Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9760, del 05-01-2024 (2023/12630)

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de sondeig per a aprofitament d'aigües subterrànies, parcel·la 339 del polígon 6, partida Cañadilla Plana, del terme municipal de Camporrobles. Expedient: (3273722) 123/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9760

Data del DOGV
:   05-01-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/12630

CVE


Data del document
:   26-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de sondeig per a aprofitament d'aigües subterrànies, parcel·la 339 del polígon 6, partida Cañadilla Plana, del terme municipal de Camporrobles. Expedient: (3273722) 123/2023/AIA. [2023/12630]  
  
Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (3273722) 123/2023/AIA.  
Títol: Sondeig per a aprofitament d'aigües subterrànies.  
Titulars: Avícola Hoyuelos, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (València). Exp. ASOSUB/2023/46.  
Localització: parcel·la 339 del polígon 6, partida Cañadilla Plana del terme municipal de Camporrobles (València).  
Tramitació administrativa  
Mitjançant un escrit signat en data 21 d'agost de 2023 pel cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (referència expedient ASOSUB/2023/258/46), va tindre entrada en este òrgan ambiental el document ambiental i el seu corresponent projecte, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada, segons l'annex II, grup 3, del Reial decret 445/2023, de 13 de juny, pel qual es modifiquen els annexos I, II i III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Tal com estableix l'article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LAA), este òrgan ambiental va realitzar consulta a les administracions públiques afectades. En concret, en data 15 de setembre de 2023, este servei remet consulta a l'Ajuntament de Camporrobles perquè es pronuncie sobre si el projecte pot causar impactes ambientals significatius, tenint en compte les mesures preventives i correctores previstes en el document ambiental.  
  
Amb data 10 d'octubre de 2023, este òrgan ambiental rep informe d'afeccions ambientals emés per l'Ajuntament de Camporrobles, que indica que no hi ha afeccions a sòl forestal, vies pecuàries, Xarxa Natura 2000, parcs naturals, monuments naturals, paisatges protegits, paratge natural municipal, zones humides catalogades, coves i microreserves. Per tot això, conclou que no hi ha efectes significatius en la població, la salut humana, la flora, la fauna, la biodiversitat, la geodiversitat, la terra, el sòl, el subsol, l'aire, l'aigua, el clima, el canvi climàtic, el paisatge, els béns materials, inclòs el patrimoni cultural, i la interacció entre tots els factors esmentats.  
  
Vista la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'este informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'han tingut en compte els criteris de l'apartat A de l'annex III d'esta.  
Característiques del projecte  
Avícola Hoyuelos, SL, és una explotació ramadera que pretén realitzar un sondeig de captació d'aigües subterrànies amb la finalitat de proveir d'aigua el bestiar avícola i d'esta manera no dependre de la xarxa general, i evitar així problemes davant possibles talls de subministrament.  
L'activitat per a la qual es pretén l'ús de l'aigua (projecte d'explotació avícola d'enceball), amb expedient 177/03-AIA, va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable en data 23 d'abril de 2004, publicada en el DOGV número 5019 de 2 de juny de 2005.  
En l'actualitat, hi ha un sondeig autoritzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a un cabal de 4.000 m³/any, però no té suficient capacitat per a cobrir les necessitats, per la qual cosa el promotor ha sol·licitat autorització que li permeta investigar aigües subterrànies mitjançant la construcció en la seua parcel·la d'un altre sondeig de 220 m de profunditat que, en cas de ser positiu, li permeta obtindre major cabal.  
Per les característiques de les formacions que es preveu travessar i els diàmetres a aconseguir, el sondeig es realitzarà pel sistema de rotopercussió, que arribarà a una profunditat de 220 m, sempre que la litologia dels terrenys travessats siga favorable, i es procurarà realitzar en una sola columna amb un diàmetre de perforació de 254 mm perquè puga allotjar la intubació mitjançant una canonada helicoidal d'acer de 200 mm de diàmetre i 4 mm de grossària. L'estriatge de la canonada s'efectuarà directament sobre esta, la seua forma serà paral·lela a la longitud de la canonada i a les cotes indicades en el projecte. En l'espai anular comprés entre la perforació i la intubació definitiva es realitzarà una cimentació amb lletada de ciment fins a la profunditat a la qual es col·loque la canonada d'embocadura. Una vegada conclosa l'obra, l'àrea de treball i les àrees de pas i adjacents quedaran expedites, netes i en un estat restaurat equivalent a l'existent abans de realitzar esta obra.  
  
Els residus generats durant les obres (principalment roca triturada) procedeixen de la perforació del sondeig i s'emmagatzemaran en una bassa per a depòsit de detritus excavada al costat del pou. En la documentació aportada no es fa constar el volum de residu que s'extraurà, però es tracta en tot cas d'un residu inert, per la qual cosa anirà depositant-se en la bassa, i una vegada finalitzada la perforació, esta es condicionarà emplenant l'espai amb el material extret durant les labors de construcció de la bassa de decantació, estenent el material i anivellant-lo amb el terreny extret, deixant la superfície restaurada. La gestió es durà a terme per una empresa autoritzada de residus no perillosos. Així mateix, els olis usats, draps de neteja i altres residus perillosos seran retirats obligatòriament per un gestor autoritzat impedint el seu contacte directe sobre el sòl.  
Prèviament a l'entrada de la maquinària de perforació i condicionament de l'accés, es procedirà a la retirada de la terra vegetal, que es mantindrà per a la seua posterior reposició en la zona afectada.  
Es realitzarà un control periòdic de la mesura del nivell piezomètric a fi de detectar descensos del nivell piezomètric anormals en l'aqüífer per motiu de l'extracció i aprofitament d'aigües subterrànies.  
  
El termini d'execució previst per a la realització de les obres serà d'un mes a partir de la data de recepció de les autoritzacions necessàries, atorgades pels organismes competents, incloent-hi el muntatge i desmuntatge dels equips.  
Ubicació del projecte  
La perforació objecte d'estudi està 890 m a l'oest del nucli urbà de Camporrobles, en la partida Cañadilla Plana, concretament en la parcel·la 339 del polígon 6, en una zona de cultiu de titularitat privada, propietat de l'entitat avícola. Segons la informació cadastral, es tracta d'una parcel·la d'ús principal agrari (rústic) té una superfície de 43.925 m², sent les seues coordenades UTM (ETRS89; fus 30): X=635.982, Y=4.389.837, amb altitud de 922 m s. n. m.  
L'accés a la parcel·la es realitza eixint del municipi pel carrer de Barcelona, transcorreguts 190 m s'agafa un desviament a la dreta i després de 15 m per una pista s'accedeix a l'explotació, per la qual cosa per a executar l'obra no es requereix l'obertura de nous accessos ni moviments de terra ni desbrossaments. Es tracta d'una afecció breu, de baixa entitat i que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
La perforació es realitzarà en una zona eminentment agrícola en la qual predominen cultius herbacis i les vinyes, classificada segons les normes subsidiàries del terme municipal de Camporrobles com a sòl no urbanitzable comú. Segons el visor cartogràfic valencià, el sondeig es localitza a 440 m d'un enclavament forestal (terreny forestal estratègic), per la qual cosa la parcel·la és considerada com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Atenent la classificació de les unitats hidrogeològiques, la captació es troba dins de la delimitació de la Unitat Hidrogeològica núm. 24, situada en la massa d'aigua subterrània denominada Utiel-Requena amb codi 080.133, del Pla hidrològic de la conca hidrogràfica del Xúquer, i amb una superfície de 987,9 km². De la superfície total de la massa, es consideren permeables 982,15 km², i la permeabilitat de la massa d'aigua és de caràcter mitjà majoritàriament, i només en algunes zones presenta permeabilitat alta. La relació entre el riu Magre i l'aqüífer respecte a la massa d'aigua subterrània és de caràcter guanyador. La massa d'aigua subterrània té un bon estat químic però un estat quantitatiu i global dolent.  
La zona està recoberta per sediments mesozoics, terciaris i quaternaris, i estos dos últims són els més extensos de l'àrea. Dins del Mesozoic és present el Triàsic (germànic) amb les seues típiques fàcies evaporítiques (Keuper) i marina carbonatada (Muschelkalk) i el Juràssic i Cretàcic, ambdós marins i carbonatats, interromputs pels dos episodis detrítics del Weald i d'Utrillas. El Terciari està dominat per fàcies continentals, excepte en la part basal del contacte amb el Cretàcic, en què apareix la fàcies garumniana de transició. El Mesozoic i el Terciari basal estan afectats per una tectònica de clar predomini ibèric, amb grans plecs i falles de directrius NO-SE i vergència al SO. Hi ha també importants indicis de Triàsic (Keuper), que pel seu caràcter de vegades diapíric modifiquen i compliquen localment la tectònica de plecs dominants. El Terciari es presenta subhoritzontal i amb suaus plecs sinclinals en coincidència amb les cubetes o fosses intramesozoiques.  
  
Característiques del potencial impacte  
Durant els treballs de perforació i intubació, la superfície afectada per les obres serà parcialment ocupada per l'equip de perforació, per les canonades, per la maquinària, pels accessoris i per la bassa per al depòsit de detritus.  
Es produiran una sèrie d'impactes al component atmosfera que suposen la generació d'olors, sorolls i vibracions, així com emissions a l'atmosfera en forma de partícules. Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària amb un efecte temporal d'un mes i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que són competència de l'òrgan substantiu, i és poc probable que puga arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
L'actuació no afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000. Quant a les vies pecuàries, les més pròximes són la Vereda del Pozo Viejo (de 10 metres d'amplària) que va 150 metres al sud de la captació i la Colada del Camino Viejo de Cuenca (de 12,5 m d'amplària), 1 km a l'est. A una distància de 2.400 m al nord es localitza la microreserva més pròxima, coneguda com El Molón, que es caracteritza per la presència de plantes endèmiques, com la falaguera, denominada llengua de cérvol (Phyllitis scolopendrium), una espècie de flora protegida no catalogada segons l'annex II de l'Ordre 2/2022, de 16 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'actualitzen les lliste valencianes d'espècies protegides de flora i fauna. Quant a la fauna, el promotor indica que és possible localitzar en l'àmbit d'actuació, l'arpella (Circus aeruginosus), espècie catalogada en perill d'extinció. No obstant això, no es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, ni sobre la fauna, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l'execució dels treballs a causa de l'ús de la maquinària.  
L'impacte sobre el paisatge serà temporal. No es preveu afecció a altres elements ambientals, béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements del patrimoni cultural valencià. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes.  
Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en este tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació i els seus additius (escumejants), a la qual cosa s'afigen els materials procedents de l'excavació de la bassa de llots que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran, segons el projectista, un problema d'eliminació. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants en estos i l'ecotoxicitat del lixiviat són poc significatius i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies.  
No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca.  
Conclusió  
En relació amb els criteris de l'apartat A de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'epígraf a) 3r del grup 3 de l'annex II d'esta.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribueix a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que el projecte presentat per a l'autorització d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies per a ús ramader d'una explotació avícola al terme municipal de Camporrobles (València), promogut per Avícola Hoyuelos, SL, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que es troba en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'este informe, en particular:  
  
1. El contractista haurà de construir una bassa de llots de dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació.  
2. S'haurà de fer un seguiment adequat de les obres a fi d'anar completant-ne la informació hidrogeològica i poder prendre sobre el terreny les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d'incidències o imprevistos.  
3. Des de l'inici, es durà a terme el control i la vigilància efectius de l'execució de les mesures específiques de prevenció i correcció definides en el document ambiental i la correcta adequació d'estes a situacions imprevistes que es puguen produir.  
4. A fi d'evitar abocaments i entrada d'objectes no desitjats a l'interior del sondeig, la canonada definitiva de revestiment del sondeig sobreeixirà almenys 30 cm. En finalitzar l'obra, es quedarà totalment protegida i tancada, bé mitjançant una obra de fàbrica o mitjançant una coberta de xapa soldada o caragolada directament a la canonada de revestiment.  
5. Es protegirà la vegetació adjacent, les estructures, camins i instal·lacions que puguen resultar afectats per a evitar la seua deterioració. Les zones en les quals s'hagen produït compactacions a causa de l'estada i el pas de maquinària es restauraran mitjançant subsolatge i/o arada.  
6. No es realitzaran actuacions de proveïment de carburant o manteniment de maquinària que puguen contaminar el sòl o les aigües subterrànies. Així mateix, els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat.  
7. Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i ambdós inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017 que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de rebliment diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i rebliment (art. 3.1.a). No obstant això, als detritus del sondeig s'aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només s'aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia inicial.  
8. Durant el temps que dure el possible assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que, mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia, resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si estos es produïren, els promotors de l'obra hauran de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
9. Les coordenades d'ubicació proporcionades pel projectista localitzen el sondeig a menys de 500 m de terreny forestal, per la qual cosa resulta aplicable el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments forestals, que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, incorporat en l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
10. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar el fet a la conselleria competent en matèria de cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
11. En el cas que, per qualsevol motiu (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou o qualsevol altra causa), es renunciara a l'ús del sondeig, se n'haurà de procedir a la clausura i el segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
12. S'haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
b) L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
c) L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 26 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9760, del 05-01-2024 (2023/12630)

RESOLUCIÓN de 26 de octubre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de sondeo para aprovechamiento de aguas subterráneas, parcela 339 del polígono 6, partida Cañadilla Plana, del término municipal de Camporrobles. Expediente: (3273722) 123/2023/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9760

Fecha DOGV
:   05-01-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/12630

CVE


Fecha del documento
:   26-10-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de octubre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de sondeo para aprovechamiento de aguas subterráneas, parcela 339 del polígono 6, partida Cañadilla Plana, del término municipal de Camporrobles. Expediente: (3273722) 123/2023/AIA. [2023/12630]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (3273722) 123/2023/AIA.  
Título: Sondeo para aprovechamiento de aguas subterráneas.  
Titulares: Avícola Hoyuelos, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas (Valencia). Expte ASOSUB/2023/46.  
Localización: parcela 339 del polígono 6, partida Cañadilla Plana del término municipal de Camporrobles (Valencia).  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 21 de agosto de 2023 por el jefe del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia (referencia expediente ASOSUB/2023/258/46) tuvo entrada en este órgano ambiental el documento ambiental y su correspondiente proyecto, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada, según el anexo II, grupo 3 del Real decreto 445/2023, de 13 de junio, por el que se modifican los anexos I, II y III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
Tal y como establece el artículo 46 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA), este órgano ambiental realizó consulta a las administraciones públicas afectadas. En concreto, en fecha 15 de septiembre de 2023, este servicio remite consulta al Ayuntamiento de Camporrobles para que se pronuncie sobre si el proyecto puede causar impactos ambientales significativos, teniendo en cuenta las medidas preventivas y correctoras contempladas en el documento ambiental.  
Con fecha 10 de octubre de 2023, este órgano ambiental recibe informe de afecciones ambientales emitido por el Ayuntamiento de Camporrobles, indicando que no existen afecciones a suelo forestal, vías pecuarias, Red Natura 2000, parques naturales, monumentos naturales, paisajes protegidos, paraje natural municipal, zonas húmedas catalogadas, cuevas y microrreservas. Por todo ello concluye que no existen efectos significativos en la población, la salud humana, la flora, la fauna, la biodiversidad, la geodiversidad, la tierra, el suelo, el subsuelo, el aire, el agua, el clima, el cambio climático, el paisaje, los bienes materiales, incluido el patrimonio cultural, y la interacción entre todos los factores mencionados  
Vista la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
Criterios ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se han tenido en cuenta los criterios del apartado A del anexo III de la misma.  
Características del proyecto  
Avícola Hoyuelos, SL, es una explotación ganadera que pretende realizar un sondeo de captación de aguas subterráneas con el fin de abastecer de agua al ganado avícola y de este modo no depender de la red general, evitando así problemas ante posibles cortes de suministro.  
  
La actividad para la que se pretende el uso del agua (proyecto de explotación avícola de cebo), con expediente 177/03-AIA, obtuvo declaración de impacto ambiental favorable en fecha 23 de abril de 2004, publicada en el DOGV número 5019 de 2 de junio de 2005.  
En la actualidad existe un sondeo autorizado por la Confederación Hidrográfica del Júcar para un caudal de 4.000 m³/año, pero no tiene suficiente capacidad para cubrir las necesidades, por lo que el promotor ha solicitado autorización que le permita investigar aguas subterráneas mediante la construcción en su parcela de otro sondeo de 220 m de profundidad que, en caso de ser positivo, le permita obtener mayor caudal.  
Debido a las características de las formaciones que se prevé atravesar y a los diámetros a conseguir, el sondeo se realizará por el sistema de rotopercusión, alcanzando una profundidad de 220 m, siempre que la litología de los terrenos atravesados sea favorable, y se procurará realizar en una sola columna con un diámetro de perforación de 254 mm para que pueda alojar la entubación mediante una tubería helicoidal de acero de 200 mm de diámetro y 4 mm de espesor. El ranurado de la tubería se efectuará directamente sobre ella, su forma será paralela a la longitud de la tubería y a las cotas indicadas en el proyecto. En el espacio anular comprendido entre la perforación y la entubación definitiva se realizará una cementación con lechada de cemento hasta la profundidad a la que se coloque la tubería de emboquille. Una vez concluida la obra, el área de trabajo y las áreas de paso y adyacentes quedarán expeditas, limpias y en un estado restaurado equivalente al existente antes de realizar dicha obra.  
Los residuos generados durante las obras (principalmente roca triturada) proceden de la perforación del sondeo y se almacenarán en una balsa para depósito de detritus excavada junto al pozo. En la documentación aportada no se hace constar el volumen de residuo que se va a extraer, pero se trata en todo caso de un residuo inerte, por lo que se irá depositando en la balsa, y una vez finalizada la perforación, se acondicionará la misma rellenando el espacio con el material extraído durante las labores de construcción de la balsa de decantación, extendiendo el material y nivelándolo con el terreno extraído, dejando la superficie restaurada. La gestión se llevará a cabo por una empresa autorizada de residuos no peligrosos. Asimismo, los aceites usados, trapos de limpieza y demás residuos peligrosos se retirarán obligatoriamente por un gestor autorizado impidiendo su contacto directo sobre el suelo.  
Previa a la entrada de la maquinaria de perforación y acondicionamiento del acceso se procederá a la retirada de la tierra vegetal, que se mantendrá para su posterior reposición en la zona afectada.  
Se realizará un control periódico de la medida del nivel piezométrico al objeto de detectar descensos del nivel piezométrico anormales en el acuífero por motivo de la extracción y aprovechamiento de aguas subterráneas.  
El plazo de ejecución previsto para la realización de las obras será de 1 mes a partir de la fecha de recepción de las autorizaciones necesarias, otorgadas por los organismos competentes, incluyendo el montaje y desmontaje de los equipos.  
Ubicación del proyecto  
La perforación objeto de estudio está 890 m al oeste del casco urbano de Camporrobles, en la partida Cañadilla Plana, concretamente en la parcela 339 del polígono 6, en una zona de cultivo de titularidad privada, propiedad de la entidad avícola. Según la información catastral, se trata de una parcela de uso principal agrario (rústico) tiene una superficie de 43.925 m², siendo sus coordenadas UTM (ETRS89; huso 30): X=635.982, Y=4.389.837, con altitud de 922 m s. n. m.  
El acceso a la parcela se realiza saliendo de municipio por la calle de Barcelona, transcurridos 190 m se toma un desvío a la derecha y tras 15 m por una pista se accede a la explotación, por lo que para ejecutar la obra no se requiere la apertura de nuevos accesos ni movimientos de tierra ni desbroces. Se trata de una afección breve, de baja entidad y que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
  
La perforación se realizará en una zona eminentemente agrícola en la que predominan cultivos herbáceos y viñedos, clasificado según las normas subsidiarias del término municipal de Camporrobles como suelo no urbanizable común. Según el visor cartográfico valenciano, el sondeo se localiza a 440 m de un enclave forestal (terreno forestal estratégico), por lo que la parcela está considerada como Zona de Influencia Forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Atendiendo a la clasificación de las unidades hidrogeológicas, la captación se encuentra dentro de la delimitación de la Unidad Hidrogeológica núm. 24, ubicada en la masa de agua subterránea denominada Utiel-Requena con código 080.133, del Plan hidrológico de la cuenca hidrográfica del Júcar y con una superficie de 987,9 km². De la superficie total de la masa, se consideran permeables 982,15 km², siendo la permeabilidad de la masa de agua de carácter medio mayoritariamente, presentando solo en algunas zonas permeabilidad alta. La relación entre el río Magro y el acuífero respecto a la masa de agua subterránea es de carácter ganador. La masa de agua subterránea tiene un buen estado químico pero un estado cuantitativo y global malo.  
La zona está recubierta por sedimentos mesozoicos, terciarios y cuaternarios, siendo estos dos últimos los más extensos del área. Dentro del Mesozoico está presente el Triásico (germánico) con sus típicas facies evaporíticas (Keuper) y marina carbonatada (Muschelkalk) y el Jurásico y Cretácico, ambos marinos y carbonatados, interrumpidos por los dos episodios detríticos del Weald y de Utrillas. El Terciario está dominado por facies continentales, excepto en la parte basal del contacto con el Cretácico, en que aparece la facies garúmnica de transición. El Mesozoico y el Terciario basal están afectados por una tectónica de claro predominio ibérico, con grandes pliegues y fallas de directrices NO-SE y vergencia al SO. Existen también importantes asomos de Triásico (Keuper), que por su carácter a veces diapírico modifican y complican localmente la tectónica de pliegues dominantes. El Terciario se presenta subhorizontal y con suaves pliegues sinclinales en coincidencia con las cubetas o fosas intramesozoicas.  
Características del potencial impacto  
Durante los trabajos de perforación y entubación, la superficie afectada por las obras será parcialmente ocupada por el equipo de perforación, por las tuberías, por la maquinaria, por los accesorios y por la balsa para el depósito de detritus.  
Se producirán una serie de impactos al componente atmósfera que suponen la generación de olores, ruidos y vibraciones, así como emisiones a la atmósfera en forma de partículas. Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria con un efecto temporal de 1 mes y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que pueda llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
La actuación no afecta a ningún espacio natural protegido ni perteneciente a la Red Natura 2000. En cuanto a las vías pecuarias, las más cercanas son la Vereda del Pozo Viejo (de 10 metros de ancho) que discurre 150 metros al sur de la captación y la Colada del Camino Viejo de Cuenca (de 12,5 m de anchura), a 1 km al este. A una distancia de 2.400 m al norte se localiza la microrreserva más cercana, conocida como El Molón, que se caracteriza por la presencia de plantas endémicas, como el helecho denominado lengua de ciervo (Phyllitis scolopendrium), una especie de flora protegida no catalogada según el anexo II de la Orden 2/2022, de 16 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se actualizan los listados valencianos de especies protegidas de flora y fauna. En cuanto a la fauna, el promotor indica que es posible localizar en el ámbito de actuación, el aguilucho lagunero (Circus aeruginosus), especie catalogada en peligro de extinción. No obstante, no se prevé un impacto significativo sobre la vegetación, ni sobre la fauna, salvo el que se pueda producir con carácter puntual y temporal durante la ejecución de los trabajos debido al uso de la maquinaria.  
El impacto sobre el paisaje será temporal. No se prevé afección a otros elementos ambientales, bienes culturales, restos arqueológicos ni otros elementos del patrimonio cultural valenciano. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas.  
Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación y sus aditivos (espumantes) a lo que se añaden los materiales procedentes de la excavación de la balsa de lodos que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir, según el proyectista, un problema de eliminación. La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes en ellos y la ecotoxicidad del lixiviado son poco significativos y, en particular, no deberán suponer riesgo para la calidad de las aguas superficiales ni subterráneas.  
No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca.  
Conclusión  
En relación con los criterios del apartado A del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el epígrafe a) 3º del grupo 3 del anexo II de la misma.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El artículo 9.1 del Decreto 147/2023, de 5 de septiembre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia en evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que el proyecto presentado para la autorización de un sondeo de captación de aguas subterráneas para uso ganadero de una explotación avícola en el término municipal de Camporrobles (Valencia), promovido por Avícola Hoyuelos, SL, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1. El contratista deberá construir una balsa de lodos de dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación.  
2. Deberá realizarse un seguimiento adecuado de las obras a fin de ir completando la información hidrogeológica de la misma y poder tomar sobre el terreno las decisiones técnicas y de seguridad más adecuadas en caso de incidencias o imprevistos.  
3. Desde el inicio se llevará a cabo el control y vigilancia efectiva de la ejecución de las medidas específicas de prevención y corrección definidas en el documento ambiental y la correcta adecuación de estas a situaciones imprevistas que se puedan producir.  
4. Con el fin de evitar vertidos y entrada de objetos no deseados al interior del sondeo, la tubería definitiva de revestimiento del sondeo sobresaldrá al menos 30 cm. Al finalizar la obra, se quedará totalmente protegida y cerrada, bien mediante una obra de fábrica o mediante una cubierta de chapa soldada o atornillada directamente a la tubería de revestimiento.  
5. Se protegerá la vegetación adyacente, las estructuras, caminos e instalaciones que puedan resultar afectadas para evitar su deterioro. Las zonas en las que se hayan producido compactaciones debido a la estancia y paso de maquinaria se restaurarán mediante subsolado y/o arado.  
6. No se realizarán actuaciones de repostaje o mantenimiento de maquinaria que puedan contaminar el suelo o las aguas subterráneas. Asimismo, los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado.  
7. Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a). Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17 05 04. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
8. Durante el tiempo que dure el posible ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, los promotores de la obra deberán reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
9. Las coordenadas de ubicación proporcionadas por el proyectista localizan el sondeo a menos de 500 m de terreno forestal, por lo que resulta de aplicación lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras, trabajos y aprovechamientos forestales, que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, incorporado en el anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
10. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, los promotores tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria competente en materia de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con aquello previsto en los artículos 63º y 65º de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
11. En el caso que, por cualquier motivo (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, o cualquier otra causa) se renunciase al uso del sondeo, se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original, ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
12. Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 26 de octubre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML