Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9285, del 24-02-2022 (2022/1089)

RESOLUCIÓ d'1 de desembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'autorització del préstec de terres per a l'obra de l'aeroport Alacant-Elx, parcel·les 180 i 182, polígon 135, amb emplaçament al terme municipal d'Elx. Expedient 040/2021/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9285

Data del DOGV
:   24-02-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/1089

CVE


Data del document
:   01-12-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 de desembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'autorització del préstec de terres per a l'obra de l'aeroport Alacant-Elx, parcel·les 180 i 182, polígon 135, amb emplaçament al terme municipal d'Elx. Expedient 040/2021/AIA. [2022/1089]  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1714585) 040/2021/AIA.  
Títol: Autorització del préstec de terres per a l'obra de l'aeroport Alacant-Elx, parcel·les 180 i 182, polígon 135, amb emplaçament al terme municipal d'Elx (Alacant).  
Promotor: UTE Alicante Desdoblamiento Rodadura.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Referència òrgan substantiu: MIEXPA/2019/3/03.  
Localització: terme municipal Elx (Alacant).  
  
Objecte i descripció del projecte.  
La UTE Alicante Desdoblamiento Rodadura, promou un projecte «d'autorització del préstec de terres per a l'obra de l'aeroport Alacant-Elx, parcel·les 180 i 182, polígon 135, amb emplaçament al terme municipal d'Elx (Alacant)».  
Ha iniciat els tràmits necessaris per a obtindre l'autorització d'explotació de recursos miners de la secció A) que atorga la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per al préstec de terres denominat «Obra aeroport Alacant-Elx».  
  
La zona està situada a l'est del municipi d'Elx, en els voltants de l'aeroport Alacant-Elx, concretament en les parcel·les 180 i 182 del polígon 135 del terme municipal d'Elx (Alacant). Aquestes parcel·les presenten una superfície, segons les dades del projecte d'explotació, de 25.722 m² i 55.083 m² respectivament, el que resulta en un total de 80.805 m². No obstant això, la zona pròpiament destinada al préstec de terres, ocupa una superfície d'uns 72.322 m², i es preveu un volum d'extracció de material de 370.000 m³, la manera d'explotació de la qual serà a cel obert.  
El procés d'explotació consisteix en 4 operacions. Una primera fase de retirada i apilament provisional de la cobertura vegetal amb mitjans mecànics, que posteriorment serà reutilitzada per al reperfilat horitzontal. En una segona fase, es procedirà a l'arrancada per al moviment dels materials necessaris per a la seua incorporació en l'obra de desdoblament de rodolada interna de plataforma de l'aeroport, i consisteix a fragmentar aquests a una grandària adequada per a la seua posterior manipulació. La fragmentació es realitzarà pel mètode directe, és a dir, per mitjans mecànics; per a això s'emprarà maquinària tipus retroexcavadora o giratòria. Per a les zones de materials que puguen presentar una duresa o grau de compactació major s'emprarà el buldòzer. La tercera operació serà la de la càrrega del material que consisteix en la recollida del material ja fragmentat per a depositar-lo sobre els equips (camions banyera), encarregats de transportar aquest material fins a l'obra confrontant de l'aeroport, per a la seua posterior incorporació en aquesta. I la quarta i última operació serà la de restauració del terreny, en la qual es procedirà a estendre la terra vegetal prèviament apilada sobre la qual s'introduiran llavors d'espècies de ràpid creixement, la finalitat de les quals és fixar el sòl.  
Tramitació administrativa  
En data 4 de març de 2021, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant (òrgan substantiu) va sol·licitar l'emissió de la declaració d'impacte ambiental del projecte «Préstec de terres per a l'obra de l'aeroport Alacant-Elx, parcel·les 180 i 182, polígon 135, terme municipal d'Elx (Alacant)». Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte d'explotació.  
- Pla de restauració (memòria i documents adjunts).  
- Estudi d'impacte ambiental (memòria i documents adjunts), d'ara endavant, EIA.  
- Estudi d'integració paisatgística (memòria i annexos).  
- Documentació complementària: al·legació per part de l'associació «Amics dels Aiguamolls del Sud d'Alacant (AHSA)»; informe emés per la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana; i anunci en el DOGV, de sotmetiment a informació pública del projecte.  
  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el DOGV núm. 8941, de 2 novembre de 2020. A continuació, es resumeixen les al·legacions i informes recaptats:  
- Informe d'al·legacions formulat per la Direcció General de Carreteres, Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, Unitat de Carreteres d'Alacant, amb data de 25 de novembre de 2020, que manca de caràcter ambiental i es refereix a les condicions a complir, derivades de la proximitat entre l'àmbit d'actuació i una carretera de titularitat estatal.  
- Informe d'al·legacions per part de l'associació «Amics dels Aiguamolls del Sud d'Alacant (AHSA)» amb data de 15 de desembre de 2020, on s'exposa:  
- Que els terrenys afectats se situen en la conca hidrològica de la zona humida catalogada del Saladar d'Aigua Amarga i sobre l'aqüífer vinculat a aquest aiguamoll.  
- Que no s'aporta estudi hidrogeològic (petició d'anàlisi de possibles afloraments d'aigües subterrànies de l'aqüífer subjacent, a conseqüència de l'excavació de la cubeta).  
- Que es considera necessari un drenatge de la cubeta generada pel préstec cap al canal que deriva les aigües d'escolament de la pista de l'aeroport cap al Saladar d'Aigua Amarga.  
- Que no s'ha tingut en compte les capes vinculades a les àrees crítiques enfront del canvi climàtic (la capa de recàrrega d'aqüífers i la capa de permeabilitat del sòl) que figuren en el visor de l'ICV.  
- Que es considera incomplet l'estudi d'integració paisatgística, en entendre que no s'identifica una unitat de paisatge específica per a l'aiguamoll del Saladar d'Aigua Amarga; s'ha obviat el catàleg de proteccions d'Alacant malgrat contindre diverses fitxes dedicades tant al Saladar d'Aigua Amarga com a la Serra de Los Colmenares; les simulacions de l'aspecte final de la cubeta no semblen reflectir la realitat de l'impacte paisatgístic que es produirà; l'EIP no incorpora el resultat del pla de participació pública.  
Amb data 5 de juliol de 2021, es va remetre notificació telemàtica tant al promotor com a l'òrgan substantiu, per a requerir l'enviament de la sol·licitud d'inici formulada pel promotor, per a la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
Amb data 15 de juliol de 2021, es rep en aquest òrgan ambiental, la documentació requerida des de l'òrgan substantiu.  
Amb data 27 de setembre de 2021, aquest òrgan ambiental va requerir de l'òrgan substantiu justificació que el tràmit de consulta a les administracions públiques afectades i a les persones interessades, s'ha realitzat conforme a l'article 37 de Llei 21/2013, i remissió dels informes emesos, si fa el cas.  
Amb data 18 d'octubre de 2021, es rep en aquest òrgan ambiental, la documentació requerida a l'òrgan substantiu juntament amb els justificants d'enviament a les diferents administracions consultades. Les administracions públiques consultades van ser: l'Agència Estatal de Seguretat Ferroviària (AESF) l'informe favorable de la qual ja ve inclòs en l'estudi d'impacte ambiental (EIA), Ajuntament d'Elx (Alacant), Direcció General de Cultura i Patrimoni, Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ) i la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
S'adjunten per l'òrgan substantiu els informes dels organismes i associacions afectades següents: Ajuntament d'Elx, Direcció General de Carreteres (Unitat de carreteres a Alacant) i al·legacions de l'associació «Amics dels Aiguamolls del Sud d'Alacant (AHSA)»; aquests últims ja remesos amb anterioritat.  
L'Ajuntament d'Elx, informa el següent:  
«Vist que el coordinador de l'Àrea de Desenvolupament Sostenible i Mobilitat Urbana ha informat en relació a l'expedient de referència el següent (csv de l'informe 13523612435607042645):  
La superfície per a la qual se sol·licita autorització per a realitzar moviment de terres, no conté hàbitats d'interés, ni espais objecte de protecció ambiental, sent l'afecció més pròxima, sense arribar a incloure el terreny objecte d'informe, l'àrea d'amortiment d'impactes de l'aiguamoll catalogat del Saladar d'Aigua Amarga.  
La superfície estudiada es tracta d'antics terrenys de cultiu, presentant una coberta vegetal on no s'ha detectat l'existència d'espècies de flora catalogades, sent les observades les pròpies de marges i cultius abandonats, destacant tan sols l'existència d'alguns exemplars de matoll del gènere Salsola spp. Tampoc es coneix l'existència d'espècies de fauna d'especial interés ambiental o catalogades.  
  
Per tot això, el tècnic que subscriu no troba inconvenient a accedir al sol·licitat per l'interessat, si bé, en finalitzar el moviment de terres, hauria de deixar-se el terreny sense compactar i en condicions per a ser recolonitzat per la vegetació autòctona.  
Vist que l'arquitecta municipal ha conclòs en el seu informe el següent (csv de l'informe 13523611452367352727): no hi ha res a objectar perquè es tracta de terrenys al servei de l'aeroport, sempre que l'actuació se circumscriga a l'àmbit delimitat per les utm del projecte, i es complisquen les mesures correctores i de restauració proposades tant en el projecte com en les determinacions de l'informe municipal de medi ambient, sense pressuposar la resta d'informes que siguen necessaris per la resta d'administracions sectorials».  
Amb data 28 d'octubre de 2021, es rep l'informe tècnic sobre la consulta realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ), com a organisme de conca competent en l'àmbit d'actuació, el qual, a manera de resum, conclou de la manera següent:  
1. Afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia.  
1.1. Afecció a llits.  
Sense perjudici del que es disposa en els articles 2, 4 i 5 del text refós de la Llei d'aigües, segons la sèrie a escala 1:25000 del mapa topogràfic nacional i la cartografia disponible, l'àmbit d'actuació no afecta cap llit públic ni les seues zones de servitud i policia.  
1.2. Sanejament i depuració:  
Segons la documentació aportada, l'actuació no comporta generació d'aigües residuals. No obstant això, es recorda que queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb la prèvia autorització administrativa (article 100 del text refós de la Llei d'aigües). Aquestes autoritzacions d'abocament correspondran a l'administració hidràulica competent, excepte en els casos d'abocaments efectuats en qualsevol punt de la xarxa de clavegueram o de col·lectors gestionats per les administracions autonòmiques o locals o per entitats dependents d'aquestes, en els quals l'autorització correspondrà a l'òrgan autonòmic o local competent (Real Decret llei 4/2007, pel qual es modifica el text refós de la Llei d'aigües).  
1.3. Aigües pluvials.  
En cas de pretendre realitzar abocament d'aigües pluvials al domini públic hidràulic prèviament s'haurà de comptar amb l'autorització d'aquest organisme.  
2. Incidència en el règim de corrents.  
D'acord amb la cartografia del PATRICOVA (figura 1), l'àmbit de l'actuació se situa fora de zona de policia de llit i no es troba afectat per zona de flux preferent.  
En tot cas, es recorda que d'acord amb el que es disposa en l'article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic, Reial decret 849/1986, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables enfront de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la citada zona de flux preferent.  
D'altra banda, es recorda que d'acord amb el que es disposa en l'article 5.2 del text refós de la Llei d'aigües (RDL 1/2001), les obres que es realitzen en la zona de l'actuació no podran alterar el curs natural de les aigües en perjudici de l'interés públic ni de tercers, a més, segons el que s'estableix en l'article 47 de la mateixa llei, tampoc podran agreujar ni impedir la servitud dels predis inferiors ni superiors.  
  
3. Disponibilitat de recursos hídrics.  
Segons la documentació presentada el volum total d'aigua que s'emprarà en l'actuació per al reg de pistes, camins i altres superfícies, així com reg de superfícies restaurades si aquestes es regaren totes d'una vegada, ascendiria a 1.732 m³/any, que se subministraran amb camions cisterna. Referent a això es recorda que d'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa, per tant se suposa que el subministrament d'aigua realitzat mitjançant camions cisterna es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües, ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa amb la consegüent obertura d'expedient sancionador al subministrador.  
Per tot el que s'ha exposat, als efectes previstos en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, aquesta confederació hidrogràfica informa favorablement l'estudi d'impacte ambiental per al préstec de terres «Obra aeroport Alacant-Elx», en les parcel·les 180 i 182 del polígon 135 al terme municipal d'Elx (Alacant), sense perjudici de les determinacions que, a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, si fa el cas, s'han d'obtindre d'aquest organisme.  
  
Finalment, no s'obté informe de resposta, en aquest òrgan ambiental, de la resta d'administracions consultades per l'òrgan substantiu. No obstant això, conforme a l'article 40 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es disposa de prou elements de judici per a continuar amb la tramitació.  
Consideracions ambientals  
Les parcel·les objecte del projecte, es localitzen al costat de l'aeroport, una zona altament antropitzada tant per l'ús aeroportuari com per altres complementaris a aquest (xarxa de carreteres, zones pàrquing, etc.).  
L'activitat se situa en sòl no urbanitzable comú general, sent l'ús sol·licitat, compatible amb el planejament urbanístic d'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística emés, i adjuntat en l'EIA. Les parcel·les objecte del projecte són improductives i confrontants amb la infraestructura aeroportuària i viària, en les quals des de fa anys no s'està realitzant cap mena de cultiu, romanent com a erm amb vegetació pròpia de la zona i un pendent cap a l'est de l'1-2 %. Aquesta superfície es caracteritza per tindre una morfologia regularment plana, existint un desnivell de 5,5 m, amb cotes entre 13 m i 7,5 m sobre el nivell de la mar.  
Consultat el visor cartogràfic d'IDEV, s'observa que el projecte queda fora del perímetre de protecció, tant de la Xarxa Natura 2000 com d'altres espais naturals protegits. L'aiguamoll més pròxim, denominat Saladar d'Aigua Amarga, és una zona humida catalogada, situada a 630 m de l'àmbit d'actuació. L'actuació queda fora de l'àmbit de protecció de la citada zona humida; a més, entre les parcel·les afectades i el Saladar, discorre la N-332 i es localitza una àmplia zona de pàrquing.  
  
Segons l'EIA, es va realitzar sol·licitud d'autorització per a la realització d'activitats arqueològiques i paleontològiques, per part del promotor, a la Direcció General de Cultura i Patrimoni, amb data 16 de desembre de 2019, no havent rebut cap notificació a data de la finalització de l'EIA. D'aquesta manera, l'empresa titular de l'explotació, exposa haver encarregat la realització del corresponent estudi patrimonial a tècnic competent, per a comprovar les possibles afeccions que pogueren produir-se sobre el patrimoni històric/cultural per les actuacions del préstec de terres, tot això, de conformitat amb la normativa vigent de protecció del patrimoni cultural. Així mateix, es destaca en l'EIA que tots els elements patrimonials catalogats en la zona queden fora de la superfície d'actuació.  
En la fase explotació, segons l'EIA, quant a la qualitat de l'aire, i malgrat tractar-se d'una activitat extractiva, el mètode d'extracció triat mitjançant mitjans mecànics, contribueix al fet que la quantitat de pols produïda durant l'arrancada siga menor que un altre tipus de mètodes. En aquest sentit, està prevista l'adopció de mesures correctores, com el reg periòdic de pistes interiors i la plataforma de treball.  
D'altra banda, la maquinària funcionarà amb gasoil i complirà amb el calendari de manteniment recomanat, no produint així fums i carbonissa; a més les pistes per al transport de la maquinària es mantindran en perfecte estat, realitzant-se regs periòdics d'aquestes amb la finalitat de minimitzar la generació de pols. També, cal indicar que la durada dels transports de material seran mínims, reduint així la possible contaminació a l'atmosfera, ja que les parcel·les de préstec es troben confrontants a la de l'obra de l'aeroport. Així mateix, els camions que realitzen el transport del material cap als diferents punts de l'obra hauran d'anar dotats d'una lona de protecció per a evitar l'emissió de partícules de pols a l'ambient exterior durant el transport.  
  
Per a dur a terme una correcta minimització o anul·lació dels possibles efectes adversos que puguen causar els treballs, que es duran a terme, diverses mesures preventives i protectores, que estan definides en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, referents a atmosfera, sòls, hidrologia i hidrogeologia, vegetació, fauna, paisatge, infraestructures, societat i patrimoni històric/cultural.  
Segons l'EIA, per al reconeixement del grau d'erosió, s'ha utilitzat un procediment basat en el mètode de classificació del Bureau of Land Management (USDI), el qual consisteix a reconéixer el grau d'erosió de la zona, mitjançant la inspecció visual de set característiques de la superfície del terreny, arribant a la conclusió de classificar a la zona d'estudi com a àrea estable.  
Quant al pla de restauració previst pel promotor, segons l'EIA, consistirà en l'estés d'una capa de terra vegetal procedent de les mateixes excavacions superficials, per tot l'àmbit excavat, per a després ser repoblada amb llavors d'espècies de ràpid creixement. Els treballs del pla de restauració s'aniran executant simultàniament a l'avanç de les excavacions. Amb la finalitat de minimitzar el risc d'erosió dels vessants restaurats, no superaran el pendent màxim de 34 graus, tal com s'indica en l'EIA.  
A fi d'analitzar la consideració per part del promotor, de no necessitat de realitzar una xarxa de drenatge en la zona d'actuació, s'observa que en el document del pla de restauració presentat, i l'estudi hidrològic realitzat, es conclou de la manera següent:  
«?no existeixen conques externes aportants i durant els episodis de pluja no es formen fluxos d'aigua naturals per l'interior de les parcel·les d'estudi, per la qual cosa l'aigua que cau sobre la seua superfície no desemboca per cap punt de drenatge en concret, no afectant tercers. La superfície objecte del préstec de terres són molt planes i extenses. Actualment, el desnivell existent d'un extrem a un altre en el perímetre definit és d'uns 4-5 m, el qual, després de l'execució de l'actuació duta a terme pel préstec de terres, quedarà reduït. La situació final quant a la geomorfologia del préstec de terres resultarà en la formació de dues àmplies superfícies planes a cotes 5,5 m i 4,5 m, existint una diferència de cota d'1 m entre totes dues cap a l'est. És per això que, durant els episodis de pluja, l'aigua caiguda sobre la superfície del préstec quedarà retinguda en el seu interior, romanent disponible per a les espècies introduïdes durant les sembres de restauració i infiltrant-se finalment per drenatge difús. A més, l'extensa superfície de la zona de préstec es considera prou gran perquè l'aigua siga dispersada per aquella i drenada pel terreny, evitant entollades. D'altra banda, en no existir grans talussos ni desnivells, no es crearan fluxos d'aigua ni regueres de gran velocitat, per la qual cosa no es preveu la formació de xaragalls ni processos d'erosió hídrica que puguen causar danys sobre la superfície del terreny».  
  
No obstant això, serà aplicable la condició ambiental indicada en la part dispositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental, en cas de drenatge insuficient en la parcel·la excavada.  
Així mateix, amb l'objectiu de recuperar paisatgísticament la zona afectada, s'ha previst l'aplicació de mesures correctores proposades en el pla de restauració, el qual s'executarà de manera simultània a l'explotació, tal com s'afirma en l'estudi d'impacte ambiental, així com també es destaca l'aplicació de les mesures d'integració paisatgística definides en l'estudi d'integració paisatgística, com ara: recuperació en el menor temps possible, de la coberta vegetal després de l'activitat extractiva del material estenent una capa de terra vegetal (almenys 40 cm), sobre el qual seran introduïdes les espècies vegetals seleccionades de ràpid creixement, mitjançant sembra en les superfícies planes, i hidrosembra en els talussos que es realitzarà en dues passes; realització de regs de manteniment; birbades manuals d'espècies invasores; control dels possibles processos d'erosió.  
L'EIA inclou un Pla de vigilància ambiental que estableix les pautes establides, a seguir, efectuant els controls i activitats programades amb la periodicitat corresponent per a cadascun.  
Atés l'anàlisi ambiental de l'EIA, les mesures de restauració, l'estudi hidrològic, i la resta de documentació aportada de caràcter ambiental, es consideren suficients per a l'adequada protecció dels factors ambientals.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat, està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'apartat 3.c.1) de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'autorització del préstec de terres per a l'obra de l'aeroport Alacant-Elx, parcel·les 180 i 182, polígon 135, amb emplaçament al terme municipal d'Elx (Alacant), promogut per la UTE Alicante Desdoblamiento Rodadura, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
- Com que l'aprofitament dels recursos geològics és integral i no es preveu la necessitat d'emmagatzemar material de cap mena, durant el desenvolupament de l'explotació no existirà cap runar, excepte l'apilament de la terra vegetal original, situat al llarg del contorn del préstec i que serà aprofitat per a la restauració simultània.  
  
- Per a evitar l'emissió de pols, els camions destinats a transportar el material extret hauran de circular amb la caixa coberta per una lona, fins i tot quan transiten en buit. L'exterior de la caixa, els baixos i els pneumàtics estaran nets de restes de l'excavació, en abandonar les instal·lacions. Com a mesura principal per a controlar la producció de pols durant els treballs, es realitzarà el reg periòdic de pistes interiors i la plataforma de treball, amb la finalitat de minimitzar les emissions de pols a l'atmosfera.  
- Amb la finalitat de minimitzar el risc de contaminació per vessament de substàncies nocives per al medi ambient, les reparacions i manteniment de la maquinària es realitzaran en tot cas en tallers externs a l'explotació. Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a solucionar els petits vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
- Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor posarà el fet en coneixement de la Conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents. En el cas que una vegada finalitzats els treballs de restauració, s'observara la generació d'alguna massa o masses d'aigua dins de l'àmbit d'actuació excavat, de caràcter permanent (és a dir, que no s'aprecie el descens del nivell de la massa d'aigua acumulada durant els 10 dies posteriors al cessament de les precipitacions o causes que la van generar), a causa d'un drenatge insuficient, es dissenyaran les actuacions necessàries per a l'eliminació d'aquestes masses d'aigua que es pogueren formar, amb la finalitat d'evitar la formació de tolles, que puga atraure l'avifauna existent en els aiguamolls pròxims, i pel consegüent risc per al funcionament de l'aeroport i la mateixa fauna.  
  
- En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A l'efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si fa el cas, escaiguen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 1 de desembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9285, del 24-02-2022 (2022/1089)

RESOLUCIÓN de 1 de diciembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de autorización del préstamo de tierras para la obra del aeropuerto Alicante-Elche, parcelas 180 y 182, polígono 135, con emplazamiento en el término municipal de Elche. Expediente 040/2021/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9285

Fecha DOGV
:   24-02-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/1089

CVE


Fecha del documento
:   01-12-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de diciembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de autorización del préstamo de tierras para la obra del aeropuerto Alicante-Elche, parcelas 180 y 182, polígono 135, con emplazamiento en el término municipal de Elche. Expediente 040/2021/AIA. [2022/1089]  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1714585) 040/2021/AIA.  
Título: Autorización del préstamo de tierras para la obra del aeropuerto Alicante-Elche, parcelas 180 y 182, polígono 135, con emplazamiento en el término municipal de Elche (Alicante).  
Promotor: UTE Alicante Desdoblamiento Rodadura.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante.  
Referencia órgano sustantivo: MIEXPA/2019/3/03.  
Localización: término municipal Elche (Alicante).  
  
Objeto y descripción del proyecto.  
La UTE Alicante Desdoblamiento Rodadura, promueve un proyecto de «Autorización del préstamo de tierras para la obra del aeropuerto Alicante-Elche, parcelas 180 y 182, polígono 135, con emplazamiento en el término municipal de Elche (Alicante)».  
Ha iniciado los trámites necesarios para obtener la autorización de explotación de recursos mineros de la sección A) que otorga la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, para el préstamo de tierras denominado «Obra aeropuerto Alicante-Elche».  
La zona está ubicada al este del municipio de Elche, en las inmediaciones del aeropuerto Alicante-Elche, concretamente en las parcelas 180 y 182 del polígono 135 del término municipal de Elche (Alicante). Dichas parcelas, presentan una superficie, según los datos del proyecto de explotación de 25.722 m² y 55.083 m² respectivamente, lo que resulta en un total de 80.805 m². No obstante, la zona propiamente destinada al préstamo de tierras, ocupa una superficie de unos 72.322 m², y se prevé un volumen de extracción de material de 370.000 m³, cuyo modo de explotación será a cielo abierto.  
El proceso de explotación consiste en 4 operaciones. Una primera fase de retirada y acopio provisional de la cobertura vegetal con medios mecánicos, que posteriormente será reutilizada para el reperfilado horizontal. En una segunda fase, se procederá al arranque para el movimiento de los materiales necesarios para su incorporación en la obra de desdoblamiento de rodadura interna de plataforma del aeropuerto y, consiste en fragmentar estos a un tamaño adecuado para su posterior manipulación. La fragmentación se realizará por el método directo, es decir, por medios mecánicos; para ello se empleará maquinaria tipo retroexcavadora o giratoria. Para las zonas de materiales que puedan presentar una dureza o grado de compactación mayor se empleará el bulldozer. La tercera operación será la de la carga del material que consiste en la recogida del material ya fragmentado para depositarlo sobre los equipos (camiones bañera) encargados de transportar este material hasta la obra colindante del aeropuerto, para su posterior incorporación en la misma. Y la cuarta y última operación será la de restauración del terreno, en la que se procederá a extender la tierra vegetal previamente acopiada sobre la que se introducirán semillas de especies de rápido crecimiento, cuya finalidad es la de fijar el suelo.  
Tramitación administrativa  
En fecha 4 de marzo de 2021, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante (órgano sustantivo) solicitó la emisión de la declaración de impacto ambiental del proyecto «Préstamo de tierras para la obra del aeropuerto Alicante-Elche, parcelas 180 y 182, polígono 135, término municipal de Elche (Alicante)». La misma se acompaña de:  
- Proyecto de explotación.  
- Plan de restauración (memoria y documentos adjuntos).  
- Estudio de impacto ambiental (memoria y documentos adjuntos), en adelante, EIA.  
- Estudio de integración paisajística (memoria y anejos).  
- Documentación complementaria: alegación por parte de la asociación «Amigos de los Humedales del Sur de Alicante (AHSA)»; informe emitido por la Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana; y anuncio en el DOGV, de sometimiento a información pública del proyecto.  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el DOGV núm. 8941 de 2 noviembre de 2020. A continuación, se resumen las alegaciones e informes recabados:  
- Informe de alegaciones formulado por la Dirección General de Carreteras, Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana, Unidad de Carreteras de Alicante, con fecha de firma del 25 de noviembre de 2020, que carece de carácter ambiental y se refiere a las condiciones a cumplir, derivadas de la proximidad entre el ámbito de actuación y una carretera de titularidad estatal.  
- Informe de alegaciones por parte de asociación «Amigos de los Humedales del Sur de Alicante (AHSA)» con fecha de 15 de diciembre de 2020, donde se expone:  
- Que los terrenos afectados se sitúan en la cuenca hidrológica de la zona húmeda catalogada del Saladar de agua amarga y sobre el acuífero vinculado a dicho humedal.  
- Que no se aporta estudio hidrogeológico (petición de análisis de posibles afloramientos de aguas subterráneas del acuífero subyacente, como consecuencia de la excavación de la cubeta).  
- Que se considera necesario un drenaje de la cubeta generada por el préstamo hacia el canal que deriva las aguas de escorrentía de la pista del aeropuerto hacia el Saladar de Agua Amarga.  
- Que no se ha tenido en cuenta las capas vinculadas a las áreas críticas frente al cambio climático (la capa de recarga de acuíferos y la capa de permeabilidad del suelo) que figuran en el visor del ICV.  
- Que se considera incompleto el estudio de integración paisajística, al entender que no se identifica una unidad de paisaje específica para el humedal del Saladar de Agua Amarga; se ha obviado el catálogo de protecciones de Alicante pese a contener varias fichas dedicadas tanto al Saladar de Agua Amarga como a la Sierra de Colmenares; las simulaciones del aspecto final de la cubeta no parecen reflejar la realidad del impacto paisajístico que se producirá; el EIP no incorpora el resultado del plan de participación pública.  
Con fecha 5 de julio de 2021, se remitió notificación telemática tanto al promotor como al órgano sustantivo, para requerir el envío de la solicitud de inicio formulada por el promotor, para la tramitación de evaluación de impacto ambiental del proyecto.  
Con fecha 15 de julio de 2021, se recibe en este órgano ambiental, la documentación requerida desde el órgano sustantivo.  
Con fecha 27 de septiembre de 2021, este órgano ambiental requirió al órgano sustantivo, justificación de que el trámite de consulta a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas, se ha realizado conforme al artículo 37 de Ley 21/2013, y remisión de los informes emitidos, en su caso.  
Con fecha 18 de octubre de 2021, se recibe en este órgano ambiental, la documentación requerida al órgano sustantivo junto con los justificantes de envío a las distintas administraciones consultadas. Las administraciones públicas consultadas fueron: la Agencia Estatal de Seguridad Ferroviaria (AESF) cuyo informe favorable ya viene incluido en el estudio de impacto ambiental (EIA), Ayuntamiento de Elche (Alicante), Dirección General de Cultura y Patrimonio, Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) y la Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
Se adjuntan por el órgano sustantivo los informes de los siguientes organismos y asociaciones afectadas: Ayuntamiento de Elche, Dirección General de Carreteras (Unidad de carreteras en Alicante) y alegaciones de la asociación «Amigos de los Humedales del Sur de Alicante (AHSA)»; estos últimos ya remitidos con anterioridad.  
El Ayuntamiento de Elche, informa lo siguiente:  
«Resultando que el coordinador del Área de Desarrollo Sostenible y Movilidad Urbana ha informado en relación al expediente de referencia lo siguiente (csv del informe 13523612435607042645):  
La superficie para la que se solicita autorización para realizar movimiento de tierras, no contiene hábitats de interés, ni espacios objeto de protección ambiental, siendo la afección más próxima, sin llegar a incluir el terreno objeto de informe, el área de amortiguación de impactos del humedal catalogado del Saladar de Agua Amarga.  
La superficie estudiada se trata de antiguos terrenos de cultivo, presentando una cubierta vegetal donde no se ha detectado la existencia de especies de flora catalogadas, siendo las observadas las propias de márgenes y cultivos abandonados, destacando tan solo la existencia de algunos ejemplares de matorral del género Salsola spp. Tampoco se conoce la existencia de especies de fauna de especial interés ambiental o catalogadas.  
Por todo ello, el técnico que suscribe no encuentra inconveniente en acceder a lo solicitado por el interesado, si bien, al finalizar el movimiento de tierras, debería dejarse el terreno sin compactar y en condiciones para ser recolonizado por la vegetación autóctona.  
Resultando que la arquitecta municipal ha concluido en su informe lo siguiente (csv del informe 13523611452367352727): no hay nada que objetar puesto que se trata de terrenos al servicio del aeropuerto, siempre que la actuación se circunscriba al ámbito delimitado por las utm del proyecto y se cumplan las medidas correctoras y de restauración propuestas tanto en el proyecto como en las determinaciones del informe municipal de medio ambiente, sin presuponer el resto de informes que sean necesarios por el resto de administraciones sectoriales».  
Con fecha 28 de octubre de 2021, se recibe el informe técnico sobre la consulta realizada a la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) como organismo de cuenca competente en el ámbito de actuación, el cual, a modo de resumen, concluye del siguiente modo:  
1. Afección a dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía.  
1.1. Afección a cauces.  
Sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos 2, 4 y 5 del texto refundido de la Ley de Aguas, según la serie a escala 1:25000 del mapa topográfico nacional y la cartografía disponible, el ámbito de actuación no afecta a ningún cauce público ni a sus zonas de servidumbre y policía.  
1.2. Saneamiento y depuración:  
Según la documentación aportada, la actuación no conlleva generación de aguas residuales. No obstante, se recuerda que queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa (art. 100 del texto refundido de la Ley de Aguas). Dichas autorizaciones de vertido corresponderán a la administración hidráulica competente, salvo en los casos de vertidos efectuados en cualquier punto de la red de alcantarillado o de colectores gestionados por las administraciones autonómicas o locales o por entidades dependientes de las mismas, en los que la autorización corresponderá al órgano autonómico o local competente (Real Decreto ley 4/2007 por el que se modifica el texto refundido de la Ley de Aguas).  
1.3. Aguas pluviales.  
En caso de pretender realizar vertido de aguas pluviales al dominio público hidráulico previamente se deberá contar con la autorización de este organismo.  
2. Incidencia en el régimen de corrientes.  
De acuerdo con la cartografía del PATRICOVA (figura 1), el ámbito de la actuación se sitúa fuera de zona de policía de cauce y no se encuentra afectado por zona de flujo preferente.  
En todo caso, se recuerda que de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico Real decreto 849/1986, en la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente.  
Por otra parte, se recuerda que de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 5.2 del texto refundido de la Ley de Aguas (RDL 1/2001), las obras que se realicen en la zona de la actuación no podrán alterar el curso natural de las aguas en perjuicio del interés público ni de terceros, además, según lo establecido en el artículo 47 de la misma Ley, tampoco podrán agravar ni impedir la servidumbre de los predios inferiores ni superiores.  
3. Disponibilidad de recursos hídricos.  
Según la documentación presentada el volumen total de agua que se empleará en la actuación para el riego de pistas, caminos y demás superficies, así como riego de superficies restauradas si estas se regasen todas de una vez, ascendería a 1.732 m³/año, que se suministrarán con camiones cisterna. A este respecto se recuerda que de acuerdo con el artículo 52 del texto refundido de la Ley de Aguas el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal (art. 54) o por concesión administrativa, por lo tanto se supone que el suministro de agua realizado mediante camiones cisterna se realizará desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas ya que, en caso contrario, se produciría una infracción administrativa con la consiguiente apertura de expediente sancionador al suministrador.  
Por todo lo expuesto, a los efectos previstos en el artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de Aguas esta confederación hidrográfica informa favorablemente el estudio de impacto ambiental para el préstamo de tierras «Obra aeropuerto Alicante-Elche», en las parcelas 180 y 182 del polígono 135 en el término municipal de Elche (Alicante), sin perjuicio de las determinaciones que, como consecuencia de estudios más detallados o nueva documentación, se puedan establecer en las autorizaciones que preceptivamente, en su caso, se deben obtener de este organismo.  
Finalmente, no se obtiene informe de respuesta, en este órgano ambiental, del resto de administraciones consultadas por el órgano sustantivo. No obstante, conforme al artículo 40 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se dispone de elementos de juicio suficientes para continuar con la tramitación.  
Consideraciones ambientales.  
Las parcelas objeto del proyecto, se localizan junto al aeropuerto, una zona altamente antropizada tanto por el uso aeroportuario como por otros complementarios a este (red de carreteras, zonas parking, etc).  
La actividad se sitúa en suelo no urbanizable común general, siendo el uso solicitado, compatible con el planeamiento urbanístico de acuerdo con el certificado de compatibilidad urbanística emitido, y adjuntado en el EIA. Las parcelas objeto del proyecto son improductivas y colindantes con la infraestructura aeroportuaria y viaria, en las que desde hace años no se está realizando ningún tipo de cultivo, permaneciendo como erial con vegetación propia de la zona y una pendiente hacia el este del 1-2 %. Esta superficie se caracteriza por tener una morfología regularmente llana, existiendo un desnivel de 5,5 m, con cotas entre 13 m y 7,5 m sobre el nivel del mar.  
Consultado el visor cartográfico de IDEV, se observa que el proyecto queda fuera del perímetro de protección, tanto de la Red Natura 2000 como de otros Espacios Naturales Protegidos. El humedal más próximo, denominado «Saladar de Agua Amarga», es una zona húmeda catalogada, situada a 630 m del ámbito de actuación. La actuación queda fuera del ámbito de protección de la citada zona húmeda; además, entre las parcelas afectadas y el Saladar, discurre la N-332 y se localiza una amplia zona de parking.  
Según el EIA, se realizó solicitud de autorización para la realización de actividades arqueológicas y paleontológicas, por parte del promotor, a la Dirección General de Cultura y Patrimonio, con fecha 16 de diciembre de 2019, no habiendo recibido notificación alguna a fecha de la finalización del EIA. De este modo, la empresa titular de la explotación, expone haber encargado la realización del correspondiente estudio patrimonial a técnico competente, para comprobar las posibles afecciones que pudiesen producirse sobre el patrimonio histórico-cultural por las actuaciones del préstamo de tierras, todo ello, de conformidad con la normativa vigente de protección del patrimonio cultural. Asimismo, se destaca en el EIA, que todos los elementos patrimoniales catalogados en la zona, quedan fuera de la superficie de actuación.  
En la fase explotación, según el EIA, en cuanto a la calidad del aire, y a pesar de tratarse de una actividad extractiva, el método de extracción escogido mediante medios mecánicos, contribuye a que la cantidad de polvo producido durante el arranque sea menor que otro tipo de métodos. En este sentido, está prevista la adopción de medidas correctoras, como el riego periódico de pistas interiores y la plataforma de trabajo.  
Por otra parte, la maquinaria funcionará con gasoil y cumplirá con el calendario de mantenimiento recomendado, no produciendo así humos y carbonillas; además las pistas para el transporte de la maquinaria se mantendrán en perfecto estado, realizándose riegos periódicos de estas con el fin de minimizar la generación de polvo. También, cabe indicar que la duración de los transportes de material serán mínimos, reduciendo así la posible contaminación a la atmósfera, ya que las parcelas de préstamo se encuentran colindantes a la de la obra del aeropuerto. Asimismo, los camiones que realicen el transporte del material hacia los distintos puntos de la obra deberán ir dotados de una lona de protección para evitar la emisión de partículas de polvo al ambiente exterior durante el transporte.  
Para llevar a cabo una correcta minimización o anulación de los posibles efectos adversos que puedan causar los trabajos, que se llevarán a cabo, diversas medidas preventivas y protectoras, que están definidas en el estudio de impacto ambiental del proyecto, referentes a atmósfera, suelos, hidrología e hidrogeología, vegetación, fauna, paisaje, infraestructuras, sociedad y patrimonio histórico-cultural.  
Según el EIA, para el reconocimiento del grado de erosión, se ha utilizado un procedimiento basado en el método de clasificación del Bureau of Land Management (USDI), el cual consiste en reconocer el grado de erosión de la zona, mediante la inspección visual de siete características de la superficie del terreno, llegando a la conclusión de clasificar a la zona de estudio como área estable.  
En cuanto al plan de restauración previsto por el promotor, según el EIA, consistirá en el extendido de una capa de tierra vegetal procedente de las mismas excavaciones superficiales, por todo el ámbito excavado, para luego ser repoblada con semillas de especies de rápido crecimiento. Los trabajos del plan de restauración se irán ejecutando simultáneamente al avance de las excavaciones. Con la finalidad de minimizar el riesgo de erosión de las laderas restauradas, no superarán la pendiente máxima de 34º, tal y como se indica en el EIA.  
Con el objeto de analizar la consideración por parte del promotor, de no necesidad de realizar una red de drenaje en la zona de actuación, se observa que en el documento plan de restauración presentado, y el estudio hidrológico realizado, se concluye del siguiente modo:  
«?no existen cuencas externas aportantes y durante los episodios de lluvia no se forman flujos de agua naturales por el interior de las parcelas de estudio, por lo que el agua que cae sobre su superficie no desemboca por ningún punto de drenaje en concreto, no afectando a terceros. La superficie objeto del préstamo de tierras son muy llanas y extensas. Actualmente, el desnivel existente de un extremo a otro en el perímetro definido es de unos 4-5 m, el cual, tras la ejecución de la actuación llevada a cabo por el préstamo de tierras, quedará reducido. La situación final en cuanto a la geomorfología del préstamo de tierras resultará en la formación de dos amplias superficies llanas a cotas 5,5 m y 4,5 m, existiendo una diferencia de cota de 1 m entre ambas hacia el este. Es por ello que, durante los episodios de lluvia, el agua caída sobre la superficie del préstamo quedará retenida en su interior, permaneciendo disponible para las especies introducidas durante las siembras de restauración e infiltrándose finalmente por drenaje difuso. Además, la extensa superficie de la zona de préstamo se considera lo suficientemente grande para que el agua sea dispersada por la misma y drenada por el terreno, evitando encharcamientos. Por otro lado, al no existir grandes taludes ni desniveles, no se crearán flujos de agua ni regueros de gran velocidad, por lo que no se prevé la formación de cárcavas ni procesos de erosión hídrica que puedan causar daños sobre la superficie del terreno».  
No obstante, será de aplicación la condición ambiental indicada en la parte dispositiva de esta declaración de impacto ambiental, en caso de drenaje insuficiente en la parcela excavada.  
Asimismo, con el objetivo de recuperar paisajísticamente la zona afectada, se ha previsto la aplicación de medidas correctoras propuestas en el plan de restauración, el cual se ejecutará de modo simultáneo a la explotación, tal y como se afirma en el estudio de impacto ambiental, así como también se destaca la aplicación de las medidas de integración paisajística definidas en el estudio de integración paisajística, tales como: recuperación en el menor tiempo posible, de la cubierta vegetal tras la actividad extractiva del material extendiendo una capa de tierra vegetal (no menos de 40 cm), sobre el que serán introducidas las especies vegetales seleccionadas de rápido crecimiento, mediante siembra en la superficies llanas, e hidrosiembra en los taludes que se realizará en dos pases; realización de riegos de mantenimiento; escardas manuales de especies invasoras; control de los posibles procesos de erosión.  
El EIA incluye un Plan de vigilancia ambiental que establece las pautas establecidas, a seguir, efectuando los controles y actividades programadas con la periodicidad correspondiente para cada uno de ellos.  
Atendiendo al análisis ambiental del EIA, las medidas de restauración, el estudio hidrológico, y el resto de documentación aportada de carácter ambiental, se consideran suficientes para la adecuada protección de los factores ambientales.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado, está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el apartado 3.c.1) del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de autorización del préstamo de tierras para la obra del aeropuerto Alicante-Elche, parcelas 180 y 182, polígono 135, con emplazamiento en el término municipal de Elche (Alicante), promovido por la UTE Alicante Rodadura, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
- Puesto que el aprovechamiento de los recursos geológicos es integral y no se prevé la necesidad de almacenar material de ningún tipo, durante el desarrollo de la explotación no existirá escombrera alguna, excepto el acopio de la tierra vegetal original, situado a lo largo del contorno del préstamo y que será aprovechado para la restauración simultánea.  
- Para evitar la emisión de polvo, los camiones destinados a transportar el material extraído deberán circular con la caja cubierta por una lona, incluso cuando transiten en vacío. El exterior de la caja, los bajos y los neumáticos estarán limpios de restos de la excavación, al abandonar las instalaciones. Como medida principal para controlar la producción de polvo durante los trabajos, se realizará el riego periódico de pistas interiores y la plataforma de trabajo, con el fin de minimizar las emisiones de polvo a la atmósfera.  
- Con el fin de minimizar el riesgo de contaminación por derrame de sustancias nocivas para el medio ambiente, las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán en todo caso en talleres externos a la explotación. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
- Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor pondrá el hecho en conocimiento de la conselleria competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con aquello previsto en los artículos 63º y 65º de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes. En el caso de que una vez finalizados los trabajos de restauración, se observase la generación de alguna masa o masas de agua dentro del ámbito de actuación excavado, de carácter permanente (es decir, que no se aprecie el descenso del nivel de la masa de agua acumulada durante los 10 días posteriores al cese de las precipitaciones o causas que la generaron), debido a un drenaje insuficiente, se diseñarán las actuaciones necesarias para la eliminación de dichas masas de agua que se pudiesen formar, con el fin de evitar la formación de charcas, que pueda atraer a la avifauna existente en los humedales próximos, y por el consiguiente riesgo para el funcionamiento del aeropuerto y la propia fauna.  
- En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 1 de diciembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML