Catadau 01.10.2021   
Ajuntament de Llombai 01.10.2021 13.10.2021  
  
  
Nota: Los informes recibidos se publicarán en la página web https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica  
  
E. Identificación de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conceptualmente, los planes de movilidad urbana sostenible son el instrumento adecuado para responder a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el entorno urbano y reducir el impacto negativo del sistema de transporte en la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible también debe tener como objetivo la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, en dos ámbitos:  
- Un nuevo equilibrio de modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos con mayor eficiencia ambiental y social: transporte público versus transporte privado y modos de transporte no motorizado. La consecución de este objetivo requiere tanto medidas de estímulo hacia nuevos modos de transporte como medidas disuasorias.  
- Planificación urbana y modelo de ciudad, reduciendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en duración del viaje.  
El artículo 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, cuando se indica que «2. La definición de parámetros y objetivos indicados en el punto anterior irá acompañada de los indicadores que se consideren relevantes en relación con el volumen total de desplazamientos y su distribución modal, y se particularizarán los niveles asociados de consumo energético, ocupación del espacio público, emisiones sonoras y atmosféricas, y de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su progresiva reducción de acuerdo con los ritmos y límites que establezca la normativa en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y medioambientales».  
El PMUS de Alfarb atiende lo dispuesto en el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que se realizará la evaluación ambiental estratégica de la misma sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Las siguientes consideraciones legales y ambientales se pueden ver en los informes recibidos, que describimos:  
Planificación  
El informe de 15 de diciembre de 2021, del Servicio de Planificación considera que se han identificado los estudios necesarios, en lo correspondiente a las competencias a ese servicio y según la documentación presentada, el Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Alfarb es compatible con la legislación sectorial de carreteras vigente, siempre que se realicen los estudios y modificaciones que se indican en el siguiente apartado (página 7/9 del informe de dicho servicio).  
Riesgo inundación (PATRICOVA)  
El informe de 13 de septiembre de 2021, del servicio de Gestión Territorial concluye que el Plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb se encuentra afectado por peligrosidad de inundación de diferentes niveles y es compatible, siempre que se cumplan las condiciones finales expuestas y que son las siguientes:  
1. El Plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb está afectado por peligrosidad de inundación, no obstante, habrán de ser concretados en los proyectos que este desarrolle las actuaciones que comporten las actuaciones la alteración de la rasante y de sus afecciones, así como, en el caso que proceda las medidas que se prevean para reducir los efectos de la inundabilidad. Se considera que el Pla de Movilidad será compatible con la normativa del PATRICOVA, siempre que se incorpore en las actuaciones que se proyecten las condiciones de adecuación de las infraestructuras previstas en el artículo 21 de esta normativa.  
2. Las actuaciones previstas en el Plan de movilidad, si se ejecutan de manera que sigan compatibles con la Infraestructura Verde y de reducido impacto, no se prevén que genere un incremento significativo del riesgo de inundación.  
3. El criterio que, en materia de riesgo de inundación, han de ser considerados en el Plan de movilidad urbana sostenible afectado por peligrosidad de inundación es, que los proyectos de ejecución derivados de estos tendrán que cumplir las condiciones establecidas en el artículo 21 de la normativa del PATRICOVA y obtener el informe preceptivo del departamento competente en materia de inundaciones.  
Infraestructura verde y paisaje  
El informe de 19.10.2021 indica (páginas 5 y 6/6):  
«...intervenir sobre la red de comunicaciones del municipio para favorecer la movilidad va a tener, sin duda, influencia sobre la Infraestructura Verde y, al mismo tiempo, ella misma deberá ser tenida en cuenta para el desarrollo de las actuaciones que se planteen.  
La definición de la infraestructura verde municipal y el entramado de corredores y conectores que pongan en relación todos sus elementos, deberán ser analizados, y las medidas que se pretenda implementar deben de ser compatibles con la protección del territorio que desde la infraestructura verde se plantea (art. 4.5 de la LOTUP).  
En el borrador del PMUS se incorpora un apartado dedicado a la misma, describe la problemática en la infraestructura verde urbana donde se enmarcan las propuestas del PMUS, pero no se incluye el análisis del resto de elementos.  
En base a todo lo anterior, es necesaria la incorporación al PMUS de un capítulo dedicado a la Infraestructura Verde, que incluya:  
- un análisis de la infraestructura verde que permita analizar y valorar los efectos de las propuestas y que estudie las implicaciones sobre la misma. En este caso el elemento principal es el cauce del río Magro, pero deberá completarse el análisis estudiando si existen otros espacios susceptibles de formar parte de la infraestructura verde a escala municipal (por ejemplo, la futura Zona Verde urbana que servirá a su vez como espacio de conexión con el paraje natural municipal del río Magro de gran interés ambiental y paisajístico).  
- indicación explícita de qué espacios y recorridos de actuación se consideran adecuadas, tanto por su valor actual como por su valor potencial, para su incorporación a la Infraestructura Verde municipal, tanto por ser necesarias para el mantenimiento de su estructura y funcionalidad, como por sus funciones de conexión e integración paisajística de los espacios urbanos con los elementos de la infraestructura verde situados en el exterior de los tejidos urbanos.  
- establecimiento de medidas efectivas para corregir los posibles efectos negativos generados por las propuestas planteadas. Se deberá garantizar, según el caso, que las propuestas y alternativas de trazado y diseño de creación, ampliación o modificación de infraestructuras, si las hubiere, cumplan las determinaciones establecidas en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), en concreto en su Directriz 118, que establece los principios directores en materia de infraestructuras de movilidad.  
- indicación de determinaciones a adoptar para el control de los elementos con incidencia en la calidad del paisaje urbano, garantizando con el diseño de los espacios públicos y el viario la funcionalidad de la infraestructura verde y el mantenimiento de las principales vistas y perspectivas que lo caracterizan  
Para ello, se incorporará cuanta documentación gráfica y escrita se considere oportuna.»  
Contaminación acústica y cambio climático  
El informe de 6 de septiembre de 2021, del Servicio de Lucha de Cambio Climático y Contaminación Atmosférica concluye que la reducción del uso del vehículo privado, así como la mejora en la eficiencia de los sistemas de transportes, tendrá un impacto positivo en la calidad ambiental del municipio. Así pues, el plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb no se derivarán efectos significativos sobre la calidad del aire y la contaminación acústica.  
Vias pecuarias  
El informe de 22.11.2021 considera que:  
El PMUS de Alfarb se circunscribe en exclusiva al casco urbano y al suelo urbanizable, no existen propuestas de actuación concretas en ellas. No obstante, para la colada de la Fonchela que cruza hacia el este el casco urbano, denominándose calle Valencia, si están previstas actuaciones como por ejemplo realizar un aparcamiento para movilidad reducida (PMR), un punto de estacionamiento de bicis, y que sea una ciclocalle. En cualquier caso son actuaciones que se consideran adecuadas y no contradicen la legislación sectorial de vías pecuarias.  
Concluye que el PMUS presentado no supone alteración o modificación en las vías pecuarias del municipio, y la previsión de usos de las mismas se considera adecuada con los usos compatibles y complementarios conforme a la actual legislación sectorial, la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, y la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana. Por todo lo expuesto, se emite informe favorable al Plan de movilidad urbana sostenible del municipio de Alfarb.  
Ayuntamiento de Llombai  
El informe de 11 de octubre de 2021, del Ayuntamiento de Lombai, en calidad de colindante, señala que, revisada la documentación, la implantación del Plan propuesto no supondrá ningún efecto desfavorable en el medio ambiente dentro del ámbito de Llombai.  
F. Valoración ambiental de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP.  
Tal y como establece el artículo 46 del TRLOTUP, el órgano ambiental deberá determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de una evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta con las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a que se refiere el artículo 53 del TRLOTUP.  
El Plan de movilidad urbana y sostenible, conforme a la definición establecida en los artículos 9 y 10 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de movilidad de la Comunitat Valenciana, así como de los artículos 14 y siguientes del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (TRLOTUP), no podemos conceptuarlo con un instrumento urbanístico propio de la planificación territorial o urbanística, por lo tanto no presenta incidencia alguna en el modelo territorial ya aprobado.  
1. Por las características de los planes y programas:  
En el área territorial del PMUS analizado se tiene previsto desarrollar el plan general estructural municipal, actualmente en tramitación por lo que se debe lograr una coordinación e integración entre ambos, en el que los usos de las distintas vías estarán coordinados con lo que el instrumento urbanístico establezca.  
Destacar que en la Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV) publicada en DOGV de 19 de enero de 2011, en lo relativo a la Infraestructura Verde y con una relación directa con el municipio de Alfarb, se plantea (dentro del objetivo de conectar los ecosistemas litorales y los de interior a través de un sistema de corredores territoriales y biológicos), la actuación del corredor fluvial del río Magro y (dentro del ámbito del ámbito de la conservación y puesta en valor el extraordinario patrimonio ambiental y cultural del área funcional), la Ruta del Agua del Río Magro.  
El Plan de acción territorial de infraestructura verde y paisaje de la Comunitat Valenciana, la mayor parte de la unidad «Ribera Alta del Río Xúquer» está considerada como unidad de paisaje de relevancia local, pasando a integrar una unidad denominada PRR 38 «Ribera del Xúquer».  
Respecto a otros planes de ordenación existentes que puedan afectar al termino municipal d'Alfarb cabe remarcar el Plan de Acción Territorial Forestal (PATFOR) y el Plan de Acción Territorial del Riesgo de Inundación de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) asociados a la presencia del río Magro.  
Dado que el PMUS de Alfarb se enmarca sobre suelo urbano, urbanizable y en caso de suelo no urbanizable a caminos o vías ya existentes, como se ha dicho no es un instrumento urbanístico y además de las propias características y objeto del PMUS, concluimos que no tiene incidencia alguna en el modelo territorial ya aprobado.  
2. Por las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
No se esperan efectos sobre la cubierta forestal, espacios protegidos o espacios red Natura 2000.  
No obstante, hay que advertir que en el límite Este de uno de los aparcamientos disuasorios en suelo urbano previstos en el PMUS (cerca de las instalaciones deportivas) existe monte catalogado de utilidad pública «V156 - Riberas del Río Magro», no amojonado, por lo que el uso y/o desarrollo de este aparcamiento, en zona urbana, debe tomar precaución y controlar que un exceso de la capacidad de acogida de dicha instalación no afecte a dicho monte catalogado.  
Sobre afecciones a trazados de vías pecuarias, el casco urbano de Alfarb, en dirección oeste-este, es atravesado por la vía pecuaria «Colada de la Fonchela» coincidente con el «Camí d'Alfarb a Catadau» por lo que dominio público pecuario y viario concurren en trazado.  
  
En cuanto a los efectos sobre emisiones de gases contaminantes hay que destacar que las previsiones de mejora argumentadas por el Ayuntamiento, como se ha indicado a lo largo de este informe (apartados C y E) es previsible su disminución, siempre y cuando se implanten las propuestas del PMUS, en particular las emisiones de CO2 y la huella de carbono asociada.  
Como nos hemos referido anteriormente el PMUS sí propone una serie de indicadores cuantitativos y cualitativos de seguimiento de carácter ambiental.  
Así, analizando la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisando la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial, se puede determinar, respecto al Plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb, que el procedimiento de evaluación simplificado es suficiente para determinar que la modificación no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente.  
Por lo tanto, a la vista de la documentación presentada, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) considera que el Plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb no afecta a espacios protegidos ni forestales, sus propuestas se limitan a actuaciones sobre suelo urbano, urbanizable y en caso de suelo no urbanizable a caminos o vías ya existentes y no implican actuaciones que determinen modificaciones de planeamiento que requieran evaluación ambiental dentro de este PMUS.  
G. Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
H. Acuerdo  
Conforme a lo que se establece en el artículo 53.2 b) del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de acuerdo con lo que se ha expuesto, se resuelve  
Emitir informe ambiental y territorial favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la TRLOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente y continuar la tramitación con su normativa sectorial, siempre que se ajuste a lo descrito en la documentación presentada, así como a lo dispuesto en la legislación vigente y a los informes emitidos respecto de los cuales se tendrán en cuenta las siguientes consideraciones:  
1. El PMUS se completará con lo indicado por el servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad como paso previo a la aprobación definitiva.  
2. El PMUS se completará con lo que indique el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal en cuanto a la compatibilidad o requisitos exigidos en materia de vías pecuarias (afección a la Colada de la Fonchela) como paso previo a la aprobación definitiva.  
3. El PMUS incorporará las cuestiones planteadas por el informe del Servicio de Gestión Territorial en el ámbito de su competencia, y en particular las relacionadas con el cumplimiento de PATRICOVA.  
4. El PMUS se completará con la documentación y con los contenidos señalados en el informe de 19.10.2021 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje y que ha sido reproducido en el aparado D anterior.  
Tal y como establece el artículo 53.7 de la TRLOTUP, el Informe estratégico ambiental y territorial perderá su vigencia y cesará su producción a efectos propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se ha aprobado en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación el «Plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb». En este caso, el promotor debe volver a iniciar el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial de la propuesta.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 53.2.b del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica «Plan de movilidad urbana sostenible de Alfarb» por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 30 de diciembre de 2021.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 4 de marzo de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML