Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5659, del 13-12-2007 (2007/14960)

RESOLUCIÓ de 4 de desembre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis d'Orxeta, Orihuela, Artana, Les Coves de Vinromà i Beniarjó.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5659

Data del DOGV
:   13-12-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14960

CVE


Data del document
:   04-12-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Artana](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Beniarjó](javascript:void(0))
    * [Orxeta](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de desembre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis d'Orxeta, Orihuela, Artana, Les Coves de Vinromà i Beniarjó. [2007/14960]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 099/06-AIA Orxeta, 108/06-AIA Orihuela, 111/06-AIA Artana, 251/06-AIA Les Coves de Vinromà, i 274/06-AIA Beniarjó, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 4 de desembre de 2007. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 099/2006-AIA  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial del sector núm. 3 el Collao   
Promotor: Ajuntament d'Orxeta  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Orxeta i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Orxeta  
Descripció del projecte:  
1. Objecte de projecte  
El projecte d'homologació modificativa i pla parcial del sector núm. 3 el Collao proposa la reclassificació de 57.194 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable, d'ús residencial, amb ordenació detallada, al terme municipal d'Orxeta.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es persegueix urbanitzar una àrea destinada actualment a residencial turístic de primer o segon habitatge, ja que manca en alguns casos dels serveis urbans necessaris i, en aquells serveis de què disposa, de la qualitat adequada. L'àrea està a la vora de la carretera de la Vila Joiosa a Relleu, separada del nucli municipal d'Orxeta.   
El sòl urbanitzable resultant constituirà un únic sector, una única àrea de repartiment i una única unitat d'execució.  
La superfície de la unitat d'execució és de 57.194 m², entre els quals s'inclouen 3.435 m² de zona verda. Cal destacar que els límits del sector són, al nord, oest i sud de sòl no urbanitzable i a l'est la carretera de la Vila Joiosa a Relleu.   
L'ús dominant serà el residencial, sent complementari el comercial i compatible l'artesanal i comercial secundari. Els usos prohibits són l'industrial, l'agrícola, el ramader, les discoteques, els tallers i magatzems. En les parcel·les destinades a ús d'habitatges, a més estarà prohibit l'ús residencial col·lectiu i el d'oficines.   
L'edificació serà residencial de tipus unifamiliar aïllada o en filera, admetent-se l'ús comercial, hoteler, garatge i dotacional. El disseny de la zona residencial es conforma atenent al manteniment de les edificacions ja existents. S'ha establit una sola connexió amb la carretera de la Vila Joiosa a Relleu i una xarxa viària interna amb accés a totes les parcel·les, situant la zona verda al centre del sector, propiciant una fita.   
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica per l'existència de residències en la zona i la necessitat de dotar dels nivells de serveis urbans adequats.   
Tramitació administrativa:  
1. Admissió a tràmit  
En data 20 de juliol de 2004 té entrada en el Registre General de la conselleria de Territori i Habitatge una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant de: la documentació tècnica, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament d'Orxeta, relatius a l'homologació modificativa i pla parcial del sector núm. 3 el Collao.   
Amb data 23 de desembre de 2004, se li requereix, segons el que disposa l'article 21 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, certificat sobre el resultat de la informació pública i còpia de les al·legacions presentades. Transcorreguts vuit mesos des del requeriment, sense haver rebut la documentació necessària, advertit el fet, es tanca i s'arxiven les actuacions.   
Posteriorment, en data 23 de març de 2006, té entrada en el Registre general de la conselleria de Territori i Habitatge, una nova còpia de la documentació juntament amb el tràmit d'informació pública i les al·legacions presentades, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Información i en el DOGV núm. 5163, de 27 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions, cap d'elles de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament d'Orxeta.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En el projecte d'homologació modificativa i pla parcial del sector núm. 3 el Collao s'adjunten els informes següents:  
- Informe del secretari de l'Ajuntament d'Orxeta indicant que el tractament de residus sòlids urbans és gestionat per l'empresa Fomento de Construcciones i Contratas, SA i la depuració d'aigües residuals es realitza en l'estació depuradora d'aigües residuals de la Vila Joiosa.   
- Informe d'Aquagest Levante, SA, concessionària del servei d'aigua potable i clavegueram, detallant les condicions que les dues xarxes han de complir.   
- Estudi sobre l'afecció al patrimoni arqueològic i autorització de les obres al sector núm. 3 del Collao.   
- Informe sobre la capacitat de l'estació depuradora de la Vila Joiosa per a tractar les aigües residuals generades, segons cabal previst de 100 m³/d, de data 24 de setembre de 2004.   
Amb data 31 de maig de 2006, es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament d'Orxeta, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
- Descripció detallada del sistema de reg, aconsellant que no estiga connectat al subministrament municipal.  
- Població actual i prevista en el sector.  
- Anàlisi de la contaminació acústica induïda pel trànsit que circula per la CV-770.  
- Descripció detallada del sistema d'aigües pluvials, que és separativa.   
- Cost de l'establiment de les mesures correctores.  
- Complement del programa de vigilància ambiental, indicant el calendari d'aplicació.   
Així mateix se sol·licita el lliurament dels informes següents:   
- Informe de l'estudi de paisatge.   
- Autorització de modificació o reposició de pas de camins ramaders.  
- Autorització per a talar o desarrelar espècies endèmiques o amenaçades.  
- Informe sobre disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
- Certificat de capacitat de tractament dels residus sòlids urbans per l'empresa gestora del servei.  
- Nou certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals de la Vila Joiosa, ja que el presentat és de setembre de 2004 i s'han promogut des d'aquesta data noves actuacions urbanístiques al litoral que podrien haver afectat la capacitat d'aquesta.  
Informes sectorials:  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals:  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi. Es constata que no s'han produït incendis forestals en l'àrea.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el camí ramader assagador reial del barranc de Queruet creua el sector. L'esmentat camí es va considerar en el projecte de classificació aprovat per Ordre ministerial el 31 d'octubre de 1960 (BOE 12/11/1960). L'amplària legal de l'assagador reial del barranc de Queruet és de 75,22 m, i recorre el terme al llarg de 10 km. Penetra en el terme de Relleu i segueix unit al barranc de Queruet. Es deixa el barranc a l'altura de l'assagador de l'Ombria i agafa la Solana fins al camí de Cortes, que el creua, passant entre boca de Cortes i a continuació passa entre els paratges d'Antequera i Penyetes d'Avellà, les Masies d'Antequera i Antequeseter. Creua el Pont Vell, segueix entre el riu i la carretera. Continua per la finca el Collao fins a la casa Ferrandés, on es deixa el riu Amadòrio i continua paral·lel a la carretera d'Alcoi. No obstant això, l'estudi presenta dos traçats possibles: traçat oficial (segons informació disponible de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport) i Traçat probable (interpretació del Catàleg de camins ramaders). D'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, aquests són béns de domini públic, que no han de computar com a superfície del sector. En el cas que es modificara el seu traçat, serà necessària l'autorització de la modificació o reposició de pas.   
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport té catalogat al Collao un jaciment paleontològic. El Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric va autoritzar el projecte de sondejos mecànics i excavació arqueològica el 25 de maig de 2004. Segons els treballs arqueològics realitzats, les restes arqueològiques exhumades corresponen a un assentament rural islàmic dels segles XII i XIII. No hi ha evidències d'elements defensius que delimiten el poblat. L'estat de conservació de les estructures és prou deficient; a penes queden restes constructives. La ceràmica recollida és molt abundant, variada i representativa del període. Vists els en resultats, el 29 d'octubre de 2004, la Direcció Territorial de Cultura i Educació va autoritzar les obres d'edificació de nova planta al sector.   
Consideracions ambientals:  
1. El sòl afectat pel projecte posseeix una capacitat agrària molt baixa. Es tracta d'una zona de calcàries margoses molt blanques. Es troben molt tectonitzades. Es troba un xicotet reducte de materials detrítics, fonamentalment de graves, arenes i llims argilosos, en forma de franja paral·lela a la carretera.   
2. El relleu de la zona d'estudi és molt muntanyós. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha observat risc d'erosió actual i potencial molt alt i risc sísmic.   
3. L'àmbit de la zona presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar. La zona ordenada no es veu afectada per cap llit natural. L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'aqüífer anticlinals d'Orxeta, es troba en equilibri, amb reserves quantioses però difícilment avaluables.   
4. La zona està despoblada d'arbres, coberta amb matoll heliòfic. De l'estudi en detall i les visites realitzades, s'observa, malgrat l'escàs valor i el fet que pràcticament existeixen, cal destacar la presència de Sideritis leucantha subsp leucantha, Teucrim capitatum, Teucrim carolipaui, Teucrim homotrichum, Teucrim pseudochamaepitys i Thymus vulgaris. Atés que aquestes espècies estan incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, ha de sol·licitar-se l'autorització per a desarrelar o talar.   
5. La fauna que caracteritza la parcel·la d'estudi està constituïda per mamífers (rates i ratolins), fauna reptiliana (dragó comú i rosat) i aus. No s'hi han detectat espècies faunístiques sensibles, encara que mereix menció especial l'àguila de panxa blanca, la qual nidifica a les zones muntanyoses pròximes i l'àrea de campeig de la qual podria arribar a la zona.   
6. Es realitza una descripció climàtica de la zona, i hi destaquen les temperatures suaus assolides durant tot l'any, un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
7. Pel que fa al paisatge, es tracta d'un paisatge molt pronunciat, amb grans pendents, enclavat entre les muntanyes de la Serra d'Aitana, Castellets, el Puig Campana i la Serra d'Orxeta, el riu Amadòrio i el pantà del mateix nom. L'actuació s'emmarca en una zona de topografia abrupta amb una conca visual marcada pels habitatges aïllats, per la qual cosa no es preveuen afeccions significatives sobre el paisatge a causa de la urbanització de la zona.  
8. El municipi d'Orxeta es troba situat a l'est d'Alacant, la dimensió d'aquest és de 24,10 km², amb una població de 675 habitants segons cens de 2004. Els terrenys de l'actuació tenen en l'actualitat un ús residencial, estant classificat com a sòl no urbanitzable. La implantació d'habitatges per a segona residència en sòl no urbanitzable és ambientalment insostenible.   
9. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'estudi d'impacte ambiental afirma que les infraestructures consistiran en un ramal principal que connecte el nucli urbà d'Orxeta amb el dipòsit del Collao, en paral·lel a la CV-770. Al juny de 2006, l'empresa Aquagest Levante, SA certifica que la disponibilitat total mitjana de cabals actuals és superior a la demanda actual, per a tot el nucli urbà i les urbanitzacions existents.   
10. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi i l'annex complementari d'aquest, afirma que es realitzarà una xarxa separativa, de manera que les aigües residuals generades es tractaran en l'estació depuradora d'aigües residuals de la Vila Joiosa i les aigües pluvials es tractaran en una depuradora pròpia situada al sector. Les aigües reciclades s'empraran per al reg de les zones verdes. En data 6 de juliol de 2006, l'entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de la Vila Joiosa de les aigües residuals generades al Collao sempre que es realitzen durant la urbanització les obres necessàries per a la connexió, els abocaments generats complisquen els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament d'Aigües, es dispose d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram abans del punt de connexió i amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ingresse la quantitat establida en l'oportú conveni entre l'entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament d'Orxeta.  
11. Pel que fa al tractament i gestió dels residus sòlids, aquests seran recollits i transportats per l'empresa Fomento de Construcciones i Contratas, SA fins a la planta transformadora de Benidorm.   
12. La xarxa de reg se subministrarà des de la llacuna artificial, en la qual es depositaran les aigües pluvials tractades en la depuradora pròpia del sector. Només fins al moment de la implantació de la depuradora en funcionament se subministrarà l'aigua mitjançant subministrament extern a base de cisternes. S'estan realitzant gestions amb l'Agrupació de Regants d'Orxeta perquè subministren el cabal de reg en el cas que fóra necessari. Les espècies que es planten es caracteritzaran per tenir capacitat de mantenir-se i créixer sense necessitat de reg, per la qual cosa progressivament aquest es podrà eliminar.   
13. Les principals mesures correctores es recolzen en el control dels impactes sobre el medi físic, aplicant-se rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
14. Pel que fa al camí ramader, d'entre els dos traçats proposats el Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant estima que és el que es denomina en la llegenda com a probable. Els usos del camí ramader seran els legals exclusivament, en els articles 16 i 17 de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. El sòl per on discorre el camí ramader, que no pot computar com a superfície del sector, està classificat com a residencial en aïllada o filera. Haurà de conservar-se el traçat del camí i garantir-se els usos legalment atribuïts. En el cas que se'n modifique el traçat, es considerarà allò que estableixen els articles 11 i 12 de l'esmentada llei.   
15. Hi ha les restes arqueològiques exhumades que corresponen a un assentament rural islàmic dels segles XII i XIII en estat prou deficient. Es disposa de l'autorització pertinent per a l'execució del projecte.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació modificativa i pla parcial del sector núm. 3 el Collao, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Informe de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme de la conselleria de Territori i Habitatge.  
2. S'hauran d'establir les mesures preventives i correctores adequades a fi de prohibir l'existència d'habitatges en zones disperses, en sòl no urbanitzable, ja que aquest tipus de creixement genera gran impacte sobre el territori i els recursos. De la mateixa manera, la corporació municipal instarà a aquells habitatges actualment situats en sòl no urbanitzable a realitzar els tràmits i obres corresponents per a adequar-se al nivell i dotació de serveis urbans legalment establits.   
3. Pel que fa al risc sísmic, s'hauran d'adoptar les mesures relacionades amb l'edificació establides en la normativa aplicable sismoresistent.   
4. S'hi hauran d'incloure mesures correctores que minimitzen l'erosió, com aterrassaments, adopció de talussos artificials, revegetació de vessants o ús d'algun geotèxtil. S'haurà d'adoptar especial atenció en les labors de desbrossament i tala i durant els moviments de terra. Les esmentades mesures correctores de l'erosió seran pressupostades en el programa de vigilància ambiental, establint-se indicadors que permeten mesurar l'erosió.   
5. Autorització per a talar o desarrelar espècies endèmiques o amenaçades d'acord amb l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. L'esmentat informe serà emés pel Servei Territorial de Medi Ambiental d'Alacant.   
6. S'haurà de conservar el camí ramader i en el cas que se'n modifique el traçat, serà necessària l'autorització de la modificació o reposició de pas.   
7. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que són tractats actualment a la Comunitat Valenciana, per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'hauran d'indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols deguda a l'acció del vent.  
9. De la mateixa manera, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, s'indica que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
10. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector hauran de procedir de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, com també la corresponent declaració d'impacte ambiental.   
11. L'Ajuntament haurà d'exigir a l'empresa adjudicatària que lliure, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la seua gestió.  
12. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant en allò referent a la modificació en si, com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de setembre de 2006.-La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 108/06 AIA  
Títol: Homologació i pla parcial sector ampliació Villacosta al terme municipal d'Orihuela (Alacant).  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Localització: Terme municipal d'Orihuela, Alacant  
- Límit nord: canal del transvasament  
- Límit sud: carretera Campoamor-San Miguel de Salinas.  
- Límit est: vial xarxa primària i urbanització Castillo de Don Juan  
- Límit oest: carretera Campoamor-San Miguel de Salinas  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és a través d'una homologació modificativa i pla parcial el canvi de classificació d'un sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, sent l'ús del sòl fonamentalment residencial.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
Els terrenys afectats per aquest projecte es troben situats al terme municipal d'Orihuela a la zona costanera. Els límits són:  
- Límit nord: canal del Transvasament.  
- Límit sud: carretera Campoamor-San Miguel de Salinas.  
- Límit est: vial xarxa primària i urbanització Castillo de Don Juan  
- Límit oest: carretera Campoamor-San Miguel de Salinas.  
Planejament vigent i proposat  
L'actual Pla general municipal d'ordenació urbana del terme municipal d'Orihuela va ser aprovat definitivament el 25 de juliol de 1990 per la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
En el pla general vigent, l'àmbit afectat per aquesta actuació es classifica com a sòl no urbanitzable comú (clau 15).  
Ordenació prevista i usos  
La superfície del sector projectat és 116.862 m², tenint present 14.333 m² de PRV, situats fora del sector, però adscrits a aquest.  
L'ordenació plantejada es basa en una única unitat d'execució composta per sòl lucratiu i sòl no lucratiu:  
Sòl lucratiu:  
- Residencial (li és d'aplicació l'article 110 de les normes urbanístiques del PGOU que tracta sobre el volum per als sectors residencials de la zona costanera)  
- Mixt (amb aprofitament residencial i comercial)  
- Comercial  
- Serveis  
Sòl no lucratiu:  
- Jardí públic  
- Equipament públic  
- Xarxa viària i aparcaments  
- Zones verdes  
- Serveis  
Tramitació administrativa  
En data 24 de març de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 29 de setembre de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el programa per al desenvolupament de l'actuació integrada del sector ampliació Villacosta.  
1. Informació pública  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic La Verdad d'Alacant de data 17 de juliol de 2003, i en DOGV, de 12 d'agost de 2003.   
Durant el període d'informació al públic de l'alternativa presentada es van presentar dues al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades no es consideren de caràcter ambiental.   
Informes sectorials  
Visitada la zona d'estudi i veient les característiques forestals del terreny, des d'aquesta Direcció General, en data 15 de juny de 2006, es va realitzar consulta al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant sobre la idoneïtat de l'actuació.  
El 27 de juliol de 2006 es rep contestació del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, en què conclou que s'ha de mantenir la classificació actual del terreny, a fi d'evitar una major fragmentació del territori i els consegüents problemes per a la conservació dels valors naturals que en el seu moment van propiciar la inclusió de la serra d'Escalona i Devesa de Campoamor en la llista d'importància comunitària.  
Afeccions legals i consideracions ambientals  
El sector es troba format per terrenys que a la vora sud i oest es troben a la mateixa cota que la carretera limítrofa (Campoamor - San Miguel de Salinas) i corresponen a les zones més altes d'aquest, l'esmentat terreny té pendent descendent cap al nord i est on hi ha un dipòsit d'aigua. Limítrofa al depòsit esmentat hi ha una zona elevada que constitueix un xicotet turó.  
Els terrenys, situats en un context marcadament semiàrid, es troben formats en les zones més altes del sector i fins a meitat de vessant aproximadament, per pins naturals de pi blanc (Pinus halepensis) acompanyats per coscollar amb llentiscle, timonedes i matoll típic mediterrani. Les esmentades zones es troben catalogades com a sòl forestal, en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, i constitueixen més del 50% de la superfície que es pretén reclassificar.  
Les zones més baixes es troben constituïdes per bancals de secà en estat d'abandó. En l'esmentada zona el terreny presenta una depressió que recorre el sector en sentit, oest-est, coincidint amb l'eix d'un barranc que recull els escorriments de l'esmentada zona i de les urbanitzacions pròximes.   
Al sud i oest del sector i limítrof amb la zona d'estudi, es troba el LIC Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor, que alberga terrenys protegits composts per vegetació d'elevat interés, com també constitueix un hàbitat natural de gran importància per a la preservació de la fauna existent que es troba bastant amenaçada ja per la pressió urbanística. Els esmentats terrenys pertanyents al LIC esmentat, es troben protegits i posseeixen característiques semblants als afectats per l'actuació plantejada.  
L'informe emés, pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, respecte als valors ambientals de l'esmentada zona, exposa el següent:  
- El sector objecte de l'actuació es troba limítrof al LIC denominat Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor. Amb motiu d'aquesta proximitat, la Directiva 92/43/CEE i el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen les mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i silvestres, estableixen que qualsevol pla o projecte que, sense tenir relació directa amb la gestió del lloc o sense ser necessari per a aquesta, puga afectar de manera apreciable els LIC, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions en el lloc [...] tenint en compte els objectius de conservació de l'esmentat lloc.  
- Els esmentats objectius de conservació no poden limitar-se exclusivament a la protecció d'un conjunt més o menys complet d'àrees aïllades físicament, ja que la simple conservació de superfícies naturals aïllades no és suficient per a garantir la viabilitat de les poblacions que l'habiten. Com més reduïdes siguen aquestes superfícies i més distanciades es troben, menys probable serà l'intercanvi entre elles.  
- Per això, l'ordenació territorial ha de preveure que els espais naturals no poden ser concebuts com illes relictuals, desconnectades del territori que les envolta, i ha de protegir també aquells hàbitats naturals o seminaturals que, actuant a manera d'extensions d'aquests espais protegits, contribueixen a la preservació de les zones o espècies de més vàlua.  
- L'execució del projecte plantejat, comportaria la disminució en el nivell de permeabilitat en el conjunt del territori, traduint-se en una menor connectivitat biològica entre la serra d'Escalona i la Devesa de Campoamor i altres espais naturals pròxims, i un notable increment a la ja elevada pressió antròpica que actualment suporta aquest espai protegit.  
Per tot allò que exposa anteriorment, el sector ha de mantenir la seua classificació com a sòl no urbanitzable, a fi d'evitar una major fragmentació del territori i el consegüents problemes per a la conservació dels valors naturals que en el seu moment van propiciar la inclusió de la serra d'Escalona i Devesa de Campoamor en la llista de LIC, com també per al manteniment del sòl forestal afectat que té una representació escassa en la zona estudiada.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i pla parcial sector ampliació Villacosta al terme municipal d'Orihuela (Alacant), per entendre que la proposta afecta terrenys subjectes a un règim específic de protecció d'acord amb el que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, i que per tant, haurien de mantenir la seua condició de sòl no urbanitzable, estenent-la si és el cas, i mitjançant la tramitació corresponent, a la seua categoria d'especial protecció, en aplicació de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.  
Segon. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 111/2006-AIA.  
Promotor: Ajuntament d'Artana  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Artana i Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló   
Objecte projecte: Homologació i pla parcial reclassificatori de sòl urbanitzable residencial Fuentes de Artana  
Localització: A la partida Brucaret, polígon 14 al terme municipal d'Artana (Castelló)  
Descripció del projecte  
Segons la documentació presentada:  
L'objecte del projecte és crear un nou sòl urbanitzable d'ús residencial al terme municipal d'Artana, a la partida Brucaret, polígon 14, reclassificant un sòl no urbanitzable sense protecció situat al sud-est del nucli urbà en les proximitats del poliesportiu municipal i a l'est del sector residencial Zorear.  
Es planteja aquest sector residencial nou a fi de donar demanda a aquest ús residencial tenint en compte que, d'acord amb la documentació, al terme municipal hi ha únicament un altre sector denominat Zorear d'ús residencial amb tipologia d'habitatges unifamiliars aïllats i es troba pràcticament consolidat en la seua totalitat.  
La ubicació del nou sector és al sud-est del nucli urbà i ocupa en part una zona amb granges i magatzems que ocasionen molèsties a la població.  
L'ús serà residencial amb implantació d'habitatges unifamiliars amb dues tipologies, en filera i aïllats. De la zona més baixa a la més alta se situen: zona d'equipaments (pública i d'usos terciaris), zona residencial en filera amb franges de zona verda entre elles i zona d'habitatges unifamiliars aïllats. Al voltant d'aquesta última zona verda se situa una nova zona verda de matalàs amb el parc natural i per a preservar part del grup de sureres que se situen al sud-est. Les edificacions tindran una alçària màxima de dues alçàries més golfest.  
Superfície total: 282.038,43 m² dels quals: residencial: 125.303,43 m², terciari: 21.837 m², instal·lacions (SID): 733,02 m², equipament (SEQ): 7.076,51 m², zona verda (SJL): 28.834,02 m², parc públic (PJL): 37.483,27 m² i vials (RV+AV): 60.711,18 m².  
EL nombre d'habitatges serà de 485, amb una edificabilitat bruta del sector de 0,35 m²/m² i parcel·la mínima de 600 m² per al residencial aïllat, 200 m² per al residencial aïllat 2 i 125 m² per al residencial en filera. L'aigua per a proveir el sector procediria de l'actual pou de subministrament a la població, respecte a les aigües residuals es crearia una xarxa per a connectar amb l'EDAR existent que hauria d'ampliar-se.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada de 3 d'abril de 2006 es va remetre pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló de la documentació remesa per l'Ajuntament: documents tècnics: homologació, pla parcial, memòria del programa, avantprojecte d'urbanització, estudi d'impacte ambiental i estudi acústic; certificat d'informació pública amb còpia d'al·legacions i informes evacuats en contestació a aquestes.  
Amb data 22 de maig de 2006 es va sol·licitar informe l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori d'aquesta conselleria en afectar el projecte l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
Amb data 8 d'agost de 2006 l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori va remetre informe del Servei de Parcs Naturals, el qual va emetre informe desfavorable del projecte.  
La informació pública s'ha dut a terme d'acord amb el certificat del secretari de l'Ajuntament (DOGV núm. 4931, de 25 de gener de 2005) i s'hi han presentat 4 al·legacions: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU indicant una sèrie de qüestions que haurien de tenir-se en compte per a la urbanització, i tres al·legacions de la Sra. Dolores Catret Silvestre, Sr. Paulino Jiménez Rodríguez i Sr. Vicente Llidó Traver sobre diferents qüestions que no tenen caràcter ambiental i que són estimades algunes per l'Ajuntament.  
Consideracions ambientals  
En la documentació presentada hi ha una sèrie de deficiències com per exemple: no s'ha tingut en compte que el projecte es troba dins de l'àmbit del PORN del Parc Nnatural de la Serra d'Espadà ni que afecta part del LIC (lloc d'interés comunitari) i ZEPA (zona d'especial protecció d'aus) del mateix nom, falta informe favorable de la conselleria de Cultura en relació a la possible afecció al patrimoni cultural, etc.  
Gran part dels terrenys del projecte estan considerats com terrenys forestals segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF) i en l'àmbit del projecte es presenten, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, des de zones ermes a zones amb pineda-sureda.  
L'informe del Servei de Parcs Naturals d'aquesta conselleria informa que el projecte es troba en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà, aprovat mitjançant un Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià i que segons la zonificació del PORN el projecte se situa dins de la zona d'amortització d'impactes (ZAI) i dins d'aquesta última categoria en la categoria d'Àrees Naturals (AN). Indica igualment que el Pla general d'ordenació forestal (PGOF) de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, inclou la pràctica totalitat de la superfície ocupada per les parcel·les sobre les quals es pretén realitzar l'actuació com a terreny forestal arbratge natural que es defineix en el PGOF com a agrupació d'arbres en espessor amb una fracció cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal. La delimitació del PGOF indiquen s'adapta fefaentment a la realitat del terreny.  
En el referit informe s'indica a més que la zona destaca per albergar una sèrie d'hàbitats naturals per raó de la Directiva hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres).  
L'informe citat conclou: que el PORN de la Serra d'Espadà, en l'article 48, estableix que el sòl no urbanitzable inclòs en àrees naturals tindrà la qualificació a efecte urbanístic com a sòl no urbanitzable de protecció especial. Així mateix l'article 48 estableix que no es podrà classificar nou sòl urbanitzable en l'àmbit del PORN mentre que hi haja al municipi urbanitzacions que no es troben consolidades en, almenys, un 90%. Així mateix concorren en la zona valors notables derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari. I per tot això, el Servei de Parcs Naturals, emet informe desfavorable del projecte.  
En conseqüència no es considera acceptable ambientalment el projecte presentat.   
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes,:  
Resolc  
Primer  
Estimar no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'homologació i pla parcial reclassificatori de sòl urbanitzable residencial Fuentes de Artana a la partida Brucaret, polígon 14, al terme municipal d'Artana (Castelló), promogut per l'Ajuntament d'Artana.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 251/2006-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del parc industrial de les Coves de Vinromà.   
Promotor: Ajuntament de les Coves de Vinromà   
Autoritat substantiva: Ajuntament de les Coves de Vinromà i CTV  
Localització: Terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Aquesta homologació acompanya un pla parcial amb l'objecte d'urbanitzar el sector denominat parc industrial ambiental les Coves, de 857.225 m² amb una xarxa primària adscrita al sector però externa a aquest de 127.358 m², i que es tramita conjuntament.  
El pla parcial del sector parc industrial comprén dues zones, una denominada A destinada a parc industrial ambiental pròpiament dita i una altra denominada B, destinada a un centre de tractament i eliminació de residus.  
Cal tenir en compte que, el sector té com a xarxa primària adscrita a aquest, però externa al sòl urbanitzable del sector parc industrial ambiental, uns terrenys situats al sud del barranc de Pedrallarga i a l'oest de la carretera CV-10 que es proposa destinar a zona verda de la xarxa primària Parc de Ribera, un nou vial de connexió entre la carretera autonòmica CV-10 i la d'accés a la part B del sector, com també una zona de viari de la xarxa primària destinada a accessos des de la carretera autonòmica a la part A del sector.  
Les vigents normes subsidiàries de planejament municipal de les Coves de Vinromà, qualifiquen els terrenys objecte d'aquesta homologació, com a sòl no urbanitzable comú, sòl no urbanitzable protegit: llit fluvial (riu de Sant Miquel) i sòl no urbanitzable protecció forestal.  
Cal destacar que, l'objectiu de l'estudi d'impacte ambiental se centra en la capacitat d'acollida del territori del terme municipal de les Coves de Vinromà a la ubicació més idònia per a l'establiment del sector A (àrea industrial), del sector B (Centre de tractament i eliminació de residus) i el vial de connexió entre la carretera autonòmica CV-10 i la carretera Cs-V-8055 de Torreblanca a les Coves de Vinromà, la qual uneix ambdós sectors.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
La part A (àrea industrial) del sector té una superfície de 631.464 m², afronta al nord amb el barranc de la Pedrallarga i al sud amb el barranc de Penya-roja i sòl no urbanitzable, a l'est amb la carretera autonòmica CV-10 i a l'oest amb sòl no urbanitzable.  
La part B (Centre de tractament i eliminació de residus) del sector té una superfície de 225.761 m², afronta en tot el seu perímetre amb sòl no urbanitzable i se situa a la vora de la Cs-V-8055, aproximadament a 7 km al sud-oest del municipi en l'anomenada partida de Baix.  
El nou traçat projectat d'unió entre el sector A i el sector B transcorre a uns 500 m al sud del nucli urbà de les Coves de Vinromà, en direcció oest-est, i queda limitat a l'est per la carretera Cs-V-8055 de Torreblanca a les Coves de Vinromà i a l'oest per la carretera autonòmica CV-10.  
- Planejament proposat  
L'ordenació atén, segons afirma la documentació tècnica presentada, al millor aprofitament dels condicionants geogràfics i topogràfics. Les dues parts es troben físicament separades perquè en el cas de la zona A fan falta bones comunicacions i en el cas de la zona B es requereix un sòl amb condicions geològiques adequades per a ser utilitzat com a depòsit de residus.   
D'altra banda, les molèsties de soroll, contaminació, increment del trànsit i riscs per a la salut dels habitants del municipi, i la necessitat connectar els dos sectors del pla parcial per a la correcta gestió dels residus que es generaran, obliga a considerar una alternativa de traçat que permeta unir les dues vies de comunicació principals de tal forma que siga externa al nucli urbà i a una distància tal que no tinga afeccions negatives.  
3. Alternatives  
Tant per al sector A com per al sector B, l'estudi d'impacte ambiental analitza tres alternatives per al seu emplaçament depenent de les afeccions ambientals presents al terme municipal de les Coves de Vinromà.   
Per al sector A (polígon industrial), les tres alternatives valorades s'han intentat localitzar en zones, a priori, ambientalment viables, per no afectar cap factor ambiental significatiu de manera transcendental i que compliren, a més, criteris de bona accessibilitat, per estar situades a la vora de vials principals ja existents en l'actualitat. S'ha triat l'alternativa A-3 perquè compleix tots els criteris ambientals, d'accessibilitat i de llunyania a nuclis.  
Per al sector B (Centre de tractament i eliminació de residus), de les diverses alternatives es va valorar la capacitat d'acollida del territori a la instal·lació, mitjançant la recerca d'ubicacions viables a partir dels criteris tècnics mínims de disseny, constructius i d'explotació, criteris de gestió i criteris ambientals. A més, han de tenir-se en compte les restriccions i limitacions d'ubicació per a aquest tipus d'instal·lacions d'acord al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, al pla zonal de residus de la zona I i al RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador. A partir de la localització de les esmentades àrees o zones aptes grafiades en el pla zonal de residus de la zona I i d'estudis geològics, geotècnics i hidrogeològics, s'ha seleccionat com a àrea o zona la denominada zona Coves de Vinromà, en l'Àrea del Mas de Masip.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 30 de juny de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, va remetre documentació relativa a l'homologació i pla parcial parc industrial de les Coves de Vinromà, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, homologació i pla parcial, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Gestión de Infraestructuras del Mediterráneo, SA, va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Heraldo de Castelló, de data 24 de juny de 2005 i en el DOGV núm. 5036, de 27 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 73 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de les Coves de Vinromà, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació pública realitzat i un resum de les al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions  
L'informe juridicourbanístic de resposta de les al·legacions, realitzat per Programas de Gestión i Ordenación Urbana, SL com a assessor de l'Ajuntament de les Coves de Vinromà en matèria d'urbanisme, contesta a les al·legacions de caràcter ambiental. A continuació, es presenta un resum de les al·legacions més importants:  
- S'ha de tenir present l'existència d'infraestructures elèctriques existents propietat d'Iberdrola per a la previsió de modificació en traçat.  
- Sol·liciten que en l'alternativa tècnica del PAI no incloga en el seu àmbit d'actuació els 225.761 m² que constitueix la part B del sector sítia a la partida de Baix de les Coves de Vinromà, partida Cantallops pròxima al límit est del terme municipal i destinada a abocador de residus, ja que indiquen que haurien d'utilitzar-se altres tècniques de gestió més respectuoses amb el medi ambient, com ara la reutilització o la valoració mitjançant reciclat.  
- Al·leguen que les connexions terrestres entre l'abocador de residus perillosos, el parc industrial ambiental i els possibles usuaris es realitzaran per una via d'àmbit rural i agrícola amb dimensions reduïdes (amplària de 6 m i només està autoritzat per al trànsit de vehicles de tonatge inferior a 10.000 kg amb una velocitat limitada a 50 km/hora).  
- No està justificada l'agressiva actuació urbanística que es pretén dur a terme en la partida de Cantallops de la partida de Baix, de les Coves de Vinromà en pretendre declarar sòl urbanitzable industrial 225.761 m² per a destinar-lo a abocador de residus perillosos de caràcter industrial i gestió privada per les conseqüències negatives que s'ocasionaran en la zona. Així mateix basen la seua consideració en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador.  
- Exposen la seua queixa i la seua no-voluntarietat al pla pels residus i la repercussió d'aquest en el medi ambient. Així mateix, consideren que hi ha mala gestió per l'empresa urbanitzadora i que l'únic perdedor és el propietari que cedeix el terreny i ha de pagar la corresponent taxa.  
- Que segons l'estudi d'impacte ambiental el projecte no resulta adequat per a entorns pròxims a nuclis urbans o d'ús predominants residencials, cosa que impossibilitaria el desenvolupament urbanístic previst en el concert previ.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 1 d'agost de 2006, s'emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. Tot això, per als 3 sectors: sector A polígon industrial, sector B Centre de tractament i eliminació de residus i vial de connexió entre la CV-10 i el camí de Torreblanca.  
- Haurà de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació plantejada en el sector A polígon industrial, com també informació sobre la destinació d'aquests RSU.  
- D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats. Tot això, per als sectors A polígon industrial i B Centre de tractament i eliminació de residus.  
- Projecte de la nova EDAR que es pretén instal·lar per a depurar i assimilar les aigües residuals generades pel sector A polígon industrial, incloent les característiques tècniques d'aquesta.  
- D'acord amb el punt 4.4 de l'annex A.5 de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, descripció de les activitats que s'han de desenvolupar en el sector A polígon industrial i la seua classificació d'acord amb les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
- D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit públic barranc de Penyallarga al nord i barranc de Penya-roja al sud, i l'abocament de les aigües generades per la nova EDAR projectada al llit públic barranc de Penyallarga.  
- Justificació que el tram existent de la CS-V-8055 que va des del vial de connexió entre la CV-10 i el camí de Torreblanca fins al sector B Centre de tractament i eliminació de residus, posseeix les característiques tècniques adequades per a suportar el trànsit de vehicles pesants que generarà l'actuació.  
- Informe favorable de la Unitat de Camins Ramaders del Servei de Medi Ambient de la Secció Territorial de Castelló o organisme superior competent, respecte al camí ramader assagador de la carretera Vella o camí dels Romans (antiga Via Augusta) sobre la seua compatibilitat amb el desenvolupament urbanístic plantejat en el sector A polígon industrial i vial de connexió entre la CV-10 i el camí de Torreblanca.  
- D'acord amb la Llei 29/1985, de 2 d'agost d'aigües i el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII, l'autorització de l'organisme de conca competent per a la realització de les obres del vial de connexió entre CV-10 i el camí de Torreblanca al llit de la Rambla de Vilanova (riu de Sant Miquel) i per a l'aprofitament del llit d'aquesta.  
- D'acord amb la Llei 6/1991, 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, informe exprés i justificatiu d'adaptació a les normes establides en l'esmentada llei i als plans corresponents que es deriven d'aquesta per al vial de connexió entre la CV-10 i el camí de Torreblanca.  
- Autorització de l'organisme de conca competent per a la creació del pou projectat per al subministrament i proveïment d'aigua al sector B Centre de tractament i eliminació de residus.  
- Informe de l'organisme de conca competent sobre el possible efecte nociu per al medi que puga ocasionar el sector B, Centre de tractament i eliminació de residus, al domini públic hidràulic tant superficial com subterrani existent en la zona.  
En contestació a aquest requeriment de documentació, la mercantil Gestión de Infraestructuras Medioambientales del Mediterráneo, SA, com a agent urbanitzador, presenta la documentació següent:  
En data 3 d'agost de 2006 es rep:  
- Instància del 26 de juliol de 2006, on s'adjuntava els annexos de l'estudi d'impacte ambiental relatius al patrimoni cultural valencià i el seu vistiplau a aquest.  
- Certificat de FOBESA favorable per a la recollida de RSU generats per l'actuació.  
- Informe de Facsa-Ajuntament de les Coves de Vinromà sobre la disponibilitat de recursos hídrics.  
- Annex projecte de l'EDAR de l'actuació urbanística.  
- Informe de l'Oficina del Pla de Carreteres.  
- Instància presentada en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 30 de maig de 2006 on s'adjuntava l'informe sobre l'afecció al règim de corrents del parc.  
En data 10 d'agost de 2006 es rep:  
- Instància del 8 d'agost de 2006, on es realitza la sol·licitud d'autorització ambiental integrada.  
- Estudi d'impacte ambiental, document de síntesi relativa al projecte d'una instal·lació de tractament i eliminació de residus perillosos mitjançant depòsit en abocador a les Coves de Vinromà (Castelló).  
En data 8 de setembre de 2006 es rep:  
- Instància del 30 de maig de 2006 (núm. reg. entrada 13.365) en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer presentant l'Informe sobre l'afecció al règim de corrents del parc industrial ambiental les Coves, perquè s'annexe a l'expedient anteriorment referenciat a l'efecte oportú.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de 10 d'agost de 2006, que remet informe sobre l'adequació el RD 1481/2001, del futur centre de tractament i eliminació de residus englobat en el pla parcial parc industrial de les Coves de Vinromà, en el qual s'informa del següent:  
En la documentació rebuda de l'Àrea d'Avaluació Ambiental per a valorar l'adequació de l'esmentat centre de tractament al RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador, les referències al subsòl on s'han de situar les instal·lacions són de caràcter molt general, la qual cosa no permet emetre cap tipus de conclusions. Amb aquest fi, el promotor haurà de realitzar en l'emplaçament estudis geològics i hidrogeològics de detall, a fi de poder determinar l'aptitud del terreny per a albergar aquest tipus d'infraestructures.  
2. Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, d'11 de setembre de 2006, que remet informe sobre l'adequació el RD 1481/2001, del futur centre de tractament i eliminació de residus englobat en el pla parcial parc industrial de les Coves de Vinromà, en el qual s'informa el següent:   
En relació amb la consulta de l'Àrea d'Avaluació Ambiental, i a la vista de la documentació rebuda en l'Àrea de Residus, procedent del Servei de Control Integrat de la Contaminació, per a valorar l'adequació de l'esmentat centre de tractament i eliminació de residus perillosos al RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador s'informa el següent:  
Les investigacions del subsòl s'han dut a terme en dues fases, i s'hi han executat 6 sondejos d'investigació de 12,2 m a 21 m de profunditat amb un total de 100,2 m perforats. Així mateix, s'han realitzat 6 assajos de permeabilitat pel mètode Lefranc i una altres sis pel mètode Lugeon i s'hi han obtingut valors compresos entre 10-8 - 10-9 m/sòl en el primer cas i 10-6 - 10-7 m/sòl en el segon.  
A causa de la construcció com a abocador de residus perillosos, la naturalesa litològica de la formació receptora com també les seues característiques hidrogeològiques han de complir uns condicionants tals que asseguren una absència d'afecció, la qual cosa ha de demostrar-se amb una investigació precisa i de conjunt.  
En aquest sentit, s'estima que el nombre de sondejos executats i la profunditat d'aquests no és suficient ni en nombre ni en profunditats assolides per a investigar una zona que s'ha d'afectar tan extensa composta per materials heterogenis en la seua naturalesa i disposició.  
A més per part d'aquesta Àrea de Residus es fa necessari dur a terme una visita de camp a l'esmentat emplaçament per a efectuar un dictamen concret, i si és el cas decidir l'ampliació de la investigació que haurà de disposar de la conformitat de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això no obsta perquè es continue la tramitació de l'expedient d'avaluació ambiental, sense perjudici d'una posterior valoració final de les característiques geològiques i hidrogeològiques de l'emplaçament seleccionat.  
Cal destacar que, la validesa d'un emplaçament per a albergar un abocador de residus segons el RD 1481/2001, implica, a més de les característiques geològiques i hidrogeològiques de l'emplaçament, les característiques de disseny i funcionals del vas d'abocament (entre altres, el revestiment artificial impermeable) que es defineixen en el corresponent projecte constructiu, per la qual cosa no pot emetre's un judici de valor definitiu sobre la proposta d'abocador fins haver estudiat amb profunditat tant l'estudi geològic com el projecte concret d'aquest.  
3. Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 8 de setembre de 2006, el qual remet informe en relació amb el Projecte d'homologació i Pla parcial parc industrial de les Coves de Vinromà (Castelló), en el qual s'informa el següent:  
Vista la documentació aportada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'informa el següent:  
El sector A compatibilitza la zona de risc i la integra en l'actuació proposada adscrivint-la a la xarxa primària de dotacions públiques com a parc de ribera i manté la classificació del sòl com no urbanitzable, de conformitat amb l'article 22.1 de la normativa.  
Pel que fa a la construcció d'un pont de bigues pretensades a la rambla de Vilanova (riu de Sant Miquel), l'article 26.3 de la normativa del PATRICOVA, estableix el període de retorn que ha d'aplicar-se per al càlcul de les infraestructures estratègiques d'alta vulnerabilitat, en funció de la IMD dels vehicles que circulen per la via, període que no ve expressament definit en la memòria del projecte encara que per al seu dimensionament s'ha tingut en compte el document Obres de pas de carreteres. Col·lecció de ponts de bigues pretensades IC, del Ministeri de Foment, el qual preveu aquesta circumstància.  
   
En tot cas, caldrà ajustar-se al que decidisca l'organisme de conca, tenint en compte que la determinació del màxim cabal d'avinguda corresponent al període de retorn condicionarà el disseny del pont projectat.   
4. Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, d'1 de setembre de 2006, que remet Informe referent a l'estudi acústic dels nivells acústics previsibles com a conseqüència del trànsit viari que circularà pel nou tram previst, del qual es conclou el següent:  
Es considera que la distància existent entre el nucli urbà i l'actuació és suficient perquè els nivells de soroll que arriben al nucli urbà siguen admissibles.  
Aquesta afirmació s'argumenta mitjançant l'estudi que s'ha efectuat dels nivells acústics previsibles com a conseqüència del trànsit viari que circularà pel nou tram previst. Amb aquest fi s'ha utilitzat el programa desenvolupat pel Servei de Contaminació Atmosfèrica del Centre d'Estudis de Tècniques Aplicades per al càlcul del nivell sonor generat pel trànsit rodat en vies ràpides.  
A la vista dels resultats es conclou que el nivell sonor continu equivalent de referència es troba dins dels límits admissibles per la legislació, i no afecta negativament els usos residencials i industrials previstos en el planejament general.  
5. Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Sector A i nou vial de connexió:  
- Informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica, de 8 de juny de 2006, el qual conclou el següent:  
"Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb el projecte dalt referenciat, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que no s'han documentat jaciments arqueològics en l'àrea d'estudi. No obstant això, la proximitat de la Via Augusta aconsella que s'adopten mesures que garantisquen la no-afecció a aquest bé patrimonial. En concret, es considera necessari que es preveja la realització d'un seguiment arqueològic de les obres, actuació que haurà de preveure's en el corresponent estudi d'impacte ambiental i l'execució del qual requerirà l'autorització d'aquesta Direcció General prevista en l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
D'altra banda, es posa en el seu coneixement que des del punt de vista del patrimoni paleontològic haurà d'instar-se la pertinent consulta als nostres serveis tècnics.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a aquest efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb allò que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Pel que fa al patrimoni etnològic, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que en els resultats de la prospecció es fa referència diversos elements d'aquesta naturalesa que s'han documentat correctament. Es considera que haurà de tenir-se en compte la possible reposició dels marges de pedra en sec i que hauran de conservar-se la caseta de pedra en sec i les dues sénies, propostes que s'integraran en l'estudi d'impacte ambiental. Les dues piles que s'han trobat hauran de traslladar-se per al dipòsit d'aquestes al Museu de la Valltorta, a Tírig...".  
- Consulta d'afeccions paleontològiques, de 26 de juny de 2006, el qual conclou el següent:  
"... sobre la consulta d'afeccions d'índole paleontològica del projecte referenciat, li comunique, de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, que no s'han detectat afeccions d'aquesta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest concret patrimoni, sense perjudici de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació."  
Sector B. Centre de tractament i eliminació de residus:  
- Informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica, de 8 de juny de 2006, el qual conclou el següent:  
"Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb el projecte dalt referenciat, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que no s'han documentat jaciments arqueològics en l'àrea d'estudi.   
D'altra banda, es posa en el seu coneixement que des del punt de vista del patrimoni paleontològic haurà de fer-se la pertinent consulta als nostres serveis tècnics.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a aquesta conselleria a l'efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Pel que fa al patrimoni etnològic, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que en els resultats de la prospecció es fa referència a diversos elements d'aquesta naturalesa que s'han documentat correctament. Es considera que haurà de tenir-se en compte la possible reposició dels marges de pedra en sec."  
- Consulta d'afeccions paleontològiques, de 16 de juny de 2006, el qual conclou el següent:  
"... sobre la consulta d'afeccions d'índole paleontològica del projecte referenciat, us informe, de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, que no s'han detectat afeccions d'aquesta naturalesa i no cal abordar cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest concret patrimoni, sense perjudici de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació."  
6. Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló. Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, d'11 de setembre de 2006, que remet informe sobre camins ramaders del parc industrial del terme municipal de les Coves de Vinromà, el qual informa el següent:  
"... Consultat el projecte de classificació dels camins ramaders del terme municipal de les Coves de Vinromà, aprovat per OM-15/10/1976, publicada en el BOE de 17/11/1976 i en el BOP d'11/11/1976, consta, entre altres camins ramaders, la VP núm. 3, assagador de la Carretera Vella o Camí dels Romans (antiga Via Augusta), amb una amplària legal de 20,89 m i una amplària necessària o reduïda de 8 m. No hi ha constància de la seua delimitació administrativa, no obstant això, es descriu el recorregut d'aquest en l'esmentada classificació, coincident longitudinalment amb la carretera C-238, actual CV-10. Així mateix, a través de l'esmentat camí ramader, transcorre la senda de vianants i cicloturística, degudament senyalitzada promoguda el 1996 per la Generalitat denominada Via Augusta, que travessa tota la Comunitat Valenciana de nord a sud.  
El perímetre de la part B del parc industrial, no afecta cap camí ramader qualificat.  
El perímetre de la part A del parc industrial, estrictament no afecta el camí ramader, en ser aquell limítrof. No obstant això, resulta afectat per les infraestructures externes adscrites al sector objecte d'homologació, constituït per les glorietes previstes sobre la CV-10, PRV-1 (d'accés a la part A) i PRV-2 (connexió d'accés a la part B), sense haver-se projectat la restitució del camí ramader ni en l'homologació ni en el pla parcial.  
Per això, d'acord amb els articles 12 i 13 de la Llei 3/1995, de camins ramaders vigent, s'hauran d'adequar les infraestructures esmentades de manera que quede garantida la restitució del camí ramader fora de la calçada habilitant un carril, que permeta en ambdós sentits de circulació, el trànsit de bestiar, cavalleries, vianants, bicicletes, i si és el cas vehicles i maquinària agrícola, amb continuïtat fora de les actuacions urbanístiques objecte d'homologació. Haurà de concretar-se en plànols de detall."  
7. Informe de la mercantil Fomento Benicásim, SA (FOBESA), que actualment realitza la recollida dels RSU de les masies de les Coves de Vinromà, sobre la disponibilitat del servei de recollida de RSU, de 2 d'agost de 2006. En el qual informa que l'esmentada empresa té suficient capacitat tècnica per a realitzar el servei, sempre que ho estime oportú l'Ajuntament i es cobrisca el cost econòmic del servei, per a realitzar la recollida de RSU generats en el sector A polígon industrial, del terme municipal de les Coves de Vinromà.  
8. Informe de la mercantil Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense, SA sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el sector parc industrial ambiental de les Coves de Vinromà, de 2 de gener de 2006. Informant que:  
Es fa constar que el Servei Municipal d'Aigua Potable disposa en l'actualitat d'una capacitat total de subministrament d'aigua potable de 3.300 m³/dia, procedent del sondeig de proveïment existent (Pou Cambrils).  
La previsió de creixement urbanístic que comprén l'execució d'aquesta actuació, segons dades aportades pels promotors, pel que fa a necessitats de subministrament d'aigua potable, i en una primera aproximació, és de 800 m³/dia.  
Per tant, a priori, atenent els paràmetres indicats, resultaria:  
Total de recursos disponibles d'aigua potable 3.300 m³/dia  
Cabal d'aigua diari màxim previst   
per la nova actuació 800 m³/dia  
Consum màxim actual 2.200 m³/dia  
Balanç de cabals + 300 m³/dia  
Per tant, des del punt de vista de capacitat tècnica de les instal·lacions, ateses les circumstàncies concurrents en la situació actual, podem estimar que es disposarà de suficients recursos hídrics d'aigua potable per al proveïment del creixement urbanístic previst en el sector parc industrial ambiental les Coves, sempre que es realitzen les obres i infraestructures necessàries amb aquest fi o s'amplien les existents, i s'exigirà, si és el cas, a càrrec del promotor, l'execució d'aquestes, en la proporció corresponent, en els expedients urbanístics en tràmit en els termes previstos per la legislació urbanística vigent.  
9. Informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Secció de Planejament Viari de la conselleria d'Infraestructures i Transports de la Generalitat Valenciana, de 28 d'octubre de 2005. Informa del següent:  
"Des del punt de vista de planejament viari s'emet un informe en sentit favorable condicionat que les dues rotondes que el sector executa sobre l'actual CV-10 tinguen sobre l'esmentada carretera illots deflectors d'almenys 170 m de longitud amb 115 m de longitud amb vorada (excepte l'illot deflector més pròxim al nucli urbà, que basten 90 m totals i 30 m amb vorada, respectivament), això per a possibilitar una suficient percepció de l'existència de les rotondes.  
Aquest informe no entra a estudiar el camí de les Coves a Torreblanca."  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de gener de 2005,  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, CTV i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PGOF  
Sector A. Polígon industrial: En aquesta àrea del projecte s'ha detectat una zona d'aquest que està classificada pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOFCV) com a sòl forestal. Es tracta d'una parcel·la situada a l'oest del sector que computa com a zona verda de la xarxa secundària part A (SJL).  
Sector B. Centre de tractament i eliminació de residus: En aquesta àrea del projecte s'ha detectat una zona d'aquest que està classificada pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOFCV) com a sòl forestal. Es tracta de diverses parcel·les repartides pel sector, algunes d'elles computen com a zona verda de la xarxa secundària part B (SJL) i la resta que computa com a sòl edificable denominat ZD (zona dipòsit).  
Cal destacar que en les proximitats de la zona d'actuació prevista com a abocador van patir un incendi de caràcter forestal l'any 1993.   
Nou vial de connexió: En aquesta àrea del projecte hi ha una xicoteta part a l'est de l'actuació que es classifica en el PGOFCV (article 34.g) com a sòl forestal protegit en trobar-se dins de l'àrea d'influència de 500 metres d'uns quants jaciments arqueològics.  
3. PATRICOVA  
Sector A. polígon industrial: Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), s'ha detectat una zona amb risc d'inundabilitat de nivell 3 al nord del sector, corresponent a una estreta franja al voltant del barranc de la Pedrallarga. En aquesta àrea s'ha ubicat un parc de ribera zona verda de la xarxa primària externa al sector i adscrita al mateix en sòl no urbanitzable (PQL), mantenint la classificació del sòl com no urbanitzable, de conformitat amb l'article 22.1 de la normativa  
Nou vial de connexió: el traçat transcorre sobre una zona afectada per risc d'inundació de nivell 3 segons la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).   
4. Camins ramaders  
El perímetre de la part B del parc industrial, no afecta cap camí ramader qualificat.  
El perímetre de la part A del parc industrial, estrictament no afecta el camí ramader, en ser aquell limítrof. No obstant això, resulta afectat per les infraestructures externes adscrites al sector objecte d'homologació, constituït per les glorietes previstes sobre la CV-10, PRV-1 (d'accés a la part A) i PRV-2 (connexió d'accés a la part B).   
Per això, haurà d'adequar-se d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
5. Rambles i llits  
Hi ha llits o barrancs entesos com a tals que poden veure's afectats de manera directa o indirecta per l'actuació proposada, de manera que, hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret Legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
Sector A. Polígon industrial: El projecte incorpora la construcció d'una xarxa de sanejament, una EDAR i una xarxa d'evacuació d'aigües pluvials que provocaran un abocament al barranc de Penyallarga pel nord i el barranc de Penya-roja pel sud.   
Nou vial de connexió: Es pretén la construcció d'un pont de bigues pretensades a la Rambla de Vilanova (riu Sant Miquel) sobre sòl no urbanitzable protegit llit fluvial.  
6. Jaciments arqueològics  
Una vegada consultat el Catàleg de béns immobles de la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, s'han trobat fins a 81 referències patrimonials entre jaciments arqueològics, béns d'interés cultural i elements d'interés etnològic.   
No s'han detectat afeccions a aquests béns per part del projecte del sector A polígon industrial i del sector B Centre de tractament i eliminació de residus perillosos. Pel que fa al nou vial de connexió, s'adverteix la presència pròxima dels patrimonis: Turó de la Moreria, Cova de la Mare de Déu de la Moreria, Cova de la Moreria I i Molí de l'Om (jaciment etnològic). Respecte d'això, el Pla general d'ordenació forestal (PGOF) de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, estableix en l'article 34.g com a zones de protecció els terrenys forestals en què existisquen béns d'interés cultural i elements de patrimoni cultural i arqueològic i la seua àrea d'influència, que com a mínim serà de 500 metres des dels seus límits, trobant-se els patrimonis esmentats en els 70 últims metres del traçat del nou viari dins de l'àrea d'influència de 500 m.  
No obstant això, no es presenta l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, el qual confirme la no-afecció o si no n'hi ha que aporte les mesures que considere oportunes d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
7. Infraestructures de transport  
En el límit est del sector A discorre el vial carretera autonòmica CV-10. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
8. Infraestructures de transport energètic  
En el límit est del sector A, paral·lel a la carretera autonòmica CV-10 discorre un gasoducte les distàncies de protecció i servituds del qual hauran de ser respectades pel projecte tal com disposa la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs.  
9. Residus  
Per a l'anàlisi de les restriccions i limitacions per a la idoneïtat d'ubicació del sector B Centre de tractament i eliminació de residus perillosos, es determinarà d'acord amb el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, al Pla zonal de residus de la zona I, aprovat per Ordre de 4 d'octubre de 2001, del conseller de Medi Ambient, i al RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador.  
Cal destacar que la ubicació proposada per a la localització del sector B es troba dins d'una zona del pla zonal de residus de la zona I considerada com a favorable per a la ubicació d'un centre de tractament i eliminació de residus. No obstant això, la validesa d'un emplaçament per a albergar un abocador de residus segons el RD 1481/2001, implica, a més de les característiques geològiques i hidrogeològiques de l'emplaçament, les característiques de disseny i funcionals del vas d'abocament (entre altres, el revestiment artificial impermeable) que es defineixen en el corresponent projecte constructiu.  
Consideracions ambientals  
1. En l'àrea es detecten dos sistemes ben diferenciats: d'una banda, el sector B es troba situat en un pujol al sud del terme de les Coves de Vinromà caracteritzat per sediments terciaris catians i miocens. Aquests sediments són fluviolacustres i es troben a les fàcies proximals com a conglomerats de blocs i còdols, i a les fàcies distals i lacustres com a margues, llims i margocalcàries, amb intercalacions esporàdiques de nivells arenosos o conglomeràtics corresponents a les grans avingudes torrencials que afectaven totes la conca. D'altra banda, el sector A i el nou vial de connexió es troba en un sistema associat a barrancs i rambles, caracteritzats per la mescla de materials procedents d'al·luvió i erosions de vessant. En aquesta zona podem trobar cudols, graves i llims en la zona del polígon industrial i en el llit del barranc, hi ha predomini de graves de cudols calcaris, arenes i argiles.  
El sector B presenta una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana-baixa la qual cosa li confereix un risc de contaminació de les aigües subterrànies reduït. D'altra banda, el sector A presenta una vulnerabilitat d'aqüífers mitjana compatible amb desenvolupaments urbanístics intensius i extensius.  
La zona del nou vial de connexió presenta un alt risc de contaminació d'aqüífers, sent la inadequada utilització de la maquinària pels canvis d'oli, la recarrega de combustible, el vessament de residus líquids contaminants en general i l'abocament inapropiat d'asfalts, i residus generats per obra, les principals causes que poden incrementar la contaminació de l'aqüífer com a conseqüència de l'actuació.  
2. L'ús, en l'actualitat, dels tres àmbits d'actuació considerats, és agrícola amb moderada component antròpica, formats principalment per fruiters i oliverar. La capacitat agrícola del sòl és moderada classe C.  
En l'àmbit del sector A l'erosió actual és molt baixa i la potencial baixa. No obstant això, en el sector B i en el nou vial de connexió l'erosió actual és moderada sent l'erosió potencial molt alta.   
3. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en ambdós sectors, no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990, de 30 de març, BOE núm. 82, del 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres de 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes elles en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).  
L'àmbit d'actuació del sector A està constituït, majorment, per vegetació antròpica (cultius de secà) i per una vegetació natural (zones no cultivades, marges de camps, camins,...) en la qual predominen clarament les associacions resultants d'una etapa regressiva, a la qual s'ha arribat mitjançant diverses accions antròpiques, com ara la tala, cultiu, pasturatge, incendis, etc.   
Cal destacar l'absència de margalló (Chamaerops humilis), espècie recollida en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
En el cas de la vegetació present en el sector B, cal fer referència a què presenta les característiques típiques d'espècies ruderal-arvense i agrícoles, pròpies de zones de cultiu o de zones que si bé no formen part de cultius en actiu, antany han patit aquest tipus de transformació. De manera que, en l'emplaçament de l'abocador la vegetació queda caracteritzada per la cohabitació entre aquest tipus d'espècies nitròfiles i subnitròfiles, i espècies típiques d'erms amb processos de regeneració natural, a partir del material forestal limítrof.  
4. L'estudi d'impacte ambiental a l'inici del capítol dedicat a la fauna estableix que l'anàlisi realitzada es refereix a una àrea major que la concreta de l'estudi, atesa la mobilitat dels elements d'aquesta. Per tant, el catàleg presentat recull aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no. Pel que resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna existent al sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació respecte d'això resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
D'altra banda, en la llista presentat en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas de l'arpella cendrosa, alosa, gaig, cruixidell, eriçó comú, fagina, rata cellarda, rata d'aigua, teixó, granota comuna, gripau comú, serp verda, fardatxo, escurçó ibèric, existència de diverses espècies de rates penades entre elles una catalogada en perill d'extinció com ara la rata penada de ferradura mitjana,... L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
5. El subministrament d'aigua de consum humà es realitzarà per part de l'empresa que actualment subministra el municipi de les Coves de Vinromà (FACSA).   
L'estudi d'impacte ambiental fa constar que les necessitats hídriques del sector seran, de manera estimada, 912.500 m³/any, xifra enormement elevada i conseqüència no només del consum d'aigua per a usos industrials, sinó també per al reg de zones verdes i neteja de carrers. No obstant això, es pretén reutilitzar les aigües depurades perquè el consum final d'aigua neta disminuïsca.  
Per al proveïment del sector A, l'aigua es portarà des del Pou de Cambrils fins a un pou de bombament que es construirà a l'entrada del poble. D'allí partirà una canonada d'impulsió fins a un dipòsit de regulació de 5.000 m³ (necessitats industrials i reg de zones verdes i vials) que se situarà en un dels punts més alts del sector A.  
L'estudi d'impacte ambiental no té un quadre adequat en el qual es descriga per a cada ús quin volum d'aigua necessita, ni quins valors de referència s'han considerat per a cada un dels usos, malgrat això l'informe de FACSA estableix que es disposarà de suficients recursos hídrics d'aigua potable per al proveïment del creixement urbanístic previst en el sector parc industrial ambiental les Coves.  
Per al sector B, el proveïment d'aigua es durà a terme mitjançant la realització d'un pou, que en el cas de la connexió a l'abocador s'estima en 1.000 l/dia. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental té en compte la incorporació de boques de reg i hidrants d'incendi, i preveu la necessitat de fer front a algun incident, amb la qual cosa, preveu com a cabal màxim que s'ha d'extraure del pou, el suficient per a utilitzar 2 dels 4 hidrants simultàniament durant 5 hores, i per tant, el cabal punta que s'ha d'extraure del pou serà de 360 m³/dia.  
L'extracció d'aquest cabal, està previst emmagatzemar-lo en un xicotet dipòsit, en la parcel·la classificada com a SID (sòl industrial dotacional).  
Per tant, la demanda d'aigua no queda adequadament garantida per al sector B, per la qual cosa, s'haurà de sol·licitar l'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que garantisca el subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per la realització del sector B. De la mateixa manera, haurà d'obtenir-se l'autorització d'aquest mateix organisme per a la realització del pou.  
Per a l'evacuació de les aigües residuals del sector A es durà a terme mitjançant tres subxarxes que conflueixen en la nova EDAR que es pretén construir que s'instal·larà en una parcel·la de 9.000 m² al nord-oest del sector on s'aconsegueixen les cotes més baixes de la urbanització. Es té previst que hi haja almenys una arqueta per illa en què s'instal·le un dispositiu per a controlar els paràmetres d'abocament. No s'especifica quin tipus de dispositiu controlador d'abocament s'ha d'instal·lar ni se citen quins seran els paràmetres d'abocament que es revisaran.   
En la documentació presentada en l'expedient, s'adjunta el Projecte de la nova EDAR del parc industrial mediambiental les Coves, del qual es poden extraure les característiques més rellevants d'aquesta. Segons el projecte de l'EDAR, el cabal efluent del PAI de les Coves de Vinromà serà de 1000 m3/dia, majorat en 200 m3/dia respecte a l'abastiment previst al sector, i es tracta d'un volum perfectament assumible per la instal'lació i que comporta un estalvi econòmic en la seua construcció.  
El sistema de depuració escollit consisteix en un sistema biològic seqüencial de flux discontinu (SBR), en el qual s'utilitzaran dos reactors de volum útil igual a 810 m3 cadascun, de planta rectangular compartint la paret mitjana entre ambdós. En cadascun dels reactors SBR hi haurà un sistema d'evacuació per decantador. La duració de l'etapa d'evacuació de l'efluent depurat o descàrrega és d'una hora n cicle normal d'operació. Es preveu instal'lar una unitat de descàrrega per a cada tanc, per a una capacitat de 167 m3/h.  
A l'eixida d'aigua tractada se situa una arqueta central per als dos reactors, de manera que es puga conéixer la qualitat de l'aigua tractada. Aquesta arqueta se situa centrada sota la mitjana d'ambdós reactors en l'extrem on es col'locaran els decantadors. Una vegada depurades aquestes aigües s'evacuaran al barranc més pròxim que és el barranc de Pedrallarga.  
En el cas de la xarxa d'aigües pluvials, segons l'estudi d'impacte ambiental, es disposarà pel centre de les calçades. L'abocament es fa a tres punts distints, a causa dels forts desnivells de l'àrea urbanitzada: dos dels col·lectors aboquen al barranc de Pedrallarga al nord de la urbanització i el tercer aboca al barranc de Penya-roja, al sud del sector.  
No s'adjunta, en la documentació presentada pel promotor, la pertinent autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials i les generades per la nova EDAR al llit públic dels barrancs de Pedrallarga, al nord, i Penya-roja, al sud.  
La documentació no presenta un estudi adequat sobre la possibilitat que l'abocament de les aigües d'escorriment i de la nova EDAR al barranc de Pedrallarga puga produir un increment en el risc d'inundació existents aigües avall, en la zona classificada pel PATRICOVA amb risc d'inundació nivell 3, freqüència alta (25 anys).  
El sanejament de les aigües residuals del sector B es redueix a dues connexions connectades a un element de depuració conformat per pou clarificador i filtre biològic.  
El drenatge del vial perimetral es du a terme mitjançant cuneta revestida de formigó en tot el traçat d'aquesta. El pendent longitudinal assegura el desguàs a un llit natural situat al nord-oest del sector. Per al vial d'accés s'utilitzarà una obra que condueix les aigües a un llit natural. Cal destacar que, no s'adjunta, en la documentació presentada pel promotor, la pertinent autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit públic.  
Les zones verdes o espais enjardinats del sector A es defineixen majoritàriament al llarg del perímetre o límit d'actuació, amb l'objecte de crear una pantalla verda que puga suavitzar l'impacte visual i acústic. També s'inclouen espais verds interiors a manera de bulevards. Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'aigua del sistema de reg del sector A haurà de provenir de la xarxa d'aigua potable, justificant aquesta mesura per la utilització d'espècies autòctones les quals tenen requeriments hídrics que se satisfacen amb les precipitacions de la zona, destinant l'aigua de la xarxa als regs de socors.  
Per a la zona verda de la xarxa primària o parc de ribera es projecta un enjardinament de suport a l'existent a través d'espècies autòctones, i en la qual es projecta una senda que discórrega per aquest espai verd i que facilite el seu recorregut en sentit longitudinal.  
Per al sector B, els espais enjardinats es resolen mitjançant pinedes.  
Les zones d'actuació presenten escassa representació de sòl forestal. Cal destacar per a la zona del sector A, que no es presenta cap de les condicions establides en l'article 34 de les ordenances forestals incloses en la normativa del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat Valenciana, que determinen que aquest sòl es classifique com a sòl forestal de protecció.  
D'altra banda, respecte al sector B, cal destacar que hi ha terrenys forestals amb valor d'erosió actual mitjana i potencial alt o molt alt, segons l'estudi de detall i la cartografia del PGOF, per la qual cosa, d'acord amb l'article 35 de les esmentades ordenances forestals, hauran de ser classificats com a sòls forestals de protecció mitjana. Segons l'estudi d'impacte ambiental, es realitzaran tasques de restauració per a revegetar amb espècies autòctones i es retornarà l'ús forestal al sòl.  
Els residus sòlids urbans generats en el sector A s'hauran de dipositar en contenidors i els recolliran els serveis municipals, els quals els traslladaran a una planta de tractament, sent l'encarregat l'empresa Fomento Benicásim, SA (FOBESA), la qual cosa es constata mitjançant l'informe de l'esmentada empresa que presenta el promotor.  
No obstant això, no es presenta cap plànol en què es recullen els punts reservats per a la disposició dels esmentats contenidors, ni se n'estableix la quantitat en funció dels usos i de la població.  
El sector A és travessat de nord a sud i de forma paral·lela a la carretera autonòmica CV-10 per un gasoducte. El pas d'aquesta línia, com afirma l'estudi d'impacte ambiental, s'integrarà en l'ordenació proposada segons la legislació sectorial corresponent. Cal destacar que, en cap punt de la documentació presentada es donen les dades de servitud ni les solucions adoptades per al compliment de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, i de la resta de legislació que la desenvolupa.   
L'ocupació del sòl passa a ser d'un terreny agrícola a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones forestals que s'inclouen en el sector com per a les adjacents al sector. Així mateix això comportarà, com ja s'ha dit abans, que el barranc reba major aigua d'escorriment en l'època de pluja.  
6. D'acord amb l'Informe de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, d'11 de setembre de 2006, la validesa d'un emplaçament per a albergar un abocador de residus segons el RD 1481/2001, implica, a més de les característiques geològiques i hidrogeològiques de l'emplaçament, les característiques de disseny i funcionals del vas d'abocament (entre altres, el revestiment artificial impermeable) que es defineixen en el corresponent projecte constructiu, per la qual cosa no pot emetre's un judici de valor definitiu sobre la proposta d'abocador fins a haver estudiat amb profunditat tant l'estudi geològic com el projecte concret d'aquest.  
Cal destacar que les referències que es fan en l'estudi d'impacte ambiental respecte al subsòl on es pretén situar les instal·lacions són de caràcter molt general, la qual cosa no permet emetre cap tipus de conclusions. Amb aquest fi, el promotor haurà de realitzar en l'emplaçament els estudis a fi de poder determinar l'aptitud del terreny per a albergar aquest tipus d'infraestructures.  
En l'informe de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental, d'11 de setembre de 2006, s'estima que el nombre de sondejos executats i la profunditat d'aquests no és suficient ni en nombre ni en profunditats aconseguides per a investigar una zona que s'ha d'afectar tan extensa composta per materials heterogenis en la seua naturalesa i disposició.  
Atés que la naturalesa litològica de la formació receptora com també les característiques hidrogeològiques d'aquesta han de complir uns condicionants tals que asseguren una absència d'afecció al medi, en aquest tràmit d'avaluació ambiental, no es tenen elements de judici suficients per a valorar positivament l'homologació dels terrenys destinats al centre de tractament i eliminació de residus, la qual cosa ha de demostrar-se amb una investigació més precisa i de conjunt del projecte constructiu.  
7. Com a riscs naturals rellevants, l'estudi d'impacte ambiental tan sols preveu com a rellevant la presència d'una zona amb risc d'inundabilitat de nivell 3 al nord del sector A, corresponent amb una franja estreta al voltant del barranc de Pedrallarga. El sector A compatibilitza la zona de risc i la integra en l'actuació proposada adscrivint-la a la xarxa primària de dotacions públiques com a parc de ribera i mantenint la classificació del sòl com a no urbanitzable, de conformitat amb l'article 22.1 de la normativa.  
Respecte del risc d'inundació nivell 3 en el PATRICOVA que existeix sobre el traçat del nou vial de connexió, l'estudi d'impacte ambiental considera que el risc d'inundació no es veurà alterat si es realitza un disseny que permeta adaptar-se a les cotes del terreny evitant sobreelevacions. També, s'estableix que, de manera excepcional, en el marge dret de la Rambla de Vilanova, on es preveu una elevació de la rasa de la carretera, sí es veurà alterada l'àrea inundable. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental considera aquesta àrea de molt xicoteta envergadura i no considera transportable el risc d'inundació a altres àrees pròximes.  
Pel que fa a la construcció d'un pont de bigues pretensades en la rambla de Vilanova (riu Sant Miquel) caldrà ajustar-se a allò que decidisca l'organisme de conca, tenint en compte que la determinació del màxim cabal d'avinguda corresponent al període de retorn condicionarà el disseny del pont projectat, tot això segons l'informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial que aquest Servei va sol·licitar respecte d'això.  
8. El clima de la zona correspon a un clima mediterrani continental temperat fresc - temperat càlid. Les temperatures disminueixen respecte a la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual.  
Es disposa d'una temperatura mitjana dels mesos més càlids al voltant dels 23ºC i una temperatura mitjana dels mesos més freds al voltant dels 8,5ºC sent la temperatura mitjana anual de 15,5 ºC.  
Les intensitats mitjanes dels vents són dèbils en general, no solen sobrepassar els 10 - 12 km/hora. Les majors velocitats solen registrar-se durant l'hivern, pels vents de component NO, el mestral, que es caracteritza en la zona per ser un vent fred i amb ratxes que arriben a sobrepassar en algunes ocasions els 100 km/hora.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no presenta dades sobre la qualitat de l'aire. L'estudi d'impacte ambiental només fa referència als impactes sobre l'atmosfera que es produiran per les actuacions durant la fase de construcció i funcionament i transport dels residus, o bé per una contaminació química deguda als gasos dels motors de la maquinària.   
L'estudi d'impacte ambiental presenta un estudi acústic per al traçat del nou vial de connexió atesa la seua possible afecció per la proximitat al nucli urbà. Aquest estudi ha sigut analitzat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en un informe que conclou que el nivell sonor continu equivalent de referència es troba dins dels límits admissibles per la legislació, i no afecta negativament els usos residencials i industrials previstos en el planejament general.  
L'estudi d'impacte ambiental integra al punt 10. Annexos, un estudi del paisatge específic sobre les àrees d'actuació. Haurà d'obtenir l'informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial sobre l'esmentat estudi.  
9. Després de revisar la documentació presentada respecte de l'impacte sobre el patrimoni cultural valencià, cal destacar que els informes realitzats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, respecte de les prospeccions arqueològiques realitzades en les diverses àrees d'estudi, informen sobre la necessitat de la introducció en l'estudi d'impacte ambiental d'una sèrie de mesures correctores i proposades a fi de protegir les possibles afeccions que puguen aparéixer en la realització del projecte.  
Respecte al sector A i el nou vial de connexió, hauran de preveure la realització d'un seguiment arqueològic de les obres, actuació que haurà de preveure's en el corresponent estudi d'impacte ambiental i l'execució del qual requerirà l'autorització d'aquesta Direcció General prevista en l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià. D'altra banda, en l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a aquest efecte que es determinen les mesures oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei del patrimoni cultural valencià. També, haurà de tenir-se en compte la possible reposició dels marges de pedra en sec i que hauran de conservar-se la caseta de pedra en sec i les dues sénies, propostes que s'integraran en l'estudi d'impacte ambiental. Les dues piles que s'han trobat hauran de traslladar-se per al depòsit d'aquestes al Museu de la Valltorta, a Tírig.  
No obstant això, s'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'exclou d'aquesta declaració l'àmbit de la part B del sector: Centre de tractament i eliminació de residus, la qual serà objecte d'una resolució complementària d'aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, una vegada obtingut l'informe concloent favorable de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Segon  
Estimar acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la part A del sector i el nou vial de connexió de l'homologació i Pla parcial parc industrial les Coves de Vinromà, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en el punt tercer d'aquesta declaració.  
Tercer  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Atés que hi ha informes provisionals favorables de dates 8 i 26 de juny de 2006, s'haurà d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. D'acord amb els articles 12 i 13 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, s'haurà d'adequar el camí ramader VP núm. 3, assagador de la carretera Vella o camí dels Romans (antiga Via Augusta) de manera que quede garantida la restitució del camí ramader fora de la calçada habilitant un carril, que permeta en ambdós sentits de circulació, el trànsit de bestiar, cavalleries, vianants, bicicletes, i si és el cas vehicles i maquinària agrícola, amb continuïtat fora de les actuacions urbanístiques objecte d'homologació.  
Hauran de presentar davant d'aquest servei aquestes actuacions de restitució, i concretar-se mitjançant plànols de detall.  
3. Haurà de conservar el caràcter forestal de la parcel·la situada en el límit oest del sector A, el qual computa com a zona verda de la xarxa secundària part A (SJL).  
4. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
5. Durant la fase d'execució del sector A i del nou vial de connexió, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'exigiran a les empreses els certificats que acrediten l'entrega dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
6. Durant la fase d'execució del sector A i del nou vial de connexió, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
7. Hauran de preveure's en el sector A llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
8. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys del sector A i del nou vial de connexió es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, quedant prohibida la incineració in situ d'aquests o de qualsevol tipus de residu.  
9. La xarxa d'aigües pluvials del sector A haurà de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
La xarxa de distribució d'aigua serà separativa (aigua potable, aigua residual depurada per a usos industrials i aigua residual depurada per al reg de zones verda o neteja de carrers).  
10. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició d'aquests. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
S'haurà d'atendre a les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües a la carretera autonòmica CV-10, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
12. D'acord amb l'article 245 del Reial decret 606/03, de 23 de maig, pel qual es modifica el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials i de les aigües procedents de l'EDAR pròpia del sector A, al llit públic dels barrancs que limiten amb el sector A.  
13. Haurà d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a la realització de les obres del traçat del nou vial de connexió que transcorre sobre el domini públic de la Rambla de Vilanova (riu Sant Miquel) i per a l'aprofitament del seu llit.  
De la mateixa manera, serà l'organisme de conca competent el que determine el màxim cabal d'avinguda corresponent al període de retorn que ha d'aplicar-se per al càlcul de les infraestructures que s'han de realitzar.  
14. L'Ajuntament de les Coves de Vinromà haurà de redactar una ordenança municipal d'abocaments a la xarxa de clavegueram que regule els paràmetres de funcionament del polígon industrial. L'esmentada normativa comprometrà als usos que ací s'implanten exigint-los mecanismes   
15. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
16. Haurà d'obtenir autorització de l'empresa propietària del gasoducte (Gas Natural) per a la realització d'obres que es desenvolupen a una distància menor a 5 metres de la conducció, havent de complir les condicions generals d'execució que l'esmentada empresa establisca respecte d'això.  
No es podrà iniciar cap tipus de treball en la zona d'afecció del gasoducte sense que tinga coneixement l'empresa propietària de la conducció (Gas Natural), que enviarà personal qualificat per a l'assenyalament, control i vigilància de les obres.  
18 Respecte al nou vial de connexió el tram viari que afecta l'àrea de 500 metres d'uns quants jaciments arqueològics hauran de complir estrictament el que estableixen els articles 60.2 i 60.3 de les ordenances del sòl forestal del PGOFCV.  
19 Haurà d'obtenir l'informe sobre l'estudi del paisatge que s'integra en l'estudi d'impacte ambiental.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 274/06 AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 1/2006 de les normes subsidiàries del terme municipal de Beniarjó.  
Promotor: Ajuntament de Beniarjó  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València   
Localització: Terme municipal de Beniarjó, València  
- Límit nord: autopista A-7.  
- Límit sud: carretera de la Font d'en Carròs.  
- Límit est: terme municipal de Rafelcofer.  
- Límit oest: carretera Gandia-Villalonga.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte proposat comporta la modificació de la normativa específica del sòl no urbanitzable recollida en la norma 3.3.2. de les normes subsidiàries vigents fins ara al municipi, incloent l'ús d'activitats terciàries o de serveis en els termes que assenyala l'article 27 de la Llei del sòl no urbanitzable (Llei 10/2004), de la Generalitat Valenciana i l'establiment de les condicions particulars específiques per a l'esmentat ús.   
Aquesta modificació pretén, per tant, el canvi de qualificació d'un sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl no urbanitzable comú, delimitant una zona on es permeta l'ús d'activitats terciàries o de servei.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
La zona objecte d'aquesta modificació es troba a l'est del municipi de Beniarjó, pertanyent a la comarca de la Safor, i afronta al NE amb Almoines, al NW amb el de Reial de Gandia, al E amb el de Rafelcofer, al W i SO amb Palma de Gandia, al S amb Beniflá, al SE amb la Font d'En Carròs. L'esmentada àrea coexisteix amb sòl urbà consolidat i es troba rodejada per l'autopista A7, la carretera de Gandia-Villalonga i la carretera de la Font d'En Carròs.  
La superfície afectada és de 279.986,35 m² i es troba formada per parcel·les de caràcter agrícola, dedicades principalment al cultiu de cítrics. En els esmentats terrenys es troba localitzat el cementeri, instal·lacions esportives i un col·legi.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent de Beniarjó, està constituït per normes subsidiàries, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en sessió de 24 de novembre de 1987.  
En les esmentades normes subsidiàries, l'àmbit afectat per aquesta actuació es classifica com a sòl no urbanitzable, qualificat com de protecció agrícola.  
En les normes subsidiàries vigents, que es van redactar basant-se en la legislació de la Llei del sòl del 82, en el sòl no urbanitzable protegit agrícola es permetia la construcció d'instal·lacions d'utilitat pública o interés social pel procediment de l'article 43.3 de l'esmentada llei del sòl.  
Per a una major adequació de la normativa vigent a les determinacions de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable, i davant de la demanda en la zona limítrofa a les dotacions públiques, esportives i escolars, d'usos terciaris-assistencials-sanitaris, es planteja la necessitat d'adequar sòl no urbanitzable a les necessitats i demandes de la població, i per tant, la qualificació d'una zona destinada a l'activitat agrícola a sòl no urbanitzable comú.   
Aquesta modificació no pretén establir una ordenació detallada, sinó modificar aspectes generals dels paràmetres d'edificació i ús terciari en una zona a qualificar com a sòl no urbanitzable.  
Tramitació administrativa  
En data 3 d'agost de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 13 de juliol de 2006, s'acorda aprovar provisionalment el projecte de modificació núm. 1/2006 de les normes subsidiàries de Beniarjó.  
1. Informació pública  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante de data 5 de juny de 2006, i en DOGV número 5276, de 8 de juny de 2006.   
Durant el període d'informació al públic de l'alternativa presentada no es va presentar cap al·legació, segons consta en certificat emés en Ple de l'Ajuntament en data 13 de juliol de 2006.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de consulta a les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
Els camins ramaders existents al municipi no es troben afectats per l'actuació plantejada.  
Tenint en compte que l'expedient correspon a un canvi de qualificació de sòl no urbanitzable protegit agrícola a comú, en un principi no hi ha afeccions legals considerables. En tot cas, per a la implantació de qualsevol dels usos permesos en la normativa del sòl no urbanitzable comú, s'haurà de complir la legislació vigent al respecte.  
Consideracions ambientals  
El projecte no comporta, en un principi, la pèrdua de la totalitat dels terrenys amb vocació agrícola, ja que com exposa el promotor en la documentació presentada una vegada s'aprove la modificació es mantindrà l'ús agrícola en la major part dels terrenys afectats. Per tant la pèrdua de sòl amb capacitat per a l'activitat agrícola no es considera d'importància ja que el municipi disposa d'una gran superfície destinada i protegida per a aquest fi.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 1/2006 de les normes subsidiàries del terme municipal de Beniarjó (València), sempre que aquest s'efectue d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment.  
Segon. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5659, del 13-12-2007 (2007/14960)

RESOLUCIÓN de 4 de diciembre de 2007 de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Orxeta, Orihuela, Artana, Les Coves de Vinromà y Beniarjó.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5659

Fecha DOGV
:   13-12-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/14960

CVE


Fecha del documento
:   04-12-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Artana](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Beniarjó](javascript:void(0))
    * [Orxeta](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de diciembre de 2007 de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Orxeta, Orihuela, Artana, Les Coves de Vinromà y Beniarjó. [2007/14960]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Cominitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las resoluciones correspondiente a los expedientes 099/06-AIA Orxeta, 108/06-AIA Orihuela, 111/06-AIA Artana, 251/06-AIA Les Coves de Vinromà, y 274/06-AIA Beniarjó, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 4 de diciembre de 2007. - La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 099/2006-AIA  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector núm.3 El Collao   
Promotor: Ayuntamiento de Orcheta  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Orcheta y conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término municipal de Orcheta  
Descripción del proyecto:  
1. Objeto de proyecto:  
El proyecto de Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector núm.3 El Collao propone la reclasificación de 57.194 m² de Suelo No Urbanizable a Suelo Urbanizable, de uso residencial, con ordenación pormenorizada, en el término municipal de Orcheta.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto:  
Mediante la modificación de planeamiento propuesta se persigue urbanizar un área destinada actualmente a residencial turístico de primera o segunda vivienda, puesto que carece en algunos casos de los servicios urbanos necesarios y, en aquellos servicios de los que dispone, de la calidad adecuada. El área está junto a la carretera de Villajoyosa a Relleu, separada del núcleo municipal de Orcheta.   
El suelo urbanizable resultante constituirá un único sector, una única área de reparto y una única unidad de ejecución.  
La superficie de la unidad de ejecución es 57.194 m², entre los que se incluyen 3.435 m² de zona verde. Cabe destacar que los límites del sector son, al Norte, Oeste y Sur de Suelo No Urbanizable y al Este la carretera de Villajoyosa a Relleu.   
El uso dominante será el residencial, siendo complementario el comercial y compatible el artesanal y comercial secundario. Los usos prohibidos son el industrial, el agrícola, el ganadero, las discotecas, los talleres y almacenes. En las parcelas destinadas a uso de viviendas, además estará prohibido el uso residencial colectivo y el de oficinas.   
La edificación será residencial de tipo unifamiliar aislada o en hilera, admitiéndose el uso comercial, hotelero, garaje y dotacional. El diseño de la zona residencial se conforma atendiendo al mantenimiento de las edificaciones ya existentes. Se ha establecido una sola conexión con la carretera de Villajoyosa a Relleu y una red viaria interna con acceso a todas las parcelas, ubicando la zona verde en el centro del sector, propiciando un hito.  
3. Alternativas:  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo se justifica por la existencia de residencias en la zona y la necesidad de dotar de los niveles de servicios urbanos adecuados.   
Tramitación administrativa:  
1. Admisión a trámite:  
En fecha 20 de julio de 2004, tiene entrada en el Registro General de la conselleria de Territorio y Vivienda, una copia remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante de: la documentación técnica, el Estudio de Impacto Ambiental y el expediente urbanístico tramitado en el Ayuntamiento de Orcheta, relativos a la Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector núm.3 El Collao.   
Con fecha 23 de diciembre de 2004, se le requiere, según lo dispuesto en el artículo 21 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, certificado sobre el resultado de la información pública y copia de las alegaciones presentadas. Transcurridos ocho meses desde el requerimiento, sin haber recibido la documentación necesaria, advertido el hecho, se procede al cierre y archivo de las actuaciones.   
Posteriormente, en fecha 23 de marzo de 2006, tiene entrada en el Registro General de la conselleria de Territorio y Vivienda, una nueva copia de la documentación junto con el trámite de información pública y las alegaciones presentadas, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.   
2. Información pública:  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el Diario Información y en el DOGV núm. 5163, de 27 de diciembre de 2005.  
Durante el período de información pública se presentaron dos alegaciones, ninguna de ellas de carácter ambiental, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Orcheta.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria:  
En el proyecto de Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector núm.3 El Collao se adjuntan los siguientes informes:  
- Informe del secretario del Ayuntamiento de Orcheta indicando que el tratamiento de residuos sólidos urbanos es gestionado por la empresa Fomento de Construcciones y Contratas, SA. y la depuración de aguas residuales se realiza en la Estación Depuradora de Aguas Residuales de Villajoyosa.   
- Informe de Aquagest Levante, SA., concesionaria del Servicio de Agua Potable y Alcantarillado, detallando las condiciones que ambas redes deben de cumplir.   
- Estudio sobre la afección al patrimonio arqueológico y autorización de las obras en el Sector núm.3 de El Collao.   
- Informe sobre la capacidad de la Estación Depuradora de Villajoyosa para tratar las aguas residuales generadas, según caudal previsto de 100 m³/d, de fecha 24 de septiembre de 2004.   
Con fecha 31 de mayo de 2006, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Orcheta, para que complete el expediente con la documentación siguiente:  
- Descripción detallada del sistema de riego, aconsejando que no esté conectado al suministro municipal.  
- Población actual y prevista en el sector.  
- Análisis de la contaminación acústica inducida por el tráfico que circula por la CV-770.  
- Descripción detallada del sistema de aguas pluviales, que es separativa.   
- Coste del establecimiento de las medidas correctoras.  
- Complemento del Programa de Vigilancia Ambiental, indicando el calendario de aplicación.   
Asimismo se solicitan la entrega de los siguientes informes:   
- Informe del Estudio de Paisaje.   
- Autorización de modificación o reposición de paso de Vías Pecuarias.  
- Autorización para talar o desenraizar especies endémicas o amenazadas.  
- Informe sobre disposición de recursos hídricos necesarios para los usos previstos.  
- Certificado de capacidad de tratamiento de los residuos sólidos urbanos por la empresa gestora del servicio.  
- Nuevo certificado de la entidad gestora de la Estación Depuradora de Aguas Residuales de Villajoyosa, puesto que el presentado es de septiembre de 2004 y se han promovido desde esta fecha nuevas actuaciones urbanísticas en el litoral, que podrían haber afectado a la capacidad de la misma.  
Informes sectoriales:  
No se han solicitado Informes Sectoriales.  
Afecciones legales:  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte, Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana, Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio. Se constata que no se han producido incendios forestales en el área.   
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que la Vía Pecuaria Cañada de Real del Barranco de Queruet cruza el sector. Dicha vía se consideró en el proyecto de clasificación aprobado por Orden Ministerial el 31 de octubre de 1960 (BOE de 12.11.1960). "La anchura legal de la Cañada de Real del Barranco de Queruet es de 75,22 m., recorriendo el término a lo largo de 10 kms. Penetra en el término de Relleu y sigue unida al Barranco de Queruet. Se deja el Barranco a la altura de la Colada de la Umbria y coge la Solana hasta el camino de Cortes, que lo cruza, pasando entre boca de Cortes y seguidamente pasa entre los parajes de Antequera y Peñetes de Avellá, las Masias de Antequera y Antequeseter. Cruza el Puente Viejo, sigue entre el Río y la carretera. Continúa por la Finca El Collao hasta la casa Ferrandés, donde se deja el Río Amadoorio y continúa paralela a la carretera de Alcoy." Sin embargo, el Estudio presenta dos trazados posibles: Trazado oficial (según información disponible de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte) y Trazado probable (interpretación del Catálogo de Vías Pecuarias). De acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, éstas son bienes de dominio público, que no deben computar como superficie del sector. En el caso de que se modificara su traza, será necesaria la autorización de la modificación o reposición de paso.   
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte tiene catalogado en El Collao un yacimiento paleontológico. El Servicio de Patrimonio Arqueológico, Etnológico e Histórico autorizó el proyecto de sondeos mecánicos y excavación arqueológica el 25 de mayo de 2004. Según los trabajos arqueológicos realizados, los restos arqueológicos exhumados corresponden a un asentamiento rural islámico de los siglos XII y XIII. No existen evidencias de elementos defensivos que delimiten el poblado. El estado de conservación de las estructuras es bastante deficiente; apenas quedan restos constructivos. La cerámica recogida es muy abundante, variada y representativa del período. Vistos los resultados de los mismos, el 29 de octubre de 2004, la Dirección Territorial de Cultura y Educación autorizó las obras de edificación de nueva planta en el sector.   
Consideraciones ambientales:  
1. El suelo afectado por el proyecto posee una capacidad agraria muy baja. Se trata de una zona de una zona de calizas margosas muy blancas. Se encuentran muy tectonizadas. Se encuentra un pequeño reducto de materiales detríticos, fundamentalmente de gravas, arenas y limos arcillosos, en forma de franja paralela a la carretera.   
2. El relieve de la zona de estudio es muy montañoso. En el Estudio de Impacto Ambiental se ha observado riesgo de erosión actual y potencial muy alto y riesgo sísmico.   
3. El ámbito de la zona presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media, siendo la zona compatible con el uso que se pretende implantar. La zona ordenada no se ve afectada por ningún cauce natural. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que el Acuífero Anticlinales de Orcheta, se encuentra en equilibrio, con reservas cuantiosas pero difícilmente evaluables.   
4. La zona está desarbolada, cubierta con matorral heliófico. Del estudio en detalle y las visitas realizadas, se observa, pese al escaso valor y el hecho de que prácticamente existen, cabe destacar la presencia de Sideritis leucantha subsp leucantha, Teucrim capitatum, Teucrim carolipaui, Teucrim homotrichum, Teucrim pseudochamaepitys y Thymus vulgaris. Dado que estas especies están incluidas en el Anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, debe solicitarse la autorización para desenraizar o talar.   
5. La fauna que caracteriza la parcela de estudio está constituida por mamíferos (ratas y ratones), fauna reptiliana (salamanquesa común y rosada) y aves. No se han detectado especies faunísticas sensibles, aunque merece mención especial el águila-azor perdicera, que nidifica en las zonas montañosas próximas y cuyo área de campeo podría alcanzar la zona.   
6. Se realiza una descripción climática de la zona, destacando las temperaturas suaves alcanzadas durante todo el año, un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca.  
7. En cuanto al paisaje, se trata de un paisaje muy pronunciado, con grandes pendientes, enclavado entre las montañas de la Sierra de Aitana, Castellets, el Puig Campana y la Sierra de Orcheta, el río Amadoiro y el pantano del mismo nombre. La actuación se enmarca en una zona de topografía abrupta con una cuenca visual marcada por las viviendas aisladas, por lo que no se prevén afecciones significativas sobre el paisaje debido a la urbanización de la zona.  
8. El municipio de Orcheta se halla situado al este de Alicante, su dimensión es de 24,10 km², con una población de 675 habitantes según censo de 2004. Los terrenos de la actuación tienen en la actualidad un uso residencial, estando clasificado como Suelo No Urbanizable. La implantación de viviendas para segunda residencia en Suelo No Urbanizable es ambientalmente insostenible.   
9. Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, el Estudio de Impacto Ambiental afirma que las infraestructuras consistirán en un ramal principal que conecte el casco urbano de Orcheta con el depósito de El Collao, en paralelo a la CV-770. En junio de 2006, la empresa Aquagest Levante, SA. certifica que la disponibilidad total media de caudales actuales es superior a la demanda actual, para todo el casco urbano y las urbanizaciones existentes.   
10. Respecto a la depuración de las aguas residuales, el Estudio y el Anexo complementario del mismo, afirma que se realizará una red separativa, de modo que las aguas residuales generadas se tratarán en la Estación Depuradora de Aguas Residuales de Villajoyosa y las aguas pluviales se tratarán en una depuradora propia ubicada en el sector. Las aguas recicladas se emplearán para el riego de las zonas verdes. En fecha 6 de julio de 2006, la Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Villajoyosa de las aguas residuales generadas en El Collao siempre y cuando se realicen durante la urbanización las obras necesarias para la conexión, los vertidos generados cumplan los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas, se disponga de una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado antes del punto de conexión y con anterioridad a la ejecución de la conexión se ingrese la cantidad establecida en el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Orcheta.  
11. En lo que se refiere al tratamiento y gestión de los residuos sólidos, éstos serán recogidos y transportados por la empresa Fomento de Construcciones y Contratas, SA. hasta la planta transformadora de Benidorm.   
12. La red de riego se suministrará desde la laguna artificial, en la que se depositarán las aguas pluviales tratadas en la depuradora propia del sector. Sólo hasta el momento de la implantación de la depuradora en funcionamiento se suministrará el agua mediante suministro externo a base de cubas. Se están realizando gestiones con la Agrupación de Regantes de Orcheta para que suministren el caudal de riego en el caso de que fuera necesario. Las especies que se planten se caracterizarán por tener capacidad de mantenerse y crecer sin necesidad de riego, por lo que progresivamente éste se podrá eliminar.   
13. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de los impactos sobre el medio físico, siendo de aplicación rigurosa todas y cada una de las medidas correctoras propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
14. En cuanto a la vía pecuaria, de entre los dos trazados propuestos el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante estima que es el que se denomina en la leyenda como probable. Los usos de la Vía Pecuaria serán los legales exclusivamente, en los artículos 16 y 17 de la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. El suelo por donde discurre la Vía Pecuaria, que no puede computar como superficie del sector, está clasificado como residencial en aislada o hilera. Deberá conservarse el trazado de la Vía y garantizarse los usos legalmente atribuidos. En caso de que se modifique su traza, se considerará lo establecido en los artículos 11 y 12 de la mencionada Ley.   
15. Existen los restos arqueológicos exhumados corresponden a un asentamiento rural islámico de los siglos XII y XIII en estado bastante deficiente. Se dispone de la autorización pertinente para la ejecución del proyecto.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector núm.3 El Collao, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Segundo   
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Informe del estudio de Paisaje establecido por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, realizado por el Área de Urbanismo de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
2. Establecer las medidas preventivas y correctoras adecuadas con el fin de prohibir la existencia de viviendas en zonas dispersas, en Suelo No Urbanizable, pues este tipo de crecimiento genera gran impacto sobre el territorio y los recursos. Del mismo modo, la corporación municipal instará a aquellas viviendas actualmente ubicadas en Suelo No Urbanizable a realizar los trámites y obras correspondientes para adecuarse al nivel y dotación de servicios urbanos legalmente establecidos.   
3. En cuanto al riesgo sísmico, se adoptarán las medidas relacionadas con la edificación establecidas en la normativa aplicable sismoresistente.   
4. Se incluirán medidas correctoras que minimicen la erosión, como aterrazamientos, adopción de taludes artificiales, revegetación de laderas o empleo de algún geotextil. Se adoptará especial cuidado en las labores de desbroce y tala y durante los movimientos de tierra. Dichas medidas correctoras de la erosión serán presupuestadas e en el Programa de Vigilancia Ambiental, estableciéndose indicadores que permitan medir la erosión.   
5. Autorización para talar o desenraizar especies endémicas o amenazadas conforme a la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación. Dicho informe será emitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiental de Alicante.   
6. Se conservará la Vía Pecuaria y en el caso de que se modificara su traza, será necesaria la autorización de la modificación o reposición de paso.   
7. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que son tratados actualmente en la Comunidad Valenciana, para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
8. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.  
9. Del mismo modo, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se indica que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
10 Las tierras que se utilicen para el terraplenado del Sector procederán de préstamos autorizados. Si fuese necesario la apertura de nuevos préstamos, deberán ser tramitados adecuadamente y obtenida la autorización pertinente, así como la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.   
11. El Ayuntamiento exigirá a la empresa adjudicataria entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para su gestión.  
12. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y las derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, tanto en aquello referente a la modificación en sí, como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto   
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 18 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 108/06 AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial Sector Ampliación Villacosta en el T.M. de Orihuela (Alicante).  
Promotor: Ayuntamiento de Orihuela  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante  
Localización: Término Municipal de Orihuela, Alicante  
- Linde norte: Canal del Trasvase.  
- Linde sur: Carretera Campoamor-San Miguel de Salinas.  
- Linde este: Vial Red Primaria y urbanización Castillo de Don Juan.  
- Linde oeste: Carretera Campoamor-San Miguel de Salinas.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es a través de una Homologación Modificativa y Plan Parcial el cambio de clasificación de un Suelo No Urbanizable Común a Suelo Urbanizable, siendo el uso del suelo fundamentalmente residencial.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
Los terrenos afectados por el presente proyecto se encuentran ubicados en el Término Municipal de Orihuela en la zona costera. Los lindes son:  
- Linde norte: Canal del Trasvase.  
- Linde sur: Carretera Campoamor-San Miguel de Salinas.  
- Linde este: Vial Red Primaria y urbanización Castillo de Don Juan.  
- Linde oeste: Carretera Campoamor-San Miguel de Salinas.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El actual Plan General Municipal de Ordenación Urbana del término municipal de Orihuela fue aprobado definitivamente el 25 de julio de 1990 por la Comisión Territorial de Urbanismo.  
En el Plan General vigente, el ámbito afectado por la presente actuación se clasifica como Suelo No Urbanizable Común (Clave 15).  
Ordenación prevista y usos  
La superficie del sector proyectado es 116.862 m², teniendo presente 14.333 m² de PRV, ubicados fuera del Sector, pero adscritos al mismo.  
La ordenación planteada se basa en una única unidad de ejecución compuesta por Suelo Lucrativo y Suelo No Lucrativo:  
Suelo Lucrativo:  
- Residencial (siéndole de aplicación el art. 110 de las Normas Urbanísticas del PGOU que trata sobre el volumen para los sectores residenciales de la zona costera).  
- Mixto (con aprovechamiento residencial y comercial)  
- Comercial  
- Servicios  
Suelo No Lucrativo:  
- Jardín público  
- Equipamiento público  
- Red viaria y aparcamientos  
- Zonas verdes  
- Servicios  
Tramitación Administrativa  
En fecha 24 de marzo de 2006 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante remite Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según acuerdo plenario de fecha 29 de septiembre de 2005, se acuerda aprobar provisionalmente el Programa para el Desarrollo de la Actuación Integrada del Sector Ampliación Villacosta.  
1. Información pública  
El mencionado Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico La Verdad de Alicante de fecha 17 de julio de 2003, y en DOGV, de 12 de agosto de 2003.   
Durante el periodo de información al público de la alternativa presentada se presentaron dos alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones  
Las alegaciones presentadas no se consideran de carácter ambiental.   
Informes sectoriales  
Visitada la zona de estudio y viendo las características forestales del terreno, desde esta Dirección General, en fecha 15 de junio de 2006, se realizó consulta al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante sobre la idoneidad de la actuación.  
El 27 de julio de 2006 se recibe contestación del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, en el que concluye que se debe mantener la clasificación actual del terreno, con el fin de evitar una mayor fragmentación del territorio y los consiguientes problemas para la conservación de los valores naturales que en su momento propiciaron la inclusión de la Sierra Escalona y Dehesa de Campoamor en la lista de importancia comunitaria.  
Afecciones legales y Consideraciones Ambientales  
El sector se encuentra formado por terrenos que en el borde Sur y Oeste, se encuentran a la misma cota que la carretera colindante (Campoamor - San Miguel de Salinas) y corresponden a las zonas más altas del mismo, dicho terreno tiene pendiente descendente hacia el Norte y Este donde se existe un depósito de agua. Colindante al depósito mencionado existe una zona elevada que constituye un pequeño cerro.  
Los terrenos, situados en un contexto marcadamente semiárido, se encuentran formados en las zonas más altas del sector y hasta mitad de ladera aproximadamente, por pinos naturales de pino carrasco (Pinus halepensis) acompañados por coscojar con lentisco, tomillares y matorral típico mediterráneo. Dichas zonas se encuentran catalogadas como suelo forestal, en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, y constituyen más del 50% de la superficie que se pretende reclasificar.  
Las zonas más bajas se encuentran constituidas por bancales de secano en estado de abandono. En dicha zona el terreno presenta una depresión que recorre el sector en sentido, Oeste-Este, coincidiendo con el eje de un barranco que recoge las escorrentías de dicha zona y de las urbanizaciones cercanas.   
Al Sur y Oeste del sector y colindante con la zona de estudio, se encuentra el LIC Sierra de Escalona y Dehesa de Campoamor, que alberga terrenos protegidos compuestos por vegetación de elevado interés, así como constituye un hábitat natural de gran importancia para la preservación de la fauna existente que se encuentra bastante amenazada ya por la presión urbanística. Dichos terrenos pertenecientes al LIC mencionado, se encuentran protegidos y poseen características similares a los afectados por la actuación planteada.  
El informe emitido, por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, respecto a los valores ambientales de dicha zona, expone lo siguiente:  
- El sector objeto de la actuación se encuentra colindante al LIC denominado Sierra de Escalona y Dehesa de Campoamor. Con motivo de esta proximidad, la Directiva 92/43/CEE y el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y silvestres, establecen que cualquier plan o proyecto que, sin tener relación directa con la gestión del lugar o sin ser necesario para la misma, pueda afectar de forma apreciable a los LIC, se someterá a una adecuada evaluación de sus repercusiones en el lugar [...] teniendo en cuenta los objetivos de conservación de dicho lugar.  
- Dichos objetivos de conservación no pueden limitarse exclusivamente a la protección de un conjunto más o menos completo de áreas aisladas físicamente, ya que la simple conservación de superficies naturales aisladas no es suficiente para garantizar la viabilidad de las poblaciones que la habitan. Cuanto más reducidas sean estas superficies y más distanciadas se encuentren, menos probable será el intercambio entre ellas.  
- Por ello, la ordenación territorial ha de prever que los espacios naturales no pueden ser concebidos como islas relictuales, desconectadas del territorio que las envuelve, y debe proteger también aquellos hábitats naturales o seminaturales que, actuando a modo de extensiones de estos espacios protegidos, contribuyen a la preservación de las zonas o especies de más valía.  
- La ejecución del proyecto planteado, supondría la disminución en el nivel de permeabilidad en el conjunto del territorio, traduciéndose en una menor conectividad biológica entre la Sierra Escalona y Dehesa de Campoamor y otros espacios naturales cercanos, y un notable incremento a la ya elevada presión antrópica que actualmente soporta este espacio protegido.  
Por todo lo expuesto anteriormente, el sector debe mantener su clasificación como suelo no urbanizable, con el fin de evitar una mayor fragmentación del territorio y lo consiguientes problemas para la conservación de los valores naturales que en su momento propiciaron la inclusión de la Sierra Escalona y Dehesa de Campoamor en la lista de LIC, así como para el mantenimiento del suelo forestal afectado que tiene una representación escasa en la zona estudiada.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero: Se estima no aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial Sector Ampliación Villacosta en el T.M. de Orihuela (Alicante), por entender que la propuesta afecta a terrenos sujetos a un régimen específico de protección conforme a lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, y que por tanto, deberían mantener su condición de suelo no urbanizable, extendiéndola en su caso, y mediante la tramitación correspondiente, a su categoría de especial protección, en aplicación de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable.  
Segundo: Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero: La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 5 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 111/2006-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de Artana  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Artana y Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.   
Objeto proyecto: Homologación y Plan Parcial reclasificatorio de suelo urbanizable residencial Fuentes de Artana  
Localización: En la Partida Brucaret, polígono 14 en el término municipal de Artana (Castellón).  
Descripción del proyecto  
Según la documentación presentada:  
El objeto del proyecto es crear un nuevo suelo urbanizable de uso residencial en el término municipal de Artana, en la Partida Brucaret, polígono 14, reclasificando un suelo no urbanizable sin protección ubicado al sureste del casco urbano en las proximidades del polideportivo municipal y al este del sector residencial Zorear.  
Se plantea este sector residencial nuevo con el fin de dar demanda a este uso residencial teniendo en cuenta que, de acuerdo con la documentación, en el término municipal existe únicamente otro sector denominado Zorear de uso residencial con tipología de viviendas unifamiliares aisladas y se encuentra prácticamente consolidado en su totalidad.  
La ubicación del nuevo sector es al sureste del caso urbano ocupando en parte una zona con granjas y almacenes que ocasionan molestias a la población.  
El uso será residencial con implantación de viviendas unifamiliares con dos tipologías, en hilera y aisladas. De la zona más baja a la mas alta se sitúan : zona de equipamientos (pública y de usos terciarios), zona residencial en hilera con franjas de zona verde entre ellas y zona de viviendas unifamiliares aisladas. Alrededor de esta última zona verde se ubica una nueva zona verde de colchón con el Parque Natural y para preservar parte del grupo de alcornoques que se ubican al sureste. Las edificaciones tendrán una altura máxima de dos alturas más bajo cubierta.  
Superficie total: 282.038,43 m² de los cuales: residencial: 125.303,43 m², terciario: 21.837 m², instalaciones (SID): 733,02 m², equipamiento (SEQ): 7.076,51 m², zona verde (SJL): 28.834,02 m², parque público (PJL): 37.483,27 m² y viales (RV+AV): 60.711,18 m².  
EL número de viviendas será de 485, con una edificabilidad bruta del sector de 0,35 m²/m² y parcela mínima de 600 m² para el residencial aislado, 200 m² para el residencial aislado 2 y 125 m² para el residencial en hilera. El agua para abastecer el sector procedería del actual pozo de suministro a la población, respecto a las aguas residuales se crearía una red para conectar con la EDAR existente que debería ampliarse.  
Tramitación administrativa  
Con fecha de entrada de 3 de abril de 2006 se remitió por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón de la documentación remitida por el Ayuntamiento: documentos técnicos: Homologación, Plan Parcial, memoria del Programa, anteproyecto de urbanización, estudio de impacto ambiental y estudio acústico; certificado de información pública con copia de alegaciones e informes evacuados en contestación a las mismas.  
Con fecha 22 de mayo de 2006 se solicitó informe al Área de Planificación y Ordenación del Territorio de esta conselleria al afectar el proyecto al ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de la Sierra de Espadán.  
Con fecha 8 de agosto de 2006 se remitió por el Área de Planificación y Ordenación del Territorio informe del Servicio de Parques Naturales, informando desfavorablemente el proyecto.  
La información pública se ha llevado a cabo de acuerdo con certificado del Secretario del Ayuntamiento (DOGV núm. 4931 de 25 de enero de 2005) habiéndose presentado 4 alegaciones: Iberdrola Distribución Eléctrica, SA.U. indicando una serie de cuestiones que deberían tenerse en cuenta para la urbanización, y tres alegaciones de Dª. Dolores Catret Silvestre, D. Paulino Jiménez Rodríguez y D. Vicente Llido Traver sobre diferentes cuestiones que no tienen carácter ambiental y que son estimadas algunas por el ayuntamiento.  
Consideraciones ambientales  
En la documentación presentada existen una serie de deficiencias como por ejemplo: no se ha tenido en cuenta que el proyecto se encuentra dentro del ámbito del PORN del Parque Natural de la Sierra de Espadán ni afecta a parte del L.I.C. (lugar de interés comunitario) y Z.E.P.A. (zona de especial protección de aves) del mismo nombre, falta informe favorable de la conselleria de Cultura en relación a la posible afección al patrimonio cultural, etc.  
Gran parte de los terrenos del proyecto están considerados como terrenos forestales según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (PGOF) y en el ámbito del proyecto se presentan, de acuerdo con el estudio de impacto ambiental, desde zonas eriales a zonas con pinar-alcornocal.  
El informe del Servicio de Parques Naturales de esta conselleria informa que el proyecto se encuentra en el ámbito territorial del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la Sierra de Espadán, aprobado mediante Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano y que según la zonificación del PORN el proyecto se ubica dentro de la zona de amortiguación de impactos (ZAI) y dentro de esta última categoría en la categoría de Áreas Naturales (AN). Indica igualmente que el Plan General de Ordenación Forestal (PGOF) de la Comunidad Valenciana, aprobado mediante Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, incluye la práctica totalidad de la superficie ocupada por las parcelas sobre las que se pretende realizar la actuación como terreno forestal arbolado natural que se define en el PGOF como agrupación de árboles en espesura con una fracción cabida cubierta superior al 5% y uso netamente forestal. La delimitación del PGOF indican se adapta fehacientemente a la realidad del terreno.  
En el referido informe se indica además que la zona destaca por albergar una serie de hábitats naturales en virtud de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 de abril relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y la fauna Silvestres).  
El informe citado concluye: que el PORN de la Sierra de Espadán, en su artículo 48, establece que el suelo no urbanizable incluido en Áreas Naturales tendrá la calificación a efectos urbanísticos como suelo no urbanizable de protección especial. Asimismo el artículo 48 establece que no se podrá clasificar nuevo suelo urbanizable en el ámbito del PORN mientras que existan en el municipio urbanizaciones que no se hallen consolidadas en, al menos, un 90%. Asimismo concurren en la zona valores notables derivados de la presencia de hábitats de interés comunitario. Y por todo ello, el Servicio de Parques Naturales, informa desfavorablemente el proyecto.  
En consecuencia no se considera aceptable ambientalmente el proyecto presentado.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas:  
Resuelvo  
Primero  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Homologación y Plan Parcial reclasificatorio de suelo urbanizable residencial Fuentes de Artana en la Partida Brucaret, polígono 14, en el término municipal de Artana (Castellón), promovido por el Ayuntamiento de Artana.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia 20 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 251/2006-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial Parque Industrial Les Coves de Vinromá.   
Promotor: Ayuntamiento de Les Coves de Vinromá   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Les Coves de Vinromá y CTV  
Localización: Término Municipal de Les Coves de Vinromá (Castellón)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
La presente Homologación acompaña a un Plan Parcial con el objeto de urbanizar el sector denominado Parque Industrial Medioambiental Les Coves de 857.225 m² con una Red primaria adscrita al sector pero externa al mismo de 127.358 m², y que se tramita conjuntamente.  
El Plan Parcial del sector Parque Industrial comprende dos zonas, una denominada A destinada a parque Industrial Medioambiental propiamente dicho y otra denominada B, destinada a un Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos.  
Hay que tener en cuenta que, el sector tiene como red primaria adscrita al mismo pero externa al suelo urbanizable del sector Parque Industrial Medioambiental, unos terrenos situados al sur del barranco de Peñalarga y al oeste de la carretera CV-10 que se propone destinar a zona verde de la red primaria Parque de Ribera, un nuevo vial de conexión entre la carretera autonómica CV-10 y la de acceso a la parte B del sector, así como una zona de viario de la red primaria destinada a accesos desde la carretera autonómica a la parte A del sector.  
Las vigentes Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Les Coves de Vinromá, califican los terrenos objeto de la presente Homologación, como Suelo No Urbanizable Común, Suelo no Urbanizable Protegido: Cauce fluvial (río San Miguel) y Suelo No Urbanizable Protección forestal.  
Hay que destacar que, el objetivo del Estudio de Impacto Ambiental se centra en la capacidad de acogida del Territorio del Termino Municipal de Les Coves de Vinromá a la ubicación más idónea para el establecimiento del sector A (área industrial), del sector B (Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos) y el vial de conexión entre la carretera autonómica CV-10 y el carretera Cs-V-8055 de Torreblanca a Les Coves de Vinromá, el cual une ambos sectores.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
La parte A (Área Industrial) del sector tiene una superficie de 631.464 m², linda al norte con el barranco de la Pedrallarga y al sur con el barranco de Peñaroja y Suelo No Urbanizable, al este con la carretera autonómica CV-10 y al oeste con Suelo No Urbanizable.  
La parte B (Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos) del sector tiene una superficie de 225.761 m², linda en todo su perímetro con Suelo No Urbanizable y se ubica junto a la Cs-V-8055, aproximadamente a 7 km al suroeste del municipio en la llamada partida de Baix.  
El nuevo trazado proyectado de unión entre el sector A y el sector B transcurre a unos 500 m al sur del casco urbano de Les Coves de Vinromá, en dirección oeste-este, quedando limitado al este por la carretera Cs-V-8055 de Torreblanca a Les Coves de Vinromá y al oeste por la carretera autonómica CV-10.  
- Planeamiento propuesto  
La ordenación atiende, según afirma la documentación técnica presentada, al mejor aprovechamiento de los condicionantes geográficos y topográficos. Las dos partes se hallan físicamente separadas porque en el caso de la zona A se precisan buenas comunicaciones y en el caso de la zona B se requiere un suelo con condiciones geológicas adecuadas para ser utilizado como depósito de residuos.   
Por otro lado, las molestias de ruido, contaminación, incremento del tráfico y riesgos para la salud de los habitantes del municipio, y la necesidad de conectar los dos sectores del Plan Parcial para la correcta gestión de los residuos que se generarán, obliga a considerar una alternativa de trazado que permita unir las dos vías de comunicación principales de tal forma que sea externa al casco urbano y a una distancia tal que no tenga afecciones negativas.  
3. Alternativas  
Tanto para el Sector A como para el Sector B, el EIA analiza tres alternativas para su emplazamiento dependiendo de las afecciones ambientales presentes en el Término Municipal de Les Coves de Vinromá.   
Para el Sector A (Polígono Industrial), las tres alternativas valoradas se han intentado localizar en zonas, a priori, medioambientalmente viables, por no afectar a ningún factor ambiental significativo de manera trascendental y que cumpliesen, además, criterios de buena accesibilidad, por estar situadas junto a viales principales ya existentes en la actualidad. Se ha elegido la alternativa A-3 porque cumple todos los criterios medioambientales, de accesibilidad y de lejanía a núcleos.  
Para el Sector B (Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos), de las diferentes alternativas se valoró la capacidad de acogida del territorio a la instalación, mediante la búsqueda de ubicaciones viables a partir de los criterios técnicos mínimos de diseño, constructivos y de explotación, criterios de gestión y criterios ambientales. Además, deben de tenerse en cuenta las restricciones y limitaciones de ubicación para este tipo de instalaciones de acuerdo al Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, al Plan Zonal de Residuos de la Zona I y al RD 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero. A partir de la localización de dichas áreas o zonas aptas grafiadas en el Plan Zonal de Residuos de la Zona I y de estudios geológicos, geotécnicos e hidrogeológicos, se ha seleccionado como área o zona la denominada Zona Coves de Vinromá, en el Área del Mas de Masip.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 30 de junio de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, remitió documentación relativa a la Homologación y Plan Parcial Parque Industrial Les Coves de Vinromá, compuesta por Expediente Administrativo, Estudio de Impacto Ambiental, Documento de Síntesis, Homologación y Plan Parcial, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
Gestión de Infraestructuras del Mediterráneo, SA., expuso al público el Estudio de Impacto Ambiental, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Heraldo de Castellón, de fecha 24 de junio de 2005 y en el DOGV núm. 5.036, de 27 de junio de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 73 alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el Secretario del Ayuntamiento de Les Coves de Vinromá, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información pública realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.  
3. Resumen de las alegaciones  
El Informe Jurídico-Urbanístico de respuesta de las alegaciones, realizado por Programas de Gestión y Ordenación Urbana, SL. como asesor del Ayuntamiento de Les Coves de Vinromá en materia de urbanismo, contesta a las alegaciones de carácter ambiental. A continuación, se presenta un resumen de las alegaciones más importantes:  
- Se debe tener presente la existencia de infraestructuras eléctricas existentes propiedad de IBERDROLA para la previsión de modificación en trazado.  
- Solicitan que en la Alternativa Técnica del PAI no incluya en su ámbito de actuación los 225.761 m² que constituye la Parte B del Sector sita en la partida de Baix de Les Coves de Vinromá partida Cantallops próxima al límite este del término municipal y destinada a vertedero de residuos, ya que indican que deberían utilizarse otras técnicas de gestión más respetuosas con el medio ambiente, tales como la reutilización o la valoración mediante reciclado.  
- Alegan que las conexiones terrestres entre el vertedero de residuos peligrosos, el Parque Industrial Medioambiental y los posibles usuarios se realizarán por una vía de ámbito rural y agrícola con dimensiones reducidas (anchura de 6 mts y solo está autorizado para el tráfico de vehículos de tonelaje inferior a 10.000 Kg con una velocidad limitada a 50 km/hora).  
- No está justificada la agresiva actuación urbanística que se pretende llevar a cabo en la Partida de Cantallops de la Partida de Baix de les Coves de Vinromá al pretender declarar suelo urbanizable industrial 225.761 m² para destinarlo a vertedero de residuos peligrosos de carácter industrial y gestión privada por las consecuencias negativas que se ocasionarán en la zona. Asimismo basan su consideración en el Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
- Exponen su queja y su no voluntariedad al plan por los residuos y su repercusión en el medio ambiente. Asimismo, consideran que existe mala gestión por la empresa urbanizadora y que el único perdedor es el dueño que cede el terreno y tiene que pagar la correspondiente tasa.  
- Que según el estudio de impacto ambiental el proyecto no resulta adecuado para entornos próximos a cascos urbanos o de uso predominantes residenciales, cosa que imposibilitaría el desarrollo urbanístico previsto en el concierto previo.   
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 1 de agosto de 2006, se emite Requerimiento de Documentación con el fin de completar el expediente de Evaluación de Impacto Ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. Todo ello, para los 3 Sectores: Sector A Polígono Industrial, Sector B Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos y Vial de Conexión entre la CV-10 y el Camino de Torreblanca.  
- Deberá presentar certificado favorable de la empresa encargada de la recogida de Residuos Sólidos Urbanos para asumir el incremento generado por la actuación planteada en el Sector A Polígono Industrial, así como información sobre el destino de estos RSUs.  
- De acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo de recursos hídricos, motivado por la actuación, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados. Todo ello, para los Sectores A Polígono Industrial y B Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos.  
- Proyecto de la nueva EDAR que se pretende instalar para depurar y asimilar las aguas residuales generadas por el Sector A Polígono Industrial, incluyendo las características técnicas de la misma.  
- De acuerdo con el punto 4.4 del Anexo A.5 de la Orden de 3 de enero de 2005, de la conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los Estudios de Impacto Ambiental, descripción de las actividades que se van a desarrollar en el Sector A Polígono Industrial y su clasificación de acuerdo con las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 1º de la Ley 3/1989, de 2 de mayo, sobre Actividades Calificadas.  
- De acuerdo con el artículo 245 del Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto de Aguas, la autorización del Organismo de Cuenca competente para el vertido de las aguas pluviales al cauce público Barranco de Peñalarga al norte y Barranco de Peñaroja al sur, y el vertido de las aguas generadas por la nueva EDAR proyectada al cauce público Barranco de Peñalarga.  
- Justificación de que el tramo existente de la CS-V-8055 que va desde el Vial de Conexión entre la CV-10 y el Camino de Torreblanca hasta el Sector B Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos, posee las características técnicas adecuadas para soportar el tráfico de vehículos pesados que generará la actuación.  
- Informe favorable de la Unidad de Vías Pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Sección Territorial de Castellón u organismo superior competente, respecto a la Vía Pecuaria Vereda de la Carretera Vieja o Camino de los Romanos (antigua Vía Augusta) sobre su compatibilidad con el desarrollo urbanístico planteado en el Sector A Polígono Industrial y Vial de Conexión entre la CV-10 y e Camino de Torreblanca.  
- De acuerdo con la Ley 29/1985, de 2 de agosto de Aguas y el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII, la autorización del Organismo de Cuenca competente para la realización de las obras del Vial de conexión entre CV-10 y el Camino de Torreblanca en el cauce de la Rambla de Villanueva (Río San Miguel) y para el aprovechamiento de su cauce.  
- De acuerdo con la Ley 6/1991, 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, Informe expreso y justificativo de adaptación a las normas establecidas en la citada Ley y a los planes correspondientes que se deriven de la misma para el Vial de Conexión entre la CV-10 y el Camino de Torreblanca.  
- Autorización del Organismo de Cuenca competente para la creación del pozo proyectado para el suministro y abastecimiento de agua al Sector B Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos.  
- Informe del Organismo de Cuenca competente sobre los posibles efectos nocivos para el medio que pueda ocasionar el Sector B Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos al Dominio Público Hidráulico tanto superficial como subterráneo existente en la zona.  
En contestación a este Requerimiento de Documentación, la mercantil Gestión de Infraestructuras Medioambientales del Mediterráneo, SA., como agente urbanizador, presenta la siguiente documentación:  
En fecha 3 de agosto de 2006 se recibe:  
- Instancia del 26 de julio de 2006, donde se adjuntaba los anexos del EIA relativos al Patrimonio Cultural Valenciano y su visto bueno al mismo.  
Certificado de FOBESA favorable para la recogida de RSUs generados por la actuación.  
- Informe de Facsa-Ayuntamiento de Les Coves de Vinromá sobre la disponibilidad de recursos hídricos.  
- Anejo Proyecto de la EDAR de la actuación urbanística.  
- Informe de la Oficina del Plan de Carreteras.  
- Instancia presentada en la Confederación Hidrográfica del Júcar el 30 de Mayo de 2006 donde se adjuntaba el Informe sobre la afección al régimen de corrientes del Parque.  
En fecha 10 de agosto de 2006 se recibe:  
- Instancia del 8 de agosto de 2006, donde se realiza la Solicitud de Autorización Ambiental Integrada.  
- Estudio de Impacto Ambiental Documento de síntesis relativo al Proyecto de una Instalación de Tartamiento y Eliminación de Residuos Peligrosos mediante depósito en vertedero en Les Coves de Vinromá (Castellón).  
En fecha 8 de septiembre de 2006 se recibe:  
- Instancia del 30 de mayo de 2006 (Nº Reg. Entrada 13.365) en la Confederación Hidrográfica del Júcar presentando el Informe sobre la afección al regímen de corrientes del Parque Industrial Medioambiental Les Coves, para que se anexe al expediente anteriormente referenciado a los efectos oportunos.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del Plan Parcial:  
1. Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental, de 10 de agosto de 2006, que remite Informe sobre la adecuación el RD 1481/2001 del futuro Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos englobado en el Plan Parcial Parque Industrial de Les Coves de Vinromá, en el cual se informa de lo siguiente:  
En la documentación recibida del Área de Evaluación Ambiental para valorar la adecuación del citado Centro de Tratamiento al RD 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero, las referencias al subsuelo donde se van a ubicar las instalaciones son de carácter muy general, lo que no permite emitir ningún tipo de conclusiones. Para ello, el promotor deberá realizar en el emplazamiento estudios geológicos e hidrogeológicos de detalle, con el fin de poder determinar la aptitud del terreno para albergar este tipo de infraestructuras.  
2. Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental, de 11 de septiembre de 2006, que remite Informe sobre la adecuación el RD 1481/2001 del futuro Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos englobado en el Plan Parcial Parque Industrial de Les Coves de Vinromá, en el cual se informa lo siguiente:   
En relación con la consulta del Área de Evaluación Ambiental, y a la vista de la documentación recibida en el Área de Residuos, procedente del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, para valorar la adecuación del citado Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos Peligrosos al RD 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero se informa lo siguiente:  
Las investigaciones del subsuelo se han llevado a cabo en dos fases, ejecutándose 6 sondeos de investigación de 12,2 m a 21 m de profundidad con un total de 100, 2 m perforados. Asimismo, se han realizado 6 ensayos de permeabilidad por el método Lefranc y otros seis por el método Lugeon obteniéndose valores comprendidos entre 10-8 - 10-9 m/s en el primer caso y 10-6 - 10-7 m/s en el segundo.  
Debido a la construcción como vertedero de residuos peligrosos, la naturaleza litológica de la formación receptora así como sus características hidrogeológicas deben cumplir unos condicionantes tales que aseguren una ausencia de afección, lo que debe demostrarse con una investigación precisa y de conjunto.  
En este sentido, se estima que el número de sondeos ejecutados y su profundidad no es suficiente ni e número ni en profundidades alcanzadas para investigar una zona a afectar tan extensa compuesta por materiales heterogéneos en su naturaleza y disposición.  
Además por parte de esta Área de Residuos se hace necesario llevar a cabo una visita de campo al citado emplazamiento para proceder a un dictamen concreto, y en su caso decidir la ampliación de la investigación que deberá contar con la conformidad de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello no obsta a que se continúe con la tramitación del expediente de evaluación ambiental, sin perjuicio de una posterior valoración final de las características geológicas e hidrogeológicas del emplazamiento seleccionado.   
Cabe destacar que, la validez de un emplazamiento para albergar un vertedero de residuos según el RD 1481/2001 implica, además de las características geológicas e hidrogeológicas del emplazamiento, las características de diseño y funcionales del vaso de vertido (entre otras, el revestimiento artificial impermeable) que se definen en el correspondiente proyecto constructivo, por lo que no puede emitirse un juicio de valor definitivo sobre la propuesta de vertedero hasta haber estudiado con profundidad tanto el estudio geológico como el proyecto concreto del mismo.  
3. Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de 8 de septiembre de 2006, que remite Informe en relación con el Proyecto de Homologación y Plan Parcial Parque Industrial de Les Coves de Vinromá (Castellón), en el cual se informa lo siguiente:  
Vista la documentación aportada por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, se informa lo siguiente:  
El Sector A compatibiliza la zona de riesgo y la integra en la actuación propuesta adscribiéndola a la red primaria de dotaciones públicas como parque de ribera y manteniendo la clasificación del suelo como no urbanizable, de conformidad con el artículo 22.1 de la normativa.  
En lo referente a la construcción de un puente de vigas pretensadas en la rambla de Villanueva (Río San Miguel), el artículo 26.3 de la normativa del PATRICOVA, establece el periodo de retorno que debe aplicarse para el cálculo de las infraestructuras estratégicas de alta vulnerabilidad, en función de la IMD de los vehículos que circulen por la vía, periodo que no viene expresamente definido en la memoria del proyecto aun cuando para su dimensionamiento se ha tenido en cuenta el documento Obras de paso de carreteras. Colección de puentes de vigas pretensadas IC del Ministerio de Fomento, que contempla esta circunstancia.  
En todo caso, se estará a lo que decida el Organismo de Cuenca, teniendo en cuenta que la determinación del máximo caudal de avenida correspondiente al periodo de retorno condicionará el diseño del puente proyectado.  
4. Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de 1 de septiembre de 2006, que remite Informe referente al Estudio Acústico de los niveles acústicos previsibles como consecuencia del tráfico viario que circulará por el nuevo tramo previsto, del cual se concluye lo siguiente:  
Se considera que la distancia existente entre el núcleo urbano y la actuación es suficiente para que los niveles de ruido que alcancen al núcleo urbano sean admisibles.  
Esta afirmación se argumenta mediante el estudio que se ha efectuado de los niveles acústicos previsibles como consecuencia del tráfico viario que circulará por el nuevo tramo previsto. Para ello se ha utilizado el programa desarrollado por el Servicio de Contaminación Atmosférica del Centro de Estudios de Técnicas Aplicadas para el cálculo del nivel sonoro generado por el tráfico rodado en vías rápidas.  
A la vista de los resultados se concluye que el nivel sonoro continuo equivalente de referencia se encuentra dentro de los límites admisibles por la legislación, no afectando negativamente a los usos residenciales e industriales previstos en el planeamiento general.  
5. Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano:  
Sector A y Nuevo Vial de Conexión:  
- Informe sobre la Prospección arqueológica y etnológica, de 8 de junio de 2006, el cual concluye lo siguiente:  
"Realizada la prospección arqueológica relacionada con el proyecto arriba referenciado, y aportada la correspondiente documentación relativa a sus resultados, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que no se han documentado yacimientos arqueológicos en el área de estudio. Sin embargo, la cercanía de la Vía Augusta aconseja que se adopten medidas que garanticen la no afección a este bien patrimonial. En concreto, se considera necesario que se prevea la realización de un seguimiento arqueológico de las obras, actuación que deberá contemplarse en el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental y cuya ejecución requerirá la autorización de esta Dirección General prevista en el artículo 60 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Por otro lado, se pone en su conocimiento que desde el punto de vista del patrimonio paleontológico deberá instarse la pertinente consulta a nuestros servicios técnicos.  
Sin perjuicio de lo anterior, en el Estudio de Impacto Ambiental deberá preverse que la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta conselleria al efecto de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En cuanto al patrimonio etnológico, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que en los resultados de la prospección se hace referencia diversos elementos de esta naturaleza que se han documentado correctamente. Se considera que deberá tenerse en cuenta la posible reposición de los márgenes de piedra en seco y que deberán conservarse la caseta de piedra en seco y las dos norias, propuestas que se integrarán en el Estudio de Impacto Ambiental. Las dos pilas que se han hallado deberán trasladarse para su depósito al Museo de la Valltorta, en Tírig. ..."  
- Consulta de afecciones paleontológicas, de 26 de junio de 2006, el cual concluye lo siguiente:  
"... sobre la consulta de afecciones de índole paleontológica del proyecto referenciado, le significo de conformidad con el informe de los servicios técnicos que no se han detectado afecciones de esta naturaleza y no es necesario abordar ningún tipo de actuación previa para la salvaguarda de este concreto patrimonio, sin perjuicio e justificar el cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación."  
Sector B. Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos:  
- Informe sobre la Prospección arqueológica y etnológica, de 8 de junio de 2006, el cual concluye lo siguiente:  
"Realizada la prospección arqueológica relacionada con el proyecto arriba referenciado, y aportada la correspondiente documentación relativa a sus resultados, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que no se han documentado yacimientos arqueológicos en el área de estudio.   
Por otro lado, se pone en su conocimiento que desde el punto de vista del patrimonio paleontológico deberá instarse la pertinente consulta a nuestros servicios técnicos.  
Sin perjuicio de lo anterior, en el Estudio de Impacto Ambiental deberá preverse que la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta conselleria al efecto de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En cuanto al patrimonio etnológico, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que en los resultados de la prospección se hace referencia diversos elementos de esta naturaleza que se han documentado correctamente. Se considera que deberá tenerse en cuenta la posible reposición de los márgenes de piedra en seco."  
- Consulta de afecciones paleontológicas, de 16 de junio de 2006, el cual concluye lo siguiente:  
"... sobre la consulta de afecciones de índole paleontológica del proyecto referenciado, le significo de conformidad con el informe de los servicios técnicos que no se han detectado afecciones de esta naturaleza y no es necesario abordar ningún tipo de actuación previa para la salvaguarda de este concreto patrimonio, sin perjuicio e justificar el cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación."  
6. Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón. Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, de 11 de septiembre de 2006, que remite Informe sobre Vías Pecuarias del Parque Industrial Término Municipal Les Coves de Vinromá, el cual informa lo siguiente:  
"... Consultado el proyecto de Clasificación de las vías pecuarias del T.M. de Les Coves de Vinromá, aprobado por OM-15/10/1976, publicada en el BOE de 17/11/1976 y en el BOP de 11/11/1976, consta, entre otras vías pecuarias, la VP núm.3 Vereda de la carretera vieja o camino de Los Romanos (Antigua Vía Augusta), con una anchura legal de 20,89 m. y una anchura necesaria o reducida de 8 m. No hay constancia de su deslinde administrativo, no obstante, se describe su recorrido en la citada clasificación, coincidente longitudinalmente con la carretera C-238, actual CV-10. Así mismo, a través de la citada vía pecuaria, transcurre el Sendero peatonal y ciclo-turístico, debidamente señalizado promovido en 1996 por la Generalitat denominado Vía Augusta, que atraviesa toda la Comunidad Valenciana de norte a sur.  
El perímetro de la Parte B del Parque Industrial, no afecta a ninguna vía pecuaria calificada.  
El perímetro de la Parte A del Parque Industrial, estrictamente no afecta a la vía pecuaria, al ser aquel colindante. Sin embargo, resulta afectada por las infraestructuras externas adscritas al sector objeto de homologación, constituido por las glorietas previstas sobre la CV-10, PRV-1 (de acceso a la Parte A) y PRV-2 (conexión de acceso a la Parte B), sin haberse proyectado la restitución de la vía pecuaria ni en la homologación ni en el Plan Parcial.  
Por ello, conforme a los artículos 12 y 13 de la Ley 3/1995 de vías pecuraias vigente, se deberá adecuar las infraestructuras citadas de forma que quede garantizada la restitución de la vía pecuaria fuera de la calzada habilitando un carril, que permita en ambos sentidos de circulación, el ránsito de ganado, caballerías, peatones, bicicletas, y en su caso vehículos y maquinaria agrícola, con continuidad fuera de las actuaciones urbanísticas objeto de homologación. Deberá concretarse en planos de detalle."  
7. Informe de la mercantil Fomento Benicasim, SA. (FOBESA), que actualmente realiza la recogida de los RSUs de las masías de Les Coves de Vinromá, sobre la disponibilidad del Servicio de Recogida de RSUs, de 2 de agosto de 2006. En el que informa de que dicha empresa tiene suficiente capacidad técnica para realizar el servicio, siempre que lo estime oportuno el Ayuntamiento y se cubra el coste económico del servicio, para realizar la recogida de RSUs generados en el Sector A Polígono Industrial, del término municipal de Les Coves de Vinromá.  
8. Informe de la mercantil Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense, SA. acerca de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en el sector Parque Industrial Medioambiental de Les Coves de Vinromá, de 2 de enero de 2006. Informando que:  
Se hace constar que el Servicio Municipal de Agua Potable dispone en la actualidad de una capacidad total de suministro de agua potable de 3.300 m³/día, procedente del sondeo de abastecimiento existente (Pozo Cambrils).  
La previsión de crecimiento urbanístico que comprende la ejecución de esta actuación, según datos aportados por los promotores, en cuanto a necesidades de suministro de agua potable, y en una primera aproximación, es de 800 m³/día.  
Por lo tanto, a priori, atendiendo los parámetros indicados, resultaría:  
Total de recursos diponibles de agua potable 3.300 m³/día  
Caudal de agua diario máximo previsto   
por la nueva actuación 800 m³/día  
Consumo máximo actual 2.200 m³/día  
Balance de caudales + 300 m³/día  
Por lo tanto, desde el punto de vista de capacidad técnica de las instalaciones, atendidas las circunstancias concurrentes en la situación actual, podemos estimar que se dispondrá de suficientes recursos hídricos de agua potable para el abastecimiento del crecimiento urbanístico previsto en el Sector Parque Industrial Medioambiental Les Coves, siempre que se realizaran las obras e infraestructuras necesarias para ello o se ampliaran las existentes, exigiéndole, en su caso, a cargo del promotor, la ejecución de las mismas, en la proporción correspondiente, en los expedientes urbanísticos en trámite en los términos previstos por la Legislación Urbanística vigente.  
9. Informe de la Oficina del Plan de Carreteras de la sección de Planeamiento Viario de la conselleria de Infraestructuras y Transportes de la Generalitat Valenciana, de 28 de octubre de 2005. Informa de lo siguiente:  
"Desde el punto de vista de planeamiento viario se emite informe en sentido favorable condicionado a que las dos rotondas que el sector ejecuta sobre la actual CV-10 tengan sobre dicha carretera isletas deflectoras de al menos 170 m de longitud con 115 m de longitud abordillada (salvo la isleta deflectora más cercana al casco urbano, en que bastan 90 m totales y 30 m abordillados, respectivamente), ello para posibilitar una suficiente percepción de la existencia de las rotondas.  
Este informe no entra a estudiar el camino de Les Coves a Torreblanca."  
Afecciones legales  
Respecto al Estudio de Impacto Ambiental de enero de 2005,  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, CTV y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. PGOF  
Sector A. Polígono Industrial: En esta área del proyecto se ha detectado una zona del mismo que está clasificada por el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (PGOFCV) como suelo forestal. Se trata de una parcela situada al oeste del sector que computa como zona verde de la red secundaria parte A (SJL).  
Sector B. Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos: En esta área del proyecto se ha detectado una zona del mismo que está clasificada por el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (PGOFCV) como suelo forestal. Se trata de varias parcelas repartidas por el sector, algunas de ellas computan como zona verde de la red secundaria parte B (SJL) y el resto que computa como suelo edificable denominado ZD (zona depósito).  
Destacar que en las proximidades de la zona de actuación prevista como vertedero sufrieron un incendio de carácter forestal en el año 1993.   
Nuevo Vial de Conexión: En esta área del proyecto existe una pequeña parte al este de la actuación que se clasifica en el PGOFCV (artículo 34.g) como suelo forestal protegido al encontrarse dentro del área de influencia de 500 metros de varios yacimientos arqueológicos.  
3. PATRICOVA  
Sector A. Polígono Industrial: Después de consultar la cartografía temática de Ordenación del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), se ha detectado una zona con riesgo de inundabilidad de nivel 3 al norte del sector, correspondiente a una estrecha franja alrededor del barranco de la Pedrallarga. En esta área se ha ubicado un parque de ribera zona verde de la red primaria externa al sector y adscrita al mismo en suelo no urbanizable (PQL), manteniendo la clasificación del suelo como no urbanizable, de conformidad con el artículo 22.1 de la normativa  
Nuevo Vial de Conexión: La traza transcurre sobre una zona afectada por riesgo de inundación de Nivel 3 según la cartografía temática de Ordenación del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).   
4. Vías Pecuarias  
El perímetro de la Parte B del Parque Industrial, no afecta a ninguna vía pecuaria calificada.  
El perímetro de la Parte A del Parque Industrial, estrictamente no afecta a la vía pecuaria, al ser aquel colindante. Sin embargo, resulta afectada por las infraestructuras externas adscritas al sector objeto de homologación, constituido por las glorietas previstas sobre la CV-10, PRV-1 (de acceso a la Parte A) y PRV-2 (conexión de acceso a la Parte B).   
Por ello, deberá adecuarse conforme a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
5. Ramblas y cauces  
Existen cauces y/o barrancos entendidos como tales que pueden verse afectados de forma directa o indirecta por la actuación propuesta, de manera que, deberán entenderse sujetos a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/01, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas y el Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Publico Hidráulico que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/85, de 2 de agosto, de aguas.  
Sector A. Polígono Industrial: El proyecto incorpora la construcción de una red de saneamiento, una EDAR y una red de evacuación de aguas pluviales que provocaran un vertido al Barranco de Pedrallarga por el norte y el Barranco de Peñaroja por el sur.   
Nuevo Vial de Conexión: Se pretende la construcción de un puente de vigas pretensadas en la Rambla de Villanueva (Río San Miguel) sobre suelo no urbanizable protegido cauce fluvial.  
6. Yacimientos arqueológicos.  
Una vez consultado el Catálogo de Bienes Inmuebles de la Comunidad Valenciana de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, se han encontrado hasta 81 referencias patrimoniales entre yacimientos arqueológicos, Bienes de Interés Cultural y elementos de interés etnológico.   
No se han detectado afecciones a estos bienes por parte del proyecto del sector A Polígono Industrial y del sector B Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos Peligrosos. En cuanto al Nuevo Vial de Conexión, se advierte la presencia cercana de los patrimonios: Cerro de la Morería, Cova de la Mare de Deu de la Morería, Cova de la Morería I y Molí de L'Om (yacimeinto etnológico). Al respecto, el Plan General de Ordenación Forestal (PGOF) de la Comunidad Valenciana, aprobado por el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, establece en su artículo 34.g como zonas de protección los terrenos forestales en que existan bienes de interés cultural y elementos de patrimonio cultural y arqueológico y su área de influencia, que como mínimo será de 500 metros desde sus limites,   
encontrándose los patrimonios citados en los 70 últimos metros del trazado del nuevo viario dentro del área de influencia de 500 m.  
No obstante no se presenta el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, el cual confirme la no afección o en su defecto que aporte las medidas que considere oportunas de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
7. Infraestructuras de transporte.  
En el límite este del Sector A discurre el vial carretera autonómica CV-10. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
8. Infraestructuras de transporte energético.  
En el límite este del Sector A, paralelo a la carretera autonómica CV-10 discurre un gaseoducto cuyas distancias de protección y servidumbres deberán ser respetadas por el proyecto tal como dispone la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de Hidrocarburos.  
9. Residuos  
Para el análisis de las restricciones y limitaciones para la idoneidad de ubicación del Sector B Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos Peligrosos, se determinará de acuerdo con el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, al Plan Zonal de Residuos de la Zona I, aprobado por Orden de 4 de octubre de 2001, del conseller de Medio Ambiente, y al RD 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
Destacar que la ubicación propuesta para la localización del Sector B se encuentra dentro de una zona del Plan Zonal de Residuos de la Zona I considerada como favorable para la ubicación de un Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos. No obstante, la validez de un emplazamiento para albergar un vertedero de residuos según el RD 1481/2001 implica, además de las características geológicas e hidrogeológicas del emplazamiento, las características de diseño y funcionales del vaso de vertido (entre otras, el revestimiento artificial impermeable) que se definen en el correspondiente proyecto constructivo.  
Consideraciones ambientales  
1. En el área se detecta dos sistemas bien diferenciados: por una parte, el Sector B se encuentra situado en un colinada al sur del termino de Les Coves de Vinromá caracterizado por sedimentos terciarios Chatienses y Miocenos. Estos sedimentos son fluvio-lacustres y se encuentran en las facies proximales como conglomerados de bloques y bolos, y en las facies distales y lacustres como margas, limos y margo-calcáreas, con intercalaciones esporádicas de niveles arenosos o conglomeráticos correspondientes a las grandes avenidas torrenciales que afectaban a todas la cuenca. Por otra parte, el Sector A y el Nuevo Vial de conexión se encuentra en un sistema asociado a barrancos y ramblas, caracterizados por la mezcla de materiales procedentes de acarreo fluvial y derrubios de ladera. En esta zona podemos encontrar cantos, gravas y limos en la zona del Polígono Industrial y en el lecho del barranco, hay predominio de gravas de cantos calizos, arenas y arcillas.  
El Sector B presenta una vulnerabilidad de acuíferos media-baja lo que le confiere un riesgo de contaminación de las aguas subterráneas reducido. Por otro lado, el Sector A presenta una vulnerabilidad de acuíferos media compatible con desarrollos urbanísticos intensivos y extensivos.  
La zona del Nuevo Vial de Conexión presenta un alto riesgo de contaminación de acuíferos, siendo la inadecuada utilización de la maquinaria por los cambios de aceite, la recarga de combustible, el derrame de residuos líquidos contaminantes en general y el vertido inapropiado de asfaltos, y residuos generados por obra, las principales causas que pueden incrementar la contaminación del acuífero como consecuencia de la actuación.  
2. El uso, en la actualidad, de los tres ámbitos de actuación considerados, es agrícola con moderada componente antrópica, formados principalmente por frutales y olivar. La capacidad agrícola del suelo es moderada Clase C.  
En el ámbito del Sector A la erosión actual es muy baja y la potencial baja. No obstante, en el sector B y en el Nuevo Vial de conexión la erosión actual es moderada siendo la erosión potencial muy alta.   
3. De acuerdo con el EsIA presentado, en ambos sectores, no se han encontrado ninguna especie incluida en los Anexos I y II de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Como tampoco se recoge ninguna especie del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas (RD 439/1990 de 30 de marzo, BOE núm. 82 del 5 de abril de 1992) actualizado por las Ordenes 29 agosto de 1996, 9 de julio de 1998, 9 de junio de 1999, 10 de marzo de 2000, 28 de mayo de 2001, MAM/2734/2002 de 21 de octubre y MAM/1653/2003 de 10 de junio, publicadas todas ellas en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
El ámbito de actuación del Sector A está constituido, mayormente, por vegetación antrópica (cultivos de secano) y por una vegetación natural (zonas no cultivadas, márgenes de campos, caminos,...) en la que predominan claramente las asociaciones resultantes de una etapa regresiva, a la que se ha llegado mediante diversas acciones antrópicas, como la tala, cultivo, pastoreo, incendios, etc.   
Hay que destacar la ausencia de palmito (Chamaerops humilis), especie recogida en la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas.  
En el caso de la vegetación presente en el Sector B, hay que hacer referencia a que presenta las características típicas de especies ruderal-arvense y agrícolas, propias de zonas de cultivo o de zonas que si bien no forman parte de cultivos en activo, antaño han sufrido este tipo de transformación. De forma que, en el emplazamiento del vertedero la vegetación queda caracterizada por la cohabitación entre este tipo de especies nitrófilas y subnitrófilas, y especies típicas de baldios con procesos de regeneración natural, a partir del material forestal colindante.   
4. El EsIA al inicio del capítulo dedicado a la fauna establece que el análisis realizado se refiere a un área mayor que la concreta del estudio, dada la movilidad de sus elementos. Por tanto, el catálogo presentado recoge aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio. Esta lista es una simple recopilación de nombres en la que se señala la probabilidad de su presencia en la zona o no. Por lo que resulta muy básica y da poca información sobre la fauna existente en el sector, pues no señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso. Por tanto, la información a este respecto resulta insuficiente, lo que lleva a una difícil valoración de la zona.  
Por otra parte, en el listado presentado en el EsIA se han encontrado algunas de las especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, como son el caso del Aguilucho cenizo, Alondra común, Arrendajo, Triguero, Erizo europeo, Garduña, Liron careto, Rata de agua, Tejón, Rana común, Sapo común, Culebra bastarda, Lagarto ocelado, Víbora hocicuda, existencia de diversas especies de murciélagos entre ellas una catalogada en peligro de extinción como el Murciélago mediano de herradura,... El EsIA no especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.  
5. El suministro de agua de consumo humano se realizará por parte de la empresa que actualmente suministra al municipio de Les Coves de Vinromá (FACSA).   
El EsIA hace constar que las necesidades hídricas del sector ascenderán, de manera estimada, a 912.500 m³/año, cifra enormemente elevada y consecuencia no solo del consumo de agua para usos industriales sino también para el riego de zonas verdes y baldeo de calles. No obstante, se pretende reutilizar las aguas depuradas para que el consumo final de agua limpia disminuya.  
Para el abastecimiento del Sector A, el agua se llevará desde el Pozo de Cambrils hasta un pozo de bombeo que se construirá a la entrada del pueblo. De allí partirá una tubería de impulsión hasta un depósito de regulación de 5.000 m³ (necesidades industriales y riego de zonas verdes y viales) que se ubicará en uno de los puntos más altos del Sector A.  
El EsIA carece de un cuadro adecuado en el que se describa para cada uso que volumen de agua necesita, ni que valores de referencia se han considerado para cada uno de los usos, a pesar de lo cual el Informe de FACSA establece que se dispondrá de suficientes recursos hídricos de agua potable para el abastecimiento del crecimiento urbanístico previsto en el Sector Parque Industrial Medioambiental Les Coves.  
Para el Sector B, el abastecimiento de agua se llevará a cabo mediante la realización de un pozo, que en el caso de la acometida al vertedero se estima en 1000 l/día. No obstante, el EsIA tiene en cuenta la incorporación de bocas de riego e hidrantes de incendio, y previene la necesidad de hacer frente a algún incidente, con lo cual, contempla como caudal máximo a extraer del pozo, el suficiente para utilizar 2 de los 4 hidrantes simultáneamente durante 5 horas, y por tanto, el caudal punta a extraer del pozo será de 360 m³/día.  
La extracción de este caudal, está previsto almacenarlo en un pequeño depósito, en la parcela clasificada como SID (suelo industrial dotacional).  
Por tanto, la demanda de agua no queda adecuadamente garantizada para el Sector B, por lo que, se deberá solicitar el Informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar que garantice el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo de recursos hídricos, motivado por la realización del Sector B. Del mismo modo, deberá obtenerse la autorización de este mismo organismo para la realización del pozo.  
Para la evacuación de las aguas residuales del Sector A se llevará a cabo mediante tres sub-redes que confluyen en la nueva EDAR que se pretende construir que se instalará en una parcela de 9.000 m² al noroeste del sector donde se alcanzan las cotas más bajas de la urbanización. Se tiene previsto que exista al menos una arqueta por manzana en la que se instale un dispositivo para controlar los parámetros de vertido. No se especifica que tipo de dispositivo controlador de vertido se va a instalar ni se citan cuales serán los parámetros de vertido que se revisarán.   
En la documentación presentada en el expediente, se adjunta el proyecto de la nueva EDAR del Parque Industrial Medioambiental Les Coves, del cual se pueden extraer las características más relevantes de la misma. Según el proyecto de la EDAR, el caudal efluente del PAI Coves de Vinromá será de 1000 m³/día, mayorado en 200 m³/día respecto al abastecimiento previsto al sector, tratándose de un volumen perfectamente asumible por la instalación y que conlleva un ahorro económico en su construcción.  
El sistema de depuración elegido consiste en un sistema biológico secuencial de flujo discontinuo (SBR), en el que se utilizarán dos reactores de volumen útil igual a 810 m³ cada uno, de planta rectangular compartiendo la pared media entre ambos. En cada uno de los reactores SBR habrá un sistema de evacuación por decanter. La duración de la etapa de evacuación del efluente depurado o descarga es de una hora n ciclo normal de operación. Se prevé instalar una unidad de descarga para cada tanque, para una capacidad de 167 m³/h.  
A la salida de agua tratada se sitúa una arqueta central para los dos reactores, de forma que se pueda conocer la calidad del agua tratada. Esta arqueta se sitúa centrada bajo la media de ambos reactores en el extremo donde se colocarán los decanters. Una vez depuradas estas aguas se evacuarán al barranco más cercano que es el Barranco de Pedrallarga.   
En el caso de la red de aguas pluviales, según el EsIA, se dispondrá por el centro de las calzadas. El vertido se hace a tres puntos distintos, debido a los fuertes desniveles del área urbanizada: dos de los colectores vierten al Barranco de Pedrallarga al norte de la urbanización y el tercero vierte al Barranco de Peñaroja, al sur del sector.  
No se adjunta, en la documentación presentada por el promotor, la pertinente autorización del Organismo de Cuenca competente para el vertido de las aguas pluviales y las generadas por la nueva EDAR al cauce público de los Barrancos de Pedrallarga, al norte, y Peñaroja, al sur.  
La documentación no presenta un estudio adecuado sobre la posibilidad de que el vertido de las aguas de escorrentía y de la nueva EDAR al Barranco de Pedrallarga pueda producir un incremento en el riesgo de inundación existentes aguas abajo, en la zona clasificada por el PATRICOVA con riesgo de inundación Nivel 3, Frecuencia Alta (25 años).  
El saneamiento de las aguas residuales del Sector B se reduce a dos acometidas conectadas a un elemento de depuración conformado por pozo clarificador y filtro biológico.  
El drenaje del vial perimetral se lleva a cabo mediante cuneta revestida de hormigón en todo su trazado. La pendiente longitudinal asegura el desagüe a un cauce natural situado al noroeste del sector. Para el vial de acceso se utilizará una obra que conduce las aguas a un cauce natural. Destacar que, no se adjunta, en la documentación presentada por el promotor, la pertinente autorización del Organismo de Cuenca competente para el vertido de las aguas pluviales al cauce público.  
Las zonas verdes o espacios ajardinados del Sector A se definen en su mayoría a lo largo del perímetro o límite de actuación, con el objeto de crear una pantalla verde que pudiese suavizar el impacto visual y acústico. También se incluyen espacios verdes interiores a modo de bulevares. Según el EsIA, el agua del sistema de riego del Sector A procederá de la red de agua potable, justificando esta medida por la utilización de especies autóctonas las cuales tienen requerimientos hídricos que se sacian con las precipitaciones de la zona, destinando el agua de la red a los riegos de socorro.  
Para la Zona Verde de la Red Primaria o Parque de Ribera se proyecta un ajardinamiento de apoyo a lo existente a través de especies autóctonas, y en la que se proyecta una senda que discurra por este espacio verde y que facilite su recorrido en sentido longitudinal.  
Para el Sector B, los espacios ajardinados se resuelven mediante pinadas.  
Las zonas de actuación presentan escasa representación de suelo forestal. Cabe destacar para la zona del Sector A, que no se presenta ninguna de las condiciones establecidas en el artículo 34 de las Ordenanzas Forestales incluidas en la Normativa del Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, aprobado por Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat Valenciana, que determinen que este suelo se clasifique como suelo forestal de protección.  
Por otro lado, respecto al Sector B, destacar que existen terrenos forestales con valor de erosión actual media y potencial alto o muy alto, según el estudio de detalle y la cartografía del PGOF, lo cual de acuerdo con el artículo 35 de las citadas Ordenanzas Forestales, deberán ser clasificados como suelos forestales de protección media. Según el EsIA, se realizarán tareas de restauración para revegetar con especies autóctonas y se devolverá el uso forestal al suelo.  
Los residuos sólidos urbanos generados en el Sector A se depositarán en contenedores y se recogerán por los servicios municipales que los trasladarán a planta de tratamiento, siendo el encargado la empresa Fomento Benicaslm, SA. (Fobesa), lo cual se constata mediante el Informe de la citada empresa que presenta el promotor.  
Sin embargo, no se presenta plano alguno en el que se recojan los puntos reservados para la disposición de dichos contenedores, ni se establece su cantidad en función de los usos y de la población.  
El Sector A es atravesado de norte a sur y de forma paralela a la carretera autonómica CV-10 por un gaseoducto. El paso de esta línea, como afirma el EsIA, se integrará en la ordenación propuesta según la legislación sectorial correspondiente. Destacar que, en ningún punto de la documentación presentada se dan los datos de servidumbre ni las soluciones adoptadas para el cumplimiento de la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del Sector de Hidrocarburos, y del resto de legislación que la desarrolla.   
La ocupación del suelo pasa a ser de un terreno agrícola a una superficie urbanizada, lo cual implica la pavimentación y asfaltado de la mayoría del suelo, lo cual supondrá una perdida de la permeabilidad del terreno y por tanto una disminución de la humedad del suelo, lo cual será perjudicial tanto para las zonas forestales que se incluyen en el sector como para las adyacentes al sector. Asimismo esto supondrá, como ya se ha dicho antes que el barranco reciba mayor agua de escorrentía en la época de lluvia.  
6. De acuerdo con el Informe del Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental, de 11 de septiembre de 2006, la validez de un emplazamiento para albergar un vertedero de residuos según el RD 1481/2001, implica, además de las características geológicas e hidrogeológicas del emplazamiento, las características de diseño y funcionales del vaso de vertido (entre otras, el revestimiento artificial impermeable) que se definen en el correspondiente proyecto constructivo, por lo que no puede emitirse un juicio de valor definitivo sobre la propuesta de vertedero hasta haber estudiado con profundidad tanto el estudio geológico como el proyecto concreto del mismo.  
Destacar que las referencias que se hacen en el EsIA respecto al subsuelo donde se pretende ubicar las instalaciones son de carácter muy general, lo que no permite emitir ningún tipo de conclusiones. Para ello, el promotor deberá realizar en el emplazamiento los estudios con el fin de poder determinar la aptitud del terreno para albergar este tipo de infraestructuras.  
En el Informe del Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental, de 11 de septiembre de 2006, se estima que el número de sondeos ejecutados y su profundidad no es suficiente ni en número ni en profundidades alcanzadas para investigar una zona a afectar tan extensa compuesta por materiales heterogéneos en su naturaleza y disposición.  
Dado que la naturaleza litológica de la formación receptora así como sus características hidrogeológicas deben cumplir unos condicionantes tales que aseguren una ausencia de afección al medio, en este trámite de evaluación ambiental, no se tienen elementos de juicio suficientes para valorar positivamente la homologación de los terrenos destinados al Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos, lo que debe demostrarse con una investigación más precisa y de conjunto del proyecto constructivo.  
7. Como Riesgos Naturales Relevantes, el EsIA tan solo contempla como relevante la presencia de una zona con Riesgo de Inundabilidad de Nivel 3 al norte del Sector A, correspondiente con una franja estrecha alrededor del Barranco de Pedrallarga. El Sector A compatibiliza la zona de riesgo y la integra en la actuación propuesta adscribiéndola a la red primaria de dotaciones públicas como parque de ribera y manteniendo la clasificación del suelo como no urbanizable, de conformidad con el artículo 22.1 de la normativa.  
Respecto del riesgo de inundación Nivel 3 en el PATRICOVA que existe sobre la traza del Nuevo Vial de Conexión, el EsIA considera que el riesgo de inundación no se verá alterado si se realiza un diseño que permita adaptarse a las cotas del terreno evitando sobreelevaciones. También, se establece que, de forma excepcional, en el margen derecha de la Rambla de Villanueva, donde se prevé una elevación de la raza de la carretera, sí se verá alterada el área inundable. No obstante, el EsIA considera esta área de muy pequeña envergadura y no considera trasladable el riesgo de inundación a otras áreas próximas.  
En lo referente a la construcción de un puente de vigas pretensadas en la rambla de Villanueva (Río San Miguel) se estará a lo que decida el Organismo de Cuenca, teniendo en cuenta que la determinación del máximo caudal de avenida correspondiente al periodo de retorno condicionará el diseño del puente proyectado, todo ello según el Informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial que este Servicio solicitó al respecto.  
8. El clima de la zona corresponde a un clima Mediterráneo continental templado fresco - templado cálido. Las temperaturas disminuyen respecto a la costa por la mayor altitud, pero se incrementa la oscilación térmica, tanto la diaria como la anual.  
Se cuenta con una temperatura media de los meses más cálidos entorno a los 23ºC y una temperatura media de los meses más fríos entorno a los 8,5ºC siendo la temperatura media anual de 15,5 ºC.  
Las intensidades medias de los vientos son débiles en general, no suelen sobrepasar los 10 - 12 km/hora. Las mayores velocidades suelen registrarse durante el invierno, por los vientos de componente NO, el mestral, que se caracteriza en la zona por ser un viento frío y con rachas que llegan a sobrepasar en algunas ocasiones los 100 km/hora.  
Por otra parte, el EsIA no presenta datos sobre la calidad del aire. El EsIA solo hace referencia a los impactos sobre la atmósfera que se producirán por las actuaciones durante la fase de construcción y funcionamiento y transporte de los residuos, o bien por una contaminación química debida a los gases de los motores de la maquinaria.   
El EsIA presenta un Estudio Acústico para el Trazado del Nuevo Vial de Conexión dada su posible afección por la proximidad al núcleo urbano. Este estudio ha sido analizado por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en un Informe que concluye que el nivel sonoro continuo equivalente de referencia se encuentra dentro de los límites admisibles por la legislación, no afectando negativamente a los usos residenciales e industriales previstos en el planeamiento general.  
El EsIA integra en su Punto 10. Anexos, un Estudio del Paisaje específico sobre las áreas de actuación. Deberá obtener el informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial sobre dicho estudio.  
9. Después de revisar la documentación presentada al respecto del impacto sobre el Patrimonio Cultural Valenciano, destacar que los informes realizados por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, al respecto de las Prospecciones arqueológicas realizadas en las distintas áreas de estudio, informan sobre la necesidad de la introducción en el Estudio de Impacto Ambiental de una serie de medidas correctoras y propuestas a fin de proteger las posibles afecciones que puedan aparecer en la realización del proyecto.  
Respecto al Sector A y el Nuevo Vial de Conexión, deberán prever la realización de un seguimiento arqueológico de las obras, actuación que deberá contemplarse en el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental y cuya ejecución requerirá la autorización de esta Dirección General prevista en el artículo 60 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano. Por otro lado, en el Estudio de Impacto Ambiental deberá preverse que la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta conselleria al efecto de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano. También, deberá tenerse en cuenta la posible reposición de los márgenes de piedra en seco y que deberán conservarse la caseta de piedra en seco y las dos norias, propuestas que se integrarán en el Estudio de Impacto Ambiental. Las dos pilas que se han hallado deberán trasladarse para su depósito al Museo de la Valltorta, en Tírig.  
No obstante, se deberá aportar el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, resultado de contemplar en el EsIA estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se excluye de la presente Declaración el ámbito de la parte B del Sector: Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos, la cual será objeto de una resolución complementaria de esta Dirección General de Gestión del Medio Natural, una vez obtenido el informe concluyente favorable del Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Segundo  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la parte A del Sector y el Nuevo Vial de Conexión de la Homologación y Plan Parcial Parque Industrial Les Coves de Vinromá, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos en el punto tercero de la presente Declaración.  
Tercero  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
Existiendo informes provisionales favorables de fechas 8 y 26 de junio de 2006, se deberá aportar el informe definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
2. De acuerdo con los artículos 12 y 13 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, se deberá adecuar la vía pecuaria VP núm.3 Vereda de la Carretera Vieja o Camino de los Romanos (Antigua Vía Augusta) de forma que quede garantizada la restitución de la vía pecuaria fuera de la calzada habilitando un carril, que permita en ambos sentidos de circulación, el tránsito de ganado, caballerías, peatones, bicicletas, y en su caso vehículos y maquinaria agrícola, con continuidad fuera de las actuaciones urbanísticas objeto de homologación.  
Deberá presentar ante este Servicio estas actuaciones de restitución, concretándose mediante planos de detalle.  
3. Deberá conservar el carácter forestal de la parcela situada en el límite oeste del Sector A, que computa como zona verde de la red secundaria parte A (SJL).  
4. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
5. Durante la fase de ejecución del Sector A y del Nuevo Vial de Conexión, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.  
6. Durante la fase de ejecución del Sector A y del Nuevo Vial de Conexión, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
7. Deberán preverse en el Sector A lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
8. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos del Sector A y del Nuevo Vial de Conexión se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier tipo de residuo.  
9. La red de aguas pluviales del Sector A deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.   
La red de distribución de agua será separativa (agua potable, agua residual depurada para usos industriales y agua residual depurada para el riego de zonas verdes o baldeo de calles).  
10. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
11. Se deberá atender a las limitaciones de los usos del suelo y actividades en las zonas contiguas a la carretera autonómica CV-10, así como a la servidumbre, afección y línea de limitación a la edificación, que se establecen en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana.  
12. De acuerdo con el artículo 245 del Real Decreto 606/03, de 23 de mayo, por el que se modifica el Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el reglamento del dominio publico hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VIII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, deberá obtener la autorización del organismo de cuenca competente para el vertido de las aguas pluviales y de las aguas procedentes de la EDAR propia del Sector A, al cauce público de los Barrancos que limitan con el Sector A.  
13. Deberá obtener la autorización del organismo de cuenca competente para la realización de las obras del Trazado del Nuevo Vial de Conexión que transcurre sobre el dominio público de la Rambla de Villanueva (Río San Miguel) y para el aprovechamiento de su cauce.  
Del mismo modo, será el organismo de cuenca competente el que determine el máximo caudal de avenida correspondiente al periodo de retorno que debe aplicarse para el cálculo de las infraestructuras a realizar.  
14. El Ayuntamiento de Les Coves de Vinromá deberá redactar una ordenanza municipal de vertidos a la red de alcantarillado que regule los parámetros de funcionamiento del polígono industrial. Dicha normativa comprometerá a los usos que aquí se implanten exigiéndoles mecanismos   
15. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
16. Deberá obtener autorización de la empresa propietaria del gaseoducto (Gas Natural) para la realización de obras que se desarrollen a una distancia menor a 5 metros de la conducción, debiendo cumplir las condiciones generales de ejecución que dicha empresa establezca al respecto.  
No se podrá iniciar ningún tipo de trabajo en la zona de afección del gaseoducto sin que tenga conocimiento la empresa propietaria de la conducción (Gas Natural), que enviará personal cualificado para el señalamiento, control y vigilancia de las obras.  
17. Respecto al Nuevo Vial de Conexión el tramo viario que afecta al área de 500 metros de varios yacimientos arqueológicos deberán cumplir estrictamente lo establecido en los artículos 60.2 y 60.3 de las Ordenanzas del Suelo Forestal del PGOFCV.  
18. Deberá obtener el informe sobre el Estudio del Paisaje que se integra en el EsIA.  
En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Cuarto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 274/06 AIA  
Título: Modificación Puntual Nº1/2006 de las Normas Subsidiarias del T.M. de Beniarjó.  
Promotor: Ayuntamiento de Beniarjó  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia   
Localización: Término Municipal de Beniarjó, Valencia  
Linde norte: Autopista A-7.  
Linde sur: Carretera de Font d'En Carrós.  
Linde este: T.M. de Rafelcofer.  
Linde oeste: Carretera Gandia-Vilallonga.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto propuesto supone la modificación de la normativa específica del Suelo No urbanizable recogida en la Norma 3.3.2. de las Normas Subsidiarias vigentes hasta ahora en el municipio, incluyendo el uso de actividades terciarias o de servicios en los términos que señala el Art. 27 de la Ley del Suelo No Urbanizable (Ley 10/2004) de la Generalitat Valenciana y el establecimiento de las condiciones particulares específicas para dicho uso.   
La presente Modificación pretende por tanto el cambio de calificación de un Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola a Suelo No Urbanizable Común, delimitando una zona donde se permita el uso de actividades terciarias o de servicio.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
La zona objeto de la presente modificación se encuentra al este del municipio de Beniarjó, perteneciente a la comarca de la Safor, que linda al NE con Almoines, al NW con el de Real de Gandía, al E de Rafelcofer, al W y SW con Palma de Gandía, al S con Beniflá, al SE con la Font d'en Carrós. Dicha área coexiste con suelo urbano consolidado y se encuentra rodeada por la Autopista A7, la carretera de Gandia-Villalonga y la carretera de Font d'En Carrós.  
La superficie afectada es de 279.986,35 m² y se encuentra formada por parcelas de carácter agrícola, dedicadas principalmente al cultivo de cítricos. En dichos terrenos se encuentra localizado el cementerio, instalaciones deportivas y un colegio.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El Planeamiento vigente de Beniarjó, está constituido por Normas Subsidiarias, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en sesión de 24 de noviembre de 1987.  
En dichas Normas Subsidiarias, el ámbito afectado por la presente actuación se clasifica como Suelo No Urbanizable, calificado como de Protección Agrícola.  
En las Normas Subsidiarias vigentes, que se redactaron en base a la legislación de la Ley del Suelo del 82, en el Suelo No Urbanizable Protegido Agrícola se permitía la construcción de instalaciones de utilidad pública o interés social por el procedimiento del Art. 43.3 de dicha Ley del Suelo.  
Para una mayor adecuación de la normativa vigente a las determinaciones de la Ley 10/2004 del Suelo No Urbanizable, y ante la demanda en la zona colindante a las dotaciones públicas, deportivas y escolares, de usos terciarios-asistenciales-sanitarios, se plantea la necesidad de adecuar Suelo No Urbanizable a las necesidades y demandas de la población, y por tanto, la calificación de una zona destinada a la actividad agrícola a Suelo No Urbanizable Común.   
La presente Modificación no pretende establecer una ordenación pormenorizada, sino modificar aspectos generales de los parámetros de edificación y uso terciario en una zona a calificar como Suelo No Urbanizable.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 3 de agosto de 2006 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remite Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según acuerdo plenario de fecha 13 de julio de 2006, se acuerda aprobar provisionalmente el proyecto de Modificación Nº 1/2006 de las Normas Subsidiarias de Beniarjó.  
1. Información pública  
El mencionado Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario Levante de fecha 5 de junio de 2006, y en DOGV número 5276, de 8 de junio de 2006.   
Durante el periodo de información al público de la alternativa presentada no se presentó ninguna alegación, según consta en certificado emitido en Pleno del Ayuntamiento en fecha 13 de julio de 2006.  
Informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales  
Tras consulta a las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.  
Las vías pecuarias existentes en el municipio no se encuentran afectadas por la actuación planteada.  
Teniendo en cuenta que el expediente corresponde a un cambio de calificación de Suelo No Urbanizable Protegido Agrícola a Común, en un principio no existen afecciones legales considerables. En todo caso, para la implantación de cualquiera de los usos permitidos en la normativa del Suelo No Urbanizable Común, se deberá cumplir la legislación vigente al respecto.  
Consideraciones ambientales  
El proyecto no supone en un principio la pérdida de la totalidad de los terrenos con vocación agrícola, ya que como expone el promotor en la documentación presentada una vez se apruebe la modificación se mantendrá el uso agrícola en la mayor parte de los terrenos afectados. Por lo tanto la pérdida de suelo con capacidad para la actividad agrícola no se considera de importancia ya que el municipio dispone de una gran superficie destinada y protegida para este fin.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero: Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación Puntual Nº 1/2006 de las Normas Subsidiarias del T.M. de Beniarjó (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento.  
Segundo: Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero: La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML