Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3593, del 29-09-1999 (1999/8250)

DECRET 156/1999, de 17 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla Especial davant del Risc d'Inundacions a la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1999/09/17/156/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3593

Data del DOGV
:   29-09-1999

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1999/8250

CVE


Data del document
:   17-09-1999

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia i Administracions Públiques

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [protecció civil](javascript:void(0))
    * [inundació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 156/1999, de 17 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla Especial davant del Risc d'Inundacions a la Comunitat Valenciana. [1999/8250]
  
La Norma Bàsica de Protecció Civil, aprovada pel Reial Decret 407/1992, de 24 d'abril, en ús de l'habilitació legal conferida per l'article 8 de la Llei 2/1985, de 21 de gener, de Protecció Civil, defineix els àmbits en què han d'exercir-se les responsabilitats i competències de les diferents administracions públiques en la indicada matèria i, per altra part, conté les directrius essencials per a l'elaboració dels plans territorials i dels plans especials, per sectors d'activitat, tipus d'emergència o activitats concretes.
  
D'acord amb allò establit en la dita norma, es va elaborar el Pla Territorial d'Emergència de la Comunitat Valenciana, que va ser aprovat pel Decret 243/1993, de 7 de desembre, del Govern Valencià, en exercici de les competències concurrents amb l'Estat en matèria de protecció civil, i amb respecte als límits fixats en l'article 30 de la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana i els articles 25 i 26 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, Reguladora de les Bases de Règim Local, tot això d'acord amb els criteris de distribució competencial establits per a dita matèria, per la Sentència del Tribunal Constitucional núm. 11/1990, de 19 de juliol.
  
La Directriu Bàsica de Planificació de Protecció Civil davant del Risc d'Inundacions, aprovada mitjançant Acord del Consell de Ministres de 9 de desembre de 1994, i publicada mitjançant Resolució de 31 de gener de 1995, estableix el contingut a què han d'ajustar-se els plans especials que elaboren les comunitats autònomes.
  
D'acord amb allò establit en la citada directriu bàsica, s'ha elaborat el Pla Especial de la Comunitat Valenciana, que estableix les línies d'actuació dels serveis que intervenen, garantint l'actuació ràpida, eficaç i coordinada dels recursos públics i privats per a fer front a les inundacions que afecten el territori de la Comunitat Valenciana.
  
Per tot això, de conformitat amb les atribucions previstes pels articles 38 i concordants de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Govern Valencià, previ informe favorable de la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana, de 22 de febrer de 1999, així com la seua homologació per la Comissió Permanent de la Comissió Nacional de Protecció Civil de 23 de març de 1999, i conforme amb el Consell Jurídic Consultiu, a proposta del conseller de Justícia i Administracions Públiques, prèvia deliberació del Govern Valencià, en la reunió del dia 17 de setembre de 1999,
  
DECRETE
  
Article únic
  
Aprovar el Pla Especial davant del Risc d'Inundacions a la Comunitat Valenciana, que s'incorpora com annex del present Decret, de conformitat amb el punt 6 de la Norma Bàsica de Protecció Civil, aprovada pel Reial Decret 407/1992, de 24 d'abril.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
El present Pla Especial davant del Risc d'Inundacions en la Comunitat Valenciana ha sigut homologat per la Comissió Permanent de la Comissió Nacional de Protecció Civil, de conformitat amb allò establit en l'article 11 de la Llei 2/1985, de 21 de gener, sobre Protecció Civil, mitjançant Acord de 23 de març de 1999.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera. Habilitació normativa
  
Es faculta el conseller de Justícia i Administracions Públiques per a realitzar quantes actuacions i dictar totes les disposicions que siguen necessàries per al desenvolupament i aplicació d'aquest decret.
  
Segona. Entrada en vigor
  
El Pla Especial davant del Risc d'Inundacions en la Comunitat Valenciana entrarà en vigor el mateix dia de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 17 de setembre de 1999
  
El president de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Justícia i Administracions Públiques,
  
SERAFÍN CASTELLANO GÓMEZ
  
Pla Especial davant el Risc d'Inundacions
  
a la Comunitat Valenciana
  
DOCUMENT I: Fonaments
  
Sumari
  
1. INTRODUCCIÓ
  
2. OBJECTE I ÀMBIT
  
2.1. OBJECTE
  
2.2. ÀMBIT
  
3. MARC LEGAL I COMPETENCIAL
  
3.1. MARC LEGAL
  
3.2. MARC COMPETENCIAL
  
3.2.1. Del Pla Especial Davant el Risc d'Inundacions a la Comunitat Valenciana
  
3.2.2. Dels plans d'Actuació Municipals davant el Risc d'Inundacions
  
3.2.3. Els plans d'Emergència d'Embassaments
  
4. ELS PLANS D'ACTUACIÓ MUNICIPAL
  
4.1. CONCEPTE
  
4.2. FUNCIONS
  
4.3. CONTINGUT MÍNIM
  
5. ELS PLANS D'EMERGÈNCIA D'EMBASSAMENTS
  
5.1. CONCEPTE
  
5.2. CLASSIFICACIÓ DELS EMBASSAMENTS EN FUNCIÓ DEL RISC POTENCIAL. EMBASSAMENTS QUE HAN DE DISPOSAR DE PLA D'EMERGÈNCIA
  
5.2.1. Classificació dels embassaments en funció del risc potencial
  
5.2.2. Embassaments que han de disposar de Pla d'Emergència
  
5.3. FUNCIONS
  
5.4. CONTINGUT MÍNIM
  
6. DEFINICIONS
  
DOCUMENT II: Anàlisi del risc
  
1. ASPECTES GENERALS
  
1.1. LA DISPOSICIÓ DEL RELLEU
  
1.2. APROXIMACIÓ AL CLIMA DE LA COMUNITAT VALENCIANA
  
1.3. TIPOLOGIA DE LES INUNDACIONS
  
1.3.1. Vall fluvial
  
1.3.2. Con aluvial
  
1.3.3. Desaparicions de llit
  
1.3.4. Endorreismes i semiendorreismes
  
1.3.5. Marjals
  
1.3.6. Planes d' inundació
  
2. CRITERIS PER A L'ANÀLISI DEL RISC
  
2.1. ANÀLISI DE LES ZONES AFECTADES PER INUNDACIONS
  
2.2. ANÀLISI DEL RISC
  
3. ZONES INUNDABLES DETECTADES
  
3.1. PROVÍNCIA DE CASTELLÓ
  
3.2. PROVÍNCIA DE VALÈNCIA
  
3.3. PROVÍNCIA D'ALACANT
  
4. EL RISC D'INUNDACIONS: SUPERFÍCIE, USOS DEL SÒL I POBLACIÓ AFECTADA
  
4.1. RESULTATS PER SUPERFÍCIE
  
4.2. SUPERFÍCIE INUNDABLE EN FUNCIÓ DEL RISC
  
4.3. POBLACIÓ AFECTADA
  
4.4. MUNICIPIS AMB RISC
  
5. CATÀLEG DE PUNTS CONFLICTIUS
  
6. RISCOS GEOLÒGICS ASSOCIATS A LES PRECIPITACIONS
  
INTENSES: LLISCAMENTS I SOLSIDES
  
DOCUMENT III: Estructura i organització
  
1. CLASSIFICACIÓ D'EMERGÈNCIES: FASES DE PREEMERGÈNCIA,
  
EMERGÈNCIA I NORMALITZACIÓ
  
1.1. FASE DE PREEMERGÈNCIA
  
1.1.1. Alerta derivada d'avís meteorològic
  
1.1.2. Seguiment pluviohidrològic
  
1.2. FASE D'EMERGÈNCIA
  
1.2.1. Situació 0
  
1.2.2. Situació 1
  
1.2.3. Situació 2
  
1.2.4. Situació 3
  
1.3. FASE DE NORMALITZACIÓ
  
2. ESTRUCTURA ORGANITZATIVA
  
3. ELS CENTRES DE COORDINACIÓ OPERATIVA (CECOP)
  
4. CENTRE DE COORDINACIÓ OPERATIVA INTEGRAT (CECOPI)
  
5. DIRECCIÓ DEL PLA ESPECIAL. COMITÉ DE DIRECCIÓ
  
5.1. DIRECTOR DEL PLA. COMITÉ DE DIRECCIÓ
  
5.2. FUNCIONS DEL DIRECTOR DEL PLA I DEL COMITÉ DE DIRECCIÓ
  
6. COMITÉ ASSESSOR
  
6.1. COMPOSICIÓ
  
6.2. FUNCIONS
  
7. GABINET D'INFORMACIÓ
  
7.1. COMPOSICIÓ
  
7.2. FUNCIONS
  
8. GRUPS D'ACCIÓ: COMPOSICIÓ I FUNCIONS
  
8.1. GRUP D'INTERVENCIÓ
  
8.2. GRUP DE SEGURETAT
  
8.3. GRUP SANITARI
  
8.4. GRUP D'ALBERG I ASSISTÈNCIA
  
8.5. GRUP DE SUPORT LOGÍSTIC
  
9. COORDINACIÓ DELS GRUPS D'ACCIÓ EN EL TERRENY
  
10. CENTRE DE RECEPCIÓ DE MITJANS (CRM)
  
11. ELS PLANS D'ACTUACIÓ MUNICIPAL: EL CECOPAL
  
12. ELS PLANS D'EMERGÈNCIA D'EMBASSAMENTS
  
12.1. ESCENARIS DE SEGURETAT I DE PERILL DE TRENCAMENT D'EMBASSAMENTS
  
12.1.1. Escenari 0
  
12.1.2. Escenari 1
  
12.1.3. Escenari 2
  
12.1.4. Escenari 3
  
12.2. DIRECCIÓ DELS PLANS D'EMERGÈNCIA D'EMBASSAMENTS
  
12.2.1. Director del Pla d'Emergència d'embassaments
  
12.2.2. Funcions
  
12.3. INTERFASE AMB EL PLA ESPECIAL
  
DOCUMENT IV: Operativitat
  
1. PREEMERGÈNCIA
  
1.1. ALERTA DERIVADA D'AVÍS METEOROLÒGIC
  
1.2. SEGUIMENT PLUVIOHIDROLÒGIC
  
1.2.1. Seguiment en grans rius
  
1.2.2. Seguiment en rambles, barrancs i zones inundables per pluges in situ
  
1.2.3. Actuacions dels CCES
  
2. EMERGÈNCIA
  
2.1. SISTEMÀTICA GENERAL D'ACTUACIÓ DELS CCES EN EMERGÈNCIES
  
2.2. SITUACIÓ D'EMERGÈNCIA 0
  
2.3. SITUACIÓ D'EMERGÈNCIA 1
  
2.4. SITUACIÓ D'EMERGÈNCIA 2
  
2.4.1. Activació dels plans sectorials i actuació dels CCES.
  
2.4.2. Constitució del CECOPI. Funcionament.
  
3. GRUPS D'ACCIÓ
  
3.1. NOTIFICACIÓ
  
3.2. MOBILITZACIÓ I PROCEDIMENT D'ACTUACIÓ
  
3.2. INTEGRACIÓ DELS RECURSOS MUNICIPALS
  
4. EMERGÈNCIES PER INCIDENTS EN EMBASSAMENTS
  
4.1. INTERFASE ENTRE EL PLA D'EMERGÈNCIA DE PRESA I EL PLA ESPECIAL
  
4.1.1. Escenari 0
  
4.1.2. Escenari 1
  
4.1.3. Escenari 2
  
4.1.4. Escenari 3
  
5. REPOSICIÓ DE SERVEIS BÀSICS O ESSENCIALS I TORNADA A LA NORMALITAT
  
5.1. REPOSICIÓ DE SERVEIS BÀSICS O ESSENCIALS
  
5.2. TORNADA A LA NORMALITAT
  
6. MESURES DE PROTECCIÓ
  
6.1. MESURES DE PROTECCIÓ PER A LA POBLACIÓ
  
6.2. MESURES DE PROTECCIÓ PER ALS GRUPS D'ACCIÓ
  
7. PLA DE TRANSMISSIONS
  
8. CATÀLEG DE MITJANS I RECURSOS
  
9. DIRECTORI
  
DOCUMENT V: Implantació i manteniment de l'operativitat
  
1. INTRODUCCIÓ
  
2. IMPLANTACIÓ
  
2.1. VERIFICACIÓ DE LA INFRAESTRUCTURA DEL PLA ESPECIAL
  
2.2. FORMACIÓ DEL PERSONAL DELS SERVEIS IMPLICATS EN EL PLA
  
2.3. INFORMACIÓ A LA POBLACIÓ
  
3. MANTENIMENT DE L'OPERATIVITAT
  
3.1. ACTUALITZACIÓ-REVISIÓ
  
3.2. FORMACIÓ PERMANENT
  
3.3. INFORMACIÓ-DIVULGACIÓ PERIÒDICA A LA POBLACIÓ
  
3.4. INFORMACIÓ-DIVULGACIÓ PERIÒDICA ALS AJUNTAMENTS
  
ANNEXOS
  
ANNEX I: PLANS D'ACTUACIÓ MUNICIPALS. CONTINGUT MÍNIM
  
ANNEX II: MUNICIPIS AMB RISC D'INUNDACIONS
  
ANNEX III: CONSELLS A LA POBLACIÓ
  
DOCUMENT I
  
Fonaments
  
Sumari
  
1. INTRODUCCIÓ
  
2. OBJECTE I ÀMBIT
  
2.1. OBJECTE
  
2.2. ÀMBIT
  
3. MARC LEGAL I COMPETENCIAL
  
3.1. MARC LEGAL
  
3.2. MARC COMPETENCIAL
  
3.2.1. Del Pla Especial Davant el Risc d'Inundacions a la Comunitat Valenciana
  
3.2.2. Dels plans d'Actuació Municipals davant el Risc d'Inundacions
  
3.2.3. Els plans d'Emergència d'Embassaments
  
4. ELS PLANS D'ACTUACIÓ MUNICIPAL
  
4.1. CONCEPTE
  
4.2. FUNCIONS
  
4.3. CONTINGUT MÍNIM
  
5. ELS PLANS D'EMERGÈNCIA D'EMBASSAMENTS
  
5.1. CONCEPTE
  
5.2. CLASSIFICACIÓ DELS EMBASSAMENTS EN FUNCIÓ DEL RISC POTENCIAL. EMBASSAMENTS QUE HAN DE DISPOSAR DE PLA D'EMERGÈNCIA
  
5.2.1. Classificació dels embassaments en funció del risc potencial
  
5.2.2. Embassaments que han de disposar de Pla d'Emergència
  
5.3. FUNCIONS
  
5.4. CONTINGUT MÍNIM
  
6. DEFINICIONS
  
1. INTRODUCCIÓ
  
Les inundacions esdevenen a la Comunitat Valenciana el fenomen natural que més sovintment es manifesta, donant lloc a les situacions de greu risc col·lectiu o catàstrofe referides en la Llei 2/1985, de 21 de gener, de Protecció Civil.
  
Els efectes destructius que les inundacions originen en extenses àrees del territori fan que, davant d'aquesta eventualitat, calga, per a la protecció de persones i béns, l'ús coordinat de mitjans i recursos pertanyents a les distintes Administracions Públiques i, sovintment, de particulars.
  
Aquestes característiques configuren el risc d'inundacions com un dels riscs fonamentals a tindre en compte des de l'òptica de la planificació de protecció civil. D'aquesta manera ho ha considerat la Norma Bàsica de Protecció Civil, aprovada per Reial Decret 407/1992, de 24 d'abril, la qual determina en l'apartat 6 que aquest risc serà objecte de plans especials en aquells àmbits territorials que ho requerisquen.
  
Aquest Pla entrà en vigor com a document provisional, segons el que estableix l'article 4.5. del Decret 243/93, després de l'informe favorable emés per la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana, en la reunió del 9 de juliol de 1996, i queda pendent la incorporació del document d'anàlisi del risc.
  
Incorporat dit document, aquest Pla compleix els requisits mínims per a la seua aprovació i homologació com a Pla Especial, segons el que establix la Directriu Bàsica de Planificació davant el Risc d'Inundacions (Resolució de 31.01.95, de la Secretaria d'Estat d'Interior).
  
La inclusió dels plans de d'envassaments segons que s'elaboren així com l'actualització o incorporació de dades referides a la l'anàlisi del risc, posteriors a l'aprovació i homologació del Pla, seran efectives amb el requisit únic de l'informe favorable de la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana.
  
2. OBJECTE I ÀMBIT
  
2.1. Objecte
  
Aquest Pla té per objecte garantir l'actuació ràpida, eficaç i coordinada dels recursos públics o privats en situacions d'emergència per inundacions.
  
2.2. Àmbit
  
El present Pla serà d'aplicació en qualsevol situació de preemergència i/o emergència produïda per inundacions al territori de la Comunitat Valenciana.
  
3. MARC LEGAL I COMPETENCIAL
  
3.1. Marc legal
  
Les disposicions següents regulen el marc legal i reglamentari pel qual es regula la gestió de les inundacions:
  
· Llei 2/1985, de 21 de gener, sobre Protecció Civil.
  
· Llei 7/1985, de 2 d'abril, Reguladora de les Bases de Règim Local.
  
· Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües.
  
· Reial Decret 1378/1985, d'1 d'agost, sobre mesures provisionals per a l'actuació en situacions d'emergència en els casos de greu risc, catàstrofe o calamitat pública.
  
· Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic, que desenrotlla els títols Preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües.
  
· Reial Decret Legislatiu de 18 d'abril de 1986, que aprova el text refós de les disposicions legals en matèria de Règim Local.
  
· Reial Decret 927/1988, de 29 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de l'Administració Pública de l'Aigua i de la Planificació Hidrològica, en desenrotllament dels títols II i III de la Llei d'Aigües.
  
· Reial Decret 407/1992, de 24 d'abril, pel qual s'aprova la Norma Bàsica de Protecció Civil.
  
· Decret 243/1993, de 7 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla Territorial d'Emergència de la Comunitat Valenciana.
  
· Resolució de 4 de juliol de 1994, de la Secretaria d'Estat d'Interior, per la qual es disposa la publicació de l'Acord del Consell de Ministres sobre criteris d'assignació de mitjans i recursos de titularitat estatal als plans territorials de Protecció Civil.
  
· Resolució de 31 de gener de 1995, de la Secretària d'Estat d'Interior, per la qual es disposa la publicació de l'Acord del Consell de Ministres pel qual s'aprova la Directriu Bàsica de planificació de protecció civil davant del risc d'inundacions.
  
· Ordre de 12 de març de 1996 per la qual s'aprova el reglament tècnic sobre Seguretat de Preses i Embassaments.
  
3.2. Marc competencial
  
3.2.1. Del Pla Especial davant del risc d'inundacions a la Comunitat Valenciana
  
D'acord amb la Llei de Protecció Civil i la Norma Bàsica de Protecció Civil (art. 8.2), correspon a la Comunitat Autònoma la responsabilitat de redactar i aprovar el Pla Especial en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, amb l'informe previ de la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana.
  
3.2.2. Dels plans d'actuació municipals davant del risc d'inundacions
  
Aquest Pla Especial serà director de la planificació territorial d'àmbit inferior davant d'aquest risc, i establirà tant les funcions bàsiques com el contingut mínim dels plans d'actuació municipals (apartats 4.2 i 4.3), així com el marc organitzatiu general que possibilite la plena integració en el Pla de la Comunitat Valenciana.
  
Els plans d'actuació municipal s'integraran en l'operativitat per conques prevista en el present Pla.
  
3.2.3. Els plans d'emergència d'envassaments
  
L'elaboració dels plans d'emergència d'envassaments és responsabilitat dels seus titulars. L'aprovació correspon a la Direcció General d'Obres Hidràuliques, amb l'informe previ de la Comissió Nacional de Protecció Civil.
  
4. ELS PLANS D'ACTUACIÓ MUNICIPAL
  
4.1. Concepte
  
Els plans d'actuació municipal davant del risc d'inundacions establiran l'organització i actuacions dels recursos i serveis propis, per tal de fer front a les emergències per inundacions, dins del seu àmbit territorial.
  
L'elaboració i aprovació correspon a l'òrgan de govern municipal. L'homologació es realitzarà per la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana.
  
A l'Annex II estan relacionats els municipis de la Comunitat Valenciana considerats com de risc d'inundacions (zones inundables descrites en l'apartat 1.3. del document II); els municipis amb risc mig i alt s'ha d'elaborar el pla d'actuació municipal corresponent, sense perjuí que posteriors estudis o modificacions en la defensa contra inundacions impliquen variacions i sense menyscabament de la capacitat d'altres municipis per a elaborar i disposar de plans propis.
  
Els plans d'emergència d'envassament establiran en l'anàlisi del risc els municipis afectats pel risc de trencament de l'envassament, els quals hauran d'elaborar el seu pla d'actuació municipal.
  
4.2. Funcions
  
Les funcions bàsiques dels plans d'actuació municipals són les següents:
  
a) Preveure l'estructura organitzativa i els procediments per a la intervenció en emergències per inundacions, dins del territori municipal.
  
b) Catalogar elements vulnerables i zonificar el territori en funció del risc, en concordança amb el que estableix el document II, així com delimitar les àrees segons els possibles requeriments d'intervenció o actuacions per a la protecció de les persones i els béns.
  
c) Especificar els procediments d'informació i alerta a la població.
  
d) Catalogar els mitjans i recursos específics per a l'engegament de les activitats previstes.
  
En els plans d'actuació d'aquells municipis afectats per un Pla d'Emergència d'Embassament i l'àmbit territorial del qual puga estar afectat en un interval de temps de dues hores o inferior, comptat des del moment hipotètic del trencament, hauran de contemplar els aspectes següents:
  
a) Delimitació de zones d'inundació, d'acord amb el que estableix el Pla d'Emergència d'Embassament.
  
b) Previsió dels mitjas i procediments d'alerta i alarma a la població i de comunicació amb el CCE.
  
c) Previsió de les vies i mitjans a emprar per la població per a l'allunyament immediat de les àrees de perill.
  
4.3. Contingut mínim
  
El contingut mínim dels Plans d'Actuació d'Âmbit Local està establit en l'Annex I.
  
5. ELS PLANS D'EMERGÈNCIA D'EMBASSAMENTS
  
5.1. Concepte
  
La directriu bàsica estableix la figura dels Plans d'Emergència d'Embassaments per a la previsió d'emergències produïdes per trencament o avaria d'Embassaments.
  
Aquests plans han de ser elaborats i implantats pels titulars dels embassaments i establiran l'organització dels recursos humans i materials necessaris per al control dels factors de risc que puguen comprometre la seguretat de l'embassament. Així mateix, s'establiran els sistemes d'informació, alerta i alarma dels serveis i recursos que hagen d'intervindre per a la protecció de la població en cas de trencament o avaria greu de l'embassament i possibilitar el que la població potencialment afectada adopte les mesures d'autoprotección necessàries.
  
Els embassaments es classifiquen en tres categories (A, B, i C) en funció de la gravetat dels danys que puguen produir en cas d'accident (descrit en el document III).
  
Els Plans d'Emergència d'Embassaments seran aprovats per la Direcció General d'Obres Hidràuliques, previ informe de la Comissió Nacional de Protecció Civil.
  
Els Plans d'Emergència d'Embassaments que afecten el territori de la Comunitat Valenciana quedaran integrats en aquest Pla Especial i, en cas d'emergència d'interés nacional, en el Pla Estatal.
  
5.2. Classificació dels embassaments en funció del risc potencial. Embassaments que han de disposar de Pla d'Emergència
  
5.2.1. Classificació dels embassaments en funció del risc potencial
  
La directriu bàsica estableix tres categories de preses en funció de la gravetat dels danys que puguen produir en cas de trencament o funcionament incorrecte:
  
· Categoria A: embassaments dels quals el seu trencament o funcionament incorrecte pot afectar greument a nuclis urbans o serveis essencials, o produir danys materials o mediambientals molt importants.
  
· Categoria B: embassaments que poden ocasionar danys materials o mediambientals importants, o afectar a un nombre reduït d'habitatges.
  
· Categoria C: embassaments que poden produir danys materials de moderada importància i només incidentalment pèrdua de vides humanes. En tot cas, a aquesta categoria pertanyeran totes les preses no incloses en les categories A o B.
  
La classificació s'efectuarà mitjançant resolució de la Direcció General d'Obres Hidràuliques, la qual informarà la Comissió Nacional de Protecció Civil.
  
5.2.2. Embassaments que han de disposar de Pla d'Emergència
  
Hauran de disposar de Pla d'Emergència d'Embassament tots els que hagen sigut classificats en les categories A o B.
  
Aquests Plans s'incorporaran al Pla Especial, amb l'informe previ de la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana.
  
5.3. Funcions
  
Les funcions bàsiques dels esmentats Plans establides en la directriu són les següents:
  
a) Determinar, després de la corresponent anàlisi de seguretat, les estratègies d'intervenció per al control de situacions que puguen implicar riscos de trencament o d'avaria greu de la presa i establir l'organització adequada per al seu desenrotllament.
  
b) Determinar la zona inundable en cas de trencament, tot indicant els temps de propagació de l'ona d'avinguda i d'efectuar la corresponent anàlisi de riscs.
  
c) Disposar de l'organització i els mitjans adequats per a obtindre i comunicar la informació sobre incidents, la comunicació d'alertes i l'engegament, quan calga, dels sistemes d'alarma que s'establisquen.
  
5.4. Contingut mínim
  
La directriu bàsica estableix com contingut mínim dels Plans d'Embassament:
  
a) L'anàlisi de la seguretat del embassament : estudi dels fenòmens que puguen produir una emergència.
  
b) Zonificación territorial i anàlisi dels riscs generats pel trencament de l'embassament.
  
c) Normes d'actuació adequada per a la reducció o eliminació del risc.
  
d) Organització dels recursos humans i materials necessaris per a la posta en pràctica de les actuacions previstes.
  
e) Mitjans i recursos que disposa el pla i mitjans tècnics necessaris.
  
6. DEFINICIONS
  
· Avinguda: augment inusual del cabal d'aigua en un llit que pot o no produir desbordament i inundacions.
  
· Inundacions: submersió temporal de terrenys normalment secs, com a conseqüència de l'aportació inusual i, més o menys sobtada, d'una quantitat d'aigua superior a la que és habitual en una zona determinada.
  
· Perillositat: probabilitat d'ocurrència d'una inundació, dins d'un període de temps determinat i en un àrea concreta.
  
· Període estadístic de retorn: invers de la probabilitat que en un any es presente una avinguda superior a un valor donat.
  
· Risc: nombre esperat de víctimes, danys materials i desorganització de l'activitat econòmica, subsegüent a una inundació.
  
· Elements en risc: població, edificacions, obres d'enginyeria civil, activitats econòmiques, serveis públics, elements mediambientals i altres usos del territori que es troben en perill en un àrea determinada.
  
· Vulnerabilitat: grau de probabilitat de pèrdua d'un element en risc donat, expressat en una escala de 0 (sense dany) a 1 (pèrdua total), que resulta d'una inundació de característiques determinades.
  
· Cartografia oficial: la realitzada amb subjecció a les prescripcions de la Llei 7/1986, d'Ordenament de la Cartografia, per les Administracions Públiques o sota la seua direcció i control.
  
· Mobilització: conjunt d'operacions o tasques per a la posada en activitat de mitjans, recursos i serveis que hagen d'intervindre en emergències per inundacions.
  
DOCUMENT II
  
Anàlisi del risc
  
Sumari
  
1. ASPECTES GENERALS
  
1.1. LA DISPOSICIÓ DEL RELLEU
  
1.2. APROXIMACIÓ AL CLIMA DE LA COMUNITAT VALENCIANA
  
1.3. TIPOLOGIA DE LES INUNDACIONS
  
1.3.1. Vall fluvial
  
1.3.2. Con aluvial
  
1.3.3. Desaparicions de llit
  
1.3.4. Endorreismes i semiendorreismes
  
1.3.5. Marjals
  
1.3.6. Planes d' inundació
  
2. CRITERIS PER A L'ANÀLISI DEL RISC
  
2.1. ANÀLISI DE LES ZONES AFECTADES PER INUNDACIONS
  
2.2. ANÀLISI DEL RISC
  
3. ZONES INUNDABLES DETECTADES
  
3.1. PROVÍNCIA DE CASTELLÓ
  
3.2. PROVÍNCIA DE VALÈNCIA
  
3.3. PROVÍNCIA D'ALACANT
  
4. EL RISC D'INUNDACIONS: SUPERFÍCIE, USOS DEL SÒL I POBLACIÓ AFECTADA
  
4.1. RESULTATS PER SUPERFÍCIE
  
4.2. SUPERFÍCIE INUNDABLE EN FUNCIÓ DEL RISC
  
4.3. POBLACIÓ AFECTADA
  
4.4. MUNICIPIS AMB RISC
  
5. CATÀLEG DE PUNTS CONFLICTIUS
  
6. RISCOS GEOLÒGICS ASSOCIATS A LES PRECIPITACIONS INTENSES: LLISCAMENTS I SOLSIDES
  
1. ASPECTES GENERALS
  
L'anàlisi del risc inclòs en el present Pla està basat en un estudi elaborat per la Universitat Politècnica de València per a la Generalitat Valenciana. L'estudi d'inundabilitat s'ha realitzat a escala 1:50000, considerant sis nivells de perillositat, en funció de la freqüència (períodes de retorn de 50, 100 i 500 anys) i dos de calat de la làmina d'aigua (menor i major de 80 cm).
  
A més a més de la determinació de les àrees inundables, en l'estudi es realitza una aproximació a la vulnerabilitat del territori (apartats 2.2. i 4 del present document), en funció dels distints usos del sòl i dels nivells de perillositat. En els plans d'actuació municipal es catalogaran els elements vulnerables i se zonificará el territori en funció del risc, així com es delimitaran les àrees segons possibles requeriments d'intervenció o actuacions per a la protecció de persones i béns (tal com s'assenyala en l'apartat 4.2 del document I).
  
Per a la incorporació de les dades resultants de nous estudis, sobre la inundabilitat del territori, així com per a l'actualització de les dades existents sobre zones inundables i la vulnerabilitat territorial, caldrà el consens de la Comissió Tècnica que ha elaborat aquest Pla i el posterior informe a la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana.
  
La informació territorial bàsica per a l'anàlisi del risc es detalla en els annexos de l'estudi d'inundabilitat, disponibles als centres de Coordinació d'Emergències, on s'especifiquen la ubicació, litologia, principals usos del sòl i dades bàsiques de la conca (superfície, longitud del llit fluvial i pendent mitjana), com també l'estudi hidrològic necessari per al càlcul dels cabals previstos per a cada període de retorn. Posteriorment s'efectua l'anàlisi hidràulica que determina les capacitats dels llits fluvials i, en conseqüència, els punts de desbordament i les àrees inundables, tot això per a cada període de retorn (50, 100 i 500 anys). Dites dades seran utilitzades pels centres per a la millor operativitat del Pla, en cas necessari.
  
 Pel que fa als punts d'informació foronòmica i pluviomètrica, estan continguts en la Base de Dades per a la Gestió d'Emergències per Inundacions, disponible en els CCEs.
  
1.1. La disposició del relleu
  
La Comunitat Valenciana es troba entre el domini del sistema Ibèric i el sistema Bètic. El territori es caracteritza per un interior muntanyós amb intercalació de cubetes que constitueixen planes interiors, i una franja litoral plana, d'escassa extensió, cap a l'interior.
  
La proximitat de l'àrea muntanyosa al mar determina que la major part de les conques hidrogràfiques siga d'escassa longitud i forts pendents, tret de les conques dels rius al·lòctons. Els llits fluvials, en arribar a la plana costanera, perden competència i fins i tot en ocasions desapareixen. Així mateix, tota la franja litoral està esguitada de zones deprimides, marjals, que s'inunden periòdicament per les aportacions de barrancs i pluges locals.
  
És en la plana costanera, per tant, on es concentra el risc d'inundabilitat. Però no cal oblidar les zones interiors amb risc d'inundació per insuficiència dels llits fluvials, per característiques semiendorrèiques o per desaparició dels llits.
  
1.2. Aproximació al clima de la Comunitat Valenciana
  
El territori de la Comunitat Valenciana, emplaçat a la façana oriental de la península ibèrica, s'estén aproximadament entre els 37º 50' i els 40º 48' de latitud N, i els 0º 30' E i 1º 30' O de longitud. Tanmateix, i encara que el seu desplegament latitudinal és molt més gran que el longitudinal, el contrast climàtic és major entre litoral i interior degut, fonamentalment, a la influència marítima. Per tant, el clima de la Comunitat Valenciana és un clima mediterrani, amb certa influència de la continentalitat en les terres interiors. Així mateix, la disposició orogràfica determina tant la distribució de les temperatures com de les precipitacions.
  
Les precipitacions es caracteritzen per la seua variabilitat interanual i anual, per la qual cosa parlar de mitjanes de pluja constitueix només una dada indicativa del funcionament general de les precipitacions. En general, la pluviometria disminueix de nord a sud, amb una clara frontera entre ambdós sectors, definida per les alineacions bètiques. Al sud d'aquests, la pluviositat és més pròpia d'un clima subàrid.
  
Els valors mitjans anuals de precipitació oscil·len entre els 400 i 600 mm. La distribució de les precipitacions està plenament lligada a l'orografia. Així mateix, certes zones de l'interior i el nord de la Comunitat estan més exposades als fronts atlàntics, que normalment produeixen precipitacions més suaus i freqüents.
  
Una mostra de la influència de la disposició orogràfica és la costa de la meitat sud del golf de València que, amb la seua orientació perpendicular als vents humits del nord-est, és notablement més plujosa. Aquesta zona coincideix amb les comarques de la Safor i la Marina Alta, on es registren mitjanes anuals que oscil·len entre els 600 i 900 mm.
  
Pel que fa a la distribució de les pluges anuals, la influència mediterrània determina un màxim tardorenc, llevat d'escasses excepcions en què la primavera supera a la tardor, degut a la seua localització en l'interior i, per tant, amb menor incidència de les pluges de llevant, com ara a les comarques interiors dels Ports, les planes d'Utiel, l'Alt Palancia i part del Valle d'Ayora i Alt Vinalopó.
  
La causa que el final d'estiu siga l'estació amb un màxim pluviomètric es deu que el Mediterrani adquireix les màximes temperatures en aquesta època, per la qual cosa la massa d'aire sobre ell és molt càlida i humida i, quan es desplaça sobre el nostre territori, fins i tot quan la situació atmosfèrica no és molt inestable, produeix importants precipitacions que, quan la inestabilitat és molt acusada, dóna lloc a pluges torrencials.
  
Atesa la torrencialitat de les precipitacions en la Comunitat, cal parlar dels règims diaris (24 hores). El total de precipitacions anuals es concentra en escassos dies, així, les intensitats horàries arriben a assolir valors molt alts, registrant-se en ocasions més de 800 mm en 24 hores. Com a exemple de l'alta intensitat horària, cal destacar que, en la Comunitat, el 25% dels dies amb quantitats més altes aporta més del 75% de les pluges anuals.
  
1.3. Tipologia de les inundacions
  
Una inundació es produeix quan la capacitat de desaigüe del territori és insuficient (o fins i tot nul·la) front a unes precipitaciones importants sobre la conca de drenatge. Aquesta menor capacitat de desaigüa pot tindre motius naturals, o estar induïda per l'home mitjançant l'ocupació parcial o total del llit fluvial. Tot seguit es descriuen els mecanismes d'inundació més habituals en la Comunitat Valenciana.
  
No s'hi han considerat les zones inundables locals produïdes per pluges torrencials, atés que aquestes poden afectar a qualsevol punt del territori, destacant per la seua gravetat les produïdes en entorns urbans.
  
1.3.1. Vall fluvial
  
Una vall fluvial es caracteritza per tindre una secció transversal còncava (en "v" o en "u"), situant-se el riu en la part inferior de la secció. Per a un determinat esdeveniment de crescuda la capacitat del llit fluvial pot ser insuficient localment, per la qual cosa el nivell de la làmina d'aigua s'eleva ocupant parcialment la vall, i retornant al llit fluvial aigües avall, quan la seua capacitat de desaigüe augmenta. Quan el cabal que circula pel riu disminueix, les aigües tornen al seu llit fluvial normal. Es tracta per tant d'una inundació paral·lela al llit fluvial, que pot tractar-se hidràulicament amb les hipòtesis de flux unidimensional. En funció de la grandària del riu, la inundació pot ser d'unes poques hores fins a algun dia de durada, amb una zona inundada que sempre estarà molt limitada en superfície.
  
La inundació en vall fluvial és la inundació clàssica dels rius de l'interior de la Comunitat en els seus trams alts i mitjans, com poden ser els rius Bergantes, el Túria fins a Manises, o el Serpis fins a Gandia. També pot estar present a les desembocadures de rius menors que no han format un con al·luvial, però que presenten un desaiguë insuficient; com el Cénia, el barranc de Xinxilla a Orpesa, o els rius Nacimiento i Seco de Campoamor, a Orihuela.
  
1.3.2. Con al·luvial
  
Quan els torrents ixen de la muntanya, i arriben a la vall del riu principal o a la planura costanera, sofreixen una disminució brusca del seu pendent, amb la qual cosa la seua capacitat d'arrossegament de sediments també minva. Al peu de la muntanya es forma un ventall convex de sediments, denominat con al·luvial. En el con al·luvial la capacitat del llit fluvial disminueix perquè el torrent no és capaç d'excavar un llit fluvial suficient. El llit fluvial en el con es troba per damunt del terreny circumdant, de tal forma que durant una crescuda la inundació afecta a tot el con. A més a més, aquest llit fluvial és molt inestable, podent-se formar-ne un de nou en qualsevol punt, aprofitant antics paleollits o altres direccions preferents de flux. Sobre el propi con, la durada de la inundació sempre serà curta.
  
Les formacions de tipus de con al·luvial també es presenten en la confluència d'un afluent amb el riu principal (per exemple les confluències dels rius Sellent i Magre amb el Xúquer) i a les desembocadures dels rius (rambla d'Alcalà, riu Sec de Castelló, riu Millars, barranc del Carraixet, riu Girona, etc.).
  
1.3.3. Desaparicions de llit fluvial
  
Són un cas extrem de disminució de la capacitat del llit, habitualment associades a un con al·luvial, com vam veure en l'apartat anterior. Per la seua grandària, els casos més espectaculars de desaparicions són les del barranc de Benimodo, rambla Gallinera, barrancs d'Orgegia i Joncaret i el riu Vinalopó, encara que existeixen desenes de desaparicions de menuts llits fluvials en tota la Comunitat. Aigües avall de la desaparició pot existir un altre llit fluvial que recull les aigües desbordades, com és el cas del barranc de Benimodo o la solució artificial del segle passat de la rambla del Poyo, abans de la seua confluència amb el barranc de Torrent.
  
Les desaparicions de llit fluvial són especialment perilloses, perquè al no existir-ne un llit fluvial definit i circular l'aigua molt rarament, l'home tendeix a ocupar terrenys de molt alt risc, amb elements vulnerables, sense tindre consciència del perill existent.
  
1.3.4. Endorreismes i semiendorreismes
  
Un endorreisme és una zona del territori que no té desaigüe, atés que les condicions topogràfiques tanquen el pas del flux superficial. En cas d'una precipitació important, les aigües s'acumulen en la part més baixa, produint inundacions de llarga durada. Els llits que drenen en aquestes zones desapareixen formant normalment un con al·luvial. Si el drenatge només es veu dificultat per un pendent molt escàs parlarem d'un semiendorreisme. Els endorreismes i semiendorreismes estan associats a saladars, marjals, llacunes o llacs, en funció del seu règim hidrològic. Alguns exemples són la rambla de la Viuda, aigües amunt de la serra Esparreguera; la rambla Cabañera, a Sinarcas; el barranc de les Ovelles, entre Sant Vicent i Alacant o les salines de Santa Pola. En aquests casos, les inundacions poden tindre una durada de diversos dies.
  
1.3.5. Marjals
  
Una marjal és un cas particular d'endorreisme. Les marjals en la Comunitat Valenciana són formacions costaneres en què la dificultat de drenatge es deu a l'existència d'un cordó de dunes litorals que tanca el pas cap al mar, amb una longitud important. Per tindre una cota molt baixa, els nivells freàtics seran quasi sempre alts, sent la presència d'aigua en molts casos permanent. Les inundacions poden arribar a durar més d'una setmana.
  
Atesa la seua situació geogràfica, la facilitat de la seua posada en regadiu i la seua relativa aptitud agrícola, les marjals han sigut sempre atractives per a l'home, per la qual cosa moltes d'elles s'han dessecat artificialment al llarg de la història. Això no evita que seguisquen sent zones d'acumulació d'aigües, en cas de fortes pluges. Al llarg de tota la costa, de les províncies de Castelló i València, hi trobem marjals o antigues marjals dessecades totals o parcialment, com les de Peníscola, Orpesa, Canet de Berenguer, Tavernes o Pego.
  
En la pràctica, podem parlar d'una evolució de les marjals, de tal forma que, moltes d'elles, en una primera etapa es van convertir en arrossars, i amb posterioritat es van elevar i van dessecar els terrenys per a cultiu de regadiu (actuacions realitzades en la seua major part des dels anys 60 fins a l'actualitat), i en una última fase s'han utilitzat algunes d'elles com a zones de desenvolupament turístic, atesa la seua proximitat al mar.
  
1.3.6. Planes d'inundació
  
Als trams baixos dels rius, ja prop de les seues desembocadures, aquests deixen de ser erosius, de tal forma que per als cabals normals són estables en sentit vertical; és a dir, el balanç entre erosió i sedimentació és nul a nivell global. Açò no impedeix que localment aquest balanç es descompense, formant-s'hi els meandres típics d'aquests trams que, a escala geològica, donen lloc a moviments laterals del riu.
  
Durant una crescuda, tan suficientment gran com per a superar la capacitat de desaigüe del llit, el riu es desborda i deposita els sediments arrossegats al seu entorn. L'acumulació d'aquests sediments en successives terrasses forma la seua plana al·luvial o d'inundació. Atés que els sediments es depositen en major proporció als voltants del llit, ens podem trobar que aquest circule a una cota major que la seua plana.
  
La inundació de la plana al·luvial sempre és una inundació massiva, en què el moviment de l'aigua és bidimensional, encara que apareixen concentracions del flux en els paleollits abandonats, a les zones més baixes, o forçats per les infraestructures existents. Si el llit fluvial es troba sobreelevat, el retorn de les aigües a aquest es ve dificultat; per la qual cosa els nivells aconseguits i la durada de la inundació s'incrementen. A més a més, les condicions de desaigüe a la desembocadura es poden veure entrebancades pel fet que el nivell mitjà del mar s'eleve, si s'hi produeix, alhora, una situació generalitzada de baixes pressions.
  
Les inundacions dels rius Xúquer i Segura són inundacions de tipus d'inundació plana. En el cas del riu Xúquer la inundació ocupa una part important de les comarques de la Ribera, encara que la durada de les seues inundacions és inferior a la setmana. En el cas del riu Segura, atès que el llit fluvial se situa per damunt de la seua vall, i a les dificultats de drenatge, les inundacions de la Vega Baixa solen tindre una durada superior a la setmana.
  
2. CRITERIS PER A L'ANÀLISI DEL RISC
  
2.1. Anàlisi de les zones afectades per inundacions
  
La definició de risc ha de tindre en compte tant la probabilitat d'idea de la inundació, com els nivells aconseguits. L'escala de treball, que marca la precisió de l'estudi, és l'1:50.000 (per a l'elaboració dels estudis hidràulics normalment s'ha emprat l'escala 1:10.000). Els nivells de risc considerats són sis, com a combinació de tres nivells de freqüència i dos de calats.
  
En quant als nivells de freqüència, s'han seguit els establits en la directriu bàsica:
  
· Zones d'inundació freqüent. Es corresponen amb zones sotmeses a inundacions de període de retorn inferior a 50 anys, o el que és el mateix, probabilitat de sofrir una inundació un any qualsevol, igual o superior al 2%.
  
· Zones d'inundació ocasional. Són aquelles zones que sofreixen inundacions entre 50 i 100 anys de període de retorn, és dir, probabilitat d'inundació entre el 2 i el 1%.
  
· Zones d'inundació excepcional. Es correspon amb zones inundades amb crescudes de 100 fins a 500 anys de període de retorn. En termes de probabilitat d'inundació, entre l'1 i 0,2%.
  
Encara que existeixen múltiples factors que determinen la quantia dels danys deguts a una inundació, s'ha considerat únicament el calat màxim aconseguit per les aigües. Les raons que recolzen aquesta simplificació es basen en que realment és el factor més important en la majoria dels casos, i que altres factors, com ara la velocitat o el transport de sediments, estan altament correlacionats amb el calat.
  
La discretització de calats considerats és la següent:
  
· Calats baixos: quan el nivell d'aigua esperada general a la zona d'inundació és inferior a 80 centímetres. Encara que es poden produir vies preferents de flux amb forts danys; en general, les pèrdues econòmiques que es poden produir són limitades i les mesures a adoptar per a disminuir-les seran senzilles.
  
· Calats alts: quan el nivell és superior als 80 centímetres. En aquest cas els danys comencen a ser molt importants.
  
Com resultat tenim 6 nivells de zones de perillositat (veure la taula 1), per combinació dels factors anteriors:
  
· 1. Calats alts amb freqüència alta
  
· 2. Calats alts amb freqüència mitjana.
  
· 3. Calats baixos amb freqüència alta.
  
· 4. Calats baixos amb freqüència mitjana.
  
· 5. Freqüència baixa d'inundació amb calat alt.
  
· 6. Freqüència baixa amb calat baix.
  
Calat Freqüència
  
 Baixa Mitjana Alta
  
 (100-500 anys) (50-100 anys) (< 50 anys)
  
Baix (< 0,8 m.) 6 4 3
  
Alt (> 0,8 m.) 5 2 1
  
Taula 1. Nivells de perillositat per combinacions d'intervals de freqüències i calats.
  
2.2. Anàlisi del risc
  
Una vegada obtingudes les zones inundables, diferenciant els sis nivells de perillositat descrits, aquestes s'han classificat com a zones de risc alt, significatiu (d'ara endavant ?risc mitjà') i baix, tenint en compte el tipus d'ús del sòl o els elements en risc afectats, resultant la combinació de la taula 2.
  
Les dades obtingudes s'han classificat per municipis, presentant les superfícies afectades per cada tipus de risc i la població residencial afectada, tot això per a cada una de les zones inundables, en funció de l'origen de la inundació (conca, subconca o zona hidrològica) que afecten al municipi. Les mateixes dades es presenten per a les zones inundables de l'apartat 3. Aquestes dades estan disponibles en els CCEs.
  
La presentació cartogràfica es realitza en mapes provincials a escala 1:200.000 i cartografia a escala 1:50.000, amb la següent informació: 6 nivells de perillositat, usos del sòl, elements singulars (centres de Coordinació d'Emergències, parcs de bombers, hospitals, indústries amb Pla d'Emergència Exterior i càmpings), i infraestructures (essencialment viàries). Per raons d'escala, aquestes últimes dades només es representen en la cartografia a E 1:50.000.
  
Finalment, i per a avaluar el grau de risc de cada municipi (veure annex II), l'estudi inclou l'anàlisi d'allò què s'ha definit com a "impacte": dany mitjà que potencialment poden produir les inundacions. El procés d'avaluació es descriu tot seguit.
  
· Categories dels danys produïts per la inundació:
  
a) Danys directes:
  
- Danys sobre propietats, infraestructures i continguts emmagatzemats, que són afectats per la làmina d'inundació.
  
- Costos d'intervenció en el control de l'avinguda, evacuació de poblacions afectades, subministraments d'emergència, etc.
  
b) Danys indirectes, de difícil avaluació econòmica com ara:
  
- Danys produïts per la interrupció temporal del servei d'infraestructures i serveis públics, sobre poblacions no directament afectades per la inundació.
  
- Danys secundaris produïts per la interrupció de l'activitat econòmica.
  
- Cost d'incertesa associat a la freqüència i repetició de fenòmens catastròfics sobre una mateixa zona.
  
c) Danys intangibles, no traduïbles en termes monetaris, lligats a aspectes socials i culturals, provocats per l'alteració de les condicions de vida a les zones afectades.
  
Aquests danys per unitat de superfície són majors o menors, en funció de la magnitud de la inundació i de la vulnerabilitat del territori, de tal manera que pot parlar-se de corbes de danys en funció de la magnitud.
  
Existeixen diversos aspectes relacionats amb la magnitud que incideixen en els danys finals, com ara l'altura assolida de l'aigua, la velocitat del flux, la durada de la inundació, la major o menor presència de sediments, etc. Tanmateix, i atés el caràcter regional de l'estudi d'inundabilitat, només es va a tindre en compte l'altura de la làmina d'aigua (que en realitat és el factor més important en la Comunitat Valenciana) discretitzada en dos intervals: menys de 80 cm corresponent als nivells 3, 4 i 6 i amb una altura representativa de 40 cm; i més de 80 cm (nivells 1, 2 i 5) i amb una altura representativa de 120 cm.
  
En quant a la vulnerabilitat del territori, depén fonamentalment de la tipologia d'ús que tinga i de la seua intensitat, encara que en realitat sempre existeixen particularitats que fan els danys molt distints dins d'una mateixa categoria. Per a realitzar aquesta diferenciació s'ha utilitzat el mapa d'usos del sòl, subministrat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (COPUT).
  
· Avaluació de la vulnerabilitat:
  
a) Usos residencials. El percentatge de dany per a cada tipologia d'ús i calat de l'aigua s'ha obtingut de les corbes de vulnerabilitat utilitzades per la Federal Insurance Agency nord-americana, mentre que el valor per metre quadrat adoptat és funció de la densitat d'edificació (6 categories).
  
b) Usos industrials. Les mateixes consideracions, però distingint només alta i baixa densitat d'ús.
  
c) Usos comercials. Per al seu càlcul, s'ha considerat l'oferta comercial de cada municipi i que els comerços es reparteixen uniformement en l'ús residencial. El resultat és un factor important dels danys produïts en els usos residencials i que depén del municipi.
  
d) Usos agrícoles. L'estimació de danys s'ha elaborat tenint com a referència els valors de les primes de base establides en les assegurances agràries. En els danys agrícoles no s'ha fet distinció en funció del calat aconseguit.
  
Aquests danys, que s'han avaluat en termes monetaris, s'han dimensionalitzat entre els valors 0 i 100. Per a l'avaluació del risc en cada municipi, i als efectes del present Pla, no s'han pres en compte els danys agrícoles.
  
· Factor de danys indirectes:
  
Per a cada municipi s'ha obtingut un factor de danys indirectes (variable entre 1 i 1,55) en funció dels següents factors:
  
a) Població total del terme municipal.
  
b) Percentatge de superfície afectada per la inundació.
  
c) Densitat de població.
  
d) Nombre d'entitats de població.
  
e) Valor i composició del parc d'habitatges.
  
f) Entitat dels sectors productius localitzats.
  
g) Percentatge de població activa, lligada a l'agricultura.
  
· Avaluació de l'impacte:
  
Amb tot l'anterior, es pot avaluar el dany produït per una inundació concreta en una part del territori. Tanmateix, en realitat el que es pretén és calcular el dany mitjà que provoquen les inundacions al llarg del temps, és dir, l'impacte del risc d'inundació. Per a això cal introduir la freqüència amb què es produeixen les inundacions, de tal manera que l'impacte per unitat de superfície (D), s'obté amb el producte següent:
  
D = V · F · I · C
  
On:
  
V= vulnerabilitat funció de l'ús del sòl i del risc d'inundació (en realitat només de la magnitud).
  
C= factor de danys en els comerços, que depén del municipi i només és distint d'1 en els usos residencials.
  
I= factor de danys indirectes, que depén del municipi.
  
F= factor de freqüència, que és funció del risc d'inundació (en realitat només de la freqüència).
  
A partir de les dades obtingudes, s'ha establit el grau de risc municipal diferenciant alt, mitjà i baix, en funció dels danys esperats. Així mateix, s'han tingut en compte les dades disponibles sobre inundacions històriques per a l'establiment de dit nivell de risc.
  
3. ZONES INUNDABLES DETECTADES
  
Les zones inundables són de grandària molt disversa, des de les inundacions massives dels rius Xúquer i Segura fins a les desaparicions de barranquets. En aquest apartat es descriuen les àrees d'inundació, classificades per conques i/o zones inundables, sense entrar a valorar el grau de risc.
  
Junt a la denominació i el codi de la zona inundable, s'indica el codi assignat a cada conca, en la Base de Dades per a Gestió d'Emergències per Inundacions, així com el full del mapa 1:50.000 corresponent.
  
3.1. Província de Castelló
  
ZONES COSTANERES DE LA PROVÍNCIA DE CASTELLÓ
  
CC01. Riu Cénia (11.00-full 547):
  
Ubicat en el terme municipal de Vinaròs, marca el límit entre la Comunitat Valenciana i Catalunya. La zona inundable es restringeix al llit fluvial, però la pressió urbanística és molt forta a la zona de la desembocadura, on es troba l'àrea de major risc.
  
CC02. Barranc de Barbiguera (12.00-full 571):
  
Situat en el terme municipal de Vinaròs, al nord del nucli urbà. La zona inundable afecta la zona urbanitzada turística.
  
CC03. Riu Cervol (13.00-full 571):
  
El desbordament es produeix en el con al·luvial del tram final, i pot afectar la població de Vinaròs.
  
CC04. Rambla de Cervera (15.00-full 571):
  
Zona inundable al tram final, poc abans d'arribar a la via del ferrocarril, afectant al municipi de Benicarló, al nord del nucli urbà.
  
CC05. Rambla d'Alcalà (16.10-full 571):
  
Zona de risc per desbordament del llit fluvial, i de relleu invertit a partir de la carretera N-340, en el con al·luvial. Afecta a una zona industrial i a les edificacions turístiques del sud de Benicarló i nord de Peñíscola. Aquesta rambla alimenta la marjal situada al sud d'aquesta i s'estén fins a la població de Peñíscola.
  
CC06. Barranc de Moles (16.20-full 571):
  
Situat en el terme municipal de Peñíscola. Desaparició del llit. La seua inundació s'uneix a la de la marjal de Peñíscola.
  
CC07. Marjal de Peñíscola (16.20-full 571):
  
Situada entre la rambla d'Alcalà i el nord de Peníscola. S'alimenta fonamentalment dels desbordaments de la rambla d'Alcalà i del barranc de Moles, afectant la zona d'expansió turística de Peníscola i sud de Benicarló.
  
CC08. Riu Coves de Sant Miquel (17.00-full 594):
  
Zona de risc a la desembocadura, al nord de la població de Torreblanca i sud d'Alcalà de Xivert, a la zona denominada de Sant Antoni de Pàdua i Capicorb.
  
CC09. Barranc de la Font del Campello (18.00-full 616-617):
  
Desaparició del llit fluvial a la zona del Borseral, abans de l'autopista A-7. La zona inundable, en el terme municipal de Cabanes, se situa aigües amunt de l'autopista.
  
CC10. Marjal de Torreblanca-Prat de Cabanes (18.00-fulls 594 i 616-617):
  
Situada en els termes de Torreblanca i Cabanes, afecta a Torrenostra en el primer, i a zones no urbanitzades en el segon.
  
CC11. Riu Xinxilla (18.10-full 616-617):
  
Ocupació parcial del seu llit fluvial a la desembocadura, en la Punta de la Pesta. Alimenta una menuda marjal pel seu marge dret (Albufereta d'Orpesa), col·laborant amb el barranc del Diable a la seua inundació. Afecta la zona turística del nord d'Orpesa.
  
CC12. Barranc de la Rampúdia (18.00-full 616-617):
  
El llit fluvial pot desbordar al sud del nucli antic d'Orpesa, afectant la zona urbanitzada fins a la seua desmbocadura a la platja de la Conxa.
  
CC13. Barrancs de Santa Àgueda i Cantallops (19.00-full 616-617):
  
Desbordament dels llits poc abans de la seua confluència. Després de passar la via del ferrocarril, la inundació afecta zones turístiques del nord de Benicàssim.
  
CC14. Marjal de Benicàssim-Castelló o Pla del Quadro (19.00-full 616-617):
  
Alimentada, entre altres, pel barranc de les Palmes (o Parreta) i el riu Sec de Castelló, afecta una àmplia zona turística del sud de Benicàssim i nord de Castelló.
  
CC15. Barranc de la Parreta o de les Palmes (19.00-full 616-617):
  
El llit fluvial desapareix en la marjal de Benicàssim i Castelló, per la qual cosa la seua zona d'inundació es confon amb aquesta. Afecta la zona turística del sud de Benicàssim i nord de Castelló.
  
CC16. Riu Sec o rambla de Borriol (20.10-fulls 616-617 i 641):
  
Sobre el con al·luvial del riu Sec es situa la ciutat de Castelló. La inundació afectaria aproximadament al 50% de la ciutat, com ja ha ocorregut alguna vegada en el passat.
  
Abans, el llit fluvial natural desapareixia a la marjal de Castelló. Actualment, el tram final (des que abandona el nucli urbà fins a la desembocadura) està canalitzat mitjançant dics, persistint el risc d'inundació a la zona costanera, afectant fonamentalment l'aeròdrom i els habitatges unifamiliars dispersos, que hi ha al triangle entre Benicàssim, Castelló i la línia de costa.
  
CC17. Barranc de Fraga (20.20-full 641):
  
Desaparició del seu llit fluvial abans d'arribar la carretera entre Castelló i Almassora, afectant la zona urbanitzada del terme de Castelló, al sud del nucli urbà.
  
CC18. Riu Millars (21.00-full 641):
  
El llit fluvial del riu Millares és ampli en el con al·luvial de la seua desembocadura. Malgrat això, existeixen problemes amb un risc important en els termes d'Almassora, Burriana i Vila-real.
  
CC19. Riu Veo o Sec de Burriana (22.00-full 641):
  
La inundació afecta el terme municipal de Burriana. A l'altura del nucli principal de Burriana, la inundació pot afectar els sectors més pròxims al llit; aigües avall, el desbordament en el con al·luvial afecta les edificacions del Grau de Burriana.
  
CC20. Barranc de Betxí (23.10-full 641):
  
Procedent del terme municipal de Betxí, el llit fluvial desapareix al límit entre els termes d'Alquerias del Niño Perdido, Burriana i Nules, aproximadament entre la carretera N-340 i la via del ferrocarril, inundant les seues proximitats, amb ús essencialment agrícola, i contribueix a la inundació de la marjal de Nules-Moncofa.
  
CC21. Barranc de Joan de Mora (23.20-fulls 641 i 668-669):
  
Zona inundable en el terme municipal de Nules. El llit fluvial desborda la seua entrada en aquest municipi, procedent del de Villavieja, afectant el sector meridional del nucli urbà. Contribueix a la inundació de la marjal de Nules-Moncofa.
  
CC22. Marjal de Nules-Moncofa (23.00-fulls 641 i 668-669):
  
Zona humida costanera alimentada pels barrancs de Betxí i Joan de Mora, inunda zones urbanitzades de les platges de Nules i Moncofa.
  
CC23. Riu Belcaire (23.30-full 668-669):
  
La inundació afecta als marges del llit fluvial en els termes municipals de Vall d'Uixó i Moncofa, ampliant-se l'àrea inundable en el seu últim tram, aproximadament a 300 metres de la desembocadura.
  
CC24. Barranc Molló, de l'Arquet o Romanetes (25.10-full 668-669):
  
Desbordament que afecta als termes municipals de Benavites i Almenara, abans d'arribar a la carretera N-340. El llit fluvial desapareix uns 100 metres aigües avall de la carretera, unint la seua zona d'inundació a la marjal d
  
'Almenara de Berenguer.
  
VC01. Marjal de Chilches-Almenara (23.00-full 668-669):
  
Alimentada per diversos barrancs, el llit fluvial desapareix en arribar el pla costanerer. Aquesta marjal s'estén des del riu Veo fins a la desembocadura del Palància, unint-se per tant a la marjal de Canet ( per la qual cosa té el mateix codi de zona inundable que aquesta). Afecta fonamentalment a sòl agrícola, però també sectors urbanitzats costaners.
  
ZONES DE L'INTERIOR DE LA PROVÍNCIA DE CASTELLÓ
  
CI01. Riu Bergantes (10.00-fulls 520-544):
  
Franja de risc mitjà d'inundació tipus vall fluvial, a la zona de Zorita del Maestrazgo i Palanques; afecta essencialment zones agrícoles.
  
CI02. Riu Cénia: semiendorreisme (11.00-full 546-547):
  
Afecta una indústria d'àrids, immediatament aigües amunt de l'encreuament del riu amb l'autopista A-7.
  
CI03. Rambla d'Alcalà (16.10-fulls 571 i 594):
  
Zona d'inundació deguda a l'aportació d'uns barrancs afluents de la rambla d'Alcalà pel seu marge esquerre, que afecta els termes d'Alcalà de Xivert, amb risc al nucli urbà, i Santa Magdalena de Pulpis.
  
CI04. Riu Montelleó: endorreisme de Vistabella del Maestrazgo (21.82-full 592):
  
Situat en el terme municipal de Vistabella del Maestrazgo, i pertanyent a la conca del riu Montelleó; afecta zones agrícoles.
  
CI05. Rambla de la Viuda: semiendorreismes en el Maestrat (21.80-fulls 593 i 616):
  
Afecten a zones agrícoles al llarg de la vall de la Rambla, com també a algun emplaçament urbanitzat, com ?Els Ivarsos', al terme de la Sierra Engarcerán.
  
CI06 Barranc de Benlloch (21.83-fulls 593 i 616):
  
Confluència de dos barrancs a la seua entrada en el nucli urbà de Benlloch, al barranc de Benlloch, amb risc de desbordament en el propi nucli urbà, fins a la confluència amb la rambla del Metge.
  
CI07. Barranc de Fontanars (21.83-fulls 593 i 616):
  
El llit fluvial del barranc de Fontanars desapareix al nord de la població de Benlloch, sense que la seua zona inundable afecte aquesta.
  
CI08. Rambla del Metge (21.83-fulls 593 i 616):
  
La rambla del Metge, formada a partir de la confluència d'una sèrie de barrancs aigües avall de la població de Benlloch, travessa el pla de Cabanes fins a la seua desembocadura a la rambla de la Viuda. Els escassos pendents provoquen el desbordament en àrees agrícoles dels termes de Benlloch, Cabanes i Vall d'Alba.
  
CI09. Riu Millars (21.00-fulls 614 i 615):
  
Desbordaments de tipus vall fluvial entre els embassaments d'Arenós (Montanejos) i Sitjar (Ribesalbes), amb risc important en alguns punts, com a Montanejos.
  
CI10. Riu Palància (24.00-fulls 639, 640 i 668):
  
Desbordaments de tipus vall fluvial aigües amunt de l'embassament del Regajo, afectant fonamentalment a usos agrícoles en tot el seu recorregut, i zona urbanitzada a Bejís. Aigües avall d'aquest embassament, els problemes coincideixen amb les confluències d'alguns dels seus afluents. A la província de València, el risc és alt des d'Estivella fins a la desembocadura.
  
CI11. Barranc de Caudiel o Cascajar (24.20-full 639):
  
Desbordament que pot afectar el nucli urbà de Caudiel.
  
CI12. Barranc del Hurón o de Viver (24.10-full 639):
  
Desbordament que pot afectar el nucli urbà de Viver.
  
CI13. Barranc d'Arquillo o riu Chico (24.40-full 640):
  
Desbordament en la confluència amb el riu Palància, en el terme municipal de Segorbe.
  
CI14. Barrancs Capuchinos i Torrecillas (24.50-full 640):
  
Desbordament en la confluència amb el riu Palància, afectant un polígon industrial a Segorbe.
  
3.2. Província de València
  
ZONES COSTANERES DE LA PROVÍNCIA DE VALÈNCIA
  
VC01. Marjal de Canet o de les Valls (25.00-full 668):
  
Marjal que s'estén des de Moncofa fins a Canet d'En Berenguer. És alimentada pels desbordaments dels rius Belcaire al nord, i Palància al sud, i pels cabals dels barrancs de Benavites, Coronel, Codoval, Faura i Benifairó de les Valls. La inundació de la marjal afecta zones turístiques costaneres de Canet.
  
VC02. Barranc del Coronel (25.20-full 668):
  
Després de la confluència amb el barranc de la Font, el barranc del Coronel passa pel nord del nucli urbà de Quartell, per a desaparèixer aigües avall de la carretera N-340, a la marjal de Canet. El desbordament es produeix aigües avall de la població de Quartell, afectant usos agrícoles dels termes municipals de Faura, Benavites i Quartell.
  
VC03. Barranc Codoval (25.30-full 668):
  
El llit fluvial desapareix després de passar pel sud dels nuclis urbans de Quart dels Valls i Quartell. L'àrea inundable afecta a una petita àrea dels termes de Quart, Quartell, Faura i Benifairó de les Valls.
  
VC04. Barranc de Benifairó o Canaleta (25.40-full 668):
  
Afecta el nucli urbà de Benifairó de les Valls; aigües avall, el llit fluvial desapareix, amb risc important.
  
VC05. Barranc de Faura (25.50-full 668):
  
Canalitzat cobert, el barranc separa les poblacions de Faura i Benifairó de les Valls. Desaparició del llit fluvial, amb risc aigües avall d'aquestes poblacions.
  
VC06. Riu Palància (24.00-full 668):
  
El desbordament del riu Palància és més probable a partir de l'Hospital Comarcal de Sagunt, per minva de la capacitat del llit. S'hi genera una zona de risc que afecta el nucli urbà del Port de Sagunt i el nucli urbà i zona turística de Canet d'En Berenguer.
  
En la mateixa desembocadura existeix una petita illa formada per dos braços del riu. L'illa està ocupada per un grup d'habitatges. El risc és molt alt, amb l'agreujant de la possibilitat de produir un nombre elevat de víctimes humanes, si la inundació té lloc en un cap de setmana o en període estival.
  
VC07. Barranc del Convent o de l'Arenal (26.10-full 696):
  
El llit fluvial discorre pel nord del Puçol i desapareix a la séquia de la Ratlla, vora al barranc de Puçol. El seu desbordament, junt al nucli urbà, podria afectar sòl industrial i equipaments.
  
VC08. Barranc de Puçol (26.20-full 696):
  
Canalitzat al seu pas per Puçol, pot desbordar-se poc abans de la seua entrada al nucli urbà, produint una zona inundable de risc significatiu; la posterior desaparició del llit fluvial dóna lloc a la inundació dels carrers més baixos, al nord de la població.
  
VC09. Barranc Calderona o del Puig (26.30-full 696):
  
El seu traçat discorre en la divisòria entre els municipis de Puçol i el Puig, als qual afectaria el seu desbordament, essencialment el sòl agrícola.
  
VC10. Barranc del Bort o de Rafelbunyol (26.40-full 696):
  
El llit fluvial pot desbordar al tram comprés entre la A-7 (tram bypass) i el final del nucli urbà de Rafelbunyol, que afectaria el seu sector més septentrional. El llit fluvial desapareix a la séquia de Moncada, abans d'arribar a l'antiga N-340.
  
VC11. Canyada Moliner (26.50-full 696):
  
Aquest barranc naix en el terme de Nàquera, per a desaparèixer en arribar al pla, en el límit del terrme de Moncada, poc abans d'arribar a A-7 (tram by-pass), i inunda una petita àrea, amb ús essencialment agrícola.
  
VC12. Barranc de l'Estepar o de Massamagrell (26.50-full 696):
  
Fondalada sense un llit fluvial definit, que recull aigües d'una conca important, inclosa la canyada Moliner, i afecta el nucli urbà de Massamagrell i el nord del de Museros, com també el terme de Massalfassar.
  
VC13. Barranc del Carraixet (27.00-fulls 696 i 722):
  
Produeix dos tipus d'inundació, a partir de la seua entrada en el térme municipal de Moncada:
  
· Es produeix una primera zona de desbordament, a la altura de San Isidro de Benagéber, que afecta equipaments i indústries de Moncada, el nucli urbà d'Alfara del Patriarca i el de Vinalesa, en part. Les aigües desbordades tornen en gran part al llit, contribuent al desbordament en la segona zona inundable, en el con al·luvial.
  
· El con al·luvial del barranc del Carraixet parteix de la població d'Alfara del Patriarca. Es poden produir desbordaments importants entre Alfara i Tavernes Blanques, amb la qual cosa afectaria una part important de la comarca de l'Horta Nord (incloent-hi el nord de València): Vinalesa, Foios, Meliana, Bonrepós i Mirambell, Almàssera, Tavernes Blanques, Alboraya (inclosa la urbanització Port Saplaya), i poblats i barris nord de València (Benifaraig, Carpesa, Borbotó, Poble Nou, nord de Benimaclet i nord de la Malvarrosa).
  
Aigües amunt de Tavernes Blanques, pel marge dret, apareix una via preferent de flux amb risc alt, que s'uneix al barranc del Palmaret. Aquest barranc recull les aigües desbordades del Carraixet i les del barranc dels Frares. El barranc del Palmaret manca de llit natural en la major part del seu recorregut, i coincideix en el seu tram final amb la séquia de Vera.
  
La inundació afecta una zona d'ús intensiu, tant residencial com d'equipaments i indústries.
  
VC14. Barranc del Palmaret (27.30-full 696):
  
En el con al·luvial del barranc del Carraixet, pel marge dret, apareix una via preferent de flux que coincideix amb el barranc del Palmaret. Aquest barranc recull les aigües desbordades del Carraixet i les d'altres barrancs situats aigües amunt, com el dels Frares (a Godella i Rocafort) i Massarrojos. L'aigua circula en làmina la major part del seu recorregut, ja que hi manca de llit natural, i coincideix en el seu tram final amb la séquia de Vera.
  
Afecta els termes municipals de Moncada i València.
  
VC15. Barranc de Masarrojos (27.30-full 696):
  
El llit desapareix aigües amunt de la població de Massarrojos i les aigües circulen en làmina, i s'uneixen a les aportacions del barranc dels Frares i al desbordament del Carraixet, a través del barranc del Palmaret.
  
VC16. Barranc dels Frares (27.30-full 696):
  
Desaparició del llit fluvial entre Rocafort i Godella, que afecta zones urbanitzades d'ambdós municipis. La escorrentia s'uneix, aigües avall, a la del barranc del Palmaret.
  
VC17. Barranc d'En Dolsa o Andolsa (28.81-fulls 696 i 722):
  
Tot i que canalitzat, pot veure's limitada la seua capacitat de desaigüe en la seua confluència amb el Túria, pel desbordament d'aquest i afecta zones agrícoles i, en menor mesura, zones urbanes i industrials en els termes de Paterna i València (a Benimamet).
  
VC18. Riu Túria; desembocadura (28.00-fulls 696 i 722).
  
La inundació, fins al nou llit, ocupa las terrasses més properes al llit i afecta els termes municipals de Manises, Paterna, Quart de Poblet, Mislata, Xirivella i València. En l'origen de la canalització es produeix una bossa d'inundació, que segons les condicions topogràfiques de detall pot afectar el barri de Campanar (al nord de la ciutat de València) abans d'arribar les aigües cap a l'antic llit.
  
En qualsevol cas, l'antic llit té un risc mitjà d'inundació degut a la conca de la pròpia ciutat de València, risc que és menor en la capçalera i més gran en la desembocadura, al port.
  
VC19. Barrancs del Pozalet i Saleta (29.20-fulls 721 i 722):
  
El llit del barranc del Poalet desapareix en el terme municipal de Riba-roja i en el polígon industrial de Quart de Poblet. El llit té la seua continuitat aigües avall de la carretera A-3, en el barranc de la Saleta, que està canalitzat fins al nucli urbà d'Alaquàs i Aldaia, on desapareix pràcticament en la seua totalitat. Posteriorment, inunda el polígon "Verge de la Salut" de Xirivella.
  
VC20. Rambla del Poyo, de Chiva o de Torrent (29.10-fulls 721 i 722):
  
Presenta problemes a la zona semiendorreica del Pla de Quart, aigües amunt de Torrent i element natural de laminació de les crescudes, afectant fonamentalment usos agrícoles, encara que també industrials i residencials de Quart de Poblet i Torrent.
  
Des d'ací, l'escorrentia pot dirigir-se cap al barranc de la Saleta, encara que un llit fluvial artificial el connecta amb el barranc de Torrent, on troba la seua continuïtat cap a la seua desembocadura, a l'Albufera. El desbordament que es produeix a partir de la població de Paiporta, en el con al·luvial, afecta les poblacions de Massanassa i Catarroja. Una vegada creuada la pista de Silla (N-332), el desbordament només afecta als arrossars.
  
VC21. Barranc del Realón o Canyada Gran (30.11-full 722):
  
Situat al nord d'Alcácer, és un afluent del barranc de Picassent, al qual l'escorrentia arriba a un llit fluvial definit, per a desaparéixer en zona rural. Afecta la zona industrial del municipi d'Alcácer.
  
VC22. Barranc de Picassent o Beniparell (30.10-full 722):
  
Zona inundable que afecta als municipis de Picassent, Alcácer, Silla i, en major mesura, Beniparrell, per desbordament en el con al·luvial, amb desaparició del llit fluvial, aigües avall de la pista de Silla (N-332).
  
VC23. Barranc Canyada de l'Hortolá (30.00-full 722):
  
Al sud de Silla, el llit fluvial desapareix, afectant fonamentalment arrossars.
  
VC24. Barranc del Tramusser o del Fondó (30.20-full 747):
  
Afecta les poblacions de Benifaió i Almussafes, passant entre ambdues. Aigües avall, el llit fluvial desapareix i l'escorrentia es dirigeix cap a Sollana, municipi en què s'ha canalitzat cap a l'Albufera.
  
VC25. Barranc de la Berenguera (30.30-full 747):
  
Situat al sud del terme municipal de Benifaió, el llit fluvial desapareix immediatament aigües avall de la N-340. L'escorrentia es dirigeix cap a la marjal de Sollana.
  
VC26. Barranc del Senyor, la Forca o d'Alginet (30.40-full 747):
  
Format pels barrancs de l'Aigua, del Senyor i de la Forca, presenta dues canalitzacions que creuen Alginet pel centre (barranc de la Forca) i el sud de la població (després de la confluència dels barrancs de l'Aigua i del Senyor). Tanmateix, el barranc de l'Aigua pot desbordar aigües amunt de la canalització, i afecta l'accés sud de la població.
  
Aigües avall de les canalitzacions, els llits poden desbordar provocant un gran toll que inunda les zones més baixes del nucli urbà. Immediatament després de la nova N-340, desapareix el llit fluvial comú, convertint-se en una séquia-assarb. Aigües avall, pot veure's afectada la comarcal C-3320.
  
VC27. Llacuna de l'Albufera (30.00-fulls 722 i 747):
  
Antiga marjal que des del segle passat s'ha convertit en una llacuna permanent, i que es nodreix fonamentalment dels excedents de regatge dels arrossars que l'envolten. Anteriorment la seua alimentació es basava en les aportacions dels barrancs costaners, situats entre els de La Saleta i el d'Alginet, i en els desbordaments dels rius Túria ( pel seu marge dret) i Xúquer ( pel seu marge esquerre).
  
VC28. Riu Xúquer: plana d'inundació (31.00-fulls 747):
  
Es poden distingir tres subzones d'inundació al llarg del tram baix del riu Xúquer:
  
· Des de Tous fins a Alberic, les inundacions del Xúquer són de risc baix i afecten fonamentalment la marge dreta del llit, degut especialment a l'existència del con del riu Sellent, on el risc és de mitjà a alt. Travessa els termes municipals de Sumacàrcer, Antella, Cotes, Alcàntera de Xúquer, Beneixida, Gavarda i Villanueva de Castellón.
  
· Entre les confluències del riu Albaida i el Magre, la inundació per la marge dreta afecta als termes de Villanueva de Castellón i la Pobla Llarga, així com les poblacions de Carcaixent i Alzira, unint-se a la inundació del barranc de Barxeta. Pel marge esquerre el flux desbordat es concentra al llit fluvial del riu Verd (paleollit del Xúquer), que recull a més a més les aigües del barranc de Benimodo. En aquest marge la inundació afecta les poblacions d'Alberic i Benimuslem i els termes de Masalavés, Guadassuar i Algemesí.
  
Els dos desbordaments tendeixen a tornar al Xúquer, aigües amunt de la confluència amb el Magre.
  
· A partir del riu Magre, i fins a la desembocadura, apareixen trams de llit fluvial amb molta menor capacitat, els quals provoquen la inundació de la Ribera Baixa, amb període de retorn inferior als 100 anys, i calats alts. Aquests trams es troben fonamentalment entre Algemesí i Albalat, i entre Fortaleny i l'assud de Cullera. Els cabals desbordats no retornen al Xúquer: pel marge esquerre el flux es dirigeix cap a l'Albufera, voltant Sueca per l'est i l'oest, a través de dos corredors ocupats per arrossars; mentre que pel marge dret el flux desbordat es concentra inicialment al barranc del Duc, per a dirigir-se posteriorment cap a la marjal de Tavernes de la Valldigna. La inundació afecta la totalitat dels municipis de la comarca de la Ribera Baixa, tret d'Almussafes.
  
VC29. Riu Magre: el con al·luvial (31.10-fulls 746 i 747):
  
El con al·luvial del riu Magre s'origina per la pèrdua de pendent en la seua confluència amb el riu Xúquer. El desbordament s'inicia a Carlet, afectant aquesta població i als termes l'Alcúdia, Guadassuar i Algemesí. El riu Magre està regulat per l'embassament de Forata, però en cas de coincidència amb una crescuda del Xúquer, la situació es pot agreujar en la part inferior del con, afectant el nucli urbà d'Algemesí.
  
VC30. Barranc de Benimodo o riu Sec (31.81-fulls 746 i 747):
  
Desaparició de llit fluvial en el seu con al·luvial (forçat pel con del riu Magre), entre Benimodo, afectant al nucli urbà, i Carlet. Aigües avall reapareix el llit, encara que el desbordament s'estén pels termes de l'Alcúdia i Masalavés fins al riu Verd. La inundació es connecta amb la zona inundable del Xúquer en el terme de Guadassuar.
  
VC31. Barrancs de l'Estret, Vilella i de la Casella (31.72-fulla 770):
  
Desbordament a partir del gual de la carretera comarcal, que es dirigeix a Carcaixent, i aigües amunt a Alzira. En la confluència amb el Xúqer poden existir problemes pel desbordament d'aquest. La inundació afecta nombrosos habitatges disseminats i diverses vies de comunicació del municipi d'Alzira.
  
VC32. Barranc dels Prínceps, afluent del barranc de Barxeta (31.71-full 770):
  
Drena bona part de la serra de Carcaixent, i el seu desbordament contribueix a que, coincidint amb desbordaments del Xúquer, la inundació siga més extensa en el terme de Carcaixent.
  
VC33. Barranc de Barxeta, de Maragda o de Matilde (31.71-full 770):
  
El risc d'inundació es produeix en la confluència dels barrancs de la Foia i el Pla dels Frares, en una fondalada situada entre la Pobla Llarga i Rafelguaraf, i que afecta amb més gran incidència el municipi de Carcaixent, inclús el seu nucli urbà i la pedania de Cogullada. La situació s'agreuja en cas de desbordament del riu Xúquer.
  
VC34. Marjal de Tavernes de la Valldigna (32.00-full 770-771):
  
Aquesta marjal s'estén des del riu Xúquer (Cullera) fins al barranc de Beniopa (Gandia). L'alimenten els desbordaments del Xúquer i Beniopa i les aportacions de diversos barrancs com ara el Vaca, el Badell, les Fonts (a Xeraco) i el Xeresa.
  
La inundació de la marjal afecta zones turístiques de Tavernes de Valldigna, Xeraco, Xeresa i Grau de Gandia.
  
VC35. Riu Vaca o de Xeraco i barranc Badell (32.00-full 770-771):
  
El riu Vaca se situa immediatament al sud de la població de Tavernes de la Valldigna. Entre la població i l'autopista A7, degut a la proximitat de la marjal, el llit redueix la seua capacitat dràsticament.
  
El barranc Badell, amb una conca molt més escassa, però molt pròxim, contribueix també a la inundació de la zona, afectant cultius, un polígon industrial i la marjal, on s'ubiquen les zones turístiques citades en l'apartat anterior.
  
VC36. Barranc de les Fonts (32.00-full 770-771):
  
El llit desapareix en l'inici de la marjal de Tavernes de Valldigna, entre Tavernes i Xeraco, afectant els cultius de la zona.
  
VC37. Barranc de Xeraco (32.00-full 770-771):
  
El llit desapareix dins de la marjal de Tavernes.
  
VC38. Barranc de Xeresa (32.00-full 770-771):
  
La inundació comença aigües amunt de la carretera N-332, afectant cultius i accessos a l'autopista A-7, per a posteriorment connectar amb la marjal de Tavernes.
  
VC39. Barranc de Beniopa o rambla de Sant Nicolau (34.10-fulls 795 i 796):
  
Procedent de la Marxuquera, a la serra Falconera, es produeix el seu desbordament al barri de Beniopa de Gandia i al polígon d'Alcodar. Un antic paleollit (que recorre el carrer "Ferrocarril d'Alcoi a Gandia") pot suposar una direcció de flux preferent en cas de desbordament. Desemboca en el Grau de Gandia.
  
VC40. Riu Serpis (33.00-fulls 795 i 796):
  
El seu desbordament, al tram final, afecta per la marge esquerra el barri de Venècia del Grau de Gandia i a part de les instal·lacions portuàries, i la zona de Rafalcaid pel marge dret.
  
VC41. Barranc de Palmera o de Beneteixir (34.20-full 796):
  
Procedeix de la Font d'En Carròs, el seu desbordament afecta els nuclis urbans d'Alqueria de la Comtessa, Palmera i Piles, així com la urbanització de la platja de Piles.
  
VC42. Barranc Montenelles o de la Font d'En Carròs (34.00-full 796):
  
Està canalitzat en el nucli de la Font d'En Carros; a l'eixida del nucli urbà es desborda, degut l'existència d'un semiendorreisme fins a l'encreuament de l'autopista A7. Una vegada creuada aquesta pel peatge d'Oliva, pot crear problemes al nord d'aquesta població (séquia de la Foia).
  
VC43. Barranc Alfadalí o d'Oliva (34.00-full 796):
  
Desbordament en el nucli urbà, afectant aquest i la zona de cultius aigües avall, on desapareix, podent afectar així mateix la urbanització de la platja d'Oliva i habitatges dispersos.
  
VC44. Rambla Gallinera (34.30-full 796):
  
Desaparició molt brusca d'un riu amb una conca de 68 km², aigües amunt de la carretera N-332. La zona inundable era de risc molt alt i afecta dita carretera i zones rurals costaneres cultivades de tarongers, amb la qual cosa afortunadament en l'actualitat la vulnerabilitat no és alta.
  
Afecta el terme d'Oliva i, en les proximitats de la platja, les zones turístiques.
  
VC45. Albal (30.11-full 722):
  
Retenció de les aigües d'escorrentia que descendeixen des del Vedat de Torrent a través de barrancs que desapareixen al en arribar a la planura.
  
VC46. Marjal del Moro (26.00-full 696):
  
Marjal situada en el terme municipal de Sagunt. No representa risc per al sòl urbà.
  
VC47. Barrancs de Real de Gandia (34.00-full 795-796):
  
Afecten la zona industrial de la carretera d'Albaida.
  
ZONES DE L'INTERIOR DE LA PROVÍNCIA DE VALÈNCIA
  
VI01. Barranc de Sarva o d'Estivella (24.80-full 668):
  
La subconca situada en la part alta del nucli urbà genera una escorrentia que és guiada pels forts pendents del terreny cap a l'interior del nucli urbà, buscant el barranc d'Estivella i produint la inundació del nucli de població.
  
El riu Palancia té un risc alt ,des d'aquesta població fins al mar.
  
VI02. Barrancs de Benaguasil i Mandor (28.60-full 695):
  
Desaparició del llit al nord del nucli urbà. La zona inundable afecta, essencialment, usos urbans.
  
El barranc de Mandor travessa la població i urbanitzacions de l'Eliana, amb risc en els seus marges.
  
VI03. Vall del riu Túria (28.00-fulls 612, 638, 666, 694, 695):
  
La major part de la vall fluvial pot veure's afectada per un risc alt d'inundació, sent menor a la comarca del Racó d'Ademús. Alguns afluents també presenten zones d'alt risc en les confluències, com ara al riu Tuéjar, al riu de Sot de Chera i a la rambla Castellarda.
  
VI04. Barranc de la Teulada (28.71-full 695):
  
Després de travessar la població de Vilamarxant, presenta problemes importants en la confluència amb el riu Túria. Les crescudes afecten només el llit fluvial, tret de la zona de confluència, on la inundació afecta els cultius.
  
VI05. Barranc de Porxinos (28.72-full 695):
  
A l'oest del nucli urbà de Riba-roja presenta una reduïda zona d'inundació aigües amunt del ferrocarril, afectant essencialment els cultius.
  
VI06. Barranc de Riba-roja (28.73-full 695):
  
Travessa el nucli urbà de Riba-roja; les crescudes es restringeixen al llit.
  
VI07. Barranc de la Font (28.82-full 696):
  
Travessa la Canyada (Paterna) i pot afectar el polígon industrial de Fuente del Jarro. Desapareix al nord-oest de la població de Paterna, inundant certes zones dels afores d'aquesta població.
  
VI08. Rambla de la Torre (31.11-full 665):
  
Semiendorreisme en el terme de Sinarcas, format per la rambla Cabañera, rambla de la Torre i barranc Vallejo.
  
VI09. Rambla del Gallo o de Chiva (29.10-full 721):
  
Desbordament aigües dalt del nucli urbà de Chiva, en una extensa planura amb cultius.
  
VI10. Barrancs d'Utiel (31.10-full 693):
  
Dos barranquets no canalitzats que afecten el nord del nucli urbà d'Utiel, amb un risc Important.
  
VI11. Riu Magre (31.10-fulls 693, 694, 720, 745, 746 i 747):
  
Inundació de tipus vall fluvial de riscos mitjà, alt i molt alt, conforme es dirigeix aigües avall, en incrementar-se la conca no controlada per l'embassament de Forata.
  
VI12. Rambla Rebollar (31.10-full 720):
  
Semiendorreisme, localitzat en el terme municipal de Requena.
  
VI13. Barranc de Buñol (31.14-full 721):
  
Inundació tipus vall fluvial en els termes d'Alborache i Turís, afectada per la seua confluència amb el Magre.
  
VI14. Barranc del Francés (31.10-full 746):
  
Inundació tipus vall fluvial al sud de Montroy, afectat per la seua confluència amb el Magre.
  
VI15. Riu Cabriel (31.20-fulls 693, 719, 744 i 745):
  
Inundació tipus vall fluvial estret, el qual que inunda un paratge natural entre l'embassament de Contreras i la població de Cofrentes. Afecta els termes municipals de Venta del Moro, Requena i Cofrentes.
  
VI16. Riu Xúquer (31.00-fulls 745, 746 i 769):
  
Inundació tipus vall fluvial aigües amunt de Cofrentes. Entre Cofrentes i l'embassament de Tous es troben els embassaments de Cortes i Naranjero, per la qual cosa els cabals de crescuda estan molt laminats. En qualsevol cas, entre aquests embassaments la inundació està molt continguda a la vall.
  
VI17. Riu Sellent (31.50-full 769):
  
Situat entre les poblacions de Sellent, Cotes, Cárcer i Alcàntera de Xúquer. El con al·luvial és reduït, però perillós degut a la forta torrencialitat de la conca i la dificultat de desaigüe en la seua desembocadura, per influència de les crescudes del Xúquer, que afecten els nuclis urbans.
  
VI18. Rambla de Bolbaite (31.51-full 769):
  
A la comarca de la Canal de Navarrés presenta zones de risc, afectant Navarrés, Bolbaite i Chella.
  
Existeixen semiendorreismes en alguns dels afluents de la rambla Fuente de Marzo, que afecten el terme d'Anna.
  
VI19. Riu Cautabán o Reconque (31.30-fulls 745 i 768):
  
Inundació de la vall fluvial, amb major risc en el terme de Teresa de Cofrentes.
  
VI20. Barranc d'Ayora (31.32-full 768):
  
Desbordament al seu pas pel nucli urbà d'Ayora.
  
VI21. Riu Canyoles (31.61-fulls 794 i 769):
  
Situat a la comarca de la Costera, dóna lloc a inundacions de tipus vall fluvial en tot el seu recorregut, amb riscos importants. Alguns dels seus afluents també provoquen inundacions, com ocorre a Vallada i a Canals.
  
VI22. Barranc de Fontanars dels Alforins (31.61-full 820):
  
Desbordament en el terme de Fontanars de l'Alforins i un reduït sector de Font de la Figuera, que afecta fonamentalment cultius.
  
VI23. Riu Clariano (31.62-fulls 820, 794 i 795):
  
Vall fluvial que pot afectar els polígons industrials d'Ontinyent amb risc significatiu, així com les poblacions d'Agullent i Aielo de Malferit.
  
3.3. Província d'Alacant
  
ZONES COSTANERES DE LA PROVÍNCIA D'ALACANT
  
AC01. Marjal de Pego (35.00-full 796):
  
En els termes de Pego i Oliva, en l'actualitat ocupada en part per arrossars. Drena al mar a través del riu Molinell.
  
AC02. Riu Girona (36.00-fulls 822 i 796):
  
L'àrea inundable pertany als municipis de Verger, els Poblets, Dénia i Pego. Després de passar el nucli urbà de Verger, pot produir-se el desbordament, afectant el nucli dels Poblets i zones turístiques de Pego i Dénia.
  
AC03. Barranc de la Fusta o del Safareig (37.10- fulls 822 i 796):
  
Afecta, en la seua desembocadura, les Marines de Dénia.
  
AC04. Barranc de l'Altet (37.20-full 796):
  
Desaparició de llit a les Marines de Dénia; posteriorment presenta un canal de drenatge.
  
AC05. Barranc de les Brises o del Xatxo (37.20-full 796):
  
Inunda la zona de les Marines de Dénia. Es troba al sud del barranc de l'Altet i presenta idèntica problemàtica.
  
AC06. Barranc del Montgó (37.20-fulls 822 i 796):
  
Drena la vessant costera del Montgó, amb el problema afegit que en cas d'inundació la velocitat de l'aigua és molt alta, pel fort pendent dels carrers afectats. Afecta el nucli urbà de Dénia, la zona del Saladar i el Port.
  
AC07. Riu Gorgos (38.00-full 822-823):
  
Degut a la grandària de la conca, el llit desborda en el con al·luvial de la desembocadura, amb risc molt important; afectant edificacions turístiques de Xàbia. L'existència d'un paleollit (camí i canal de la Fontana) deriva part dels cabals cap a la platja de l'Arenal.
  
AC08. Barranc del Tossalet (38.00-full 822-823):
  
Al sud del nucli urbà de Xàbia. Desaparició de llit a la urbanització de la platja de l'Arenal.
  
AC09. Barranc de les Fonts o Moraira (39.10-full 822-823):
  
Presenta una zona inundable al llarg del seu recorregut a Moraira (terme municipal de Teulada).
  
AC10. Marjal de Calp (39.00-full 848):
  
Zona humida d'escasses dimensions, contigua a l'istme del Penyal d'Ifach.
  
AC11. Riu Algar (40.00-full 848):
  
Desembocadura amb un llit molt ample, al nord del nucli urbà d'Altea, però sotmés a una certa pressió urbanística.
  
AC12. Barranc del Barranquet (41.00-full 848):
  
Desbordament que afecta l'interior del nucli urbà d'Altea.
  
AC13. Barranc dels Arcs (41.00-full 848):
  
Situat al sud del nucli urbà d'Altea, es produeix el desbordament en el seu tram final, afectant la zona turística.
  
AC14. Barranc del Tossalet o Rambla de l'Albir (41.00-full 848):
  
Situat al nord de la serra Gelada, en el terme d'Alfàs del Pi, el seu tram final presenta una canalització recent. Aigües amunt existeixen zones d'alt risc, per estar el llit totalment ocupat per una fàbrica de rajoles, un enllaç de carretera, un pàrquing d'hipermercat, etc.; en el seu afluent per la dreta també es produeixen desbordaments. Zona de forta pressió urbanística.
  
AC15. Barranc de Barceló (41.00-full 848):
  
Desaparició del llit al nord-est de Benidorm.
  
AC16. Barranc de Lliriol o del Lliriet (41.00-full 848):
  
Desbordament que provoca la inundació de l'aquest de Benidorm: part de la platja de Llevant i Racó de Loix.
  
AC17. Riu Sella o Amadòrio (42.00-fulls 842 i 872):
  
No és probable el seu desbordament, però existeix el risc, degut a la possible pressió urbanística de la Vila Joiosa.
  
AC18. Riu Sec del Campello, Montnegre o Xixona (44.00-full 872):
  
Risc en el seu tram final, on el llit és molt ampli però la pressió urbanística és molt forta.
  
AC19. Barrancs de Juncaret i Orgegia o de Maldo (45.10-full 872):
  
Situats al nord-est d'Alacant, aquests llits desapareixen en el nucli urbà de Santa Faç, inundant aquesta pedania i diverses zones d'expansió de la ciutat d'Alacant, que tenen una pressió urbanística molt forta.
  
El barranc d'Orgegia desapareix al sud de la zona denominada Alts del Xop, i el barranc del Juncaret desapareix a la zona de l'ermita de Santa Teresa, a Mutxamel. El desaigüe, sense llit definit en l'actualitat, es produeix a la platja de l'Albufereta.
  
L'àrea inundada afecta els municipis d'Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel i San Juan de Alicante.
  
AC20. Barranc de les Ovelles (45.20-fulls 871 i 893-894):
  
Rep les aportacions de les rambles de Rambujar i Alabastre, els llits de les quals desapareixen inundant àmplies zones dels termes d'Agost i Sant Vicent del Raspeig; en aquest últim s'inunden habitatges unifamiliars disseminats.
  
Al sud del nucli urbà de Sant Vicent reapareix el llit, amb el nom de barranc de les Ovelles, el seu desbordament afecta el barri de Sant Gabriel d'Alacant.
  
AC21. Marjal o salina de l'Altet (45.40-full 893-894):
  
Localitzada entre els municipis d'Elx i Alacant, es tracta d'una reduïda zona humida entre la població de l'Altet (Elx) i el mar.
  
AC22. Marjal o salina de Santa Pola (46.00-full 893-894):
  
Conjunt de diverses salines alimentades pels cabals del riu Vinalopó i altres barranquests, com ara el de Sau, que poden afectar l'interior de la població de Santa Pola.
  
AC23. Con del riu Vinalopó (46.00-full 893-894):
  
La desaparició del llit del riu Vinalopó en el seu con al·luvial, a partir de la població d'Elx, suposa la major desaparició de llit fluvial en la Comunitat Valenciana. El con actiu és molt gran, i abraça el triangle comprés entre la seua eixida d'Elx, les salines de Santa Pola i la llacuna del Fondó.
  
Les aigües desbordades (que, per tractar-se d'una desaparició, és pràcticament tot el cabal que ve pel riu) alimenten aquestes zones humides. Afecta una superfície important d'horta, però en l'actualitat el problema s'ha agreujat per tractar-se també d'una zona amb habitatges de segona residència, que incrementen la vulnerabilitat del territori.
  
AC24. Llacuna del Fondó (46.00-full 893-894):
  
Situada al sud d'Elx, és alimentada per les aportacions de la marge dreta del Vinalopó i d'altres barrancs com ara el de les Monges i Barbesana. Afecta els municipis d'Elx i Crevillente.
  
AC25. Riu Segura (48.00-full 913-914):
  
El llit del riu Segura, i la seua canalització, discorren sobre la marge dreta de la seua vall. Per tant, els cabals desbordats inunden la part més baixa de la Vega del Segura sense possibilitat de retorn al riu. Com a més a més l'eixida al mar està constreta a la Gola del Segura (per la serra del Molar al nord, i Guardamar al sud), les inundacions són de llarga durada. També cal tindre en compte que part de les crescudes d'altres rius, com ara el Vinalopó o el Chicamo (rambla d'Abanilla), acaben desembocant en la Vega Baixa.
  
Els calats d'aigua esperada en la Vega seran sempre molt alts, i afecten gran part dels municipis d'aquesta comarca.
  
AC26. Salines de Torrevieja (49.00-fulls 913-914 i 934-935):
  
Són les llacunes de la Mata i Salada de Torrevieja, que afecten sectors urbanitzats del municipi de Torrevieja.
  
AC27. Riu Nacimiento (49.00-full 934-935):
  
Desemboca en Punta del Cuervo, al municipi d'Orihuela. Risc alt al tram final, per la pressió turística.
  
AC28. Riu Seco (49.00-full 934-935):
  
En el terme municipal de Pilar de la Horadada, amb risc en el seu tram final per la urbanització costera.
  
AC29. Marjal de SantJoan (45.00-full 872):
  
Afecta la zona urbanitzada del municipi del Campello.
  
AC30. Barranc d'Ondara o del Safareig (37.10-full 822):
  
Risc de desbordament en el nucli urbà.
  
ZONES DE l'INTERIOR DE LA PROVÍNCIA D'ALACANT
  
AI01. Riu Serpis (33.00-full 821):
  
Inundació de tipus vall fluvial, amb una certa gravetat aigües avall del pantà de Beniarrés, afectant els municipis de l'Orxa i Beniarrés.
  
AI02. Riu Xaló o Gorgos (38.00-full 822):
  
Desbordament de llit al seu pas pel nucli urbà de Xaló.
  
AI03. Riu Vinalopó (46.00-fulls 845 i 846):
  
En la conca alta existeixen zones endorreiques, situades aigües amunt de Sax, destacant les salines de la Redona i Peñalva a l'oest de Villena, i el riu Verd, entre Castalla i Onil.
  
AI04. Rambla de la Zarza (45.21-full 871):
  
Desaparició al sud-oest del nucli urbà d'Agost, afectant el ferrocarril. Les aigües tenen la seua continuïtat a la rambla d'Alabastre.
  
AI05. Riu Vinalopó (46.00-fulls 846, 871 i 893):
  
Entre Sax i Elx dóna lloc a zones d'inundació de tipus vall fluvial.
  
AI06. Rambla de la Romana o riu Tarafa (46.60-fulls 870 i 871):
  
Semiendorreisme que afecta un ampli sector, travessant els municipis de la Romana, Monòver, Pinoso, Aspe i Hondón de las Nieves.
  
AI07. Rambla de la Yedra, Villa o Chicamo (48.10-full 870):
  
Semiendorreisme en la conca alta del riu Chicamo o rambla d'Abanilla, amb desbordament en el terme de Pinoso, podent afectar part del nucli urbà.
  
AI08. Barranc de l'Aixeta o de Sant Pau (45.00-full 893):
  
Desaparició de llit a l'est d'Elx, afectant l'estació de mercaderies de ferrocarril.
  
AI09. Barranc de Sau o de San Antón (45.00-full 893):
  
Desaparició de llit a l'aquest d'Elx, en una urbanització amb habitatges disseminats.
  
AI10. Barranc de les Monges o dels Arcs (47.00-full 893):
  
Situat a l'oest del nucli urbà d'Elx. Desapareix aigües avall de la carretera AV-3051, afectant unes edificacions de xalets al sud.
  
AI11. Barranc de Barbasena (47.00-full 893):
  
Desaparició de llit al pas de la carretera AV-3051 a l'est de Crevillente, afectant aquesta carretera i zona de cultius.
  
AI12. Barranc de Bach (47.00-full 893):
  
Desaparició de llit afectant la zona agrícola i l'estació de ferrocarril de Crevillente.
  
AI13. Barranc de la Rambla o de Crevillente (47.00-full 893):
  
Canalitzat al seu pas pel nucli urbà de Crevillente, aigües avall d'aquesta població apareix un escorcall d'uns 50 metres d'ample, que en cas de crescuda funcionaria com un depòsit de retenció. Per tractar-se del propi llit no s'ha marcat en la cartografia.
  
AI14. Barranc del Hondo (47.00-full 893):
  
Després de travessar el nucli urbà de Crevillente per l'oest, el llit desapareix a l'altura del ferrocarril, afectant a la carretera C-3321 i a zona urbanitzada.
  
AI15. Barranc del Pedriscal o d'Amorós (47.00-893):
  
Situat a l'oest de Crevillente, el llit desapareix abans d'arribar a l'autovia. Afecta essencialment zona agrícola, però també un sector de zona urbanitzada.
  
AI16. Barranc de Sant Gaietà (47.00-full 893):
  
 Al límit dels termes municipals de Crevillente i Albatera, el llit desborda poc abans d'arribar a la carretera N-340, per a desaparéixer aigües davall d'aquesta, afectant essencialment zona agrícola.
  
AI17. Rambla d'Albatera o d'Algüera (47.00-full 892):
  
Desaparició de llit a l'est de la població d'Albatera, aigües avall de la carretera N-340, inundant zones frontereres amb el nucli urbà.
  
AI18. Riu Chicamo o Rambla d'Abanilla (48.10-full 913):
  
Es tracta d'una desaparició de llit fluvial, amb una conca de 364 km², aigües avall del cementeri de Benferri, inundant una zona relativament extensa i que afecta zones urbanes, agrícoles i industrials dels termes de Benferri, Redován i Orihuela.
  
La crescuda d'aquesta rambla pot solapar-se amb la inundació produïda pel Segura.
  
No obstant això, ha de tindre's en compte que existeix un assud, amb el seu canal de derivació d'escorrenties, des de la rambla d'Abanilla a l'embassament de Santomera, a la província de Múrcia.
  
AI19. Barranc de Tatús (47.00-full 913):
  
La població de Callosa del Segura s'assenta sobre el con al·luvial d'aquest barranc, sense llit definit en travessar el nucli urbà.
  
4. EL RISC D'INUNDACIONS: SUPERFÍCIE, USOS DEL SÒL I POBLACIÓ AFECTADA
  
4.1. Resultats per superfície
  
La superfície de la Comunitat Valenciana és de 23.268 km². Com resultat d'aquest estudi la superfície inundable amb un risc apreciable és de 1.260 km², la qual cosa suposa el 5,4% del territori. No s'han tingut en compte ni la xarxa de llits fluvials ni els embassaments, que evidentment són zones inundables de molt alt risc, i que aproximadament poden suposar un 1% addicional.
  
Com pot observar-se a la taula 3, en termes absoluts, la província de València és la que té major superfície inundable, mentre que en termes relatius ho és la província d'Alacant. Per contra, la província de Castelló té un percentatge d'inundabilitat inferior a la mitjana, degut a la no existència en aquesta província de grans inundacions massives.
  
La major part de la superfície inundable es localitza a les zones costaneres, destacant-hi les zones d'inundació massiva del Xúquer i Segura i les marjals. El riu Xúquer genera a la Ribera zones amb nivell de preciositat, majoritàriament 2 i 5 (freqüència mitjana o baixa però amb calats alts), mentre que el riu Segura ho fa en la Vega amb nivell 2 (freqüència mitjanes i calats alts). En totes les marjals costaneres s'ha considerat que el nivell d'inundació és 3, és a dir, la freqüència d'inundació és alta, però els calats generals esperats són baixos. Les marjals abunden especialment a les províncies de Castelló i València, donada la seu major pluviositat front a la d'Alacant.
  
Les dues zones d'inundació massiva, i les marjals, fan que els nivells de perillositat majoritaris siguen els nivells 2 i 3, superant en ambdós casos els 300 km².
  
En l'interior de la Comunitat Valenciana, els problemes d'inundació són menors, tant en superfície com en magnitud. L'origen majoritari són inundacions de vall fluvial i desaparicions de llits, amb nivells associats habitualment de 3, 4 i 6 (calats baixos). Les desaparicions de llit amb nivell 6 són especialment abundants en l'interior de la província d'Alacant.
  
4.2. Superfície inundable, en funció del risc
  
La taula 3 recull els resultats de superfície inundable, en funció dels usos del sòl. Per a obtenir-los s'han solapat en un SIG (Sistema d'Informació Geogràfica) la capa de risc d'inundació i la d'usos del sòl, aquesta última subministrada per la COPUT (Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports).
  
Pot observar-se que dels 1.260 km² inundables en la Comunitat Valenciana només 77 km² es corresponen amb usos urbans (residencial, industrial, terciari i infraestructures), és a dir, amb zones d'alta i mitjana vulnerabilitat. Per tant, és el sòl agrícola el més afectat, per tractar-se de l'ús de major extensió, i per localitzar-se els sòls de millor aptitud agrícola en zones d'inundació. Tanmateix, en termes d'afecció percentual, els resultats són un poc més grans que l'afecció urbana a les províncies d'Alacant i València, però menor en la de Castelló.
  
Finalment, cal assenyalar que 279 km² inundables tindran un impacte nul o molt baix, por tractar-se de zones naturals: boscos, matolls, platges, marjals, rius i llacs.
  
Centrant-nos en el risc en usos urbans, la taula 4 reflecteix la superfície afectada per a cada tipus de risc (alt, mitjà i baix), resultant que, en termes totals, la província més afectada és la de València, mentre que en termes relatius és la de Castelló, amb al voltant d'un 11% de sòl urbà afectat.
  
4.3. Població afectada
  
La població afectada s'ha obtingut per intersecció en un SIG de la capa de risc d'inundació amb la d'ús urbà residencial, assumint en cada municipi una densitat de població uniforme en els seus usos urbans. La població adoptada és la de 1991, sent la població total de la Comunitat Valenciana, en aquell any, de 3.923.841 persones.
  
La taula 5 reflecteix el nombre d'habitants que resideixen en zones inundables, resultant un total de 412.618 persones; és a dir, el 10'5 % de la població es troba sotmesa a un risc apreciable d'inundació. Aquest percentatge és superior al de la superfície inundable, degut al fet que existeix una major concentració, tant de risc com de població, a la costa (Per a la determinació de la població afectada s'ha assumit que es reparteix de forma uniforme en cada u dels usos urbans de cada municipi).
  
La província més afectada en població és la de València, atés el risc que encara persisteix en torn al barranc del Carraixet, a la comarca de l'Horta Nord, i a la inundació massiva del Xúquer.
  
4.4. Municipis amb risc
  
D'un total de 541 municipis en la Comunitat Valenciana, n'han resultat 298 amb risc.
  
En l'annex II s'enumeren els termes municipals amb risc, agrupats per províncies i comarques.
  
Pot observar-s'hi que el percentatge de municipis amb risc és concorde amb l'extensió de la superfície urbana afectada per a cada província (Taules 3 i 4), sent València la més afectada en termes absoluts, amb 39 km² , seguida per Alacant amb 23 km² i Castelló amb 15 km² .
  
Cal destacar que el 45 % dels municipis amb risc d'inundació, en concret 135, tenen una vulnerabilitat alta o mitjana, i es corresponen en la seua major part, tret de casos puntuals, amb els municipis de les comarques costaneres.
  
5. CATÀLEG DE PUNTS CONFLICTIUS
  
Als efectes del present Pla, s'han considerat com a punts conflictius aquells trams o punts de vies de comunicació que poden veure's afectats per l'esconrrentia. La informació necessària per a l'elaboració del catàleg ha sigut proporcionada pels titulars de les diferents carreteres: diputacions provincials, Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i Ministeri de Foment. El citat catàleg està disponible en els CCEs.
  
Tal com s'indica en l'apartat 2.4.3, del document IV (Mobilització dels Grups d'Acció), està previst que el Grup de Seguretat realitze tasques de vigilància en els punts conflictius de carreteres que puguen resultar perillosos per a la població.
  
6. RISCS GEOLÒGICS ASSOCIATS A LES PRECIPITACIONS INTENSES: ESLLAVISSADES I SOLSIDES
  
Les situacions de precipitacions intenses poden accelerar, o fins i tot desencadenar, processos de moviments de esllavissades i solsides.
  
Tenint en compte que en la Comunitat Valenciana predomina la superfície muntanyosa -com indicatiu cal assenyalar que aproximadament el 52% de la superfície total és zona forestal-, amb pendents que oscil·len entre el 5 i més del 45%, pot concloure's que el risc de esllavissades i solsides està present en un ampli sector del territori. Es pot citar, a mode d'exemple, el cas de la ciutat d'Alcoi com a zona d'alt risc.
  
La Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports ha elaborat una cartografia, a escala 1:50.000, en què s'indica el risc de esllavissades i solsides establit a partir dels principals paràmetres que els generen: litologia, composició petrogràfica d'aquesta, pendents topogràfics, formes del relleu i pluviometria, així com la intervenció humana en el medi (canvis en les condicions d'estabilitat dels pendents i càrregues sobre el terreny).
  
Els resultats de l'estudi s'han cartografiat diferenciant quatre tipus de zones, segons el grau d'inestabilitat:
  
· Zones de risc baix de esllavissades.
  
· Zones de risc mitjà de esllavissades.
  
· Zones de risc alt de esllavissades.
  
· Zones amb risc de solsida: en aquestes s'han considerat els sectors que, per la seua topografia escarpada i litologia, poden donar lloc a caiguda de blocs, caiguda de vores o solsida de roques per descalçament.
  
La zonificació establida indica, per tant, el grau de probabilitat; dita probabilitat pot ser variada amb noves actuacions sobre el territori.
  
La cartografia està disponible en els CCEs.
  
DOCUMENT III
  
Estructura i organització
  
Sumari
  
1. CLASSIFICACIÓ D'EMERGÈNCIES: FASES DE PREEMERGÈNCIA, EMERGÈNCIA I NORMALITZACIÓ
  
1.1. FASE DE PREEMERGÈNCIA
  
1.1.1. Alerta derivada d'avís meteorològic
  
1.1.2. Seguiment pluviohidrològic
  
1.2. FASE D'EMERGÈNCIA
  
1.2.1. Situació 0
  
1.2.2. Situació 1
  
1.2.3. Situació 2
  
1.2.4. Situació 3
  
1.3. FASE DE NORMALITZACIÓ
  
2. ESTRUCTURA ORGANITZATIVA
  
3. ELS CENTRES DE COORDINACIÓ OPERATIVA (CECOP)
  
4. CENTRE DE COORDINACIÓ OPERATIVA INTEGRAT (CECOPI)
  
5. DIRECCIÓ DEL PLA ESPECIAL. COMITÉ DE DIRECCIÓ
  
5.1. DIRECTOR DEL PLA. COMITÉ DE DIRECCIÓ
  
5.2. FUNCIONS DEL DIRECTOR DEL PLA I DEL COMITÉ DE DIRECCIÓ
  
6. COMITÉ ASSESSOR
  
6.1. COMPOSICIÓ
  
6.2. FUNCIONS
  
7. GABINET D'INFORMACIÓ
  
7.1. COMPOSICIÓ
  
7.2. FUNCIONS
  
8. GRUPS D'ACCIÓ: COMPOSICIÓ I FUNCIONS
  
8.1. GRUP D'INTERVENCIÓ
  
8.2. GRUP DE SEGURETAT
  
8.3. GRUP SANITARI
  
8.4. GRUP D'ALBERG I ASSISTÈNCIA
  
8.5. GRUP DE SUPORT LOGÍSTIC
  
9. COORDINACIÓ DELS GRUPS D'ACCIÓ EN EL TERRENY
  
10. CENTRE DE RECEPCIÓ DE MITJANS (CRM)
  
11. ELS PLANS D'ACTUACIÓ MUNICIPAL: EL CECOPAL
  
12. ELS PLANS D'EMERGÈNCIA D'EMBASSAMENTS
  
12.1. ESCENARIS DE SEGURETAT I DE PERILL DE TRENCAMENT D'EMBASSAMENTS
  
12.1.1. Escenari 0
  
12.1.2. Escenari 1
  
12.1.3. Escenari 2
  
12.1.4. Escenari 3
  
12.2. DIRECCIÓ DELS PLANS D'EMERGÈNCIA D'EMBASSAMENTS
  
12.2.1. Director del Pla d'Emergència d'embassaments
  
12.2.2. Funcions
  
12.3. INTERFASE AMB EL PLA ESPECIAL
  
1. CLASSIFICACIÓ D'EMERGÈNCIES: FASES DE PREEMERGÈNCIA, EMERGÈNCIA I NORMALITZACIÓ
  
1.1. Fase de Preemergència
  
És la fase identificada amb una situació que, per evolució desfavorable, pot donar lloc a una situació d'emergència. L'objecte d'aquesta fase és alertar les autoritats i serveis implicats i informar la població potencialment afectada.
  
A la Comunitat Valenciana la causa principal que pot provocar inundacions són les precipitacions intenses, per la qual cosa en aquest apartat es considerarà únicament aquest aspecte. L'altra de les causes que poden provocar inundacions (avaria, trencament o desembassaments), es desenrotlla en l'apartat 3 del document IV.
  
La preemergència s'estructura en dues situacions que obeeixen a l'evolució habitual en la gestió i control de la situació:
  
· Alerta derivada d'avís meteorològic
  
· Seguiment pluviohidrològic
  
1.1.1. Alerta derivada d'avís meteorològic
  
És l'acció de transmetre missatges de prevenció i protecció a la població potencialment afectada i instruccions als destinataris que tinguen algun tipus de responsabilitat preventiva o operativa assignada en aquest Pla Especial, acompanyats de l'avís meteorològic que la genera.
  
1.1.2. Seguiment pluviohidrològic
  
És la fase consegüent a l'alerta derivada d'avís meteorològic, consistent en el seguiment per a confirmar o no la situació de risc i la seua evolució. Aquesta fase pot ser activada, independentment de l'alerta derivada d'avís meteorològic, en cas de produir-se pluges intenses sense avís meteorològic previ.
  
La fase de preemergència es prolongarà fins que es concloga que la inundació és imminent, per la qual cosa es passarà a la fase d'emergència o bé es retorne a la normalitat.
  
1.2. Fase d'emergència
  
Aquesta fase s'inicia quan de l'anàlisi dels paràmetres meteorològics i hidrològics, es concloga que la inundació és imminent o quan aquesta ja ha començat. L'emergència es prolongarà fins que s'hagen pres totes les mesures necessàries de protecció de persones i béns i s'hagen restablit els serveis bàsics essencials.
  
Les diferents situacions d'emergència s'estableixen en funció de la gravetat, de l'extensió territorial i dels recursos necessaris per al control de l'emergència.
  
D'acord amb la Directriu bàsica de planificació de Protecció Civil davant del risc d'inundacions, s'estableixen 4 situacions d'emergència:
  
1.2.1. Situació 0
  
L'emergència es qualificarà com a situació 0 quan les dades meteorològiques i hidrològiques permeten preveure la imminència d'inundacions, amb perill per a persones i béns.
  
Aquesta situació comporta l'alerta hidrològica, que es realitza quan pel seguiment pluviohidrològic, es detecten pluges molt fortes o torrencials i avingudes que fan previsible la inundació, amb perill per a persones i béns.
  
En funció de la infraestructura disponible per a realitzar el seguiment pluviohidrològic, hi ha dos tipus d'alerta hidrològica: alerta en grans rius i alerta en rambles, barrancs, séquies i zones inundables per precipitacions locals.
  
1.2.2. Situació 1
  
Situació en què s'han produït inundacions en zones localitzades, l'atenció de la qual pot quedar assegurada mitjançant l'ús dels mitjans i recursos disponibles en les zones afectades.
  
1.2.3. Situació 2
  
Situació en què s'han produït inundacions que superen la capacitat d'atenció dels mitjans i recursos locals o, encara sense produir-se aquesta última circumstància, les dades pluviomètriques i hidrològiques i les prediccions meteorològiques permeten preveure un augment o agreujament (\*).
  
Així mateix, seran declarades com a situació 2 aquelles emergències definides com a escenaris 2 i 3 (definits en l'apartat 12.1.), amb constitució del CECOPI.
  
1.2.4. Situació 3
  
Emergències que, considerades d'interés nacional, així siguen declarades pel Ministre d'Interior. En aquesta situació la direcció del Pla correspondrà a la persona designada pel Ministre de l'Interior.
  
1.3. Fase de Normalització
  
És una fase consecutiva a la d'emergència que es prolonga fins al restabliment de les condicions mínimes imprescindibles per a un retorn a la normalitat a les zones afectades per la inundació.
  
Durant aquesta fase es realitzaran les primeres tasques de rehabilitació en dites zones, consistents fonamentalment en la inspecció de l'estat d'edificis, la neteja d'habitatges i vies urbanes, la reparació dels danys més rellevants, i la rehabilitació dels serveis bàsics fonamentals.
  
(\*) També serán declarades emergències de situació 0 aquelles que per al seu control requerisquen la constitució del CECOPI.
  
2. ESTRUCTURA ORGANITZATIVA
  
La resposta en la consecució de l'objectiu que es pretén amb el present Pla Especial i considerant l'estructura màxima prevista, es basa en la constitució d'un Centre de Coordinació Operativa Integrat (CECOPI), d'acord amb l'esquema següent :
  
(1) El Centre de Coordinació Operativa estarà ubicat en un dels centres provincials de Coordinació d'Emergències de la Generalitat Valenciana (CCES)
  
(2) Pla Territorial d'Emergència de la Comunitat Valenciana
  
(3) Lloc de Comandament Avançat (Puesto de Mando Avanzado)
  
(4) Centre de Coordinació Municipal
  
3. ELS CENTRES DE COORDINACIÓ OPERATIVA (CECOP)
  
Són centres provincials de comandament de les emergències, que compten amb els mitjans humans i tècnics que permeten realitzar les funcions de direcció i coordinació de recursos, a més a més d'assegurar les comunicacions amb el Lloc de Comandament Avançat (PMA) i en general amb els mitjans externs que puguen estar implicats en l'emergència.
  
Els CECOPs provincials estan ubicats en els actuals Centres de Coordinació d'Emergències de la Generalitat Valenciana (en avant CCES).
  
El CCE de la província de València actua com a Centre de Coordinació Operativa provincial i autonòmic.
  
La ubicació dels CCES és la següent:
  
PROVÍNCIA UBICACIÓ
  
Castelló Centre de Comunicacions del Consorci
  
 Provincial de Bombers de Castelló.
  
València L'Eliana
  
Alacant Centre de Comunicacions del Consorci
  
 Provincial de Bombers d'Alacant
  
L'administració de l'Estat disposa de Centres de Coordinació Operativa (CECOPs) provincials, ubicats en la Delegació del Govern/Subdelegacions del Govern.
  
4. CENTRE DE COORDINACIÓ OPERATIVA INTEGRAT (CECOPI)
  
El Centre de Coordinació Operativa Integrat (CECOPI), és l'òrgan superior de gestió d'emergències, que es constituirà d'acord amb el que estableix aquest Pla (apartat 1.2.3), quan la situació de l'emergència ho justifique.
  
Estarà integrat pel Comité de Direcció, el Comité Assessor i un Gabinet d'Informació, tots ubicats al Centre Provincial de Coordinació d'Emergències.
  
El CECOPI es constituirà en el CCE de la Generalitat Valenciana de la província afectada i, alternativament, si algun problema tècnic ho impossibilitara, en el CECOP de l'administració de l'Estat.
  
5. DIRECCIÓ DEL PLA ESPECIAL. COMITÉ DE DIRECCIÓ
  
5.1. Director del Pla. Comité de Direcció
  
El Director del Pla Especial és el Conseller de Justícia i Administracions Públiques.
  
Per delegació ostentarà el comandament el Director General d'Interior. En cas d'absència, serà substituït pel Delegat Territorial del Govern de la província afectada.
  
La direcció del Pla Especial s'efectuarà en coordinació amb l'Administració de l'Estat i l'Administració Local.
  
En cas de constitució del CECOPI, la direcció i coordinació del Pla Especial serà exercida pel Director General d'Interior, dins d'un Comité de Direcció en el qual s'incorporarà un representant del Ministeri d'Interior (delegat del Govern / Subdelegat del Govern).
  
La declaració d'interés nacional serà efectuada pel Ministre d'Interior quan es donen els supòsits establits en la Norma Bàsica de Protecció Civil (R.D. 407/92), assumint la direcció la persona que es designe.
  
En aquelles emergències en les quals per al seu control no siga necessària la constitució del CECOPI, la direcció serà assumida per:
  
· A LA PROVÍNCIA DE CASTELLÓ: pel Director Tècnic del Consorci Provincial de Bombers de Castelló (o la persona que el substituïsca).
  
· A LA PROVÍNCIA DE VALÈNCIA: el Cap d'Àrea o un dels Caps de Servei del Servei d'Emergències.
  
· A LA PROVÍNCIA D'ALACANT: el Cap dels Serveis Tècnics del Consorci Provincial de Bombers d'Alacant (o la persona que el substituïsca).
  
5.2. Funcions del director del Pla i del Comité de Direcció
  
Les funcions de direcció del Pla seran assumides pel Director General d'Interior, excepte en el cas de declaració d'interés nacional, que la direcció serà assumida pel representant del Ministeri de l'Interior.
  
- Decidir la constitució del CECOPI.
  
- Decidir l'alerta hidrològica en grans rius.
  
- Declarar les situacions d'emergència.
  
- Convocar als components del Comité Assessor que estime.
  
- Decidir en cada moment i amb el consell del Comité Assessor, les actuacions més convenients per a fer front a l'emergència i l'aplicació de les mesures de protecció a la població, al medi ambient, als béns i al personal adscrit al Pla.
  
- Donar l'ordre d'evacuació, en cas de considerar-se necessària aquesta mesura.
  
- Determinar i coordinar la informació a la població, durant l'emergència, a través dels mitjans propis del Pla (Gabinet d'Informació) i dels de comunicació social. S'inclou la informació destinada a adoptar mesures de protecció, com la informació general sobre el succés.
  
- Declarar el final de l'emergència.
  
- Assegurar el manteniment de l'operativitat del Pla.
  
- El representant del Ministeri de l'Interior informarà, al menys cada 12 hores, a la Direcció General de Protecció Civil.
  
6. COMITÉ ASSESSOR
  
Recolza i aconsella el Comité de Direcció en els distints aspectes relacionats amb l'emergència.
  
El Comité Assessor s'estructura en el Grup de Seguiment del Risc i en el Grup de Gestió de Mitjans i Recursos.
  
6.1. Composició
  
- Cap d'Àrea i/o Caps de Servei del Servei d'Emergències, que coordinaran les actuacions del Comité Assessor.
  
Grup de Seguiment del Risc:
  
- Tècnic de l'Àrea del Servei d'Emergències, que coordinarà les actuacions d'aquest grup.
  
- Representants de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ) i a Alacant, de la Confederació Hidrogràfica del Segura (CHS). No es considera l'assistència de membres de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (CHE), atés que només una conca (riu Bergantes) hi pertany, i és suficient el contacte telefònic.
  
Normalment, aquests representants efectuaran les seues funcions des del seu centre de treball. En cas de considerar-se necessària la incorporació puntual en el CECOPI, seria en el CECOPI del CCE Autonòmic, en el cas de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i en el CECOPI del CCE Provincial d'Alacant, en el cas de la Confederació Hidrogràfica del Segura.
  
- Representant del Centre Meteorològic Territorial de València (CMTV). Realitzarà les seues funcions des del seu centre de treball. En el cas de considerar-se necessària la seua incorporació puntual en el CECOPI, ho seria en el del CCE Autonòmic.
  
- Mentre no s'incorporen els representants de les Confederacions i/o del CMTV, la coordinació d'aquests organismes des que es constituïsca el CECOPI, l'efectuarà un representant de la Delegació del Govern/Subdelegacions del Govern, el qual s'incorporarà al Grup de Seguiment del Risc.
  
Grup de Gestió de Mitjans i Recursos:
  
- Tècnic de l'Àrea del Servei d'Emergències, amb funcions de coordinació del grup.
  
- Cap del Grup d'Intervenció: Cap dels Serveis Tècnics/Director Tècnic del Consorci Provincial de Bombers de la província afectada o Cap del Servei de Bombers del municipi afectat en el cas de les capitals de província.
  
- Cap del Grup de Seguretat: el comandament de la Comandància de la Guàrdia Civil de la província afectada.
  
- Cap del Grup Sanitari: la direcció l'ostentarà el Director Territorial de la Conselleria de Sanitat de la província afectada, i com a substituts els respectius Directors de SEU.
  
- Cap del Grup d'Alberg i Assistència: Coordinador Provincial del Pla d'Alberg i Assistència.
  
- Cap del Grup de Suport Logístic: director del Pla Sectorial d'Abastiment de la província afectada.
  
- Director/Coordinador del Pla Sectorial de Carreteres.
  
- Director/Coordinador del Pla Sectorial de Transport.
  
- El Cap de la Unitat adscrita a la Comunitat Valenciana del Cos Nacional de Policia (Policia Autonòmica).
  
- Cap de la Unitat de Protecció Civil de la Delegació del Govern/Subdelegacions del Govern.
  
- Representant de les Forces Armades.
  
- Representants dels municipis afectats.
  
- Tècnics de les distintes administracions o altres persones que el Comité de Direcció considere oportuns.
  
6.2. Funcions
  
Correspon al Comité Assessor:
  
- Coordinar i dirigir les actuacions dels serveis intervinents en l'emergència, coordinant-se a més a més amb altres recursos i serveis el concurs dels quals siga necessari.
  
- Valorar la situació en cada moment i proposar al Comité de Direcció les actuacions més adequades.
  
- El coordinador del Comité Assessor serà l'interlocutor amb els grups que el componen , i transmetrà les directrius marcades pel Comité de Direcció. Igualment, en cas de ser necessari, exercirà les funcions de transmissió de la informació als alcaldes o persones que designen, o designarà un interlocutor (en principi, aquesta funció s'assigna al coordinador del Grup de Seguiment del Risc).
  
Funcions del Grup de Seguiment del Risc:
  
- Avaluar la situació de risc i demanar les dades pluviomètriques i hidrològiques necessàries per a efectuar el seguiment.
  
- Coneixement de la situació d'emergència en la seua vessant de:
  
- Evolució meteorològica. Pluviometria en temps real i acumulat.
  
- Evolució de cabals i situació d'embassaments en grans rius.
  
- Coneixement de les incidències sobre el territori per deficiències en els serveis bàsics i carreteres.
  
- Aconsellar el Comité de Direcció sobre les mesures de protecció que es consideren necessàries.
  
- Suport als municipis de zones afectades per desbordament de barrancs, rambles i danys per pluges locals, complementant els seus propis mecanismes de prevenció i control a nivell de conca. Informació puntual sobre la situació de risc als alcaldes o persones que designen, dels municipis afectats.
  
- Els representants de les confederacions hidrogràfiques, en cas d'activar-se un Pla d'Emergència de d'Embassament tenen funcions concretes que seran desenrotllades en la mesura que s'incorporen dits Plans.
  
Funcions del Grup de Gestió de Mitjans i Recursos:
  
Els caps dels Grups coordinaran l'actuació dels serveis que intervenen en el lloc de l'emergència, amb altres recursos i serveis en la Comunitat Valenciana el concurs dels quals calga per a incrementar-los o efectuar accions complementàries.
  
A més a més, els representants de la resta de plans sectorials i de les Forces Armades tindran les següents funciones:
  
· Director del Pla Sectorial de Carreteres:
  
- Anàlisi i valoració de la informació rebuda sobre l'estat de la xarxa viària.
  
- Facilitar informació sobre l'estat de les carreteres per a la seua difusió a la població.
  
- Establiment de rutes alternatives per als itineraris inhabilitats, incloses les alternatives per al trasllat de passatgers de RENFE i FGV.
  
- Manteniment de les xarxes viàries expedites i en condicions d'ús, en coordinació amb el cap del Grup de Suport Logístic.
  
· Director del Pla Sectorial de Transport: cobertura de les necessitats en matèria de transport.
  
- Evacuació de persones.
  
- Transport de recursos.
  
· Representant de les Forces Armades: informarà el director del Pla Especial de les ajudes que puguen proporcionar les Forces Armades, tant en personal com en recursos materials, i trasmetrà als respectius comandaments les sol·licituds d'ajuda.
  
Dirigirà les actuacions dels seus mitjans al terreny, en coordinació amb el cap del Grup de Suport Logístic, en el qual s'integraran els mitjans desplaçats a les zones afectades.
  
Fonamentalment, el suport es concretarà en:
  
- Evacuació de la població.
  
- Transport.
  
- Avituallament.
  
- Instal·lacions de campaments com a albergs provisionals.
  
- Suport amb maquinària.
  
- Establiment de xarxes de transmissions.
  
· Coordinador del Grup de Gestió de Mitjans i Recursos:
  
- Recopilar la informació per a efectuar el seguiment, comprovar reiteració de peticions, classificació, etc.
  
- Efectuar un seguiment general de les actuacions i informar el coordinador del Comité Assessor.
  
7. GABINET D'INFORMACIÓ
  
7.1. Composició
  
El Gabinet d'Informació és una eina del Comité de Direcció del Pla Especial en les tasques de difusió de la informació en situació d'emergència.
  
Es constituirà en una sala del CCE, des d'on es tractarà tota la informació relacionada amb l'emergència i es difondrà als mitjans de comunicació, organismes, autoritats i públic en general.
  
El Gabinet d'Informació estarà compost per personal dels gabinets de premsa de:
  
· Conselleria de Justícia i Admnistracions Públiques.
  
· Delegació del Govern / Subdelegacions del Govern (quan es constituïsca el CECOPI).
  
Estarà al seu càrrec el cap de Premsa de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques i, en cas de declarar-se l'interés nacional, el representant de l'Administració de l'Estat.
  
En situació de preemergència de seguiment pluviohidrològic, i quan així ho decidisca el director del Pla, un membre del Gabinet de Premsa de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques de la Generalitat s'integrarà en el CCE.
  
Amb la finalitat d'aconseguir coherència informativa, es considerarà informació oficial, fidedigna i contrastada, aquella facilitada directament pel Gabinet d'Informació, únic òrgan autoritzat per a emetre-la.
  
7.2. Funcions
  
- Difondre les ordres, consignes i recomanacions dictades pel Comité de Direcció a través dels mitjans de comunicació social previstos en aquest Pla Especial.
  
- Centralitzar, coordinar i preparar la informació general sobre l'emergència i facilitar-la als mitjans de comunicació, d'acord amb el Comité de Direcció.
  
- Informar sobre l'emergència a quantes persones o organismes ho sol·liciten.
  
- Obtindre, centralitzar i facilitar tota la informació relativa als possibles afectats, i facilitar els contactes familiars i la localització de persones.
  
8. GRUPS D'ACCIÓ: COMPOSICIÓ I FUNCIONS
  
Les actuacions necessàries per a la protecció de persones i béns seran realitzades pels Grups d'Acció: Intervenció, Seguretat, Sanitari, Alberg i Assistència i Suport Logístic.
  
8.1. Grup d'Intervenció
  
El comandament del Servei de Bombers desplaçat al terreny serà el coordinador del Grup d'Intervenció i dirigirà el PMA en cas de constituir-se. Quan es desplacen mitjans d'altres províncies a la zona afectada, serà assumit pel comandament de la província afectada.
  
· Composició:
  
Unitats de bombers desplaçades a les zones afectades, dirigides des dels seus Centres de Coordinació i des del CECOPI quan aquest es constituïsca.
  
· Funcions:
  
- Salvament i rescat de persones.
  
- Eliminar, reduir i controlar en el possible les causes i efectes sobre persones i béns.
  
Des dels CCES se sol·licitarà l'actuació d'altres grups d'acció (sanitari i seguretat) en relació amb el rescat i salvament: el Grup Sanitari serà dirigit i mobilitzat des del CICU corresponent, i el Grup de Seguretat serà dirigit des del Centre de Coordinació de Seguretat (Comandància de la Guàrdia Civil o Direcció Superior de Policia), mantenint comunicació amb la Delegació del Govern/Subdelegacions del Govern, i amb el CCE de la província afectada.
  
8.2. Grup de Seguretat
  
El coordinador d'aquest Grup serà un comandament de la Guàrdia Civil o del Cos Nacional de Policia.
  
· Composició:
  
Personal de les Forces de l'Ordre: Policia Autonòmica, Guàrdia Civil, Cos Nacional de Policia i Policia Local. Així mateix, s'incorporaran a aquest grup les empreses i el personal de seguretat privada que siguen mobilitzats en cas necessari.
  
· Funcions:
  
- Avisos i informació a la població en una primera situació.
  
- Control d'accessos i manteniment de l'ordre en les àrees afectades. Regulació del trànsit.
  
- Garantir el control i la seguretat ciutadana.
  
- Protecció de béns.
  
- Suport en l'organització i execució de l'evacuació i en la difusió d'avisos a la població.
  
- Acordonament de les zones operatives.
  
- I en general, aquells aspectes de les catàstrofes o emergències que afecten la seguretat de les persones i els béns.
  
8.3. Grup Sanitari
  
El metge de l'equip SAMU (Servei d'Atenció Mèdica Urgent) serà el coordinador del Grup Sanitari; en cas d'haver-hi més d'un equip, el CICU designarà el metge del SAMU que realitzarà les tasques de coordinació del Grup Sanitari.
  
· Composició:
  
- Equip/s SAMU.
  
- Recursos sanitaris d'Atenció Primària. Aquests recursos, per proximitat al lloc afectat, seran els recursos de resposta immediata.
  
- Recursos de transport sanitari.
  
· Funcions:
  
- Constituir el lloc d'assistència sanitària i el centre d'evacuació si s'escau.
  
- Realitzar les funcions pròpies de classificació de les víctimes, assistència sanitària i evacuació.
  
- El coordinador del Grup Sanitari arreplegarà tota la informació sanitària possible per a realitzar les següents funcions:
  
- Coordinar a través del CICU l'evacuació de les víctimes a centres hospitalaris.
  
- Identificació de les víctimes.
  
- Informació necessària per a establir actuacions en sanitat ambiental, salut pública i qualsevol altre aspecte de l'activitat sanitària.
  
- Les activitats d'assistència en hospitals, cobertura de les necessitats farmacèutiques i la prevenció/resolució de problemes epidemiològics derivats de l'emergència, seran portades a terme de la forma prevista en el Pla Sanitari d'Emergències pels serveis establits en aquest Pla.
  
8.4. Grup d'Alberg i Assistència
  
El coordinador d'aquest Grup serà designat pel Director del Pla Sectorial d'Alberg i Assistència.
  
· Composició:
  
Serveis d'assistència social de la Conselleria de Benestar Social.
  
· Funcions:
  
- Assistència social.
  
- Alberg d'evacuats i desplaçats.
  
- Distribució de queviures als centres d'alberg.
  
- Registre i seguiment dels afectats.
  
8.5. Grup de Suport Logístic
  
El coordinador d'aquest Grup per a cada CRM, serà un responsable de la Diputació Provincial designat pel director del Pla Sectorial d'Abastiment de la província afectada.
  
· Composició:
  
Personal de les diputacions provincials, ajuntaments, brigades de titulars de carreteres. Així mateix, en cas de mobilitzar-se les Forces Armades, els mitjans desplaçats s'integraran en aquest Grup, sota el comandament dels seus superiors i coordinats pel seu representant integrat en el CECOPI.
  
· Funcions:
  
- Alçament de dics provisionals i altres obstacles que eviten o dificulten el pas de les aigües.
  
- Reparació d'urgència dels danys ocasionats en dics o en altres obres de protecció i, en el seu cas, en elements naturals o mediambientals.
  
- Eliminació d'obstacles i obstruccions en punts crítics de les vies o obertura de vies alternatives de desaigües.
  
- Neteja i sanejament de les àrees afectades.
  
- Restabliment dels serveis bàsics.
  
- Abastiment.
  
- Transport.
  
- Gestió i subministrament de recursos d'abastiment (avituallament i abastiment en general).
  
- Distribució de queviures a la població en col·laboració amb els serveis municipals.
  
- Disposició d'existències mínimes d'avituallament.
  
- Gestió i subministrament de maquinària per a rehabilitació i reposició de serveis.
  
9. COORDINACIÓ DELS GRUPS D'ACCIÓ SOBRE TERRENY
  
Les emergències per inundacions comporten, en els primers moments, un gran nombre d'actuacions sobre terreny. Així mateix, són emergències que poden abastar un àmbit territorial molt ampli (diversos municipis o una o diverses comarques).
  
En principi, el funcionament dels serveis al terreny serà coordinat des del CCE. Cada servei sobre el terreny serà gestionat des dels respectius centres de coordinació (centrals dels Serveis de Bombers i centres sectorials), i mobilitzarà els seus serveis a sol·licitud del CCE, i coordinat sobre el terreny des del CECOPAL del municipi en què s'haja traslladat (veure apartat 11), mentre que el director del Pla Especial, a proposta del servei de bombers, no considere necessària la constitució d'un o diversos PMAS, en aquest cas el comandament de bombers assumiria la direcció tècnica. Quan es desplacen serveis de bombers d'altres províncies, la direcció del PMA efectuarà el comandament de la província afectada.
  
El comandament de cada grup en el PMA assumirà les funcions pròpies de coordinació de dit grup.
  
El director del Pla Especial podrà decidir que la direcció dels PMAS siga assumida per un cap del Servei d'Emergències de la Generalitat Valenciana.
  
Una vegada desaparegut el risc imminent per a persones i béns, el Director del Pla Especial, si ho considera necessari, convocarà reunions periòdiques a les zones danyades per a l'establiment d'actuacions prioritàries, amb el fi d'aconseguir el més ràpid i eficaç retorn a la normalitat. A aquestes reunions es convocarà, com a mínim, als responsables dels ajuntaments afectats, i també als Coordinadors dels Grups d'Acció de cada zona, i s'hi avaluaran els danys i establiran les prioritats d'actuació necessària.
  
10. CENTRE DE RECEPCIÓ DE MITJANS (CRM)
  
Un dels greus problemes durant i després d'una inundació és l'abastiment a la població afectada, així com la necessitat de desplaçar mitjans humans i materials per a la rehabilitació.
  
Per això, pot ser necessari establir un o diversos Centres de Recepció de Mitjans (CRM), des d'on es distribuiran els recursos. Els CRM seran gestionats per personal de les Diputacions i Consorcis Provincials de Bombers, responsables del Pla Sectorial d'Abastiment, en contacte permanent amb el CECOPI.
  
No pot establir-se a priori la ubicació dels CRM, atesa la variabilitat en l'extensió i localització de les inundacions, però sí que poden concretar-se una sèrie de requisits per a la seua elecció:
  
· S'elegiran magatzems o naus amb capacitat suficient, en funció de les necessitats concretes de l'emergència.
  
· La seua localització s'elegirà en funció de les vies de comunicació que hagen quedat expedites, així com de la possibilitat de comunicació amb les zones afectades.
  
· Els locals seran facilitats pels ajuntaments de les zones afectades o del seu entorn.
  
11. ELS PLANS D'ACTUACIÓ MUNICIPAL: EL CECOPAL
  
El CECOPAL (Centre de Coordinació Municipal) exercirà una funció fonamental en la coordinació de l'emergència en cada municipi.
  
Des del CECOPAL es dirigiran les actuacions dels serveis municipals, s'establiran les prioritats d'actuació al municipi i es prendran les mesures necessàries de protecció a persones i béns. El director del CECOPAL, o la persona per ell designada, realitzarà les peticions de mitjans i recursos externs al CCE. El CECOPAL s'encarregarà que aquests mitjans i recursos realitzen les tasques que el CCE els assigne al municipi.
  
La constitució del CECOPAL es produirà en situacions d'emergència o durant la preemergència, si és considerat necessari, per l'alcalde com a director.
  
En el document IV es detallen algunes de les funcions a desenrotllar per l'administració local, en situació de preemergència com d'emergència.
  
12. ELS PLANS D'EMERGÈNCIA D'EMBASSAMENTS
  
12.1. Escenaris de Seguretat i de Perill de ruptura d'embassaments
  
La Directriu Bàsica estableix 4 situacions definides com a escenaris de seguretat i de perill de trencament d'embassaments, per a l'establiment de les normes i procediments de comunicació i informació amb els organismes públics implicats en la gestió de l'emergència.
  
12.1.1. Escenari 0
  
Escenari de control de la seguretat.
  
Les condicions existents i les previsions, aconsellen una intensificació de la vigilància i el control de la presa, que no requereix la posada en pràctica de mesures d'intervenció per a la reducció del risc.
  
12.1.2. Escenari 1
  
Escenari d'aplicació de mesures correctores.
  
S'han produït esdeveniments que en cas de no aplicar-se mesures de correcció (tècniques, d'explotació, desembassament), podrien ocasionar perill d'avaria greu o de trencament, encara que la situació pot resoldre's amb seguretat mitjançant l'aplicació de les mesures previstes i els mitjans disponibles.
  
12.1.3. Escenari 2
  
Escenari excepcional.
  
Hi ha perill de trencament o avaria greu del embassament i no pot assegurar-se amb certesa que puga ser controlat mitjançant l'aplicació de les mesures i els mitjans disponibles.
  
12.1.4. Escenari 3
  
Escenari límit.
  
La probabilitat de trencament de l'embassament és elevat o aquesta ja ha començat, i resulta pràcticament inevitable que es produïsca l'ona d'avinguda generada pel trencament.
  
Quan es produïsca una de les situacions definides com a escenari 2 o 3, el director del Pla declararà la situació d'emergència 2 i constituirà el CECOPI de la província o províncies afectades.
  
12.2. Direcció dels Plans d'Emergència d'Embassaments
  
12.2.1. Director del Pla d'Emergència d'Embassaments
  
La direcció del Pla estarà a càrrec de la persona a què corresponga la direcció de l'explotació de la mateixa.
  
12.2.2. Funcions
  
Les funcions bàsiques del Director del Pla seran les següents, tal com estableix la Directriu Bàsica:
  
- Intensificar la vigilància de la presa en cas d'esdeveniment extraordinari.
  
- Disposar l'execució de les mesures tècniques o d'explotació necessària per a la disminució del risc.
  
- Mantindre permanentment informats als organismes públics implicats en la gestió de l'emergència.
  
- Donar l'alarma, en cas de perill imminent de ruptura de presa o, en el seu cas, de la ruptura de la mateixa, mitjançant comunicació als organismes implicats en la gestió de l'emergència.
  
12.3. Interfase amb el Pla Especial
  
Des del moment en què les circumstàncies existents a la presa requerisquen l'aplicació de mesures correctores (escenari 1), el Director del Pla d'Emergència d'Embassaments comunicarà al CCE autonòmic el tipus d'emergència, les mesures preventives aplicades i les previsions a curt i mig termini.
  
El Director del present Pla l'activarà i definirà la situació corresponent.
  
DOCUMENT IV
  
Operativitat
  
Sumari
  
1. PREFERÈNCIA
  
ALERTA DERIVADA D'AVÍS METEOROLÒGIC
  
1.1. SEGUIMENT PLUVIOHIDROLÒGIC.
  
1.1.1. Seguiment en grans rius
  
1.1.2. Seguiment en rambles, barrancs i zones inundables per pluges in situ
  
1.1.3. Actuacions dels CCES
  
2. EMERGÈNCIA
  
SISTEMÀTICA GENERAL D'ACTUACIÓ DELS CEEs EN EMERGÈNCIES
  
2.1. SITUACIÓ D'EMERGÈNCIA 0
  
2.2. SITUACIO D'EMERGÈNCIA 1
  
2.3. SITUACIÓ D'EMERGÈNCIA 2
  
2.3.1. Activació dels plans sectorials i actuació dels CEEs.
  
2.3.2. Constitució del CECOPI. Funcionament
  
3. GRUPS D'ACCIÓ
  
NOTIFICACIÓ
  
3.1. MOVILITZACIÓ I PROCEDIMENT D'ACTUACIÓ
  
3.2. INTEGRACIÓ DELS RECURSOS MUNICIPALS
  
4. EMERGÈNCIES PER INCIDENTS EN EMBASSAMENTS
  
4.1. INTERFASE PLA D'EMERGÈNCIA D'EMBASSAMENT I EL PLA ESPECIAL
  
4.1.1. Escenari 0
  
4.1.2. Escenari 1
  
4.1.3. Escenari 2
  
4.1.4. Escenari 3
  
5. REPOSICIÓ DE SERVEIS BÀSICS O ESSENCIALS I TORNADA A LA NORMALITAT
  
5.1. REPOSICIÓ DE SERVEIS BÀSICS O ESSENCIALS
  
5.2. TORNADA A LA NORMALITAT
  
6. MESURES DE PROTECCIÓ
  
6.1. MESURES DE PROTECCIÓ PER A LA POBLACIÓ
  
6.2. ESURES DE PROTECCIÓ PER ALS GRUPS D'ACCIÓ
  
7. PLA DE TRANSMISSION
  
8. CATÀLEG DE MITJANS I RECURSOS
  
9. DIRECTORI
  
1. PREEMERGÈNCIA
  
 Generalment, la Preemergència s'activa des del moment en què el CCE rep un avís meteorològic amb risc de precipitacions intenses. Per tant, des del moment en què es produeix la recepció de l'avís meteorològic, el Pla Especial s'activa amb la cadena de transmissions de l'alerta als diversos organismes i serveis implicats.
  
Tal com s'ha descrit en l'apartat 1.1 del document III, la fase de preemergència s'estructura en dues situacions que obeeixen a l'evolució habitual en la gestió i control de la situació:
  
· Alerta derivada d'avís meteorològic.
  
· Seguiment pluviohidrològic.
  
1.1 Alerta derivada d'un avís meteorològic
  
L'alerta es realitzarà quan l'Institut Nacional de Meteorologia, a través del Centre Meteorològic Territorial de València (CMTV), emeta un butlletí d'Avís de Fenòmens Meteorològics Adversos, sobre la possibilitat que se superen els llindars establits en el Pla Regional.
  
a) Tipus de butlletins:
  
· Butlletins de termini mitjà: termini de predicció superior a 48 hores. Són elaborats pel Centre Nacional de Predicció i difosos pel CMTV. Sempre tindran la seua continuïtat en els butlletins de termini curt, bé per a la seua confirmació, bé per a la seua anul·lació.
  
· Butlletins de curt i molt curt termini: termini de predicció inferior a 48 hores.
  
Quan la predicció a molt curt termini siga inferior a 6 hores, el CMTV, a més a més d'emetre el butlletí, efectuarà l'avís telefònicament al CCE autonòmic.
  
· Butlletins de fenòmens adversos observats: s'emetrà quan existisca constància de l'aparició de pluges intenses, sense que s'haja emés butlletí previ i, en alguns casos, encara que s'haja emés butlletí, si el CMTV considera convenient la seua emissió.
  
En aquest cas, igualment que en la predicció a menys de 6 hores, el CMTV informarà via telèfon al CCE, a més a més de realitzar l'emissió del butlletí.
  
· Butlletins d'actualització i fi d'episodi: a més a més dels butlletins citats, el CMTV pot emetre butlletins d'actualització, en què es modifica la situació prevista, i els butlletins de fi d'episodi, quan aquest es done per conclòs.
  
En tots els butlletins es realitza una aproximació a les característiques de les precipitacions: probabilitat (possible, probable), intensitat (dèbil, moderada, forta, molt forta o torrencial), la distribució espacial (aïllada, dispersa o generalitzada), i la seua evolució temporal (ocasional, persistent, freqüent o intermitent).
  
b) Situacions que generen alerta:
  
S'emetran butlletins sempre que es preveja que es van a superar els llindars establits en el Pla Regional de Predicció i Vigilància:
  
· Pluja acumulada en 1 hora: 30 l/m², equivalent a intensitats molt fortes.
  
· Pluja acumulada en 12 hores: 100 l/m². Aquest llindar s'utilitza per a precipitacions de tipus persistent i normalment extenses, amb intensitats ocasionalment fortes.
  
En base a aquests llindars, els butlletins d'avisos de fenòmens meteorològics adversos s'emetran davant de les situacioins següents:
  
· Intensitat Molt Forta de caràcter Persistent i/o Generalitzat.
  
· Intensitat Molt Forta de caràcter Local.
  
· Intensitat Forta de caràcter Persistent i/o Generalitzat.
  
· Intensitat Moderada i Localment Forta, de caràcter Persistent i/o Generalitzat.
  
Les situacions descrites són previsions meteorològiques que no suposen automàticament situacions de Protecció Civil, atés que en la ocurrència d'inundacions intervenen altres factors, tals com les precipitacions de dies anteriors, la situació dels embassaments, el grau de saturació del terreny, etc.
  
Així, per exemple, una previsió conforme al Quart butlletí, sense altres condicionants, no implica directament una situació de risc d'inundacions, però si intervenen altres circumstàncies desfavorables que poden donar lloc a una situació de risc. En aquest sentit, les previsions dels 3 primers butlletins sí que impliquen la realització d'una alerta, degut la intensitat de la precipitació.
  
Per tant, l'alerta es realitzarà des del CEC, sempre que s'emeta qualsevol dels 3 primers butlletins, mentre que en el cas del Quart només s'efectuarà l'alerta si conflueixen factors que puguen derivar en situació de risc. Aquesta última decisió la prendrà el responsable del CCE, prèvia consulta amb el CMTV.
  
c) Notificació de l'avís i alerta:
  
· Butlletins de Curt i Molt Curt Termini:
  
El CMTV trametrà l'avís al CCE autonòmic, que el transmetrà via fax i/o ràdio xarxa troncal als CCEs, de l'àrea de predicció del risc; aquests establiran la situació de preemergència i informaran al CCE autonòmic, que notificarà l'alerta al director del Pla. Així mateix, independentment que el CMTV transmeta l'avís a la Delegació del Govern / Subdelegacions del Govern, els CCEs els informaran via fax i/o telèfon. Aquestes, alhora, alertaran els organismes dependents de l'Administració de l'Estat.
  
Els CCEs provincials alertaran per fax, telèfon i/o ràdio als organismes responsables dels plans sectorials en cada província, als ajuntaments de la zona afectada per la predicció pel procediment que es descriu tot seguit, i als serveis bàsics.
  
Donada la dificultat d'alertar la totalitat d'ajuntaments de cada província (o del sector de la província per al qual es realitza la previsió de risc), en un espai de temps que permeta mantenir l'operativitat del Pla Especial, els CCEs efectuaran l'avís a una sèrie d'organismes i/o ajuntaments capçaleres d'avís, que s'encarregaran, alhora, de transmetre'l a altres prèviament assignats, de manera que es redueix considerablement el temps d'alerta.
  
· Butlletins de Molt Curt Termini, amb predicció a menys de 6 hores:
  
El CMTV efectuarà l'avís telefònicament al CCE autonòmic, i aquest el transmetrà al/els CECEs provincials afectats. Aquests, alhora, alertaran via telèfon/xarxa troncal als organismes implicats i als ajuntaments de l'àrea potencialment afectada (via capçaleres).
  
· Butlletins d'actualització i de fi d'episodi:
  
Seran transmesos a tots els organismes alertats.
  
Des del moment en què es realitza l'alerta, es posa en marxa el seguiment pluviohidrològic.
  
1.2. Seguiment pluviohidrològic
  
Consisteix en el seguiment, quantitatiu i/o qualitatiu, de les precipitacions i nivells de cabal en llits de corrents d'aigua.
  
Té per objecte confirmar o no la previsió de pluges, la seua localització geogràfica i la seua evolució, per a preveure les conques que poden resultar afectades.
  
Aquesta fase pot ser activada independentment que s'haja realitzat o no l'alerta derivada d'avís meteorològic, en cas que es produïsquen pluges intenses sense avís previ.
  
Els ajuntaments comunicaran al CCE respectiu la informació sobre pluges i augment de cabal en rius, barrancs, séquies o zones inundables. En tot cas, la informació disponible en altres centres de Coordinació haurà de ser tramesa als CCEs.
  
La Guàrdia Civil (puntualment, a petició del CCE i a través de la Delegació del Govern/Subdelegacions del Govern, o del CECOPI quan aquest es trobe constituït), proporcionarà dades sobre la situació de pluges i cabals.
  
A fi de facilitar la presa de dades per part dels ajuntaments, s'ha dotat a algunes de les conques de punts de control, tant pluviomètrics com hidrològics, que són gestionats per personal i col·laboradors municipals, les dades de les quals han de ser transmesos tant als ajuntaments de la mateixa conca com al CCE respectiu.
  
El seguiment pluviohidrològic s'efectua de forma distinta segons es tracte de grans rius o de conques xicotetes (rambles, barrancs), en funció de les possibilitats tècniques i de la resposta hidrològica dels llits davant de precipitacions intenses.
  
En els CCEs es disposa d'una Base de Dades amb la informació necessària per a efectuar el seguiment: relació de municipis per conques, embassaments existents i punts de control pluviomètrics i foronòmics, amb indicació de la forma de comunicació (telèfons, fax, ràdio xarxa troncal).
  
1.2.1. Seguiment en grans rius
  
Entesos com a rius regulats per embassaments i amb aforaments de les confederacions hidrogràfiques (rius Sénia, Millars, Palancia, Túria, Xúquer, Serpis, Vinalopó i Segura).
  
La principal infraestructura per al seguiment de pluges i cabals pertany, en aquest cas, a les confederacions hidrogràfiques: xarxa d'aforaments, guarderia fluvial i, fonamentalment, al Sistema Automàtic d'Informació Hidrològica (SAIH), que proporciona dades en temps real.
  
La informació ha de ser comunicada als CCEs provincials pel CCE autonòmic, a partir de la detecció de pluges especialment intenses.
  
(En el present Pla, i a efectes hidrològics, s'entendran com a pluges especialment intenses les que es produïsquen en torn a 50 l/m², en un període de temps igual o inferior a 4 hores o intensitats superiors a 30 l/m² i hora).
  
A partir d'aqueix moment, la comunicació de la informació disponible es realitzarà de forma periòdica per part de les confederacions, o a petició del CCE corresponent.
  
Des del moment en què reben la informació, els CCEs realitzaran un seguiment demanant informació dels ajuntaments de les zones afectades, quan ho consideren necessari, i dels altres organismes responsables del seguiment (CMTV i altres centres de Coordinació). Aquesta informació serà tramesa a la Confederació afectada. En el cas de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la transmissió de la informació es realitzarà a través del CCE autonòmic.
  
Així mateix, els ajuntaments de les conques afectades mantindran contacte amb els ajuntaments d'aigües dalt i aigües avall, intercanviant informació sobre la situació de pluges i nivells dels rius.
  
El CCE informarà puntualment als ajuntaments de les dades relatives al seguiment pluviohidrològic.
  
1.2.2. Seguiment en rambles, barrancs i zones inundables per pluges in situ
  
Les rambles i barrancs estan caracteritzats per ser llits secs en què només circula escorrentia en moments de precipitacions intenses. Són llits de gran torrencialitat, degut als forts pendents que han de salvar en un curt recorregut fins a la desembocadura, en què les avingudes es generen en molt curt espai de temps, la qual cosa, unit a l'escassa infraestructura de punts de control, condiciona la sistemàtica de seguiment pluviohidrològic i alerta hidrològica.
  
En aquestes conques, així com a les zones inundables per pluges in situ, el seguiment ha de ser efectuat pels propis ajuntaments:
  
· Les precipitacions són avaluades de forma quantitativa en els casos en què existeixen pluviòmetres als ajuntaments, o a través dels pluviòmetres pertanyents al CMTV, i de forma qualitativa quan no es disposa d'aquests mitjans. La informació serà proporcionada als CCEs i als ajuntaments de la conca, a partir del moment en què es detecten pluges especialment intenses (30 l/m²/hora o 50 l/m²/4 hores). Els CCEs la transmetran al CMTV i a les confederacions corresponents (a la CHJ a través del CCE autonòmic). Els CCEs d'Alacant i Castelló transmetran així mateix aquesta informació al CCE autonòmic.
  
Des del moment en què als CCEs es reba la informació sobre pluges especialment intenses, aquests efectuaran el seguiment de les mateixes per conques, demanant informació dels ajuntaments i organismes implicats.
  
A més a més, els CCEs efectuaran el seguiment consultant als serveis establits en fitxes a l'efecte (parcs de Bombers, bombers forestals,..).
  
· El seguiment hidrològic (nivells en llits), s'iniciarà des del moment en què es produïsquen pluges especialment intenses. Per a facilitar el seguiment, s'ha dotat a alguns ajuntaments d'escales instal·lades en llits. En cas de no existir escales, el seguiment ha de ser realitzat mitjançant l'observació en punts preestablits.
  
La informació ha de ser transmesa entre els ajuntaments d'aigües dalt i aigües avall, aixi com als CCEs que, alhora, la transmetran a la Confederació corresponent conforme al procediment establit, i demanaran major informació d'ajuntaments i organismes implicats.
  
El CCE pot, en cas necessari, demanar informació a la Guàrdia Civil a través de Delegació de Govern / Subdelegacions del Govern (quan no estiga constituït el CECOPI).
  
El seguiment pluviohidrològic en rambles i barrancs, degut a la sistemàtica establida i a la rapidesa amb què es generen les avingudes, és impossible sense la total col·laboració dels ajuntaments, sempre recolzats i assessorats des dels CCEs. Per això és bàsic que existisca una bona sistemàtica de transmissió d'informació entre els ajuntaments d'una mateixa conca, i que aquests posen en marxa el seu Pla d'Actuació front a Inundacions, que entre altres actuacions per a aquests casos haurà de contemplar:
  
· Tindre informació sobre l'evolució meteorològica, idea de pluges i nivell de l'aigua als llits del seu municipi, així com tindre coneixement de la situació en la seua conca hidrogràfica.
  
· Impedir l'estacionament o acampada en llits secs, vores de rius, torrenteres, etc. Especial atenció a càmpings ubicats en àrees de risc.
  
· Controlar i/o senyalitzar els trams inundables de les carreteres, especialment les interseccions amb llits.
  
· Vigilar l'evolució del nivell de l'aigua als llits (rius, barrancs, séquies, etc).
  
· Intercanviar informació amb els municipis de la seua conca, i amb el CEC, a través del telèfon 112 o la xarxa troncal de ràdio.
  
· Informar la població en situacions de risc.
  
El CCE mantindrà informats als ajuntaments de les dades relatives al seguiment pluviohidrològic que proporcionen els distints organismes.
  
1.2.3. Actuacions dels CCEs
  
El responsable del CCE provincial s'encarregarà d'efectuar el seguiment pluviohidrològic en cada província.
  
El citat responsable haurà de tindre en tot moment informació sobre la situació i la seua previsible evolució, de la qual cosa anirà informant periòdicament el director del Pla, a través del CCE autonòmic. Per a això estarà en contacte permanent amb tots els organismes de què provenen les dades pluviohidrològiques (bàsicament confederacions, CMTV i ajuntaments), i, assessorat pels organismes responsables de la valoració (CMTV i confederacions), i recolzarà i n'informarà als ajuntaments. L'alcalde del municipi, en funció de la situació, decidirà sobre la constitució del CECOPAL.
  
La informació a mitjans de comunicació la realitzarà personal del Gabinet de Premsa de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques de la Generalitat, que s'incorporarà al CCE des del moment en què, degut al volum d'informació entrant, se sol·licite la mateixa pel responsable del Centre.
  
L'entrada d'informació en els CCEs es produirà fonamentalment a través del telèfon 112.
  
Quan hi haja una gran entrada d'informació i/o peticions en els CCEs, per decisió del Director del Pla s'incorporarà un altre tècnic de l'Àrea del Servei d'Emergències, que actuarà com a reforç del tècnic de guàrdia.
  
En cas necessari, el responsable del CCE mobilitzarà personal de reforç tècnic, d'operadors i telefonistes, prèvia autorització del director del Pla.
  
Els CCEs enviaran periòdicament informació de retorn al CCE autonòmic i, al menys cada 12 hores, a la Delegació del Govern / subdelegacions del Govern, en parts normalitzats.
  
Així mateix, es facilitarà informació de retorn a les confederacions i al CMTV.
  
En funció de l'evolució de la situació, es produirà la tornada a la normalitat o bé, per una evolució desfavorable, es passarà a la situació d'emergència 0: alerta hidrològica.
  
S'adjunten, tot seguit, els quadres sinòptics resums de les accions a portar a cap en relació amb l'alerta derivada d'avís meteorològic i el seguiment pluviohidrològic.
  
Els CCEs realitzaran les alertes via telèfon/xarxa troncal.
  
(\*) Als ajuntaments de les zones afectades se'ls alertarà via fax, excepte quan l'avís meteorològic proporcione predicció a poques hores, en el cas del qual l'alerta s'efectuarà, a més a més, via telèfon / xarxa troncal.
  
Quan es produïsquen pluges especialment intenses, i/o comencen crescudes en llits, s'activa el Seguiment de nivells en llits.
  
(\*) Informa al CCE d'Alacant.
  
(\*\*) Informa al CCE de Castelló.
  
(\*\*\*) Organismes implicats: citats en l'esquema "Alerta derivada d'avís meteorològic".
  
(\*) Informa al C.C.E. d'Alacant.
  
(\*\*) Informa al C.C.E. de Castelló.
  
(\*\*\*) Organismes implicats: citats en l'esquema "Alerta derivada d'avís meteorològic".
  
2. EMERGÈNCIA
  
Aquesta fase s'inicia quan, de l'anàlisi dels paràmetres meteorològics i hidrològics, es concloga que la inundació és imminent o quan aquesta ja haja començat.
  
2.1. Sistemàtica general d'actuació dels CCEs en emergències
  
Està previst que l'organització funcional dels CCEs varie segons la gravetat de la situació, l'extensió territorial afectada i la quantitat de recursos a mobilitzar. Aquest nivell de mobilitzacions també variarà dins d'una mateixa situació d'emergència, per la qual cosa es deixa oberta la possibilitat d'anar augmentant el nombre de persones que atenguen l'emergència, segons les característiques de cada emergència.
  
Des del moment en què comença l'emergència, les mobilitzacions de recursos se sobreposen amb les actuacions a efectuar pel seguiment pluviohidrològic.
  
El personal de l'Àrea del Servei d'Emergències, a més a més de la mobilització dels recursos i de les intervencions corresponents, efectuarà un seguiment de la situació, identificant els municipis, localitzant la conca que es tracte, a fi de conéixer la situació als municipis de l'entorn, per a comprovar l'abast de la situació (conques afectades i nivell de danys). La informació procedent dels ajuntaments es contrastarà amb la Confederació Hidrogràfica corresponent, el CMTV i amb altres centres de Coordinació.
  
Les actuacions dels CCEs, descrites fins ara, es corresponen fonamentalment amb les situacions d'emergència 0 i 1. La situació d'emergència 2 comporta l'activació de diversos plans sectorials i la constitució de grups d'Acció al terreny i, si la situació s'agreuja, la constitució del CECOPI.
  
2.2. Situació d'Emergència 0
  
Són aquelles emergències en què, per una evolució desfavorable de la situació meteorològica i hidrològica, es conclou que la inundació és imminent o ja ha començat, amb perill per a persones i béns, donant lloc a l'alerta Hidrològica i a una sèrie d'actuacions d'emergència.
  
Les situacions d'emergència 0 són qualificades pel director de l'Emergència, definit en l'apartat 5.1. Del Document 3.
  
ALERTA HIDROLÒGICA
  
L'alerta hidrològica és l'acció de comunicar als ajuntaments, i organismes implicats, l'avís sobre la possibilitat que es produïsquen inundacions en algunes zones amb perill per a persones i béns, juntament amb missatges de prevenció i protecció.
  
L'alerta als ajuntaments serà transmesa directament a l'alcalde o autoritat en qui delegue i, si això no és possible, a la Policia Local.
  
Aquesta situació d'emergència (situació 0) derivarà del seguiment pluviohidrològic, quan s'observa que s'estan produint precipitacions molt fortes o torrencials, augment del cabal en rius amb possibles desbordaments, o crescudes importants en rambles o barrancs.
  
 Per tant, cap diferenciar, a l'igual que en el seguiment pluviohidrològic, entre l'alerta en grans rius i l'alerta en rambles, barrancs i zones inundables per pluges in situ.
  
a) Alerta hidrològica en grans rius
  
La Confederació Hidrogràfica afectada informarà al CCE corresponent del perill de desbordament. Després d'informe i consulta amb el director del Pla, a través del CCE autonòmic, el CCE provincial:
  
· Informarà immediatament al municipi/s previsiblement afectats, emprant la via de comunicació més ràpida (ràdio xarxa troncal, telèfon).
  
· Informarà així mateix a: Delegació del Govern / Subdelegacions de Govern, coordinador de Recursos del SPEIS, CICU, Centre Provincial de Coordinació de Creu Roja, coordinadors dels Plans Sectorials, serveis bàsics, RENFE, FGV i AUMAR (els tres últims quan puguen quedar afectats).
  
b) Alerta hidrològica en rambles, barrancs i zones inundables per pluges in situ
  
El sistema de seguiment pluviohidrològic establit deixa el control d'aquestes zones en mans dels ajuntaments i també, per tant, de l'alerta hidrològica. Tanmateix, els CCEs hauran d'assegurar que l'alerta haja sigut transmesa a la totalitat de municipis afectats.
  
El CCE actuarà amb la següent sistemàtica:
  
· Contrastarà tota la informació amb la Confederació Hidrogràfica corresponent i amb el CMTV, a fi de valorar la gravetat de la situació i concretar l'àrea afectada.
  
· Assegurarà la recepció de l'alerta en tots els ajuntaments afectats.
  
· Informarà el director del Pla.
  
· Informarà a: Delegació del Govern / subdelegacions de Govern, coordinador de Recursos del SPEIS, CICU, Centre Provincial de Coordinació de Creu Roja, coordinadors dels Plans Sectorials, serveis bàsics, RENFE, FGV i AUMAR (els tres últims si poden verse afectats).
  
En cas d'alerta hidrològica, els ajuntaments constituiran el CECOPAL (amb els membres que es consideren necessaris) i seran responsables en els seus municipis de la posada en marxa de mesures preventives concretes per a la protecció de la població i béns, amb el suport de recursos externs mobilitzats des dels CCEs, i sempre que calga s'encarregarà de:
  
· Avisos i informació a la població. És important recordar que moltes zones de risc coincideixen amb àrees turístiques, amb afluència de població estacional.
  
· Control d'accessos a les zones potencialment afectades. Vigilància de punts crítics en vies de comunicació.
  
· Allunyament preventiu de la població de les zones on el perill és imminent. Evacuació i alberg segons allò que s'ha establit en l'apartat 5.1.
  
· Alçament de dics provisionals i altres obstacles que eviten o dificulten el pas de les aigües.
  
· Eliminació d'obstacles i obstruccions en punts crítics dels llits o obertura de vies alternatives de desaigües.
  
Els ajuntaments hauran de canalitzar les seues peticions sempre als CCEs, ja siga a través de l'alcalde o de la persona designada a l'efecte.
  
En el cas que remeta la situació, una vegada constatat que no s'han produïts danys, el CCE declararà la tornada a la normalitat. Si la situació evoluciona de forma desfavorable, es passarà a la situació d'emergència que corresponga.
  
2.3. Situació d'emergència 1
  
És una situació en què s'han produït inundacions en zones localitzades, l'atenció de la qual pot quedar assegurada amb els recursos locals o certs recursos d'àmbit superior, en primera intervenció (bombers, policia autonòmica, Guàrdia Civil, Cos Nacional de Policia, recursos sanitaris...).
  
La qualificació i direcció de situacions d'emergència 1 correspon al director de l'Emergència.
  
A través del director del CECOPAL es canalitzaran les comunicacions amb el CCE provincial , i es coordinaran les actuacions dels mitjans locals, així com la recepció dels mitjans i recursos sol·licitats.
  
El CECOPAL seguirà les actuacions concretes previstes en el Pla d'Actuació Municipal, encaminades a la protecció de persones i béns.
  
Des del CCE corresponent, s'efectuaran les mobilitzacions sol·licitades des dels municipis afectats, continuant amb el seguiment pluviohidrològic en la conca/ques afectades, d'acord amb la sistemàtica general descrita en el punt 2.1 del present document.
  
2.4. Situació d'emergència 2
  
Són aquelles en què s'han produït inundacions que superen la capacitat d'atenció dels mitjans i recursos locals o, encara sense produir-se aquesta última circumstància, les dades pluviomètriques i hidrològiques i les prediccions meteorològiques, permeten preveure una extensió o agreujament significatiu d'aquelles. Aquestes situacions podran comportar la constitució de CECOPI.
  
Les emergències 0 o 1, que per al seu control requerisquen la constitució del CECOPI, sempre seran declarades com a emergències de situació 2, així com les que es definisquen com a escenari 2 i 3 (definits en l'apartat 12.1 del Document III), amb constitució del CECOPI.
  
La qualificació i direcció de la situació d'emergència 2 correspon al director del Pla. El responsable del CCE dirigirà aquests fins a la incorporació del director del Pla o els seus substituts d'acord amb les previsions abans enunciades. La constitució del CECOPI serà decidida pel director del Pla quan, per la gravetat de l'emergència, es considere necessari.
  
2.4.1. Activació dels plans sectorials i actuació dels CCEs
  
Fins a la constitució del CECOPI, el funcionament dels CCEs serà el mateix que en els nivells anteriors d'emergència, encara que calga la constitució dels centres de Coordinació dels Plans Sectorials que s'hagen activat per decisió del director del Pla, des d'on es dirigiran les actuacions dels corresponents Grups d'Acció al terreny, a través del PMA, quan aquest es constituïsca.
  
2.4.2. Constitució del CECOPI. Funcionament
  
El CCE convocarà als membres del CECOPI telefònicament i trametent per fax el comunicat de convocatòria de constitució del CECOPI. La Delegació del Govern / Sudelegacions de Govern convocaran els organismes de l'Administració de l'Estat (Guàrdia Civil, FAS i altres que es considere).
  
Una vegada constituït el CECOPI, les distintes funcions s'estructuraran en els CCEs en Unitats de Gestió: Sala de Comunicacions, telèfon d'emergència 112, Comité Assessor, Gabinet d'Informació i Comité de Direcció.
  
En cas de catàstrofe, el Comité Assessor se subdividirà en els dos grups definits en l'apartat 6 del Document III. El coordinador del Comité Assessor, o persona en qui delegue, assumirà les comunicacions amb alcaldes o responsables locals.
  
3. GRUPS D'ACCIÓ
  
3.1. Notificació
  
a) Notificació de la situació de preemergència:
  
L'alerta derivada d'avís meteorològic es durà a terme en les situacions meteorològiques definides en l'apartat 1.1. Seran transmeses via fax des dels CCEs, complementant-se amb alerta telefònica els coordinadors dels Plans Sectorials i al responsable de Premsa. Aquests hauran de romandre localitzables mentre romanga la situació de risc i tindre coneixement de l'evolució d'aquesta.
  
El personal tècnic alertat haurà de constituir ràpidament el Centre de Coordinació del Pla Sectorial corresponent, a requeriment del Director del Pla Especial.
  
b) Notificació de situació d'emergència:
  
Els CCEs disposen d'un format per a la notificació de la situació d'emergència, via fax, a tots els serveis actuants, com també per a la notificació del fi de l'emergència.
  
3.2. Mobilització i procediment d'actuació
  
En les situacions d'emergència 0 i 1 es mobilitzen els serveis necessaris, que seran gestionats des dels seus respectius centres de coordinació (centrals de Comunicacions de Bombers, CICU, responsables de Plans Sectorials), i coordinats al terreny pel CCE, a través del/dels CECOPALs.
  
Quan es declare la situació d'emergència 2 es constituiran els centres de Coordinació Sectorials que requerisca el director del Pla, dirigits pels caps de Grup del Pla Sectorial corresponent. En el moment en què així ho decidisca el Director del Pla Especial, es constituirà el CECOPI, havent d'integrar-se en el mateix els Caps de Grup, quedant al comandament dels centres de Coordinació Sectorials els coordinadors dels Plans Sectorials.
  
Des de la constitució del CECOPI, totes les mobilitzacions de mitjans seran ordenades al respectiu Centre de Coordinació Sectorial des del Comité de Direcció, amb el suport del "Comité Assessor: gestió de mitjans i recursos".
  
En cas de constituir-se un o diversos PMAs, la direcció d'aquest/s recaurà sobre el Coordinador del Grup d'Intervenció a la zona. El Director del Pla Especial podrà decidir que la direcció del PMA siga assumida per un comandament del Servei d'Emergències de la Generalitat Valenciana.
  
Tot seguit es despleguen els procediments per a la mobilització i actuació de cadascun dels Grups d'Acció, en cadascuna de les situacions previstes:
  
a) Grup d'Intervenció:
  
· Situacions d'emergència 0 i 1:
  
Les mobilitzacions es realitzaran de la forma ordinària, és a dir, els CCEs transmetran a la central del Servei de Bombers (Centrals de Consorcis o de Bombers Municipals) les sol·licituds d'intervenció. La mobilització i seguiment serà efectuada per aquestes últimes.
  
· Situacions d'emergència 2:
  
Els CCEs notificaran la situació a les Centrals dels Serveis de Bombers, que la transmetran al cap del Grup d'Intervenció. Aquest dirigirà les actuacions des de la seua central i, en cas de constituir-se el CECOPI, s'integrarà aquest.
  
· Actuacions al terreny:
  
En cas de constituir-se un o diversos PMAs, el Coordinador del Grup d'Intervenció en cada zona assumirà la seua direcció, havent de coordinar les actuacions de la resta de Grups d'Acció, enllaçant amb el CCE o CECOPI, i integrant als recursos municipals.
  
b) Grup de Seguretat:
  
· Situacions de preemergència:
  
L'activació es produirà des del CCE, a través de la Delegació del Govern /Subdelegacions del Govern. Excepte si la informació procedeix del personal en el terreny, cas en què la seqüència d'informació serà inversa.
  
Durant la situació de seguiment pluviohidrològic, els components del Grup de Seguretat realitzaran vigilància en punts conflictius de carreteres, que puguen resultar perillosos per a la població (encreuaments en gual, trams inundables, etc). En principi aquesta serà labor de la Policia Local, però pot ser necessària la mobilització de reforços de la Policia Autonòmica i la Guàrdia Civil per a la seua col·laboració en aquesta tasca. Es coordinaran a través dels CCEs, a petició dels ajuntaments.
  
· Situació d'emergència 0 i 1:
  
El CCE, a través de la Delegació del Govern/ Subdelegacions del Govern, comunicarà la situació d'emergència al responsable del Grup.
  
La Guàrdia Civil, com a comandament del Grup de Seguretat, coordinarà les actuacions de la Policia Autonòmica, Cos Nacional de Policia i la Policia Local, quan així ho requerisca el CCE, a través de la Delegació del Govern /Subdelegacions del Govern.
  
Portarà un seguiment continu de la informació, i la facilitarà al CCE a través de la Delegació del Govern / Subdelegacions del Govern.
  
· Situació d'emergència 2:
  
Fins a la constitució del CECOPI, el comandament de la Guàrdia Civil assumirà la coordinació d'aquest Grup. Una vegada constituït el CECOPI, dit comandament s'integrarà en el "Comité Assessor: gestió de mitjans i recursos", a requeriment del CCE, a través de la Delegació del Govern / Subdelegacions del Govern.
  
c) Grup Sanitari:
  
· Situació d'emergència 0 i 1:
  
Els CCEs notificaran la situació als CICUs i aquests alertaran / mobilitzaran els recursos sanitaris adequats.
  
La coordinació dels mitjans aeris que calguen per al trasllat de les víctimes, serà efectuada pel CICU, en coordinació amb el CCE provincial.
  
· Situació d'emergència 2:
  
En cas de constitució del CECOPI, el cap del Grup Sanitari s'integrarà en el Comité Assessor: gestió de mitjans i recursos del CECOPI, sent l'enllaç entre el CECOPI i els CICUs.
  
d) Grup d'Alberg i Assistència:
  
· Situació d'emergència 0 i 1:
  
En aquesta situació seran els ajuntaments els qui assumisquen la funció d'alberg i assistència, ja que es tracta d'inundacions localitzades.
  
· Situació d'emergència 2:
  
En el cas que els ajuntaments no puguen assumir l'alberg i assistència de les persones en el seu municipi, el CCE comunicarà la situació al Cap del Grup, que constituirà el Centre de Coordinador Sectorial.
  
En cas de constituir-se el CECOPI, el Cap del Grup s'integrarà en aquest i designarà un substitut al Centre de Coordinació Sectorial.
  
e) Grup de Suport Logístic:
  
Aquest Grup aglutina les funcions d'avituallament i reparació de danys. Estarà sota la direcció del Cap del Grup d'Abastiment, recolzat pels Caps de Grup de Transports i Carreteres.
  
· Situació d'emergència 0 i 1:
  
El CCE comunicarà la situació a la Central de Comunicacions de Bombers, que alertarà el Director Tècnic del Pla Sectorial d'Abastiment.
  
· Situació d'emergència 2:
  
El CCE notificarà la situació a la Central de Comunicacions de Bombers, que alertarà el Director Tècnic del Pla Sectorial d'Abastiment, i aquest constituirà el Centre de Coordinació Sectorial. Cas de constituir-se el CECOPI, es desplaçarà a aquest, designant un substitut al Centre de Coordinació Sectorial.
  
En cas de constituir-se un o diversos CRM, el Director Tècnic del Pla d'Abastiment designarà el responsable d'aquest, que es traslladarà al lloc i el gestionarà en coordinació amb el Director del PMA (si aquest s'ha constituït) i amb el CCE-CECOPI.
  
3.2. Integració dels recursos municipals
  
Des del CECOPAL es coordinaran els recursos municipals, que s'integraran en els grups d'Acció:
  
· La Policia Local s'integrarà en el Grup de Seguretat.
  
· El personal amb funcions d'abastiment, reparacions i obres s'integrarà en el Grup de Suport Logístic.
  
· El personal voluntari s'integrarà en els Grups d'Acció que designe el Director del Pla d'Actuació Municipal, fonamentalment en el de Suport Logístic, per a col·laborar en labors d'avituallament i en el d'Alberg i Assistència als Centres de Recepció d'Evacuats.
  
(\*) Informa al CCE d'Alacant.
  
4. EMERGÈNCIES PER INCIDENTS EN EMBASSAMENTS
  
4.1. Interfase entre el Pla d'Emergència d'Embassament i el Pla Especial
  
Segons "l'escenari" que es plantege, d'entre els definits en l'apartat 12 del Document III, el Pla d'Emergència d'Embassament establirà les actuacions i les comunicacions amb el Pla Especial, establides en la directriu bàsica.
  
Provisionalment, i fins a l'elaboració dels citats Plans d'Emergència de l'Embassament, s'estableix la sistemàtica d'actuació en cas que es produïsca alguna de les emergències descrites als escenaris.
  
Des del moment en què les circumstàncies existents a la presa requerisquen l'aplicació de mesures correctores (escenari 1), el Director del Pla d'Emergència de Presa comunicarà al CCE autonòmic el tipus d'emergència, les mesures adoptades i les previsions.
  
En els casos en què han de produir-se desembassaments, es comunicarà al CCE amb la suficient antelació perquè aquest alerte als municipis afectats aigües avall de l'embassament.
  
Òbviament, els diferents escenaris previstos poden produir-se independentment que existisca una situació de precipitacions intenses, ja que poden donar-se situacions de risc produïdes per diferents causes.
  
4.1.1. Escenari 0
  
És aquell en què les condicions existents i les previsions aconsellen una intensificació de la vigilància i el control de la presa, no requerint-se la posada en pràctica de mesures d'intervenció per a la reducció del risc.
  
4.1.2. Escenari 1
  
S'han produït esdeveniments que, de no aplicar-se mesures de correcció (tècniques, d'explotació, desembassament, etc), podrien ocasionar perill d'avaria greu o de ruptura de l'embassament, si bé la situació pot resoldre's amb seguretat mitjançant l'aplicació de les mesures previstes i els mitjans disponibles.
  
4.1.3. Escenari 2
  
Existeix perill de ruptura o avaria greu de l'embassament i no pot assegurar-se amb certesa que puga ser controlat mitjançant l'aplicació de les mesures i mitjans disponibles.
  
El Director del Pla d'Emergència de l'Embassament el comunicarà immediatament al CCE, que actuarà igual que en situació d'emergència 2, procedint a convocar el CECOPI, prèvia notificació al director del Pla Especial.
  
En el CECOPI s'integrarà un representant de l'organisme de conca, el qual assessorarà al Comité de Direcció i actuarà d'interlocutor amb el Director del Pla d'Emergència d'Embassament.
  
4.1.4. Escenari 3
  
La probabilitat de ruptura de l'embassament és elevada o aquesta ja ha començat, resultant pràcticament inevitable el que es produïsca l'ona d'avinguda generada per dita ruptura.
  
El Director d'Emergència de l'Embassament comunicarà immediatament la situació al CCE, que actuarà com en escenari 2.
  
En aquesta situació, el CCE haurà d'alertar les autoritats dels municipis afectats.
  
La directriu bàsica preveu que en el Pla d'Emergència de l'Embassament s'establisca un sistema d'alarma (acústica o altres sistemes d'avís), a fi que la població, que puga veure's afectada per la inundació produïda en un interval no superior a 30 minuts, reba l'alarma immediatament. Fins que s'implanten dits sistemes d'alarma, aquesta serà duta a terme amb els recursos municipals, rebuda la notificació corresponent.
  
5. REPOSICIÓ DE SERVEIS BÀSICS O ESSENCIALS I TORNADA A LA NORMALITAT
  
5.1. Reposició de serveis bàsics o essencials
  
Com s'indica en el Pla Territorial d'Emergències de la Comunitat Valenciana, s'entén per serveis bàsics o essencials, aquells que la seua mancança afecta notablement la qualitat de vida dels ciutadans i a la represa dels serveis i activitats industrials, podent provocar en ocasions problemes de seguretat.
  
Principalment s'inclouen en aquest tipus de serveis els següents:
  
· Subministrament d'aigua potable.
  
· Subministrament elèctric.
  
· Servei telefònic.
  
· Subministrament de gas.
  
En situacions d'emergència es plantegen problemes en el restabliment i normalització dels serveis bàsics als municipis afectats, agreujats pel progressiu esgotament dels recursos municipals i la freqüent inexistència, en el terme municipal, de materials i maquinària especial per a aquestes funcions.
  
Per tant, correspondrà al CCE coordinar les labors i actuacions tendents al suport dels recursos municipals en la reposició dels serveis que són bàsics o essencials per a la població.
  
Actuacions:
  
· D'acord amb els protocols existents, els CCEs establiran els contactes pertinents amb les persones encarregades, en cadascun dels serveis, d'efectuar les labors de represa del subministrament.
  
· D'acord amb les disponibilitats operatives i tècniques de les respectives companyies subministradores, el CECOPI establirà les prioritats en la cadència de represa dels subministraments.
  
· Es mantindrà informats als municipis, a través del seu Alcalde o persona en qui delegue, de les actuacions que despleguen les distintes companyies subministradores, a fi de proporcionar la màxima informació possible a la població afectada per l'emergència. Alhora, se sol·licitarà dels municipis afectats la informació de l'estat dels subministraments dels diversos serveis, amb el propòsit de servir d'informació de retorn als responsables de la represa d'aquests.
  
· El CCE provincial transmetrà al Comité Assessor les peticions de recursos humans i materials dels serveis operatius dependents de les diverses administracions (especialment del Pla d'Abastiment, en la seua vessant de maquinària i rehabilitació i del Pla de Transport) que puguen necessitar les companyies subministradores.
  
· En cas necessari, es coordinaran i arbitraran les solucions per a proveir de serveis alternatius, amb l'activació del Pla Sectorial d'Abastiment i d'altres que siguen necessaris.
  
Serveis alternatius:
  
S'enumeren en aquest apartat les solucions alternatives que es proposen, que són susceptibles de suplir provisionalment la mancança dels serveis bàsics afectats.
  
· Subministrament d'aigua potable:
  
El subministrament alternatiu d'aigua potable es realitzarà segons allò previst en el Pla Sectorial d'Abastiment en la seua vessant d'avituallament, mitjançant el repartiment d'aigua embotellada o bótes d'aigua.
  
· Subministrament elèctric:
  
El subministrament elèctric alternatiu es realitzarà mitjançant grups electrògens que seran mobilitzats segons allò previst en el Pla Sectorial d'Abastiment, en la seua vessant de maquinària i rehabilitació. Es prestarà atenció preferent a la dotació de subministrament alternatiu als hospitals, centres assistencials i llocs de acolliment (albergs).
  
· Servei telefònic:
  
El servei telefònic serà suplit, en el seu defecte, per la comunicació via ràdio. Les freqüències a utilitzar seran les de la xarxa de comunicacions de protecció civil de la Generalitat Valenciana, així com les de les xarxes de ràdio d'altres administracions.
  
En cas necessari, se sol·licitarà al CECOP de la Delegació del Govern / Subdelegacions de Govern la col·laboració del col·lectiu de radioaficionats per a la instal·lació, als municipis que el precisen, d'equips de ràdio, que treballaran en les freqüències de la xarxa REMER. L'activació de dita xarxa s'efectuarà des del CECOP de l'administració de l'Estat i l'operador estarà, en tot moment, sota la supervisió i ordres de l'Alcalde del municipi, seguint els protocols establits en la "operació en emergència" de dita xarxa.
  
· Subministrament de gas:
  
Es procedirà al subministrament de gas embotellat mitjançant l'acció coordinada i conjunta amb les empreses subministradores. La necessitat de vehicles especials de transport per a aquest subministrament es realitzarà d'acord amb allò previst en el Pla Sectorial de Transports.
  
5.2. Tornada a la normalitat
  
Després d'una situació d'emergència, la fase de tornada a la normalitat comprén la reconstrucció d'infraestructures, la reparació de danys, la neteja de zones afectades (desenrunament, enterrament d'animals...) i la reposició de serveis no essencials, així com la tramitació d'indemnització per danys a persones o béns i el pagament als serveis mobilitzats.
  
Despeses d'emergència per mobilitzacions:
  
La Generalitat Valenciana incorporarà els seus pressupostos un crèdit ampliable amb la finalitat de fer front a les despeses, danys i perjudicis ocasionats per la prestació personal o de béns, de persones físiques i jurídiques, en emergències en què se'ls haja requerit per aquesta, al tindre la Generalitat Valenciana la direcció de l'emergència, d'acord amb la legislació vigent.
  
a) Indemnització per danys
  
El crèdit citat podrà utilitzar-se per al pagament d'indemnitzacions per danys sofrits en particulars, entitats o organismes públics, quan així ho decidisca el Govern Valencià.
  
La valoració dels danys sofrits serà duta a terme pel departament competent de la Generalitat Valenciana, per si mateix o amb l'ajuda dels municipis.
  
b) Notificació a la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana
  
En la fase de tornada a la normalitat, els diferents organismes competents duran a terme les tasques i treballs de restabliment de serveis i infraestructures pròpies.
  
Els diversos organismes competents en la normalització de la vida ciutadana emetran un informe en què s'expliciten les tasques i treballs duts a terme durant l'emergència, així com les previsions sobre les tasques de rehabilitació dels serveis o sobre el pagament d'ajudes i indemnitzacions.
  
Dit informe serà tramés al director del Pla Territorial d'Emergència, qui donarà trasllat d'aquest a la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana.
  
6. MESURES DE PROTECCIÓ
  
Es consideren mesures de protecció els procediments, actuacions i mitjans previstos en el present Pla Especial, al fi d'evitar o atenuar les conseqüències de les inundacions immediates i diferides, per a la població i el personal que intervé en el terreny.
  
6.1. Mesures de protecció per a la població
  
Les mesures de protecció per a la població es concreten en la preparació prèvia d'aquesta, mitjançant informació sobre mesures d'autoprotecció, o bé el seu avís o posada en marxa en cas que preventivament es decidisca el confinament o evacuació davant d'una possible evolució negativa de l'emergència.
  
La pràctica totalitat de les accions anteriors tenen caràcter immediat i només poden ser dutes a terme en primera instància amb els recursos locals, és a dir, ubicats en el municipi amb el suport d'un primer nivell de recursos externs.
  
El Pla d'Actuació Municipal haurà de contenir, per tant, un apartat que preveja les mesures a adoptar en tals supòsits.
  
La coordinació de l'actuació correspondrà al CECOPAL, col·laborant en aquesta les forces de l'Ordre Públic al Municipi (Policia Local, Guàrdia Civil o Cos Nacional de Policia), o externes (Policia Autonòmica).
  
Les mesures de protecció a la població, tal com detalla el Pla Territorial d'Emergències, comprenen:
  
· Mesures d'autoprotecció personal: són aquelles mesures senzilles que poden ser dutes a terme per la pròpia població. S'adjunten en annex III, i hauran de divulgar-se durant la fase d'implantació del Pla d'Actuació municipal.
  
· Confinament: aquesta mesura consisteix en el refugi de la població en els seus propis domicilis, recintes o habitacles pròxims, en el moment d'anunciar-se l'adopció de la mesura.
  
Ha de complementar-se amb les crides de mesures d'autoprotecció personal.
  
· Allunyament: consisteix en el trasllat de la població des de posicions exposades a llocs segurs, generalment poc distants, utilitzant els seus propis mitjans.
  
· Evacuació: consisteix en el trasllat de la població que es troba a la zona de major risc cap a zones allunyades d'aquesta. Es tracta d'una mesura definitiva, que es justifica únicament si el perill a què està exposada la població és gran.
  
Si no existeix un perill imminent, l'Alcalde del municipi proposarà l'evacuació al CCE provincial. En dit cas, la decisió de donar l'ordre d'evacuació correspon al Director del present Pla Especial. En tots els casos, l'Alcalde coordinarà i dirigirà l'evacuació en el seu municipi.
  
Davant d'una situació de perill imminent, l'ordre per que s'efectue una evacuació podrà ser donada per l'alcalde del municipi o pel Director del Pla Especial.
  
Òbviament, gran part de les mesures de protecció a la població les duran a terme els distints Grups d'Acció, tals com: control d'accessos pel grup de seguretat, i el control d'aliments i aigua i l'assistència sanitària, pel grup sanitari.
  
Els sistemes d'avisos a la població tenen per finalitat alertar la població i informar-la sobre l'actuació més convenient en cada cas i sobre l'aplicació de les mesures de protecció abans enunciades: autoprotecció, confinament, allunyament i evacuació.
  
En un primer nivell, els avisos a la població s'efectuaran mitjançant els sistemes de megafonia, amb els quals es podrà informar la població de les mesures de protecció d'aplicació imminent.
  
Dits sistemes de megafonia hauran d'estar previstos en el Pla d'Actuació Municipal, i dotar d'ells a les forces de l'Ordre Públic al municipi.
  
En un segon nivell, la informació a la població, sobre l'evolució de la situació, es realitzarà a través dels mitjans de comunicació social (ràdio, televisió), concretament RNE-1, CANAL-9 RÀDIO, TVE-1, CANAL-9 TV, sent facilitats els missatges a difondre pel Gabinet d'Informació adscrit al Comité de Direcció del CECOPI.
  
Dites emissores, i les seues freqüències, figuren en annex III, i s'informarà d'elles a la població a través de les campanyes de divulgació previstes en la implantació.
  
Per a facilitar informació s'utilitzaran els telèfons d'emergència dels CCEs de la Generalitat Valenciana (Tlf 112).
  
El nombre telefònic assignat al Centre d'Informació de Trànsit establit pel Ministeri d'Interior, i la xarxa de pals SOS, també podran ser utilitzats als efectes anteriorment al·ludits. Dit Centre d'Informació col·laborarà en la difusió de les mesures que ha d'adoptar, en cada cas, la població, d'acord amb les instruccions que s'establisquen des del CECOPI.
  
6.2. Mesures de protecció per als Grups d'Acció
  
Dites mesures seran facilitades pel CCE, i els diferents organismes implicats, als responsables dels Grups d'Acció.
  
Durant la fase d'implantació haurà de dotar-se als Grups d'Acció dels mitjans de protecció adequats.
  
7. PLA DE TRANSMISSIONS
  
El Centre de Transmissions s'ubica a la Sala de Comunicacions del CCE. Està encarregat de centralitzar i garantir, durant l'activació del Pla Especial, la comunicació permanent amb:
  
· La resta dels CCEs de la Generalitat Valenciana.
  
· Cadascú dels organismes responsables dels plans sectorials.
  
· Els Grups d'Acció al terreny i, si fa el cas, el PMA.
  
· CECOPS de la Delegació del Govern / Subdelegacions de Govern.
  
· Les Diputacions Provincials.
  
· Els Ajuntaments / Policies Locals.
  
· Els mitjans de comunicació social.
  
Els CCEs disposen d'un Pla de Transmissions, en què figuren els mitjans de comunicació existents amb tots els organismes i serveis alertables i/o mobilitzables en situacions d'emergència en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, en què es troben inclosos els organismes relacionats anteriorment.
  
Dit Pla de Transmissions utilitza com a ferramenta de treball una aplicació informàtica en què cada organisme/servei figura amb un nombre de codi (quatre xifres), contenint els mitjans de comunicació disponibles (telèfon, fax, ràdio), amb totes les dades necessàries per al seu funcionament (nombres, bandes, freqüències i tons) i especificant-se el mitjà de comunicació prioritari.
  
Les notificacions de previsió de situacions de risc d'inundacions es dirigiran al CCE autonòmica, via fax/telèfon, o quan aquestes ja s'hagen produït, es dirigiran al CCE provincial per aquesta via.
  
Des del CCE es realitzaran les notificacions als diferents organismes, d'acord amb el present Pla Especial, i, a partir d'aquest moment, tots els organismes implicats estaran enllaçats amb el CCE provincial, a través dels mitjans de comunicació esmentats.
  
En les transmissions via ràdio s'observaran les següents normes i precaucions:
  
1. Si la urgència ho permet, abans de la transmissió es llegirà tot el missatge escrit fins a entendre completament el seu contingut, amb objecte d'eliminar demores durant la comunicació.
  
2. Les comunicacions seran concises i en el to d'una conversació normal, utilitzant la fraseologia recomanada en el "Manual de transmissions de Protecció Civil".
  
3. Es pronunciaran les paraules clarament i diferenciades entre si, mantenint una velocitat constant d'enunciat, no sobrepassant mai les cent paraules per minut.
  
4. Es mantindrà un volum constant en la comunicació, guardant-se una distància fixa al micròfon, que ha de ser l'adequada.
  
5. No es transmetrà mentre s'està rebent un missatge. Quan es transmeten missatges llargs, ha d'interrompre's momentàniament i de tant en tant la portadora durant les pauses de locució, per a comprovar que el canal està lliure abans de continuar la transmissió.
  
6. Per a lletrejar paraules s'utilitzarà l'alfabet fonètic de l'OACI.
  
7. Per a transmetre expressions numèriques, es llegiran cadasuna de les seues xifres. I, si fa el cas, s'utilitzarà la paraula decimal per a separar les seues parts sencera i decimal (substitueix fonèticament a la coma o punt decimal). Les centenes o milers exactes poden transmetre's com a tals.
  
8. Cada estació del Pla de Transmissions, fixa o mòbil, s'identificarà amb el seu corresponent indicatiu, definit en dit Pla, d'acord amb el "Manual de Transmissions de Protecció Civil".
  
9. A fi d'evitar confusions, en l'afirmació i la negació se substituiran "sí" i "no" per "afirmatiu" i "negatiu", respectivament.
  
10. Quan s'haja comés un error en la transmissió, s'enunciarà la paraula "correcció" seguida de la versió correcta de l'últim grup o frase transmés.
  
11. Per a indicar la bondat de la recepció s'utilitzarà una escala de legibilitat, de l'1 al 5, per ordre creixent:
  
- Il·legible
  
- Llegible de tant en tant.
  
- Llegible amb dificultat.
  
- Llegible.
  
- Perfectament llegible.
  
Per al manteniment de l'operativitat del Pla de Transmissions, i una vegada cada trimestre, es comprovaran les comunicacions, per tots els mitjans, amb els diferents organismes implicats en el present Pla Especial.
  
Les proves es registraran en cinta magnetofónica, que es conservarà durant tres mesos. Es notificaran al director del Pla Especial les anomalies detectades, a fi que siguen esmenades.
  
En cas necessari se sol·licitarà al CECOP de la Delegació del Govern / subdelegacions de Govern, la col·laboració del col·lectiu de radioaficionats per a la instal·lació, als municipis que calga d'equips de ràdio treballant en les freqüències de la xarxa REMER. L'activació de dita xarxa s'efectuarà des del CECOP de l'Administració de l'Estat i l'operador estarà, en tot moment, sota la supervisió i ordres de l'alcalde del municipi, seguint els protocols establits en la "operació emergència" de dita xarxa.
  
8. CATÀLEG DE MITJANS I RECURSOS
  
Cal diferenciar entre els mitjans i recursos existents per al seguiment pluviohidrològic i els mitjans i recursos mobilitzables en cas d'emergència.
  
Mitjans i recursos per al seguiment pluviohidrològic:
  
Són els diferents punts de control de pluges i cabals distribuïts al territori de la Comunitat Valenciana, de diferent titularitat, inclosos en la base de dades per a gestió d'inundacions.
  
Mitjans i recursos mobilitzables en cas d'emergència:
  
· Els recursos de tipus general (ambulàncies, grues, vehicles especials, recursos d'alberg...) es troben inclosos en el catàleg de mitjans i recursos del Pla Territorial d'Emergència de la Comunitat Valenciana.
  
· Els recursos municipals, públics i privats, s'inclouran en els plans d'actuació municipal.
  
· Els CCE disposen d'un llistat d'empreses de maquinària del sector privat, amb les dades precises per a la seua localització.
  
9. DIRECTORI
  
El Pla de Transmissions dels CCEs conté els mitjans de comunicació, amb tots els organismes i serveis implicats en el present Pla Especial. Així mateix, en dit Pla de Transmissions està inclós el Directori dels persones responsables implicades en aquest Pla Especial.
  
DOCUMENT V
  
Implantació i manteniment de l'operativitat
  
Sumari
  
1. INTRODUCCIÓ
  
2. IMPLANTACIÓ
  
2.1. VERIFICACIÓ DE LA INFRAESTRUCTURA DEL PLA ESPECIAL
  
2.2. FORMACIÓ DEL PERSONAL DELS SERVEIS IMPLICATS EN EL PLA
  
2.3. INFORMACIÓ A LA POBLACIÓ
  
3. MANTENIMENT DE L'OPERATIVITAT
  
3.1. ACTUALITZACIÓ-REVISIÓ
  
3.2. FORMACIÓ PERMANENT
  
3.3. INFORMACIÓ-DIVULGACIÓ PERIÒDICA A LA POBLACIÓ
  
3.4. INFORMACIÓ-DIVULGACIÓ PERIÒDICA ALS AJUNTAMENTS
  
1. INTRODUCCIÓ
  
Una vegada aprovat el Pla Especial davant del Risc d'Inundacions a la Comunitat Valenciana i homologat per la Comissió Nacional de Protecció Civil, l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana promourà les actuacions necessàries per a la seua implantació i el manteniment de l'operativitat. Dit compromís s'estén als organismes responsables implicats; cada pla sectorial haurà de comportar la implantació.
  
En concret, en els tres mesos següents a l'entrada en vigor del document s'establirà una planificació anual de les activitats que s'hagen de dur a terme en allò referent a dotació d'infraestructures, divulgació i simulacres i a l'actualització i revisió periòdica.
  
S'elaboraran informes sobre qualsevol episodi de pluges intenses ocorregut a la Comunitat Valenciana i, posteriorment, seran revisats i actualitzats per la Comissió Tècnica que ha elaborat aquest Pla, per tal d'incorporar-hi possibles millores.
  
2. IMPLANTACIÓ
  
2.1. Verificació de la infraestructura del Pla Especial
  
La Generalitat Valenciana verificarà l'existència i idoneïtat de la funcionalitat de les infraestructures bàsiques per al seu funcionament, i en especial:
  
· Xarxa de transmissions: sistemes de comunicació entre serveis.
  
· Dotació de mitjans necessaris al CECOPI i Gabinet d'Informació.
  
· Sistemes d'avisos a la població (dotació a les forces de l'ordre, i en especial policia local). Els sistemes d'avisos a la població seran comprovats en la mesura que s'elaboren els Plans d'Actuació Municipal.
  
2.2. Formació del personal dels serveis implicats en el Pla
  
En els tres mesos següents a l'entrada en vigor del Pla es desenrotllaran les fases d'implantació entre el personal implicat:
  
· Personal del CECOPI (Comité de Direcció, Comité Assessor, Gabinet d'Informació) i personal dels CCES.
  
· Personal dels Grups d'Acció
  
· Altres organismes implicats
  
La implantació del Pla Especial entre aquest personal implicat seguirà les fases següents:
  
1. Remissió de la còpia del Pla al personal del CECOPI i dels CCES i reunions informatives per tal d'aclarir possibles dubtes.
  
2. Difusió del Pla als components dels Grups d'Acció per part dels caps dels grups. Prèviament, els responsables dels plans sectorials i serveis operatius confeccionaran els protocols interns de funcionament dels serveis , segons allò que s'ha establit en aquest pla.
  
3. Cursos de formació i ensinistrament per als diferents serveis implicats. L'organització del cursos serà competència dels responsables dels plans sectorials, en coordinació amb l'òrgan competent.
  
Els cursos de formació per als Serveis de Bombers i Policies Locals es coordinaran a través de l'Institut Valencià de Seguretat Pública (IVASP).
  
4. Realització d'exercicis i simulacres (parcials i globals).
  
2.3. Informació a la població
  
Dins de la fase d'implantació haurà de seguir-se una política informativa de cara a la divulgació del Pla entre la població, per tal de facilitar la familiarització d'aquesta amb les mesures de protecció contemplades en el punt 5.1. del document IV.
  
Aquesta política informativa anirà orientada a donar informació:
  
a) Sobre el risc d'inundacions:
  
Serà una informació de tipus preventiu per tal d'aconseguir una conscienciació de la població.
  
Haurà d'informar-se a la població sobre les mesures d'autoprotecció i protecció necessàries en casos d'emergència.
  
Igualment s'informarà a través de quins mitjans serà informada la població en cas d'emergència.
  
S'orientarà en forma de campanyes periòdiques dirigides a diferents grups de població. S'aprofitaran els períodes amb major probabilitat que es produïsca el risc per a informar.
  
En l'annex III estan reflectits els "consells per a la població davant del risc d'inundacions".
  
b) Sobre l'emergència quan ja s'haja produït:
  
Aquesta informació es facilitarà quan ja s'haja produït el fenomen i siga necessari actuar de forma immediata. Es transmetrà la informació a la població i als mitjans de comunicació social, a través del Gabinet d'Informació adscrit al Comité de Direcció, mitjançant els sistemes d'avisos a la població previstos en l'apartat 5.1. del document IV.
  
La població ha de rebre una informació clara sobre el que ha de fer i cal evitar en tot moment les informacions contradictòries que puguen provocar reaccions negatives.
  
Es donarà informació sobre:
  
· Situació real de l'emergència en cada moment.
  
· Mesures de protecció.
  
· Previsions sobre l'evolució.
  
· En cas d'evacuació, informar sobre com s'efectuarà i el lloc de reunió i les recomanacions a seguir.
  
· Quan es decidesca emetre un missatge, s'haurà de tenir en compte:
  
- A qui va adreçat
  
- Sobre quin perill en concret
  
- De quina forma es difon
  
- Quan es cancel·la
  
Els missatges d'alerta, per a ser més efectius, hauran de ser assequibles i concrets, coherents, urgents, fiables i reiterats.
  
El Comité de Direcció decretarà la fi de l'emergència la qual serà comunicada a la població pels mitjans utilitzats durant la fase d'emergència.
  
3. MANTENIMENT DE L'OPERATIVITAT
  
3.1. Actualització-revisió
  
Qualsevol alteració que afecte l'organització del Pla, haurà de ser comunicada amb la suficient antelació a la Direcció General d'Interior, per tal de mantenir la vigència i operativitat del Pla per part de l'òrgan competent.
  
Així mateix, aquest compromís s'estén als organismes responsables amb incidència en el Pla i, en especial, en allò referit a la revisió periòdica del Directori, per tal de mantenir sempre actualitzat el pla de transmissions.
  
La Direcció General d'Interior procedirà com a mínim una vegada a l'any a efectuar una comprovació d'aquesta operativitat.
  
El Pla serà revisat anualment mitjançant la realització, com a mínim, d'un simulacre de preemergència i/o emergència i sempre que es realitzen modificacions que suposen variacions importants.
  
Aquells aspectes del Pla que, després de la realització dels simulacres, es demostre que no són eficaços seran modificats, i s'incorporaran aquestes variacions al text. Igualment, s'incorporaran al Pla els ensenyaments sorgits de l'actuació davant les emergències.
  
La incorporació de nous estudis i/o variacions sobre les dades de risc existents es realitzarà previ consens de la Comissió Tècnica que ha elaborat el Pla i l'informe posterior a la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana.
  
3.2. Formació permanent
  
La formació del personal implicat, contemplada en la fase d'implantació, ha de ser una labor continuada, ja que es tracta d'un document viu subjecte a constants revisions i actualitzacions. La responsabilitat de dita formació recau sobre els Directors dels Plans Sectorials, amb la col·laboració de l'òrgan competent.
  
Igualment la posta en marxa de simulacres periòdics formarà part de dita labor de formació permanent.
  
3.3. informació-divulgació periòdica a la població
  
Tal com en el cas de la formació, la informació a la població es programarà d'una forma periòdica anual i es desenrotllarà per mitjà de campanyes, tal com es descriu en el punt 2.3.
  
3.4. informació-divulgació periòdica als ajuntaments
  
Cada any, amb anterioritat a l'època de major risc, es difondrà entre els ajuntaments la informació bàsica necessària per al manteniment de l'operativitat. Amb el nom genèric de "Campanya de prevenció de pluges", es remetrà a la totalitat dels ajuntaments de la Comunitat Valenciana la documentació sobre: actuacions bàsiques a nivell local, fulls informatius per a la difusió de consells per a la població, fitxes per a facilitar la presa de dades sobre pluges i cabals registrats.
  
Així mateix, per a facilitar el contacte entre els ajuntaments d'una mateixa conca, es remetrà un dossier amb les fitxes per al seguiment i alerta classificades per conques fluvials, amb totes les dades necessàries perquè els ajuntaments efectuen el seguiment de la situació en la seua conca. En aquestes fitxes s'ordenen els ajuntaments d'aigües amunt a aigües avall en cada conca, amb indicació dels telèfons de contacte, i els punts de control de pluges i cabals existents. Tota aquesta sèrie de dades serà actualitzada anualment.
  
ANNEXOS
  
Sumari
  
ANNEX I: PLANS D'ACTUACIÓ MUNICIPALS. CONTINGUT MÍNIM
  
ANNEX II: MUNICIPIS AMB RISC D'INUNDACIONS
  
ANNEX III: CONSELLS A LA POBLACIÓ
  
ANNEX I
  
Plans d'Actuació municipals
  
Contingut Mínim
  
SUMARI
  
DOCUMENT I: FONAMENTS (\*)
  
DOCUMENT II: ANÀLISI DEL RISC
  
1. DESCRIPCIÓ DEL TERME MUNICIPAL (\*)
  
2. ANÀLISI DEL RISC
  
2.1. PLUVIOMETRIA
  
2.2. INUNDACIONS HISTÒRIQUES
  
2.3. DESCRIPCIÓ DEL TIPUS DE RISC PER CONQUES / SUBCONQUES / ZONES
  
2.4. XARXA DE SÉQUIES I CLAVEGUERAM
  
2.5. ZONES D'INUNDACIÓ DETERMINADES PER PLANS D'EMERGÈNCIA DE PRESES (\*\*)
  
3. ANÀLISI DE LES CONSEQÜÈNCIES. ZONES DE RISC ALT, MITJÀ I BAIX.
  
3.1. SÒL RESIDENCIAL: HABITATGES I PERSONES AFECTADES
  
3.2. ESTABLIMENTS INDUSTRIALS I COMERCIALS
  
3.3. EQUIPAMENTS
  
3.4. INFRAESTRUCTURES
  
DOCUMENT III: ESTRUCTURA I ORGANITZACIÓ DEL PLA
  
DOCUMENT IV: OPERATIVITAT I IMPLANTACIÓ DEL PLA
  
1. OPERATIVITAT
  
1.1. NOTIFICACIÓ
  
1.2. CLASSIFICACIÓ D'EMÈRGÈNCIES: FASES DE PREEMERGÈNCIA, EMERGÈNCIA I NORMALITZACIÓ
  
1.3. PROCEDIMENT D'ACTUACIÓ
  
2. IMPLANTACIÓ I MANTENIMENT DE L'OPERATIVITAT
  
2.1. IMPLANTACIÓ
  
2.2. MANTENIMENT DE L'OPERATIVITAT
  
ANNEXOS
  
ANNEX 1 XARXA HIDROGRÀFICA
  
ANNEX 2. SEGUIMENT PLUVIOHIDROLÒGIC
  
ANNEX 3. MAPES DE RISCOS I RECURSOS. PUNTS D'ESPECIAL INTERÉS
  
ANNEX 4. GRUPS CRÍTICS DE POBLACIÓ (\*)
  
ANNEX 5. DIRECTORI (\*)
  
ANNEX 6. CATÀLEG DE MITJANS I RECURSOS (\*)
  
ANNEX 7. CONSELLS A LA POBLACIÓ, DAVANT DEL RISC D'INUNDACIONS
  
(\*) Aquests apartats hauran de ser desplegats en el Pla Territorial Municipal.
  
(\*\*) Aquest apartat serà desplegat en aquells municipis afectats per un Pla d'Emergència de Presa.
  
ANNEX II
  
Municipis amb risc d'inundacions
  
PROVÍNCIA DE CASTELLÓ
  
Risc alt
  
Benicarló
  
Benicàssim
  
Castelló de la Plana
  
Caudiel
  
Peñíscola
  
Risc mitjà
  
Alcalà de Xivert
  
Almenara
  
Alquerías del Niño Perdido
  
Benlloch
  
Burriana
  
Coves de Vinromà, les
  
Llosa, la
  
Moncofa
  
Nules
  
Orpesa
  
Toga
  
Torreblanca
  
Vinaròs
  
Viver
  
Risc baix
  
Alcora, l'
  
Alcudia de Veo
  
Almassora
  
Artana
  
Atzeneta del Maestrat
  
Ayódar
  
Azuébar
  
Bejís
  
Betxí
  
Cabanes
  
Fanzara
  
Figueroles
  
Forcall
  
Gaibiel
  
Jana, la
  
Ludiente
  
Montanejos
  
Morella
  
Onda
  
Rossell
  
Santa Magdalena de Pulpis
  
Segorbe
  
Sierra Engarcerán
  
Sueras
  
Tales
  
Toro
  
Vall d'Alba
  
Vall d'Uixó, la
  
Vila-real
  
Xert
  
PROVÍNCIA DE VALÈNCIA
  
Risc alt
  
Alaquàs
  
Albalat de la Ribera
  
Alboraya
  
Aldaia
  
Algemesí
  
Almàssera
  
Alzira
  
Benimuslem
  
Bonrepós i Mirambell
  
Canet d'En Berenguer
  
Carcaixent
  
Cárcer
  
Carlet
  
Cotes
  
Cullera
  
Fortaleny
  
Gandia
  
Massanassa
  
Ontinyent
  
Polinyà de Xúquer
  
Riola
  
Sagunt
  
Sollana
  
Sueca
  
Tavernes Blanques
  
València
  
Xeraco
  
Risc mitjà
  
Ademuz
  
Albal
  
Alberic
  
Alcàntera de Xúquer
  
Alfara del Patriarca
  
Alginet
  
Almussafes
  
Alqueria de la Comtessa, l'
  
Andilla
  
Antella
  
Ayora
  
Benavites
  
Benifaió
  
Benimodo
  
Beniparrell
  
Bugarra
  
Calles
  
Casas Altas
  
Catarroja
  
Caudete de las Fuentes
  
Eliana, l'
  
Faura
  
Fuenterrobles
  
Gavarda
  
Genovés
  
Godella
  
Jalance
  
Massalfassar
  
Massamagrell
  
Mislata
  
Montaverner
  
Museros
  
Oliva
  
Palmera
  
Paterna
  
Piles
  
Quart de Poblet
  
Quartell
  
Real de Gandia
  
Real de Montroi
  
Requena
  
Riba-Roja de Túria
  
Sellent
  
Sot de Chera
  
Sumacàrcer
  
Tavernes de la Valldigna
  
Torrebaja
  
Utiel
  
Vilamarxant
  
Vinalesa
  
Xeresa
  
Xirivella
  
Zarra
  
Risc baix
  
Atzeneta d'Albaida
  
Agullent
  
Aielo de Malferit
  
Albaida
  
Alborache
  
Alcácer
  
Alcúdia, l'
  
Alcúdia de Crespins, l'
  
Alfarp
  
Alfarrasí
  
Almiserà
  
Almoines
  
Alpuente
  
Anna
  
Aras de Alpuente
  
Bellreguard
  
Bellús
  
Benaguasil
  
Beneixida
  
Beniarjó
  
Benifairó de la Valldigna
  
Benifairó de les Valls
  
Beniflá
  
Benirredrà
  
Bétera
  
Bicorp
  
Bolbaite
  
Buñol
  
Burjassot
  
Canals
  
Casinos
  
Castielfabib
  
Catadau
  
Cerdà
  
Chella
  
Chelva
  
Chera
  
Cheste
  
Chiva
  
Chulilla
  
Cofrentes
  
Corbera
  
Daimús
  
Enguera
  
Estivella
  
Favara
  
Foios
  
Font d'En Carròs, la
  
Font de la Figuera, la
  
Gestalgar
  
Godelleta
  
Granja de la Costera, la
  
Guadassuar
  
Guardamar
  
Llanera de Ranes
  
Llaurí
  
Llíria
  
Llombai
  
Llosa de Ranes
  
Llutxent
  
Manises
  
Manuel
  
Masalavés
  
Meliana
  
Miramar
  
Moixent
  
Moncada
  
Montroy
  
Náquera
  
Navarrés
  
Novetlè
  
Paiporta
  
Pedralba
  
Picanya
  
Picassent
  
Pobla de Vallbona, la
  
Pobla Llarga, la
  
Potríes
  
Puçol
  
Puig
  
Quatretonda
  
Rafelbunyol
  
Rafelcofer
  
Rafelguaraf
  
Rocafort
  
Rotglá y Corberá
  
Rótova
  
Sedaví
  
Senyera
  
Silla
  
Simat de la Valldigna
  
Titaguas
  
Torrent
  
Tuéjar
  
Vallada
  
Venta del Moro
  
Villalonga
  
Villanueva de Castellón
  
Villar del Arzobispo
  
Xàtiva
  
PROVÍNCIA D'ALACANT
  
Risc alt
  
Alacant
  
Alfàs del Pí, l'
  
Almoradí
  
Benejúzar
  
Callosa de Segura
  
Catral
  
Daya Nueva
  
Daya Vieja
  
Dénia
  
Dolores
  
Elda
  
Elx
  
Formentera del Segura
  
Orihuela
  
Rafal
  
Risc mitjà
  
Altea
  
Benferri
  
Benidorm
  
Bigastro
  
Campello, el
  
Guardamar del Segura
  
Monforte del Cid
  
Novelda
  
Ondara
  
Petrer
  
Pilar de la Horadada
  
Pinoso
  
Poblets, els
  
Redován
  
Rojales
  
San Fulgencio
  
San Isidro
  
Torrevieja
  
Verger, el
  
Vila Joiosa, la
  
Xàbia
  
Risc baix
  
Agost
  
Aigües
  
Albatera
  
Algorfa
  
Aspe
  
Beneixama
  
Benijófar
  
Biar
  
Calp
  
Cañada
  
Castalla
  
Cocentaina
  
Confrides
  
Cox
  
Crevillente
  
Hondón de los Frailes
  
Ibi
  
Jacarilla
  
Monòver
  
Mutxamel
  
Onil
  
Pedreguer
  
Romana, la
  
Salinas
  
San Juan de Alicante
  
Sant Vicent del Raspeig
  
Santa Pola
  
Sax
  
Teulada
  
Tibi
  
Vall de Gallinera
  
Villena
  
Xaló
  
ANNEX III
  
Consells a la població
  
CONSELLS A LA POBLACIÓ, DAVANT
  
DEL RISC D'INUNDACIONS
  
1. ABANS DEL PERÍODE DE PLUGES
  
Si resideix en zones potencialment afectades per les inundacions, prepareu-vos per a una eventual emergència, prenent una sèrie de mesures que vos ajudaran a pal·liar els efectes d'aquest tipus de riscos.
  
· Tingueu preparada una farmaciola de primers auxilis i aquells medicaments que usen permanentment o esporàdicament tots els membres de la unitat familiar.
  
· A fi d'evitar contaminacions, col·loqueu els productes tòxics - herbicides, insecticides, etc. - fora de l'abast de l'aigua.
  
· És aconsellable que emmagatzemeu aigua i aliments, preferentment aquells que no requerisquen refrigeració o ser cuinats. Proveï-vos d'un equip d'emergència per a cuinar. Calculeu les quantitats d'aliments necessàries per a tres dies.
  
· Reviseu periòdicament la vostra teulada i baixades d'aigua, i elimineu tota acumulació d'enderrocs, fulls, terra, etc. que puguen obstaculitzar el pas de l'aigua al clavegueram o séquia pròxima al vostre habitatge.
  
· Col·loqueu, fora de l'abast de les aigües, els béns i objectes de valor: mobles, vestuari, documentació personal, etc., situats en els punts més alts de l'habitatge.
  
· Una llanterna i una ràdio de piles seques i carregades poden ser-vos de gran utilitat, tingueu-les preparades.
  
· Conegueu l'altura del lloc més alt del seu habitatge.
  
· Dins de la unitat familiar, tots han de conéixer:
  
- Senyal d'alarma.
  
- Vies i llocs d'evacuació.
  
- Punts de concentració.
  
- Mitjans a utilitzar.
  
- Persona que haurà de romandre a l'habitatge, sempre que les circumstàncies ho permeten.
  
- Efectes que ha de transportar cada membre de la unitat familiar, incloent targetes d'identitat cosides als vestits exteriors amb el nom, adreça postal del domicili habitual, telèfon i lloc a què es dirigeixen.
  
- Així com col·laborar en tots els preparatius.
  
2. DURANT EL PERÍODE DE PLUGES
  
2.1. QUAN S'AVISE D'UNA EMERGÈNCIA
  
· Presteu atenció al senyal d'alarma convingut i sintonitzeu la vostra emissora local o la televisió per a obtenir informació de l'institut meteorològic o de protecció civil.
  
Les freqüències de ràdio que podeu sintonitzar en la Comunitat Valenciana són:
  
· Canal 9 Ràdio: FM 102'2 (València), 103'7 (Castelló) i 96'5 (Alacant).Ràdio 1 (RNE): OM 774 (València), FM 89'9 (Castelló) i OM 855 (Alacant):
  
· Useu el telèfon únicament per a informar les autoritats.
  
· Desconnecteu tots els aparells elèctrics. Utilitzeu econòmicament queviures i material de calefacció.
  
· Prepareu-vos per a abandonar el vostre habitatge i acudiu al lloc preestablit, si considereu que la vostra vida està en perill o així ho ordenen les autoritats competents.
  
2.2. QUAN HAGEU D'ABANDONAR EL VOSTRE HABITATGE, HEU DE:
  
· Cosir les targetes d'identificació als integrants del grup familiar i agafar la vostra documentació, farmaciola, aliments, roba d'abric i objectes valuosos poc voluminosos, llanterna i ràdio de piles seques.
  
· Desconnectar l'electricitat, el gas i l'aigua. No toqueu els aparells elèctrics si estan mullats.
  
· Tanqueu i assegureu les vostres finestres i portes, perquè no puguen ser destruïdes per vents forts, l'aigua, objectes volants o enderrocs. Tanqueu la porta o portes d'accés a l'habitatge.
  
· Notifiqueu la vostra arribada a l'autoritat local i les vostres dades personals (nom, domicili, lloc d'origen i persones que us acompanyen).
  
· En arribar a la vostra destinació:
  
- Si s'allotgeu en un alberg col·lectiu, respecteu al màxim les normes socials de convivència i les instruccions que rebeu.
  
- Sigueu sempre, en tot cas, solidari amb els altres i preocupeu-vos dels qui estiguen al vostre càrrec.
  
· No propagueu rumors o informes exagerats dels danys.
  
3. DESPRÉS DE L'EMERGÈNCIA
  
· Autoritzat el retorn a l'habitatge, haureu de tindre en compte el següent:
  
· Efectuar una inspecció prèvia, per si hi haguera risc d'enfonsament.
  
· Absteniu-vos de beure aigua que no reunisca totes les garanties higièniques.
  
· Retireu ràpidament, per a la seua adequada eliminació, els animals morts en la inundació.
  
· Seguiu rigorosament les normes sanitàries i d'higiene en la neteja i alimentació, dictades per l'autoritat corresponent.
  
· Comenceu la neteja per les zones altes.
  
· Depositeu a les voreres o calçada, sense entorpir la circulació, els efectes que resulten inútils.
  
· Ajudeu els equips de salvament i neteja, en la tasca de desenrunar el tram de via pública que confronta amb el vostre habitatge.
  
4. RECOMANACIONS PER A AUTOMOBILISTES
  
· Informeu-vos, a través de l'Institut Meteorològic o Protecció Civil (telèfon d'emergències 112) dels riscos de pluges torrencials a les zones a què aneu a desplaçar-vos.
  
· A través de les emissores de ràdio locals poden arribar-vos instruccions sobre possibles avingudes. Mantingueu el contacte amb elles.
  
· Si heu de viatjar, procureu circular preferentment per carreteres principals i autopistes.
  
· Informeu-vos sobre on es troben els llocs alts i com arribar-hi ràpidament.
  
· Prepareu-vos a abandonar el cotxe i dirigiu-vos a zones més altes:
  
- Si l'aigua comença a pujar de nivell a la carretera.
  
- Si al creuar un corrent, l'aigua està per damunt de l'eix o us arriba més dalt del genoll.
  
- Si el vehicle està submergint-se a l'aigua i trobeu dificultats a obrir la porta, isqueu per les finestretes sense pèrdua de temps.
  
· Llocs inundats:
  
- No heu de creuar-los mai en automòbil, la força de l'aigua pot arrossegar-vos, al fer flotar el vehicle.
  
- Si encara podeu creuar-lo, recordeu que heu d'anar amb una velocitat curta i avançant molt lentament perquè l'aigua no esguite el motor i puga parar-lo. Els frens no funcionen bé si estan mullats, per tant, comproveu-los diverses vegades després de creuar.
  
· No és aconsellable, encara que conegueu perfectament el seu traçat, avançar amb el vostre vehicle per una carretera inundada o creuar un pont ocult per les aigües, la força de l'aigua podria arrossegar el vehicle, i fins i tot la carretera pot estar fora de servei.
  
· Presteu atenció a les solsides de terra, clots, albellons, cables de conducció elèctrics fluixos o enderrocats i, en general, a tots els objectes caiguts.
  
· Eviteu viatjar de nit, els perills són més difícils de detectar.
  
5. TEMPESTATS
  
5.1. TEMPESTATS AL CAMP
  
· Eviteu romandre en l'alt dels tossals i no es refugieu davall d'arbres, sobre tot si estan solitaris.
  
· Allunyeu-vos de filats d'aram, reixes i altres objectes metàl·lics.
  
· Si aneu conduint i us sorprén una tempestat, recordeu que un vehicle tancat pot ser un bon refugi. En tot cas, disminuiu la velocitat, extremeu les precaucions i no es detingueu en zones per les quals puga discórrer gran quantitat d'aigua.
  
5.2. TEMPESTATS A LA CIUTAT
  
· Al carrer, l'abric dels edificis protegeix del risc de les descàrregues.
  
· Dins de casa, cal cuidar que no es produïsquen corrents d'aire, perquè aquestes atrauen els rellamps. D'aquí la recomanació de tancar portes i finestres en cas de tempestat.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3593, del 29-09-1999 (1999/8250)

DECRETO 156/1999, de 17 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan Especial ante el Riesgo de Inundaciones en la Comunidad Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/1999/09/17/156/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3593

Fecha DOGV
:   29-09-1999

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1999/8250

CVE


Fecha del documento
:   17-09-1999

Organismo emisor
:   Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [protección civil](javascript:void(0))
    * [inundación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 156/1999, de 17 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan Especial ante el Riesgo de Inundaciones en la Comunidad Valenciana. [1999/8250]
  
La Norma Básica de Protección Civil, aprobada por el Real Decreto 407/1992, de 24 de abril, en uso de la habilitación legal conferida por el artículo 8 de la Ley 2/1985, de 21 de enero, de Protección Civil, define los ámbitos en que han de ejercerse las responsabilidades y competencias de las diferentes Administraciones Públicas en la indicada materia y, por otra parte, contiene las directrices esenciales para la elaboración de los planes territoriales y de los planes especiales, por sectores de actividad, tipos de emergencia o actividades concretas.
  
De acuerdo con lo establecido en dicha norma se elaboró el Plan Territorial de Emergencia de la Comunidad Valenciana, que fue aprobado por el Decreto 243/1993, de 7 de diciembre, del Gobierno Valenciano, en ejercicio de las competencias concurrentes con el Estado, en materia de protección civil, y con respeto a los límites fijados en el artículo 30 de la Constitución, el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana y los artículos 25 y 26 de la Ley 7/1985, de 2 de abril, Reguladora de las Bases de Régimen Local, todo ello de acuerdo con los criterios de distribución competencial establecidos en dicha materia, por la Sentencia del Tribunal Constitucional nº 11/1990, de 19 de julio.
  
La Directriz Básica de Planificación de Protección Civil ante el Riesgo de Inundaciones, aprobada mediante Acuerdo del Consejo de Ministros de 9 de diciembre de 1994, y publicada mediante Resolución de 31 de enero de 1995, establece el contenido al que deben ajustarse los Planes Especiales que elaboren las Comunidades Autónomas.
  
De acuerdo con lo establecido en la citada Directriz Básica, se ha elaborado el Plan Especial de la Comunidad Valenciana, que establece las líneas de actuación de los servicios intervinientes, garantizando la actuación rápida, eficaz y coordinada de los recursos públicos y privados para hacer frente a las inundaciones que afecten al territorio de la Comunidad Valenciana.
  
Por todo ello, de conformidad con las atribuciones previstas por los artículos 38 y concordantes de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Gobierno Valenciano, previo informe favorable de la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana de 22 de febrero de 1999, así como su Homologación por la Comisión Permanente de la Comisión Nacional de Protección Civil de 23 de marzo de 1999, y conforme con el Consejo Jurídico Consultivo, a propuesta del conseller de Justicia y Administraciones Públicas, previa deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 17 de septiembre de 1999,
  
DISPONGO
  
Artículo único
  
Aprobar el Plan Especial ante el Riesgo de Inundaciones en la Comunidad Valenciana, que se incorpora como anexo del presente Decreto, de conformidad con el Punto 6 de la Norma Básica de Protección Civil, aprobada por el Real Decreto 407/1992, de 24 de abril.
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL
  
El presente Plan Especial ante el Riesgo de Inundaciones en la Comunidad Valenciana ha sido homologado por la Comisión Permanente de la Comisión Nacional de Protección Civil, de conformidad con lo establecido en el artículo 11 de la Ley 2/1985, de 21 de enero, sobre Protección Civil, mediante Acuerdo de 23 de marzo de 1999.
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera. Habilitación normativa
  
Se faculta al conseller de Justicia y Administraciones Públicas para realizar cuantas actuaciones y dictar todas las disposiciones que sean necesarias para el desarrollo y aplicación de este decreto.
  
Segunda. Entrada en vigor
  
El Plan Especial ante el Riesgo de Inundaciones en la Comunidad Valenciana entrará en vigor el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, a 17 de septiembre de 1999
  
El presidente de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Justicia y Administraciones Públicas,
  
SERAFÍN CASTELLANO GÓMEZ
  
Plan Especial ante el Riesgo de Inundaciones
  
en la Comunidad Valenciana
  
DOCUMENTO I: Fundamentos
  
Sumario
  
1. INTRODUCCIÓN
  
2. OBJETO Y ÁMBITO
  
2.1. OBJETO
  
2.2. ÁMBITO
  
3. MARCO LEGAL Y COMPETENCIAL
  
3.1. MARCO LEGAL
  
3.2. MARCO COMPETENCIAL
  
3.2.1. Del Plan Especial ante el riesgo de Inundaciones en la Comunidad Valenciana
  
3.2.2. De los Planes de Actuación Municipales ante el riesgo de Inundaciones
  
3.2.3. Los Planes de Emergencia de Presas
  
4. LOS PLANES DE ACTUACION MUNICIPAL
  
4.1. CONCEPTO
  
4.2. FUNCIONES
  
4.3. CONTENIDO MÍNIMO
  
5. LOS PLANES DE EMERGENCIA DE PRESAS
  
5.1. CONCEPTO
  
5.2. CLASIFICACIÓN DE LAS PRESAS EN FUNCIÓN DEL RIESGO POTENCIAL. PRESAS QUE HAN DE DISPONER DE PLAN DE EMERGENCIA
  
5.2.1. Clasificación de las presas en función del riesgo potencial.
  
5.2.2. Presas que han de disponer de Plan de Emergencia
  
5.3. FUNCIONES
  
5.4. CONTENIDO MÍNIMO
  
6. DEFINICIONES
  
DOCUMENTO II: Análisis del riesgo
  
1. ASPECTOS GENERALES
  
1.1. LA DISPOSICIÓN DEL RELIEVE
  
1.2. APROXIMACIÓN AL CLIMA DE LA COMUNIDAD VALENCIANA
  
1.3. TIPOLOGÍA DE LAS INUNDACIONES
  
1.3.1. Valle fluvial
  
1.3.2. Cono aluvial
  
1.3.3. Desapariciones de cauce
  
1.3.4. Endorreismos y semiendorreismos
  
1.3.5. Marjales
  
1.3.6. Llanos de inundación
  
2. CRITERIOS PARA EL ANÁLISIS DEL RIESGO
  
2.1. ANÁLISIS DE LAS ZONAS AFECTADAS POR INUNDACIONES
  
2.2. ANÁLISIS DEL RIESGO
  
3. ZONAS INUNDABLES DETECTADAS
  
3.1. PROVINCIA DE CASTELLÓN
  
3.2. PROVINCIA DE VALENCIA
  
3.3. PROVINCIA DE ALICANTE
  
4. EL RIESGO DE INUNDACIONES: SUPERFICIE, USOS DEL SUELO Y POBLACIÓN AFECTADA
  
4.1. RESULTADOS POR SUPERFICIE
  
4.2. SUPERFICIE INUNDABLE EN FUNCIÓN DEL RIESGO
  
4.3. POBLACIÓN AFECTADA
  
4.4. MUNICIPIOS CON RIESGO
  
5. CATÁLOGO DE PUNTOS CONFLICTIVOS
  
6. RIESGOS GEOLÓGICOS ASOCIADOS A LAS PRECIPITACIONES
  
INTENSAS: DESLIZAMIENTOS Y DESPRENDIMIENTOS
  
DOCUMENTO III: Estructura y organización
  
1. CLASIFICACIÓN DE EMERGENCIAS: FASES DE PREEMERGENCIA,
  
EMERGENCIA Y NORMALIZACIÓN
  
1.1. FASE DE PREEMERGENCIA
  
1.1.1. Alerta derivada de aviso meteorológico
  
1.1.2. Seguimiento pluviohidrológico
  
1.2. FASE DE EMERGENCIA
  
1.2.1. Situación 0
  
1.2.2. Situación 1
  
1.2.3. Situación 2
  
1.2.4. Situación 3
  
1.3. FASE DE NORMALIZACIÓN
  
2. ESTRUCTURA ORGANIZATIVA
  
3. LOS CENTROS DE COORDINACIÓN OPERATIVA (CECOP)
  
4. CENTRO DE COORDINACIÓN OPERATIVA INTEGRADO (CECOPI)
  
5. DIRECCIÓN DEL PLAN ESPECIAL. COMITÉ DE DIRECCIÓN
  
5.1. DIRECTOR DEL PLAN. COMITÉ DE DIRECCIÓN 7
  
5.2. FUNCIONES DEL DIRECTOR DEL PLAN Y DEL COMITÉ DE DIRECCIÓN
  
6. COMITÉ ASESOR
  
6.1. COMPOSICIÓN
  
6.2. FUNCIONES
  
7. GABINETE DE INFORMACIÓN
  
7.1. COMPOSICIÓN
  
7.2. FUNCIONES
  
8. GRUPOS DE ACCIÓN: COMPOSICIÓN Y FUNCIONES
  
8.1. GRUPO DE INTERVENCIÓN
  
8.2. GRUPO DE SEGURIDAD
  
8.3. GRUPO SANITARIO
  
8.4. GRUPO DE ALBERGUE Y ASISTENCIA
  
8.5. GRUPO DE APOYO LOGÍSTICO
  
9. COORDINACIÓN DE LOS GRUPOS DE ACCIÓN EN EL TERRENO
  
10. CENTRO DE RECEPCIÓN DE MEDIOS (CRM)
  
11. LOS PLANES DE ACTUACIÓN MUNICIPAL: EL CECOPAL
  
12. LOS PLANES DE EMERGENCIA DE PRESAS 16
  
12.1. ESCENARIOS DE SEGURIDAD Y DE PELIGRO DE ROTURA DE PRESAS
  
12.1.1. Escenario 0
  
12.1.2. Escenario 1
  
12.1.3. Escenario 2
  
12.1.4. Escenario 3
  
12.2. DIRECCIÓN DE LOS PLANES DE EMERGENCIA DE PRESAS
  
12.2.1. Director del Plan de Emergencia de Presas
  
12.2.2. Funciones
  
12.3. INTERFASE CON EL PLAN ESPECIAL
  
DOCUMENTO IV: Operatividad
  
1. PREEMERGENCIA
  
1.1. ALERTA DERIVADA DE AVISO METEOROLÓGICO
  
1.2. SEGUIMIENTO PLUVIOHIDROLÓGICO
  
1.2.1. Seguimiento en grandes ríos
  
1.2.2. Seguimiento en ramblas, barrancos y zonas inundables por lluvias in situ
  
1.2.3. Actuaciones de los CCES
  
2. EMERGENCIA
  
2.1. SISTEMÁTICA GENERAL DE ACTUACIÓN DE LOS CCES EN EMERGENCIAS
  
2.2. SITUACIÓN DE EMERGENCIA 0
  
2.3. SITUACIÓN DE EMERGENCIA 1
  
2.4. SITUACIÓN DE EMERGENCIA 2
  
2.4.1. Activación de los Planes Sectoriales y actuación de los CCES.
  
2.4.2. Constitución del CECOPI. Funcionamiento.
  
3. GRUPOS DE ACCIÓN
  
3.1. NOTIFICACIÓN
  
3.2. MOVILIZACIÓN Y PROCEDIMIENTO DE ACTUACIÓN
  
3.2. INTEGRACIÓN DE LOS RECURSOS MUNICIPALES
  
4. EMERGENCIAS POR INCIDENTES EN PRESAS
  
4.1. INTERFASE ENTRE EL PLAN DE EMERGENCIA DE PRESA Y EL PLAN ESPECIAL 25
  
4.1.1. Escenario 0
  
4.1.2. Escenario 1
  
4.1.3. Escenario 2
  
4.1.4. Escenario 3
  
5. REPOSICIÓN DE SERVICIOS BÁSICOS O ESENCIALES Y VUELTA A LA NORMALIDAD
  
5.1. REPOSICIÓN DE SERVICIOS BÁSICOS O ESENCIALES
  
5.2. VUELTA A LA NORMALIDAD
  
6. MEDIDAS DE PROTECCIÓN
  
6.1. MEDIDAS DE PROTECCIÓN PARA LA POBLACIÓN
  
6.2. MEDIDAS DE PROTECCIÓN PARA LOS GRUPOS DE ACCIÓN
  
7. PLAN DE TRANSMISIONES
  
8. CATÁLOGO DE MEDIOS Y RECURSOS
  
9. DIRECTORIO
  
DOCUMENTO V: Implantación y mantenimiento de la operatividad
  
1. INTRODUCCIÓN
  
2. IMPLANTACIÓN
  
2.1. VERIFICACIÓN DE LA INFRAESTRUCTURA DEL PLAN ESPECIAL
  
2.2. FORMACIÓN DEL PERSONAL DE LOS SERVICIOS IMPLICADOS EN EL PLAN
  
2.3. INFORMACIÓN A LA POBLACIÓN
  
3. MANTENIMIENTO DE LA OPERATIVIDAD
  
3.1. ACTUALIZACIÓN-REVISIÓN
  
3.2. FORMACIÓN PERMANENTE
  
3.3. INFORMACIÓN-DIVULGACIÓN PERIÓDICA A LA POBLACIÓN
  
3.4. INFORMACIÓN-DIVULGACIÓN PERIÓDICA A LOS AYUNTAMIENTOS
  
ANEXOS
  
ANEXO I: PLANES DE ACTUACIÓN MUNICIPALES. CONTENIDO MÍNIMO
  
ANEXO II: MUNICIPIOS CON RIESGO DE INUNDACIONES
  
ANEXO III: CONSEJOS A LA POBLACIÓN
  
DOCUMENTO I
  
Fundamentos
  
Sumario
  
1. INTRODUCCIÓN
  
2. OBJETO Y ÁMBITO
  
2.1. OBJETO
  
2.2. ÁMBITO
  
3. MARCO LEGAL Y COMPETENCIAL
  
3.1. MARCO LEGAL
  
3.2. MARCO COMPETENCIAL
  
3.2.1. Del Plan Especial ante el riesgo de Inundaciones en la Comunidad Valenciana
  
3.2.2. De los Planes de Actuación Municipales ante el riesgo de Inundaciones
  
3.2.3. Los Planes de Emergencia de Presas
  
4. LOS PLANES DE ACTUACION MUNICIPAL
  
4.1. CONCEPTO
  
4.2. FUNCIONES
  
4.3. CONTENIDO MÍNIMO
  
5. LOS PLANES DE EMERGENCIA DE PRESAS
  
5.1. CONCEPTO
  
5.2. CLASIFICACIÓN DE LAS PRESAS EN FUNCIÓN DEL RIESGO POTENCIAL. PRESAS QUE HAN DE DISPONER DE PLAN DE EMERGENCIA
  
5.2.1. Clasificación de las presas en función del riesgo potencial
  
5.2.2. Presas que han de disponer de Plan de Emergencia
  
5.3. FUNCIONES
  
5.4. CONTENIDO MÍNIMO
  
6. DEFINICIONES
  
1. INTRODUCCIÓN
  
Las inundaciones constituyen en la Comunidad Valenciana el fenómeno natural que con mayor frecuencia se manifiesta, dando lugar a las situaciones de grave riesgo colectivo o catástrofe referidas en la Ley 2/1985, de 21 de enero, de Protección Civil.
  
Los efectos destructivos que las inundaciones originan en extensas áreas del territorio hacen que, ante esa eventualidad, resulte necesario, para la protección de personas y bienes, el empleo coordinado de medios y recursos pertenecientes a las distintas Administraciones Públicas y, a menudo, de particulares.
  
Estas características configuran el riesgo de inundaciones como uno de los fundamentales a tener en cuenta desde la óptica de la planificación de protección civil. Así ha sido considerado en la Norma Básica de Protección Civil, aprobada por Real Decreto 407/1992, de 24 de abril, la cual determina en su apartado 6 que este riesgo será objeto de Planes Especiales en aquellos ámbitos territoriales que lo requieran.
  
El presente Plan entró en vigor como documento provisional, según lo establecido en el artículo 4.5. del Decreto 243/93, tras el informe favorable emitido por la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana, en su reunión de fecha 9 de julio de 1996, quedando pendiente la incorporación al mismo del documento de Análisis del Riesgo.
  
Incorporado dicho documento, el presente Plan cumple los requisitos mínimos para su aprobación y homologación como Plan Especial, según lo establecido en la "Directriz Básica de Planificación frente al Riesgo de Inundaciones" (Resolución de 31.01.95, de la Secretaría de Estado de Interior).
  
La inclusión de los Planes de Presas conforme se vayan elaborando, así como la actualización o incorporación de datos referentes al análisis del riesgo, posteriores a la aprobación y homologación del presente Plan, serán efectivas con el único requisito del informe favorable de la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana.
  
2. OBJETO Y ÁMBITO
  
2.1. Objeto
  
El presente Plan tiene por objeto garantizar la actuación rápida, eficaz y coordinada de los recursos públicos o privados en situaciones de emergencia por inundaciones
  
2.2. Ámbito
  
El presente Plan será de aplicación en cualquier situación de preemergencia y/o emergencia producida por inundaciones en el territorio de la Comunidad Valenciana.
  
3. MARCO LEGAL Y COMPETENCIAL
  
3.1. Marco Legal
  
Las siguientes disposiciones regulan el marco legal y reglamentario con el que se regula la gestión de las inundaciones:
  
· Ley 2/1985, de 21 de enero, sobre Protección Civil.
  
· Ley 7/1985, de 2 de abril, Reguladora de las Bases de Régimen Local.
  
· Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas.
  
· Real Decreto 1378/1985, de 1 de agosto, sobre medidas provisionales para la actuación en situaciones de emergencia en los casos de grave riesgo, catástrofe o calamidad pública.
  
· Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas.
  
· Real Decreto Legislativo de 18 de abril de 1986, que aprueba el texto refundido de las disposiciones legales en materia de Régimen Local.
  
· Real Decreto 927/1988, de 29 de julio, por el que se aprueba el Reglamento de la Administración Pública del Agua y de la Planificación Hidrológica, en desarrollo de los títulos II y III de la Ley de Aguas.
  
· Real Decreto 407/1992, de 24 de abril, por el que se aprueba la Norma Básica de Protección Civil.
  
· Decreto 243/1993, de 7 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan Territorial de Emergencia de la Comunidad Valenciana.
  
· Resolución de 4 de julio de 1994, de la Secretaría de Estado de Interior, por la que se dispone la publicación del Acuerdo del Consejo de Ministros sobre criterios de asignación de medios y recursos de titularidad estatal a los planes territoriales de Protección Civil.
  
· Resolución de 31 de enero de 1995, de la Secretaria de Estado de Interior, por la que se dispone la publicación del Acuerdo del Consejo de Ministros por el que se aprueba la Directriz Básica de Planificación de Protección Civil ante el Riesgo de Inundaciones.
  
· Orden de 12 de marzo de 1996 por la que se aprueba el Reglamento técnico sobre Seguridad de Presas y Embalses.
  
3.2. Marco competencial
  
3.2.1. Del Plan Especial ante el riesgo de Inundaciones en la Comunidad Valenciana
  
De acuerdo con la Ley de Protección Civil y la Norma Básica de Protección Civil (art. 8.2), corresponde a la Comunidad Autónoma la responsabilidad de redactar y aprobar el Plan Especial en el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana, previo informe de la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana.
  
3.2.2. De los Planes de Actuación Municipales ante el riesgo de Inundaciones
  
Este Plan Especial será director de la planificación territorial de ámbito inferior ante este riesgo, y establecerá tanto las funciones básicas como el contenido mínimo de los Planes de Actuación Municipales (apartados 4.2 y 4.3), así como el marco organizativo general que posibilite su plena integración en el Plan de la Comunidad.
  
Los Planes de Actuación Municipal se integrarán en la operativa por cuencas prevista en el presente Plan.
  
3.2.3. Los Planes de Emergencia de Presas
  
La elaboración de los Planes de Emergencia de Presas es responsabilidad de los titulares de los mismos. Su aprobación corresponde a la Dirección General de Obras Hidráulicas, previo informe de la Comisión Nacional de Protección Civil.
  
4. LOS PLANES DE ACTUACION MUNICIPAL
  
4.1. Concepto
  
Los Planes de Actuación Municipal ante el riesgo de inundaciones, establecerán la organización y actuaciones de los recursos y servicios propios, al objeto de hacer frente a las emergencias por inundaciones, dentro de su ámbito territorial.
  
Su elaboración y aprobación corresponde al órgano de gobierno municipal. Su homologación se realizará por la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana.
  
En el Anexo II se relacionan los municipios de la Comunidad Valenciana que se considera tienen riesgo de inundaciones (zonas inundables descritas en el apartado 1.3. del Documento II); en los municipios con riesgo medio y alto debe elaborarse el Plan de Actuación Municipal correspondiente, sin perjuicio de que posteriores estudios o modificaciones en la defensa contra inundaciones impliquen variaciones, y sin menoscabo de la capacidad de otros municipios para elaborar y disponer de planes al efecto.
  
Los Planes de Emergencia de Presa establecerán, en el análisis de riesgo, los municipios afectados por riesgo de rotura de presas, los cuales deberán asimismo elaborar el Plan de Actuación Municipal al efecto.
  
4.2. Funciones
  
Las funciones básicas de los Planes de Actuación Municipales son las siguientes:
  
a) Prever la estructura organizativa y los procedimientos para la intervención en emergencias por inundaciones, dentro del territorio municipal.
  
b) Catalogar elementos vulnerables y zonificar el territorio en función del riesgo, en concordancia con lo establecido en el Documento II, así como delimitar áreas según posibles requerimientos de intervención o actuaciones para la protección de personas y bienes.
  
c) Especificar procedimientos de información y alerta a la población.
  
d) Catalogar los medios y recursos específicos para la puesta en práctica de las actividades previstas.
  
En los Planes de Actuación de aquellos municipios afectados por un Plan de Emergencia de Presa y cuyo ámbito territorial pueda verse afectado en un intervalo de tiempo de dos horas o inferior, contado desde el momento hipotético de la rotura, habrán de contemplarse los siguientes aspectos:
  
a) Delimitación de zonas de inundación, de acuerdo con lo establecido en el correspondiente Plan de Emergencia de Presa.
  
b) Previsión de los medios y procedimientos de alerta y alarma a la población y de comunicación con el CCE.
  
c) Previsión de las vías y medios a emplear por la población para su alejamiento inmediato de las áreas de peligro.
  
4.3. Contenido mínimo
  
El contenido mínimo de los Planes de Actuación de Ambito Local será el establecido en el Anexo I.
  
5. LOS PLANES DE EMERGENCIA DE PRESAS
  
5.1. Concepto
  
La Directriz Básica establece la figura de los Planes de Emergencia de Presas, para la previsión de emergencias producidas por rotura o avería de presas.
  
Dichos planes han de ser elaborados e implantados por los titulares de las presas, y establecerán la organización de los recursos humanos y materiales necesarios para el control de los factores de riesgo que puedan comprometer la seguridad de la presa de que se trate. Asimismo, se establecerán los sistemas de información, alerta y alarma de los servicios y recursos que hayan de intervenir para la protección de la población en caso de rotura o avería grave de la presa, y posibilitar el que la población potencialmente afectada adopte las medidas de autoprotección necesarias.
  
Las presas se clasifican en tres categorías (A, B, y C) en función de la gravedad de los daños que puedan producir en caso de accidente (descrito en el Documento III).
  
Los Planes de Emergencia de Presas serán aprobados por la Dirección General de Obras Hidráulicas, previo informe de la Comisión Nacional de Protección Civil.
  
Los Planes de Emergencia de Presas que afecten al territorio de la Comunidad Valenciana quedarán integrados en el presente Plan Especial y, en caso de emergencia de interés nacional, en el Plan Estatal.
  
5.2. Clasificación de las presas en función del riesgo potencial. Presas que han de disponer de Plan de Emergencia
  
5.2.1. Clasificación de las presas en función del riesgo potencial
  
La Directriz Básica establece tres categorías de presas en función de la gravedad de los daños que pueden producir en caso de rotura o funcionamiento incorrecto:
  
· Categoría A: presas cuya rotura o funcionamiento incorrecto puede afectar gravemente a núcleos urbanos o servicios esenciales, o producir daños materiales o medioambientales muy importantes.
  
· Categoría B: presas que pueden ocasionar daños materiales o medioambientales importantes, o afectar a un número reducido de viviendas.
  
· Categoría C: presas que pueden producir daños materiales de moderada importancia y sólo incidentalmente pérdida de vidas humanas. En todo caso, a esta categoría pertenecerán todas las presas no incluidas en las categorías A o B.
  
La clasificación se efectuará mediante resolución de la Dirección General de Obras Hidráulicas, que informará a la Comisión Nacional de Protección Civil.
  
5.2.2. Presas que han de disponer de Plan de Emergencia
  
Deberán disponer de su Plan de Emergencia de Presa todas las presas que hayan sido clasificadas en las categorías A o B.
  
Dichos Planes se incorporarán al Plan Especial previo informe de la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana.
  
5.3. Funciones
  
Las funciones básicas de los referidos Planes establecidas en la Directriz son las siguientes:
  
a) Determinar, tras el correspondiente análisis de seguridad, las estrategias de intervención para el control de situaciones que puedan implicar riesgos de rotura o de avería grave de la presa y establecer la organización adecuada para su desarrollo.
  
b) Determinar la zona inundable en caso de rotura, indicando los tiempos de propagación de la onda de avenida y efectuar el correspondiente análisis de riesgos.
  
c) Disponer la organización y medios adecuados para obtener y comunicar la información sobre incidentes, la comunicación de alertas y la puesta en funcionamiento, en caso necesario, de los sistemas de alarma que se establezcan.
  
5.4. Contenido mínimo
  
La Directriz Básica establece como contenido mínimo de los Planes de Presa:
  
a) Análisis de seguridad de la presa: estudio de los fenómenos que puedan producir una emergencia.
  
b) Zonificación territorial y análisis de los riesgos generados por la rotura de la presa.
  
c) Normas de actuación adecuadas para la reducción o eliminación del riesgo.
  
d) Organización de los recursos humanos y materiales necesarios para la puesta en práctica de las actuaciones previstas.
  
e) Medios y recursos de que dispone el Plan y medios técnicos necesarios.
  
6. DEFINICIONES
  
· Avenida: aumento inusual del caudal de agua en un cauce que puede o no producir desbordamiento e inundaciones.
  
· Inundaciones: sumersión temporal de terrenos normalmente secos, como consecuencia de la aportación inusual y más o menos repentina de una cantidad de agua superior a la que es habitual en una zona determinada.
  
· Peligrosidad: probabilidad de ocurrencia de una inundación, dentro de un periodo de tiempo determinado y en un área dada.
  
· Periodo estadístico de retorno: inverso de la probabilidad de que en un año se presente una avenida superior a un valor dado.
  
· Riesgo: número esperado de víctimas, daños materiales y desorganización de la actividad económica, subsiguiente a una inundación.
  
· Elementos en riesgo: población, edificaciones, obras de ingeniería civil, actividades económicas, servicios públicos, elementos medioambientales y otros usos del territorio que se encuentren en peligro en un área determinada.
  
· Vulnerabilidad: grado de probabilidad de pérdida de un elemento en riesgo dado, expresado en una escala de 0 (sin daño) a 1 (pérdida total), que resulta de una inundación de características determinadas.
  
· Cartografía oficial: la realizada con sujeción a las prescripciones de la Ley 7/1986, de Ordenamiento de la Cartografía, por las Administraciones Públicas o bajo su dirección y control.
  
· Movilización: conjunto de operaciones o tareas para la puesta en actividad de medios, recursos y servicios que hayan de intervenir en emergencias por inundaciones.
  
DOCUMENTO II
  
Análisis del riesgo
  
Sumario
  
1. ASPECTOS GENERALES
  
1.1. LA DISPOSICIÓN DEL RELIEVE
  
1.2. APROXIMACIÓN AL CLIMA DE LA COMUNIDAD VALENCIANA
  
1.3. TIPOLOGÍA DE LAS INUNDACIONES
  
1.3.1. Valle fluvial
  
1.3.2. Cono aluvial
  
1.3.3. Desapariciones de cauce
  
1.3.4. Endorreismos y semiendorreismos
  
1.3.5. Marjales
  
1.3.6. Llanos de inundación
  
2. CRITERIOS PARA EL ANÁLISIS DEL RIESGO
  
2.1. ANÁLISIS DE LAS ZONAS AFECTADAS POR INUNDACIONES
  
2.2. ANÁLISIS DEL RIESGO
  
3. ZONAS INUNDABLES DETECTADAS
  
3.1. PROVINCIA DE CASTELLÓN
  
3.2. PROVINCIA DE VALENCIA
  
3.3. PROVINCIA DE ALICANTE
  
4. EL RIESGO DE INUNDACIONES: SUPERFICIE, USOS DEL SUELO Y POBLACIÓN AFECTADA
  
4.1. RESULTADOS POR SUPERFICIE
  
4.2. SUPERFICIE INUNDABLE EN FUNCIÓN DEL RIESGO
  
4.3. POBLACIÓN AFECTADA
  
4.4. MUNICIPIOS CON RIESGO
  
5. CATÁLOGO DE PUNTOS CONFLICTIVOS
  
6. RIESGOS GEOLÓGICOS ASOCIADOS A LAS PRECIPITACIONES INTENSAS: DESLIZAMIENTOS Y DESPRENDIMIENTOS
  
1. ASPECTOS GENERALES
  
El análisis del riesgo incluido en el presente Plan está basado en un estudio elaborado por la Universidad Politécnica de Valencia para la Generalitat Valenciana. El estudio de inundabilidad se ha realizado a escala 1:50000, considerando seis niveles de peligrosidad en función de la frecuencia (periodos de retorno de 50, 100 y 500 años) y dos de calado de la lámina de agua (menor y mayor de 80 cm).
  
Además de la determinación de las áreas inundables, en el estudio se realiza una aproximación a la vulnerabilidad del territorio (apartados 2.2. y 4 del presente documento), en función de los distintos usos del suelo y de los niveles de peligrosidad. En los Planes de Actuación Municipal se catalogarán los elementos vulnerables y se zonificará el territorio en función del riesgo, así como se delimitarán las áreas según posibles requerimientos de intervención o actuaciones para la protección de personas y bienes (tal como se señala en el apartado 4.2. del Documento I).
  
Para la incorporación de datos resultantes de nuevos estudios sobre la inundabilidad del territorio, así como para la actualización de los datos existentes sobre zonas inundables y la vulnerabilidad territorial, será necesario el consenso de la Comisión Técnica que ha elaborado este Plan y posterior informe a la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana.
  
La información territorial básica para el análisis del riesgo se detalla en los anejos del estudio de inundabilidad, disponibles en los Centros de Coordinación de Emergencias, donde se especifican la ubicación, litología, principales usos del suelo y datos básicos de la cuenca (superficie, longitud del cauce y pendiente media), así como el estudio hidrológico necesario para el cálculo de los caudales previstos para cada periodo de retorno. Posteriormente se efectúa el análisis hidráulico que determina las capacidades de los cauces y, en consecuencia, los puntos de desbordamiento y las áreas inundables, todo ello para cada periodo de retorno (50, 100 y 500 años). Dichos datos serán utilizados por los Centros para la mejor operativa del Plan en caso necesario.
  
Por lo que respecta a los puntos de información foronómica y pluviométrica, están contenidos en la Base de Datos para la Gestión de Emergencias por Inundaciones disponible en los CCEs.
  
1.1. La disposición del relieve
  
La Comunidad Valenciana se encuentra entre el dominio del sistema ibérico y el sistema bético. El territorio se caracteriza por un interior montañoso, con intercalación de cubetas que constituyen llanos interiores, y una franja litoral llana, de escasa extensión hacia el interior.
  
La proximidad del área montañosa al mar determina que la mayor parte de las cuencas hidrográficas sea de escasa longitud y fuertes pendientes, exceptuando las cuencas de los ríos alóctonos. Los cauces, al alcanzar el llano costero, pierden competencia e incluso en ocasiones desaparecen. Asimismo, toda la franja litoral está salpicada de zonas deprimidas, marjales, que se inundan periódicamente por las aportaciones de barrancos y lluvias locales.
  
Es en el llano costero, por tanto, donde se concentra el riesgo de inundabilidad. Pero no hay que olvidar las zonas interiores con riesgo de inundación por insuficiencia de los cauces, por características semiendorreicas o por desaparición de los cauces.
  
1.2. Aproximación al clima de la Comunidad Valenciana
  
El territorio de la Comunidad Valenciana, emplazado en la fachada oriental de la península ibérica, se exitende aproximadamente entre los 37º 50' y los 40º 48' de latitud N, y los 0º 30' E y 1º 30' W de longitud. Sin embargo, aunque su desarrollo latitudinal es mucho mayor que el longitudinal, el contraste climático es mayor entre litoral e interior debido, fundamentalmente, a la influencia marítima. Por tanto, el clima de la Comunidad Valenciana es un clima mediterráneo, con cierta influencia de la continentalidad en las tierras interiores. Asimismo, la disposición orográfica determina tanto la distribución de las temperaturas como de las precipitaciones.
  
Las precipitaciones se caracterizan por su variabilidad interanual y anual, por lo que hablar de medias de precipitación constituye sólo un indicativo del funcionamiento general de las precipitaciones. En general, la pluviometría disminuye de norte a sur, con una clara frontera entre ambos sectores definida por las alineaciones béticas. Al sur de las mismas, la pluviosidad es más propia de un clima subárido.
  
Los valores medios anuales de precipitación oscilan entre los 400 y 600 mm. La distribución de las precipitaciones está plenamente ligada a la orografía. Asimismo, ciertas zonas del interior y el norte de la Comunidad están más expuestas a los frentes atlánticos, que normalmente producen precipitaciones más suaves y frecuentes.
  
Muestra de la influencia de la disposición orográfica es la costa de la mitad sur del golfo de Valencia que, con su orientación perpendicular a los vientos húmedos del Noreste, es notablemente más lluviosa. Esta zona coincide con las comarcas de La Safor y la Marina Alta, donde se registran medias anuales que oscilan entre los 600 y 900 mm.
  
Por lo que respecta a la distribución de las lluvias anuales, la influencia mediterránea determina un máximo otoñal, salvo escasas excepciones en las que la primavera supera al otoño debido a su localización en el interior y, por tanto, con menor incidencia de las lluvias de Levante. Son las comarcas interiores de Els Ports, los llanos de Utiel, el Alto Palancia y parte del Valle de Ayora y Alto Vinalopó.
  
La causa de que el final de verano-otoño sea la estación con máximo pluviométrico se debe a que el Mediteráneo adquiere las máximas temperaturas en esta época, por lo que la masa de aire sobre él es muy cálida y húmeda y, cuando se desplaza sobre nuestro territorio, aun cuando la situación atmosférica no sea muy inestable, produce importantes precipitaciones que, cuando la inestabilidad es muy acusada, da lugar a lluvias torrenciales.
  
Dada la torrencialidad de las precipitaciones en la Comunidad, es necesario hablar de los regímenes diarios (24 horas). El total de precipitaciones anuales se concentra en escasos días, por lo que las intensidades horarias llegan a alcanzar valores muy altos, registrándose en ocasiones más de 800 mm en 24 horas. Como ejemplo de la alta intensidad horaria, cabe destacar que en la Comunidad el 25% de los días con cantidades más altas aporta más del 75% de las lluvias anuales.
  
1.3. Tipología de las inundaciones
  
Una inundación se produce cuando la capacidad de desagüe del territorio es insuficiente (o incluso nula) frente a unas precipitaciones importantes sobre la cuenca de drenaje. Esta menor capacidad de desagüe puede tener motivos naturales, o estar inducida por el hombre mediante la ocupación parcial o total del cauce fluvial. A continuación se describen los mecanismos de inundación más habituales en la Comunidad Valenciana.
  
No se han considerado las zonas inundables locales producidas por lluvias torrenciales, dado que éstas pueden afectar a cualquier punto del territorio, destacando por su gravedad las producidas en entornos urbanos.
  
1.3.1. Valle fluvial
  
Un valle fluvial se caracteriza por tener una sección transversal cóncava (en "v" o en "u"), situándose el río en la parte inferior de la sección. Para un determinado evento de crecida la capacidad del cauce puede ser insuficiente localmente, por lo que el nivel de la lámina de agua se eleva ocupando parcialmente el valle, y retornando al cauce aguas abajo en cuanto su capacidad de desagüe aumenta. Cuando el caudal que circula por el río disminuye, las aguas vuelven a su cauce normal. Se trata por tanto de una inundación paralela al cauce del río, que puede tratarse hidráulicamente con las hipótesis de flujo unidimensional. En función del tamaño del río, la inundación puede ser de unas pocas horas hasta algún día de duración, con una zona inundada que siempre estará muy limitada en superficie.
  
La inundación en valle fluvial es la inundación clásica de los ríos del interior de la Comunidad en sus tramos altos y medios, como pueden ser los ríos Bergantes, el Turia hasta Manises, o el Serpis hasta Gandía. También puede estar presente en las desembocaduras de ríos menores que no han formado un cono aluvial pero que presentan un desagüe insuficiente; como el Cenia, el barranco de Chinchilla en Oropesa, o los ríos Nacimiento y Seco de Campoamor en Orihuela.
  
1.3.2. Cono aluvial
  
Cuando los torrentes salen de la montaña y llegan al valle del río principal o a la llanura costera, sufren una disminución brusca de su pendiente, con lo que su capacidad de arrastre de sedimentos también disminuye. En el pie de la montaña se forma un abanico convexo de sedimentos, denominado cono aluvial. En el cono aluvial la capacidad del cauce disminuye porque el torrente no es capaz de excavar un cauce suficiente. El cauce en el cono se encuentra por encima del terreno circundante, de tal forma que durante una crecida la inundación afecta a todo el cono. Además, este cauce es muy inestable, pudiéndose formar uno nuevo en cualquier punto, aprovechando antiguos paleocauces u otras direcciones preferentes de flujo. Sobre el propio cono la duración de la inundación siempre será corta.
  
Formaciones de tipo cono aluvial también se presentan en la confluencia de un afluente con el río principal (por ejemplo las confluencias de los ríos Sellent y Magro con el Júcar) y en las desembocaduras de los ríos (rambla de Alcalá, río Seco de Castellón, río Mijares, barranco del Carraixet, río Girona, etc...).
  
1.3.3. Desapariciones de cauce
  
Son un caso extremo de disminución de la capacidad del cauce, habitualmente asociadas a un cono aluvial como vimos en el apartado anterior. Por su tamaño, los casos más espectaculares de desapariciones son las del barranco de Benimodo, rambla Gallinera, barrancos de Orgegia y Juncaret y el río Vinalopó, aunque existen decenas de pequeñas desapariciones en toda la Comunidad. Aguas abajo de la desaparición puede existir otro cauce que recoge las aguas desbordadas, como es el caso del barranco de Benimodo o la solución artificial del siglo pasado de la rambla del Poyo antes de su confluencia con el barranco de Torrent.
  
Las desapariciones de cauce son especialmente peligrosas, porque al no existir un cauce definido y circular el agua muy raramente, el hombre tiende a ocupar terrenos de muy alto riesgo con elementos vulnerables sin tener conciencia del peligro existente.
  
1.3.4. Endorreismos y semiendorreismos
  
Un endorreismo es una zona del territorio que no tiene desagüe, debido a que las condiciones topográficas cierran el paso del flujo superficial. En caso de una precipitación importante, las aguas se acumulan en la parte más baja produciendo inundaciones de larga duración. Los cauces que drenan en estas zonas desaparecen formando normalmente un cono aluvial. Si el drenaje solamente se ve dificultado por una pendiente muy pequeña hablaremos de un semiendorreismo. Los endorreismos y semiendorreismos están asociados a saladares, marjales, lagunas o lagos en función de su régimen hidrológico. Algunos ejemplos son la rambla de La Viuda aguas arriba de la sierra Esparraguera, la rambla Cabañera en Sinarcas, el barranco de Las Ovejas entre San Vicente y Alicante o las salinas de Santa Pola. En estos casos, las inundaciones pueden tener una duración de varios días.
  
1.3.5. Marjales
  
Una marjal es un caso particular de endorreismo. Las marjales en la Comunidad Valenciana son formaciones costeras en las que la dificultad de drenaje se debe a la existencia de un cordón de dunas litoral que cierra el paso hacia el mar en una longitud importante. Por tener una cota muy baja, los niveles freáticos serán casi siempre altos, siendo la presencia de agua en muchos casos permanente. Las inundaciones pueden llegar a durar más de una semana.
  
Debido a su situación geográfica, a la facilidad de su puesta en regadío y a su relativa aptitud agrícola, las marjales han sido siempre atractivas para el hombre, por lo que muchas de ellas se han desecado artificialmente a lo largo de la historia. Ello no evita que sigan siendo zonas de acumulación de las aguas en caso de fuertes lluvias. A lo largo de toda la costa de las provincias de Castellón y Valencia nos encontramos con marjales o antiguas marjales desecadas total o parcialmente, como las de Peñíscola, Oropesa, Canet de Berenguer, Tavernes, o Pego.
  
En la práctica, podemos hablar de una evolución de las marjales, de tal forma que muchas de ellas en una primera etapa se convirtieron en arrozales, con posterioridad se elevaron y desecaron los terrenos para cultivo de regadío (actuaciones realizadas en su mayor parte desde los años 60 hasta incluso la actualidad), y en una última fase se han utilizado algunas de ellas como zonas de desarrollo turístico dada su proximidad al mar.
  
1.3.6. Llanos de inundación
  
En los tramos bajos de los ríos, ya cerca de sus desembocaduras, éstos dejan de ser erosivos, de tal forma que para los caudales normales son estables en sentido vertical; es decir, el balance entre erosión y sedimentación es nulo a nivel global. Esto no impide que localmente este balance se descompense, formándose los meandros típicos de estos tramos que, a escala geológica, dan lugar a movimientos laterales del río.
  
Durante una crecida lo suficientemente grande como para superar la capacidad de desagüe del cauce, el río se desborda y deposita los sedimentos arrastrados en su entorno. La acumulación de estos sedimentos en sucesivas terrazas forma su llano aluvial o de inundación. Dado que los sedimentos se depositan en mayor proporción en los alrededores del cauce, nos podemos encontrar con que éste circule a una cota mayor que su llano.
  
La inundación del llano aluvial siempre es una inundación masiva en la que el movimiento del agua es bidimensional, aunque aparecen concentraciones del flujo en los paleocauces abandonados, en las zonas más bajas o forzados por las infraestructuras existentes. Si el cauce se encuentra sobreelevado, el retorno de las aguas al mismo se ve dificultado, por lo que los niveles alcanzados y la duración de la inundación se incrementan. Además, las condiciones de desagüe en la desembocadura se pueden ver dificultadas por el hecho de que el nivel medio del mar se eleve si se produce al mismo tiempo una situación generalizada de bajas presiones.
  
Las inundaciones de los ríos Júcar y Segura son inundaciones de tipo llano de inundación. En el caso del río Júcar la inundación ocupa una parte importante de las comarcas de la Ribera, aunque la duración de sus inundaciones es inferior a la semana. En el caso del río Segura, debido a que el cauce se sitúa por encima de su valle y a las dificultades de drenaje, las inundaciones de la Vega Baja suelen tener una duración superior a la semana.
  
2. CRITERIOS PARA EL ANÁLISIS DEL RIESGO
  
2.1. Análisis de las zonas afectadas por inundaciones
  
La definición de riesgo debe tener en cuenta tanto la probabilidad de ocurrencia de la inundación, como los niveles alcanzados. La escala de trabajo, que marca la precisión del estudio, es la 1:50.000 (para la elaboración de los estudios hidráulicos normalmente se ha empleado la escala 1:10.000). Los niveles de riesgo considerados son seis, como combinación de tres niveles de frecuencia y dos de calados.
  
En cuanto a los niveles de frecuencia, se han seguido los establecidos en la Directriz Básica:
  
· Zonas de inundación frecuente. Se corresponde con zonas sometidas a inundaciones de periodo de retorno inferior a 50 años, o lo que es lo mismo, probabilidad de sufrir una inundación un año cualquiera igual o superior al 2%.
  
· Zonas de inundación ocasional. Son aquellas zonas que sufren inundaciones entre 50 y 100 años de período de retorno, es decir, probabilidad de inundación entre el 2 y el 1%.
  
· Zonas de inundación excepcional. Se corresponde con zonas inundadas con crecidas de 100 hasta 500 años de período de retorno. En términos de probabilidad de inundación, entre el 1 y 0,2%.
  
Aunque existen múltiples factores que determinan la cuantía de los daños debidos a una inundación, se ha considerado únicamente el calado máximo alcanzado por las aguas. Las razones que apoyan esta simplificación se basan en que realmente es el factor más importante en la mayoría de los casos, y en que otros factores como la velocidad o el transporte de sedimentos están altamente correlacionados con el calado.
  
La discretización de calados considerada es la siguiente:
  
· Calados bajos, cuando el nivel de agua esperado general en la zona de inundación es inferior a 80 centímetros. Aunque se pueden producir vías preferentes de flujo con fuertes daños, en general las pérdidas económicas que se pueden producir son limitadas y las medidas a adoptar para disminuirlas serán sencillas.
  
· Calados altos, cuando el nivel es superior a los 80 centímetros. En este caso los daños comienzan a ser muy importantes.
  
Como resultado tenemos 6 niveles de zonas de peligrosidad (ver la tabla 1), por combinación de los factores anteriores:
  
· 1. Calados altos con frecuencia alta
  
· 2. Calados altos con frecuencia media.
  
· 3. Calados bajos con frecuencia alta.
  
· 4. Calados bajos con frecuencia media.
  
· 5. Frecuencia baja de inundación con calado alto.
  
· 6. Frecuencia baja con calado bajo.
  
Calado Frecuencia
  
 Baja Media Alta
  
 (100-500 años) (50-100 años) (< 50 años)
  
Bajo (< 0,8 m.) 6 4 3
  
Alto (> 0,8 m.) 5 2 1
  
Tabla 1. Niveles de peligrosidad por combinaciones de intervalos de frecuencias y calados.
  
2.2. Análisis del riesgo
  
Una vez obtenidas las zonas inundables, diferenciando los seis niveles de peligrosidad descritos, éstas se han clasificado como zonas de riesgo alto, significativo (en adelante riesgo medio) y bajo, teniendo en cuenta el tipo de uso del suelo o los elementos en riesgo afectados, resultando la combinación de la tabla 2.
  
Los datos obtenidos se han clasificado por municipios, presentándose las superficies afectadas por cada tipo de riesgo y la población residencial afectada, todo ello para cada una de las zonas inundables en función del origen de la inundación (cuenca, subcuenca o zona hidrológica) que afectan al municipio. Los mismos datos se presentan para las zonas inundables del apartado 3. Estos datos están disponibles en los CCEs.
  
La presentación cartográfica se realiza en mapas provinciales a escala 1:200.000 y cartografía a escala 1:50.000, con la siguiente información: 6 niveles de peligrosidad, usos del suelo, elementos singulares (Centros de Coordinación de Emergencias, parques de bomberos, hospitales, industrias con Plan de Emergencia Exterior y campings), e infraestructuras (esencialmente viarias). Por razones de escala, estos últimos datos sólo se representan en la cartografía a E 1:50.000.
  
Finalmente, y para evaluar el grado de riesgo de cada municipio (ver Anexo II), el estudio incluye el análisis de lo que se ha definido como "impacto": daño medio que potencialmente pueden producir las inundaciones. El proceso de evaluación se describe a continuación.
  
· Categorías de los daños producidos por la inundación:
  
a) Daños directos:
  
- Daños sobre propiedades, infraestructuras y contenidos almacenados que son afectados por la lámina de inundación.
  
- Costes de intervención en el control de la avenida, evacuación de poblaciones afectadas, suministros de emergencia, etc.
  
b) Daños indirectos, de difícil evaluación económica como:
  
- Daños producidos por la interrupción temporal del servicio de infraestructuras y servicios públicos sobre poblaciones no directamente afectadas por la inundación.
  
- Daños secundarios producidos por la interrupción de la actividad económica.
  
- Coste de incertidumbre asociado a la frecuencia y repetición de fenómenos catastróficos sobre una misma zona.
  
c) Daños intangibles no traducibles en términos monetarios ligados a aspectos sociales y culturales provocados por la alteración de las condiciones de vida en las zonas afectadas.
  
Estos daños por unidad de superficie son mayores o menores en función de la magnitud de la inundación y de la vulnerabilidad del territorio, de tal manera que puede hablarse de curvas de daños en función de la magnitud.
  
Existen diversos aspectos relacionados con la magnitud que inciden en los daños finales como son la altura del agua alcanzada, la velocidad del flujo, la duración de la inundación, la mayor o menor presencia de sedimentos, etc. Sin embargo, dado el carácter regional del estudio de inundabilidad, sólo se va a tener en cuenta la altura de la lámina de agua (que en realidad es el factor más importante en la Comunitat Valenciana) discretizada en dos intervalos: menos de 80 cm correspondiente a los niveles 3, 4 y 6 y con una altura representativa de 40 cm; y más de 80 cm (niveles 1, 2 y 5) y con una altura representativa de 120 cm.
  
En cuanto a la vulnerabilidad del territorio, depende fundamentalmente de la tipología de uso que tenga y de su intensidad, aunque en realidad siempre existen particularidades que hacen los daños muy distintos dentro de una misma categoría. Para realizar esta diferenciación se ha utilizado el mapa de usos del suelo suministrado por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes (COPUT).
  
· Evaluación de la vulnerabilidad:
  
a) Usos residenciales. El porcentaje de daño para cada tipología de uso y calado del agua se ha obtenido de las curvas de vulnerabilidad utilizadas por la Federal Insurance Agency norteamericana, mientras que el valor por metro cuadrado adoptado es función de la densidad de edificación (6 categorías).
  
b) Usos industriales. Mismas consideraciones pero distinguiendo sólo alta y baja densidad de uso.
  
c) Usos comerciales. Para su cálculo, se ha considerado la oferta comercial de cada municipio y que los comercios se reparten uniformemente en el uso residencial. El resultado es un factor mayorante de los daños producidos en los usos residenciales y que depende del municipio.
  
d) Usos agrícolas. La estimación de daños se ha elaborado teniendo como referencia los valores de las primas base establecidas en los seguros agrarios. En los daños agrícolas no se ha hecho distinción en función del calado alcanzado.
  
Estos daños, que se han evaluado en términos monetarios, se han adimensionalizado entre los valores 0 y 100. Para la evaluación del riesgo en cada municipio, y a los efectos del presente Plan, no se han tomado en cuenta los daños agrícolas.
  
· Factor de daños indirectos:
  
Para cada municipio se ha obtenido un factor de daños indirectos (variable entre 1 y 1,55) en función de los siguientes factores:
  
a) Población total del término municipal
  
b) Porcentaje de superficie afectada por la inundación
  
c) Densidad de población
  
d) Número de entidades de población
  
e) Valor y composición del parque de viviendas
  
f) Entidad de los sectores productivos localizados
  
g) Porcentaje de población activa ligada a la agricultura
  
· Evaluación del impacto:
  
Con todo lo anterior se puede evaluar el daño producido por una inundación concreta en una parte del territorio. Sin embargo, en realidad lo que se pretende es calcular el daño medio que provocan las inundaciones a lo largo del tiempo, es decir, el impacto del riesgo de inundación. Para ello hay que introducir la frecuencia con que se producen las inundaciones, de tal manera que el impacto por unidad de superficie (D) se obtiene como el producto siguiente:
  
D = V · F ·I · C
  
donde:
  
V= vulnerabilidad función del uso del suelo y del riesgo de inundación (en realidad sólo de la magnitud).
  
C= factor de daños en los comercios, que depende del municipio y sólo es distinto de 1 en los usos residenciales.
  
I= factor de daños indirectos, que depende del municipio.
  
F= factor de frecuencia, que es función del riesgo de inundación (en realidad sólo de la frecuencia).
  
A partir de los datos obtenidos, se ha establecido el grado de riesgo municipal diferenciando alto, medio y bajo, en función de los daños esperados. Asimismo, se han tenido en cuenta los datos disponibles sobre inundaciones históricas para el establecimiento de dicho nivel de riesgo.
  
3. ZONAS INUNDABLES DETECTADAS
  
Las zonas inundables son de tamaño muy dispar, desde las inundaciones masivas de los ríos Júcar y Segura, hasta las desapariciones de pequeños barrancos. En este apartado se describen las áreas de inundación, clasificadas por cuencas y/o zonas inundables, sin entrarse a valorar el grado de riesgo.
  
Junto a la denominación y el código de la zona inundable, se indica el código asignado a cada cuenca en la Base de Datos para Gestión de Emergencias por Inundaciones, así como la hoja del mapa 1:50.000 correspondiente.
  
3.1. Provincia de Castellón
  
ZONAS COSTERAS DE LA PROVINCIA DE CASTELLÓN
  
CC01. Río Cenia (11.00-hoja 547):
  
Ubicado en el término municipal de Vinaroz, marca el límite entre la Comunidad Valenciana y Cataluña. La zona inundable se restringe al cauce, pero la presión urbanística es muy fuerte en la zona de la desembocadura, donde se encuentra el área de mayor riesgo.
  
CC02. Barranco de Barbiguera (12.00-hoja 571):
  
Situado en el término municipal de Vinaroz, al norte del casco urbano. La zona inundable afecta a zona urbanizada turística.
  
CC03. Río Sérvol (13.00-hoja 571):
  
El desbordamiento se produce en el cono aluvial del tramo final, y puede afectar a la población de Vinaroz.
  
CC04. Rambla Cervera (15.00-hoja 571):
  
Zona inundable en el tramo final, poco antes de alcanzar la vía del ferrocarril, afectando al municipio de Benicarló, al norte del casco urbano.
  
CC05. Rambla de Alcalá (16.10-hoja 571):
  
Zona de riesgo por desbordamiento del cauce y relieve invertido a partir de la carretera N-340, en el cono aluvial. Afecta a una zona industrial y a las edificaciones turísticas del sur de Benicarló y norte de Peñíscola. Esta rambla alimenta la marjal situada al sur de la misma y que se extiende hasta la población de Peñíscola.
  
CC06. Barranco de Moles (16.20-hoja 571):
  
Situado en el término municipal de Peñíscola. Desaparición del cauce. Su inundación se une a la de la marjalería de Peñíscola.
  
CC07. Marjal de Peñíscola (16.20-hoja 571):
  
Situada entre la rambla de Alcalá y el norte de Peñíscola. Se alimenta fundamentalmente de los desbordamientos de la rambla de Alcalá y del barranco de Moles, afectando a la zona de expansión turística de Peñíscola y sur de Benicarló.
  
CC08. Río Cuevas de San Miguel (17.00-hoja 594):
  
Zona de riesgo en la desembocadura, al norte de la población de Torreblanca y sur de Alcalá de Chivert, en la zona denominada de Sant Antoni de Padua y Cap i Corb.
  
CC09. Barranco de la Font de Campello (18.00-hoja 616-617):
  
Desaparición del cauce en la zona de El Borseral, antes de la autopista A-7. La zona inundable, en el término municipal de Cabanes, se sitúa aguas arriba de la autopista.
  
CC10. Marjal de Torreblanca-Prat de Cabanes (18.00-hojas 594 y 616-617):
  
Situada en los términos de Torreblanca y Cabanes, afecta a Torrenostra en el primero, y a zonas no urbanizadas en el segundo.
  
CC11. Río Chinchilla (18.10-hoja 616-617):
  
Ocupación parcial de su cauce en la desembocadura, en la Punta de la Pesta. Alimenta una pequeña marjal por su margen derecha (Albufereta de Oropesa), colaborando con el Barranco del Diablo a su inundación. Afecta a zona turística del norte de Oropesa.
  
CC12. Barranco de la Rampudia (18.00-hoja 616-617):
  
El cauce puede desbordar al sur del casco antiguo de Oropesa, afectando a la zona urbanizada hasta su desmbocadura en la playa de la Concha.
  
CC13. Barrancos de Santa Águeda y Cantalobos (19.00-hoja 616-617):
  
Desbordamiento de los cauces poco antes de su confluencia. Tras alcanzar la vía del ferrocarril, la inundación afecta a zonas turísticas del norte de Benicassim.
  
CC14. Marjal de Benicassim-Castellón o Pla del Quadro (19.00-hoja 616-617):
  
Alimentada, entre otros, por el barranco de las Palmas (o Parreta) y el río Seco de Castellón, afecta a una amplia zona turística del sur de Benicassim y norte de Castellón.
  
CC15. Barranco de la Parreta o de las Palmas (19.00-hoja 616-617):
  
El cauce desaparece en la marjalería de Benicassim y Castellón, por lo que su zona de inundación se confunde con la misma. Afecta a la zona turística del sur de Benicassim y norte de Castellón.
  
CC16. Río Seco o rambla de Borriol (20.10-hojas 616-617 y 641):
  
Sobre el cono aluvial del río Seco se sitúa la ciudad de Castellón. La inundación afectaría aproximadamente al 50% de la ciudad, como ya ha ocurrido alguna vez en el pasado.
  
Antes el cauce natural desaparecía en la marjal de Castellón. Actualmente, el tramo final (desde que abandona el núcleo urbano hasta la desembocadura) está encauzado mediante diques, persistiendo el riesgo de inundación en la zona costera, afectando fundamentalmente al aeródromo y a las viviendas unifamiliares dispersas que existen en el triángulo entre Benicassim, Castellón y la línea de costa.
  
CC17. Barranco de Fraga (20.20-hoja 641):
  
Desaparición de su cauce antes de alcanzar la carretera entre Castellón y Almazora, afectando a zona urbanizada del término de Castellón, al sur del casco urbano.
  
CC18. Río Mijares (21.00-hoja 641):
  
El cauce del río Mijares es amplio en el cono aluvial de su desembocadura. A pesar de ello, existen problemas con riesgo importante en los términos de Almassora, Burriana y Vila-Real.
  
CC19. Río Veo o Seco de Burriana o Ana (22.00-hoja 641):
  
La inundación afecta al término municipal de Burriana. A la altura del núcleo principal de Burriana la inundación puede afectar a los sectores más próximos al cauce; aguas abajo, el desbordamiento en el cono aluvial afecta a las edificaciones del Grao de Burriana.
  
CC20. Barranco de Betxí (23.10-hoja 641):
  
Procedente del término municipal de Betxí, el cauce desaparece en el límite entre los términos de Alquerías del Niño Perdido, Burriana y Nules, aproximadamente entre la carretera N-340 y la vía del ferrocarril, inundando sus proximidades, con uso esencialmente agrícola. Contribuye a la inundación de la marjal de Nules-Moncófar.
  
CC21. Barranco Juan de Mora (23.20-hojas 641 y 668-669):
  
Zona inundable en el término municipal de Nules. El cauce desborda a su entrada en este municipio, procedente del de Villavieja, afectando al sector meridional del casco urbano. Contribuye a la inundación de la marjal de Nules-Moncófar.
  
CC22. Marjal de Nules-Moncófar (23.00-hojas 641 y 668-669):
  
Zona húmeda costera alimentada por los barrancos de Betxí y Juan de Mora, inunda zonas urbanizadas de las playas de Nules y Moncófar.
  
CC23. Río Belcaire (23.30-hoja 668-669):
  
La inundación afecta a los márgenes del cauce en los términos municipales de Vall d'Uixó y Moncófar, ampliándose el área inundable en su último tramo, aproximadamente a 300 metros de la desembocadura.
  
CC24. Barranco Mollo, del Arquet o Romanetes (25.10-hoja 668-669):
  
Desbordamiento que afecta a los términos municipales de Benavites y Almenara, antes de alcanzar la carretera N-340. El cauce desaparece unos 100 metros aguas abajo de la carretera, uniendo su zona de inundación a la marjalería de Almenara-Canet de Berenguer.
  
VC01. Marjal de Chilches-Almenara (23.00-hoja 668-669):
  
Alimentada por diversos barrancos cuyo cauce desaparece al alcanzar el llano costero, esta marjal se extiende desde el río Veo hasta la desembocadura del Palancia, uniéndose por tanto a la marjal de Canet (por lo que tiene el mismo código de zona inundable que ésta). Afecta fundamentalmente a suelo agrícola, pero también a sectores urbanizados costeros.
  
ZONAS DEL INTERIOR DE LA PROVINCIA DE CASTELLÓN
  
CI01. Río Bergantes (10.00-hojas 520-544):
  
Franja de riesgo medio de inundación tipo valle fluvial, en la zona de Zorita del Maestrazgo y Palanques; afecta esencialmente a zonas agrícolas.
  
CI02. Río Cenia; semiendorreismo (11.00-hoja 546-547):
  
Afecta a una industria de áridos inmediatamente aguas arriba del cruce del río con la autopista A-7.
  
CI03. Rambla de Alcalà (16.10-hojas 571 y 594):
  
Zona de inundación debido a la aportación de unos barrancos afluentes de la Rambla de Alcalá por su margen izquierda, que afecta a los términos de Alcalá de Chivert, con riesgo en el casco urbano, y Santa Magadalena de Pulpis.
  
CI04. Río Montelleó; endorreismo de Vistabella (21.82-hoja 592):
  
Situado en el término municipal de Vistabella del Maestrazgo, y perteneciente a la cuenca del río Montelleó; afecta a zonas agrícolas.
  
CI05. Rambla de La Viuda, semiendorreismos en el Maestrazgo (21.80-hojas 593 y 616):
  
Afectan a zonas agrícolas a lo largo del valle de la rambla, así como a algún emplazamiento urbanizado, como Els Ivarsos en el término de Sierra Engarcerán.
  
CI06 Barranco de Benlloch (21.83-hojas 593 y 616):
  
Confluencia de dos barrancos a su entrada en el núcleo urbano de Benlloch en el barranco de Benlloch, con riesgo de desbordamiento en el propio casco urbano hasta la confluencia con la rambla del Metge.
  
CI07. Barranco de Fontanares (21.83-hojas 593 y 616):
  
El cauce del barranco Fontanares desaparece al norte de la población de Benlloch, sin que su zona inundable afecte a la misma.
  
CI08. Rambla del Metge (21.83-hojas 593 y 616):
  
La rambla del Metge, formada a partir de la confluencia de una serie de barrancos aguas abajo de la población de Benlloch, atraviesa el Pla de Cabanes hasta su desembocadura en la rambla de la Viuda. Las escasas pendientes provocan el desbordamiento en áreas agrícolas de los términos de Benlloch, Cabanes y Vall d'Alba.
  
CI09. Río Mijares (21.00-hojas 614 y 615):
  
Desbordamientos de tipo valle fluvial entre los embalses de Arenós (Montanejos) y Sitjar (Ribesalbes), con riesgo importante en algunos puntos, como Montanejos.
  
CI10. Río Palancia (24.00-hojas 639, 640 y 668):
  
Desbordamientos de tipo valle fluvial aguas arriba del embalse del Regajo, afectando fundamentalmente a usos agrícolas en todo su recorrido, y zona urbanizada en Bejís. Aguas abajo de este embalse, los problemas coinciden con las confluencias de algunos de sus afluentes. Ya en la provincia de Valencia, el riesgo es alto desde Estivella hasta la desembocadura.
  
CI11. Barranco de Caudiel o Cascajar (24.20-hoja 639):
  
Desbordamiento que puede afectar al casco urbano de Caudiel.
  
CI12. Barranco del Hurón o de Viver (24.10-hoja 639):
  
Desbordamiento que puede afectar al núcleo urbano de Viver.
  
CI13. Barranco de Arquillo o río Chico (24.40-hoja 640):
  
Desbordamiento en la confluencia con el río Palancia en el término municipal de Segorbe.
  
CI14. Barrancos Capuchinos y Torrecillas (24.50-hoja 640):
  
Desbordamiento en la confluencia con el río Palancia, afectando a un polígono industrial en Segorbe.
  
3.2. Provincia de Valencia
  
ZONAS COSTERAS DE LA PROVINCIA DE VALENCIA
  
VC01. Marjal de Canet o de los Valles (25.00-hoja 668):
  
Marjal que se extiende desde Moncófar hasta Canet de Berenguer. Es alimentada por los desbordamientos de los ríos Belcaire al norte y Palancia al sur, y por los caudales de los barrancos de Benavites, Coronel, Codoval, Faura y Benifairó. La inundación de la marjal afecta a zonas turísticas costeras de Canet.
  
VC02. Barranco del Coronel (25.20-hoja 668):
  
Tras la confluencia con el barranco de La Fuente, el barranco del Coronel pasa al norte del casco urbano de Quartell, para desaparecer aguas abajo de la carretera N-340, en la marjal de Canet. El desbordamiento se produce aguas abajo de la población de Quartell, afectando a usos agrícolas de los términos municipales de Faura, Benavites y Quartell.
  
VC03. Barranco Codoval (25.30-hoja 668):
  
El cauce desaparece tras pasar por el sur de los cascos urbanos de Quart de Les Valls y Quartell. El área inundable afecta a una pequeña área de los términos de Quart, Quartell, Faura y Benifairó.
  
VC04. Barranco de Benifairó o Canaleta (25.40-hoja 668):
  
Afecta al núcleo urbano de Benifairó; aguas abajo, el cauce desaparece, con riesgo importante.
  
VC05. Barranco de Faura (25.50-hoja 668):
  
Encauzado cubierto, el barranco separa las poblaciones de Faura y Benifairó. Desaparición del cauce con riesgo aguas abajo de estas poblaciones.
  
VC06. Río Palancia (24.00-hoja 668):
  
El desbordamiento del río Palancia es más probable a partir del hospital comarcal de Sagunto, por disminución de la capacidad del cauce. Se genera una zona de riesgo que afecta al núcleo urbano del Puerto de Sagunto y al núcleo urbano y zona turística de Canet de Berenguer.
  
En la misma desembocadura existe una pequeña isla formada por dos brazos del río. La isla está ocupada por un grupo de viviendas. El riesgo es muy alto con el agravante de la posibilidad de producir un número elevado de víctimas humanas si la inundación tiene lugar en un fin de semana o en período estival.
  
VC07. Barranco del Convent o del Arenal (26.10-hoja 696):
  
El cauce discurre por el norte del Puzol y desaparece en la acequia de la Raya junto al barranco de Puzol. Su desbordamiento, junto al casco urbano, podría afectar a suelo industrial y equipamientos.
  
VC08. Barranco de Puzol (26.20-hoja 696):
  
Canalizado a su paso por Puzol, puede desbordarse poco antes de su entrada en el casco urbano, produciendo una zona inundable de riesgo significativo; la posterior desaparición del cauce da lugar a la inundación de las calles más bajas al norte de la población.
  
VC09. Barranco Calderona o del Puig (26.30-hoja 696):
  
Su trazado discurre en la divisoria entre los municipios de Puzol y el Puig, a los que afectaría su desbordamiento, esencialmente a suelo agrícola.
  
VC10. Barranco del Bort o de Rafelbuñol (26.40-hoja 696):
  
El cauce puede desbordar en el tramo comprendido entre la A-7 (tramo by-pass) y el final del casco urbano de Rafelbunyol, al que afectaría en su sector más septentrional. El cauce desaparece en la Acequia de Moncada, antes de alcanzar la antigua N-340.
  
VC11. Cañada Moliner (26.50-hoja 696):
  
Este barranco nace en el término de Náquera, para desaparecer al alcanzar el llano, en el límite del término de Moncada, poco antes de alcanzar la A-7 (tramo by-pass), inundando una pequeña área con uso esencialmente agrícola.
  
VC12. Barranco Estepar o de Massamagrell (26.50-hoja 696):
  
Hondonada sin cauce definido que recoge aguas de una cuenca importante, incluida la Cañada Moliner, afectando al núcleo urbano de Massamagrell y el norte del de Museros, así como el término de Massalfassar.
  
VC13. Barranco del Carraixet (27.00-hojas 696 y 722):
  
Produce dos tipos de inundación a partir de su entrada en el término municipal de Moncada:
  
· Se produce una primera zona de desbordamiento a la altura de San Isidro de Benagéber que afecta a equipamientos e industrias de Moncada, al casco urbano de Alfara del Patriarca y al de Vinalesa en parte. Las aguas desbordadas vuelven en gran parte al cauce, contribuyendo al desbordamiento en la segunda zona inundable, en el cono aluvial.
  
· El cono aluvial del barranco del Carraixet arranca en la población de Alfara del Patriarca. Se pueden producir desbordamientos importantes entre Alfara y Tavernes, con lo que se afectaría a una parte importante de la comarca de L' Horta Nord (incluyendo el norte de Valencia): Vinalesa, Foios, Meliana, Bonrepós i Mirambell, Almàssera, Tavernes Blanques, Alboraya (incluida la urbanización Port Saplaya), y poblados y barrios norte de Valencia (Benifaraig, Carpesa, Borbotó, Poble Nou, norte de Benimaclet y norte de la Malvarrosa).
  
Aguas arriba de Tavernes Blanques, por la margen derecha, aparece una vía preferente de flujo con riesgo alto, que se une al barranco del Palmaret. Este barranco recoge las aguas desbordadas del Carraixet y las del barranco de los Frailes. El barranco del Palmaret carece de un cauce natural en la mayor parte de su recorrido, coincidiendo en su tramo final con la Acequia de Vera.
  
La inundación afecta a una zona de uso intensivo, tanto residencial como de equipamientos e industrias.
  
VC14. Barranco del Palmaret (27.30-hoja 696):
  
En el cono aluvial del baranco del Carraixet, por la margen derecha, aparece una vía preferente de flujo que coincide con el barranco del Palmaret. Este barranco recoge las aguas desbordadas del Carraixet y las de otros barrancos situados aguas arriba, como los de los Frailes (en Godella y Rocafort) y Masarrojos. El agua circula en lámina la mayor parte de su recorrido ya que carece de cauce natural, coicidiendo en su tramo final con la Acequia de Vera.
  
Afecta a los términos municipales de Moncada y Valencia.
  
VC15. Barranco de Masarrojos (27.30-hoja 696):
  
El cauce desaparece aguas arriba de la población de Masarrojos y las aguas circulan en lámina, uniéndose a los aportes del barranco de los Frailes y al desbordamiento del Carraixet a través del barranco del Palmaret.
  
VC16. Barranco de los Frailes (27.30-hoja 696):
  
Desaparición de cauce entre Rocafort y Godella, afectando a zonas urbanizadas de ambos municipios. La escorrentía se une aguas abajo a la del barranco del Palmaret.
  
VC17. Barranco d'En Dolsa o Andolsa (28.81-hojas 696 y 722):
  
Encauzado, puede verse limitada su capacidad de desagüe en su confluencia con el Turia por el desbordamiento de éste, afectando zonas agrícolas y, en menor medida, zonas urbanas e industriales en los términos de Paterna y Valencia (en Benimamet).
  
VC18. Río Turia; desembocadura (28.00-hojas 696 y 722).
  
La inundación, hasta el Nuevo Cauce, ocupa las terrazas más próximas al cauce, afectando a los términos municipales de Manises, Paterna, Quart de Poblet, Mislata, Xirivella y Valencia. En el arranque del encauzamiento se produce una bolsa de inundación, que dependiendo de las condiciones topográficas de detalle podría afectar al barrio de Campanar (al norte de la ciudad de Valencia) antes de conducirse las aguas hacia el Antiguo Cauce.
  
En cualquier caso, el Antiguo Cauce tiene un riesgo medio de inundación debido a la cuenca de la propia ciudad de Valencia, riesgo que es menor en cabecera y mayor en la desembocadura en el puerto.
  
VC19. Barrancos Pozalet y Saleta (29.20-hojas 721 y 722):
  
El cauce del barranco del Pozalet desaparece en el término municipal de Riba-Roja y en el polígono industrial de Quart de Poblet. El cauce tiene su continuidad aguas abajo de la carretera A-3, en el barranco de la Saleta, que está canalizado hasta el casco urbano de Alaquàs y Aldaia, donde desaparece prácticamente en su totalidad. Posteriormente inunda el polígono "Virgen de la Salud" de Xirivella.
  
VC20. Rambla del Poyo, de Chiva o de Torrent (29.10-hojas 721 y 722):
  
Presenta problemas en la zona semiendorreica del Pla de Quart, aguas arriba de Torrent y elemento natural de laminación de las crecidas, afectando fundamentalmente a usos agrícolas, aunque también industriales y residenciales de Quart de Poblet y Torrent.
  
Desde aquí, la escorrentía puede dirigirse hacia el barranco de la Saleta, aunque un cauce artificial lo conecta con el barranco de Torrent, donde el cauce encuentra su continuidad hacia su desembocadura en la Albufera. El desbordamiento que se produce a partir de la población de Paiporta, en el cono aluvial, afecta a las poblaciones de Massanassa y Catarroja. Una vez atravesada la pista de Silla (N-332) el desbordamiento sólo afecta a los arrozales.
  
VC21. Barranco del Realón o Cañada Grande (30.11-hoja 722):
  
Situado al norte de Alcácer, es un afluente del barranco de Picassent, al que la escorrentía llega sin cauce definido, por desaparecer en zona rural. Afecta a zona industrial del municipio de Alcácer.
  
VC22. Barranco de Picassent o Beniparrell (30.10-hoja 722):
  
Zona inundable que afecta a los municipios de Picassent, Alcácer, Silla y, en mayor medida, Beniparrell, por desbordamiento en el cono aluvial, con desaparición del cauce aguas abajo de la pista de Silla (N-332).
  
VC23. Barranco Cañada del Hortolá (30.00-hoja 722):
  
Al sur de Silla, el cauce desaparece, afectando fundamentalmente a arrozales.
  
VC24. Barranco del Tramusser o del Hondo (30.20-hoja 747):
  
Afecta a las poblaciones de Benifaió y Almussafes, pasando entre ambas. Aguas abajo, el cauce desaparece, y la escorrentía se dirige hacia Sollana, municipio en el que se ha encauzado hacia la Albufera.
  
VC25. Barranco Berenguera (30.30-hoja 747):
  
Situado al sur del término municipal de Benifaió, el cauce desaparece inmediatamente aguas abajo de la N-340. La escorrentía se dirige hacia la marjalería de Sollana.
  
VC26. Barranco del Señor, La Forca o de Alginet (30.40-hoja 747):
  
Formado por los barrancos del Agua, del Señor y de La Forca. Presenta dos encauzamientos cruzando Alginet por el centro (bco. de la Forca) y el sur de la población (después de la confluencia de los barrancos del Agua y del Señor). Sin embargo, el barranco del Agua puede desbordar aguas arriba del encauzamiento, afectando el acceso sur de la población.
  
Aguas abajo de los encauzamientos los cauces pueden desbordar, provocando un remanso que inunda las zonas más bajas del núcleo urbano. Inmediatamente después de la nueva N-340 desaparece el cauce común convirtiéndose en una acequia-azarbe. Aguas abajo, puede verse afectada la comarcal C-3320.
  
VC27. Laguna de la Albufera (30.00-hojas 722 y 747):
  
Antigua marjalería que desde el siglo pasado se ha convertido en una laguna permanente, y que se nutre fundamentalmente de los excedentes de riego de los arrozales que la rodean. Anteriormente su alimentación se basaba en las aportaciones de los barrancos costeros situados entre los de La Saleta y el de Alginet, y en los desbordamientos de los ríos Turia (por su margen derecha) y Júcar (por su margen izquierda).
  
VC28. Río Júcar: llano de inundación (31.00-hojas 747):
  
Se pueden distinguir tres subzonas de inundación a lo largo del tramo bajo del río Júcar:
  
· Desde Tous hasta Alberic las inundaciones del Júcar son de riesgo bajo y afectando fundamentalmente a la margen derecha del cauce, debido especialmente a la existencia del cono del río Sellent, donde el riesgo es de medio a alto. Atraviesa los términos municipales de Sumacárcer, Antella, Cotes, Alcàntera de Xúquer, Beneixida, Gavarda y Castelló de la Ribera (Villanueva de Castellón).
  
· Entre las confluencias del río Albaida y el Magro, la inundación por la margen derecha afecta a los términos de Castelló de la Ribera y Pobla Llarga, así como a las poblaciones de Carcaixent y Alzira, uniéndose a la inundación del barranco de Barxeta. Por la margen izquierda el flujo desbordado se concentra en el cauce del río Verd (paleocauce del Júcar), que recoge además las aguas del barranco de Benimodo; en esta margen la inundación afecta a las poblaciones de Alberic y Benimuslem, y a los términos de Masalavés, Guadassuar y Agemesí.
  
Los dos desbordamientos tienden a volver al Júcar aguas arriba de la confluencia del Magro.
  
· A partir del río Magro y hasta la desembocadura aparecen tramos de cauce con mucha menor capacidad que provocan la inundación de La Ribera Baja con período de retorno inferior a los 100 años y calados altos. Estos tramos se encuentran fundamentalmente entre Algemesí y Albalat, y entre Fortaleny y el azud de Cullera. Los caudales desbordados no retornan al Júcar: por la margen izquierda el flujo se dirige hacia la Albufera rodeando Sueca por el este y el oeste a través de dos corredores ocupados por arrozales; mientras que por la margen derecha el flujo desbordado se concentra inicialmente en el barranco del Duc, para dirigirse posteriormente hacia la marjal de Tavernes. La inundación afecta a la totalidad de los municipios de la comarca de la Ribera Baixa, excepto a Almussafes.
  
VC29. Río Magro: cono aluvial (31.10-hojas 746 y 747):
  
El cono aluvial del río Magro se origina por la pérdida de pendiente en su confluencia con el río Júcar. El desbordamiento se inicia en Carlet, afectando a esta población y a los términos L'Alcúdia, Guadassuar y Algemesí. El río Magro está regulado por el embalse de Forata, pero en caso de coincidencia con una crecida del Júcar, la situación se puede agravar en la parte inferior del cono, afectando al casco urbano de Algemesí.
  
VC30. Barranco de Benimodo o río Seco (31.81-hojas 746 y 747):
  
Desaparición de cauce en su cono aluvial (forzado por el cono del río Magro), entre Benimodo, afectando al casco urbano, y Carlet. Aguas abajo reaparece el cauce, aunque el desbordamiento se extiende por los términos de L'Alcúdia y Masalavés hasta el río Verd. La inundación se conecta con la zona inundable del Júcar en el término de Guadassuar.
  
VC31. Barrancos del Estret (Estrecho), Vilella y de la Casella (31.72-hoja 770):
  
Desbordamiento a partir del badén de la carretera comarcal que se dirige a Carcaixent y aguas arriba de Alzira. En la confluencia con el Júcar pueden existir problemas debidos al desbordamiento de éste. La inundación afecta a numerosas viviendas diseminadas y diversas vías de comunicación del municipio de Alzira.
  
VC32. Barranco de los Príncipes, afluente del barranco de Barxeta (31.71-hoja 770):
  
Drena buena parte de la sierra de Carcaixent, y su desbordamiento contribuye a que, coincidiendo con desbordamientos del Júcar, la inundación sea más extensa en el término de Carcaixent.
  
VC33. Barranco de Barxeta, de Esmeralda o de Matilde (31.71-hoja 770):
  
El riesgo de inundación se produce en la confluencia de los barrancos de la Hoya y Plan de los Frailes, en una hondonada situada entre Pobla Llarga y Rafelguaraf, afectando con mayor incidencia en el municipio de Carcaixent, incluso su casco urbano y la pedanía de Cogullada. La situación se agrava en caso de desbordamiento del río Júcar.
  
VC34. Marjal de Tavernes (32.00-hoja 770-771):
  
Esta marjal se extiende desde el río Júcar (Cullera) hasta el barranco de Beniopa (Gandía). La alimentan los desbordamientos del Júcar y Beniopa y las aportaciones de diversos barrancos como el Vaca, Badell, Las Fuentes (en Xeraco) y Xeresa.
  
La inundación de la marjal afecta a zonas turísticas de Tavernes de Valldigna, Xeraco, Xeresa y Grao de Gandía.
  
VC35. Río Vaca o de Xeraco y barranco Badell (32.00-hoja 770-771):
  
El río Vaca se sitúa inmediatamente al sur de la población de Tavernes de la Valldigna. Entre la población y la autopista A7, debido a la cercanía de la marjal, el cauce reduce su capacidad drásticamente.
  
El barranco Badell, con una cuenca mucho más pequeña pero muy cercano, contribuye también a la inundación de la zona, afectando a cultivos, un polígono industrial y a la marjalería, donde se ubican las zonas turísticas citadas en el apartado anterior.
  
VC36. Barranco de las Fuentes (32.00-hoja 770-771):
  
El cauce desaparece en el inicio de la marjal de Tavernes, entre Tavernes y Xeraco, afectando a los cultivos de la zona.
  
VC37. Barranco de Xeraco (32.00-hoja 770-771):
  
El cauce desaparece dentro de la marjal de Tavernes.
  
VC38. Barranco de Xeresa (32.00-hoja 770-771):
  
La inundación comienza aguas arriba de la carretera N-332, afectando a cultivos y a los accesos a la autopista A-7, para posteriormente conectar con la marjal de Tavernes.
  
VC39. Barranco de Beniopa o rambla de San Nicolás (34.10-hojas 795 y 796):
  
Procedente de la Marchuquera en la Sierra Falconera, se produce su desbordamiento en el barrio de Beniopa de Gandía y en el polígono de Alcodar. Un antiguo paleocauce (que recorre la calle "Ferrocarril de Alcoy" en Gandía) puede suponer una dirección de flujo preferente en caso de desbordamiento. Desemboca en el Grao de Gandía.
  
VC40. Río Serpis (33.00-hojas 795 y 796):
  
Su desbordamiento, en el tramo final, afecta por la margen izquierda al barrio de Venecia del Grao de Gandía y a parte de las instalaciones portuarias, y a la zona de Rafalcaid por el margen derecho.
  
VC41. Barranco de Palmera o de Beneteixir (34.20-hoja 796):
  
Procedente de La Font D'En Carrós, el desbordamiento afecta a los núcleos urbanos de Alqueria de la Comtessa, Palmera y Piles, así como a la urbanización de la playa de Piles.
  
VC42. Barranco Montanellas o de la Font d'Encarrós (34.00-hoja 796):
  
Está encauzado en el núcleo de la Font d'En Carrós; a la salida del casco urbano se desborda, debido a la existencia de un semiendorreismo hasta el cruce de la autopista A7. Una vez cruzada ésta por el peaje de Oliva, puede crear problemas al norte de esta población (Acequia de la Foia).
  
VC43. Barranco Alfadalí o de Oliva (34.00-hoja 796):
  
Desbordamiento en el casco urbano, afectando al mismo y a la zona de cultivos aguas abajo donde desaparece, pudiendo afectar asimismo a la urbanización de la playa de Oliva y viviendas dispersas.
  
VC44. Rambla Gallinera (34.30-hoja 796):
  
Desaparición muy brusca de un río con una cuenca de 68 km², aguas arriba de la carretera N-332. La zona inundable es de muy alto riesgo, afectando a dicha carretera y a zonas rurales costeras cultivadas de naranjos, con lo que afortunadamente en la actualidad la vulnerabilidad no es alta.
  
Afecta al término de Oliva y, en las proximidades de la playa, a zonas turísticas.
  
VC45. Albal (30.11-hoja 722):
  
Retención de las aguas de escorrentía que descienden desde el Vedat de Torrente a través de barrancos que desaparecen al alcanzar la llanura.
  
VC46. Marjal del Moro (26.00-hoja 696):
  
Marjal situada en el término municipal de Sagunto. No representa riesgo para suelo urbano.
  
VC47. Barrancos de Real de Gandía (34.00-hoja 795-796):
  
Afectan a la zona industrial de la carretera de Albaida.
  
ZONAS DEL INTERIOR DE LA PROVINCIA DE VALENCIA
  
VI01. Barranco de Sarva o de Estivella (24.80-hoja 668):
  
La subcuenca situada en la parte alta del casco urbano genera una escorrentía que es guiada por las fuertes pendientes del terreno hacia el interior del casco urbano, buscando el barranco de Estivella y produciendo la inundación del núcleo de población.
  
El río Palancia tiene un riesgo alto desde esta población hasta el mar.
  
VI02. Barrancos de Benaguacil y Mandor (28.60-hoja 695):
  
Desaparición del cauce al norte del núcleo urbano. La zona inundable afecta esencialmente a usos urbanos.
  
El barranco de Mandor atraviesa la población y urbanizaciones de L'Eliana, con riesgo en sus márgenes.
  
VI03. Valle del río Turia (28.00-hojas 612, 638, 666, 694, 695):
  
La mayor parte del valle fluvial puede verse afectado por un riesgo alto de inundación, siendo menor en la comarca del Rincón de Ademuz. Algunos afluentes también presentan zonas de alto riesgo en las confluencias, como el río Tuejar, el río de Sot de Chera y la Rambla Castellarda.
  
VI04. Barranco de la Teulada (28.71-hoja 695):
  
Tras atravesar la población de Vilamarxant, presenta problemas importantes en la confluencia con el río Turia. Las crecidas afectan sólo al cauce, excepto en la zona de confluencia, donde la inundación afecta a cultivos.
  
VI05. Barranco de Porchinos (28.72-hoja 695):
  
Al oeste del casco urbano de Riba-Roja, presenta una pequeña zona de inundación aguas arriba del ferrocarril, afectando esencialmente a cultivos.
  
VI06. Barranco de Riba-Roja (28.73-hoja 695):
  
Atraviesa el casco urbano de Riba-Roja; las crecidas se restringen al cauce.
  
VI07. Barranco de la Font (28.82-hoja 696):
  
Atraviesa La Cañada (Paterna) y puede afectar al polígono industrial Fuente del Jarro. Desaparece al noroeste de la población de Paterna, inundando ciertas zonas de las afueras de esta población.
  
VI08. Rambla de la Torre (31.11-hoja 665):
  
Semiendorreismo en el término de Sinarcas, formado por la rambla Cabañera, rambla de la Torre y barranco Vallejo.
  
VI09. Rambla del Gallo o de Chiva (29.10-hoja 721):
  
Desbordamiento aguas arriba del casco urbano de Chiva, en una extensa planicie con cultivos.
  
VI10. Barrancos de Utiel (31.10-hoja 693):
  
Dos pequeños barrancos no encauzados que afectan al norte del casco urbano de Utiel, con riesgo Importante.
  
VI11. Río Magro (31.10-hojas 693, 694, 720, 745, 746 y 747):
  
Inundación de tipo valle fluvial de riesgos medio, alto y muy alto conforme se dirige hacia aguas abajo, al incrementarse la cuenca no controlada por el embalse de Forata.
  
VI12. Rambla Rebollar (31.10-hoja 720):
  
Semiendorreismo, localizado en el término municipal de Requena.
  
VI13. Barranco de Buñol (31.14-hoja 721):
  
Inundación tipo valle fluvial en los términos de Alborache y Turís, afectada por su confluencia con el Magro.
  
VI14. Barranco Francés (31.10-hoja 746):
  
Inundación tipo valle fluvial al sur de Montroy afectado por su confluencia con el Magro.
  
VI15. Río Cabriel (31.20-hojas 693, 719, 744 y 745):
  
Inundación tipo valle fluvial estrecho que inunda un paraje natural entre el embalse de Contreras y la población de Cofrentes. Afecta a los términos municipales de Venta del Moro, Requena y Cofrentes.
  
VI16. Río Júcar (31.00-hojas 745, 746 y 769):
  
Inundación tipo valle fluvial aguas arriba de Cofrentes. Entre Cofrentes y el embalse de Tous se encuentran los embalses de Cortes y Naranjero, por lo que los caudales de crecida están muy laminados. En cualquier caso, entre estos embalses la inundación está muy contenida en el valle.
  
VI17. Río Sellent (31.50-hoja 769):
  
Situado entre las poblaciones de Sellent, Cotes, Cárcer y Alcántera de Xúquer. El cono aluvial es reducido, pero peligroso debido a la fuerte torrencialidad de la cuenca y la dificultad de desagüe en su desembocadura por influencia de las crecidas del Júcar, afectando a los cascos urbanos.
  
VI18. Rambla de Bolbaite (31.51-hoja 769):
  
En la comarca de la Canal de Navarrés presenta zonas de riesgo, afectando a Navarrés, Bolbaite y Chella.
  
Existen semiendorreismos en algunos de los afluentes de la Rambla Fuente de Marzo, afectando al término de Anna.
  
VI19. Río Cautabán o Reconque (31.30-hojas 745 y 768):
  
Inundación del valle fluvial, con mayor riesgo en el término de Teresa de Cofrentes.
  
VI20. Barranco de Ayora (31.32-hoja 768):
  
Desbordamiento a su paso por el núcleo urbano de Ayora.
  
VI21. Río Cañoles (31.61-hojas 794 y 769):
  
Situado en la comarca de la Costera, da lugar a inundaciones de tipo valle fluvial en todo su recorrido, con riesgo importante. Algunos de sus afluentes también provocan inundaciones, como ocurre en Vallada y Canals.
  
VI22. Barranco de Fontanares (31.61-hoja 820):
  
Desbordamiento en el término de Fontanars del Alforins y un pequeño sector de Font de la Figuera, que afecta fundamentalmente a cultivos.
  
VI23. Río Clariano (31.62-hojas 820, 794 y 795):
  
Valle fluvial que puede afectar a polígonos industriales de Onteniente con riesgo significativo, así como a las poblaciones de Agullent y Aielo de Malferit.
  
3.3. Provincia de Alicante
  
ZONAS COSTERAS DE LA PROVINCIA DE ALICANTE
  
AC01. Marjal de Pego (35.00-hoja 796):
  
En los términos de Pego y Oliva, en la actualidad ocupada en parte por arrozales. Drena al mar a través del río Molinell.
  
AC02. Río Girona (36.00-hojas 822 y 796):
  
El área inundable pertenece a los municipios de Verger, Els Poblets, Denia y Pego. Tras pasar el núcleo urbano de Verger, puede producirse el desbordamiento, afectando al núcleo de Els Poblets y a zonas turísticas de Pego y Denia.
  
AC03. Barranco de Fusta o de la Alberca (37.10- hojas 822 y 796):
  
Afecta en su desmbocadura a las Marinas de Denia.
  
AC04. Barranco del Altet (37.20-hoja 796):
  
Desaparición de cauce en las Marinas de Denia; posteriormente presenta un canal de drenaje.
  
AC05. Barranco de las Brisas o del Chacho (37.20-hoja 796):
  
Inunda la zona de las Marinas de Denia. Se encuentra al sur del barranco del Altet y presenta idéntica problemática.
  
AC06. Barranco del Montgó (37.20-hojas 822 y 796):
  
Drena la vertiente costera del Montgó, con el problema añadido de que en caso de inundación la velocidad del agua es muy alta, por la fuerte pendiente de las calles afectadas. Afecta al casco urbano de Denia, en la zona de El Saladar y el puerto.
  
AC07. Río Gorgos (38.00-hoja 822-823):
  
Debido al tamaño de la cuenca, el cauce desborda en el cono aluvial de la desembocadura con riesgo muy importante, afectando a edificaciones turísticas de Jávea. La existencia de un paleocauce (Camí y Canal de la Fontana) deriva parte de los caudales hacia la playa del Arenal.
  
AC08. Barranco del Tosalet (38.00-hoja 822-823):
  
Al sur del núcleo urbano de Jávea. Desaparición de cauce en la urbanización de la playa del Arenal.
  
AC09. Barranco de las Fuentes o Moraira (39.10-hoja 822-823):
  
Presenta una zona inundable a lo largo de su recorrido en Moraira (término municipal de Teulada).
  
AC10. Marjal de Calpe (39.00-hoja 848):
  
Pequeña zona húmeda contigua al istmo del Peñón de Ifach.
  
AC11. Río Algar (40.00-hoja 848):
  
Desembocadura con un cauce muy ancho al norte del casco urbano de Altea, pero sometido a una cierta presión urbanística.
  
AC12. Barranco del Barranquet (41.00-hoja 848):
  
Desbordamiento que afecta al interior del casco urbano de Altea.
  
AC13. Barranco de los Arcos (41.00-hoja 848):
  
Situado al sur del casco urbano de Altea, se produce el desbordamiento en su tramo final, afectando a zona turística.
  
AC14. Barranco del Tosalet o Rambla del Albir (41.00-hoja 848):
  
Situado al norte de la Serra Gelada en el término de Alfaz del Pi, su tramo final presenta un encauzamiento reciente. Aguas arriba existen zonas de alto riesgo al estar el cauce totalmente ocupado por una fábrica de ladrillos, un enlace de carretera, un parking de hipermercado, etc.; en su afluente por la derecha también se producen desbordamientos. Zona de fuerte presión urbanística.
  
AC15. Barranco de Barceló (41.00-hoja 848):
  
Desaparición del cauce al noreste de Benidorm.
  
AC16. Barranco de Lliriol o Lliriet (41.00-hoja 848):
  
Desbordamiento que provoca la inundación del este de Benidorm: parte de la Playa de Levante y Racó de Loix.
  
AC17. Río Sella o Amadorio (42.00-hojas 842 y 872):
  
No es probable su desbordamiento, pero existe riesgo, debido a la posible presión urbanística de Villajoyosa.
  
AC18. Río Seco de Campello, Montnegre o Xixona (44.00-hoja 872):
  
Riesgo en su tramo final, donde el cauce es muy amplio pero la presión urbanística es muy fuerte.
  
AC19. Barrancos de Juncaret y Orgegia o de Maldo (45.10-hoja 872):
  
Situados al noreste de Alacant, estos cauces desaparecen en el casco urbano de Santa Faz, inundando esta pedanía y diversas zonas de expansión de la ciudad de Alicante, con una presión urbanística muy fuerte.
  
El barranco de Orgegia desaparece al sur de la zona denominada Altos del Chopo, y el barranco del Juncaret desaparece en la zona de la ermita de Santa Teresa, en Muchamiel. El desagüe, sin cauce definido en la actualidad, se produce en la playa de la Albufereta.
  
El área inundada afecta a los municipios de Alacant, San Vicente del Raspeig, Muchamiel y San Juan de Alicante.
  
AC20. Barranco de las Ovejas (45.20-hojas 871 y 893-894):
  
Recibe los aportes de las ramblas de Rambuchar y Alabastre, cuyos cauces desaparecen inundando amplias zonas de los términos de Agost y Sant Vicent del Raspeig; en este último se inundan viviendas unifamiliares diseminadas.
  
Al sur del casco urbano de Sant Vicent reaparece el cauce, con el nombre de barranco de Las Ovejas, cuyo desbordamiento afecta al barrio de San Gabriel de Alacant.
  
AC21. Marjal o salina del Altet (45.40-hoja 893-894):
  
Localizada entre los municipios de Elx y Alacant, se trata de una pequeña zona húmeda entre la población del Altet (Elx) y el mar.
  
AC22. Marjal o salina de Santa Pola (46.00-hoja 893-894):
  
Conjunto de diversas salinas alimentadas por los caudales del río Vinalopó y otros pequeños barrancos como el de Sau, que puede afectar al interior de la población de Santa Pola.
  
AC23. Cono del río Vinalopó (46.00-hoja 893-894):
  
La desaparición del cauce del río Vinalopó en su cono aluvial a partir de la población de Elx supone la mayor desaparición de cauce en la Comunidad Valenciana. El cono activo es muy grande, abarcando el triángulo comprendido entre su salida de Elx, las salinas de Santa Pola y la laguna del Hondo.
  
Las aguas desbordadas (que por tratarse de una desaparición es prácticamente todo el caudal que viene por el río) alimentan estas zonas húmedas. Afecta a una superficie importante de huerta, pero en la actualidad el problema se ha agravado por tratarse también de una zona con viviendas de segunda residencia, que incrementan la vulnerabilidad del territorio.
  
AC24. Laguna del Hondo (46.00-hoja 893-894):
  
Situada al sur de Elx, es alimentada por las aportaciones de la margen derecha del Vinalopó y las de otros barrancos como el de las Monjas y Barbesana. Afecta a los municipios de Elx y Crevillente.
  
AC25. Río Segura (48.00-hoja 913-914):
  
El cauce del río Segura y su encauzamiento discurren sobre la margen derecha de su valle. Por tanto, los caudales desbordados inundan la parte más baja de la Vega del Segura sin posibilidad de retorno al río. Como además la salida al mar está constreñida a la Gola del Segura (por la sierra del Molar al norte, y Guardamar al sur), las inundaciones son de larga duración. También hay que tener en cuenta que parte de las crecidas de otros ríos, como el Vinalopó o el Chicamo (Rambla de Abanilla), acaban desembocando en la Vega Baja.
  
Los calados de agua esperados en la Vega serán siempre muy altos, y afectan a gran parte de los municipios de esta comarca.
  
AC26. Salinas de Torrevieja (49.00-hojas 913-914 y 934-935):
  
Son las lagunas de La Mata y Salada de Torrevieja, que afectan a sectores urbanizados del municipio de Torrevieja.
  
AC27. Río Nacimiento (49.00-hoja 934-935):
  
Desemboca en Punta del Cuervo, en el municipio de Orihuela. Riesgo alto en el tramo final por la presión turística.
  
AC28. Río Seco (49.00-hoja 934-935):
  
En el término municipal de Pilar de la Horadada, con riesgo en su tramo final por la urbanización costera.
  
AC29. Marjal de SanJuan (45.00-hoja 872):
  
Afecta a zona urbanizada del municipio de El Campello.
  
AC30. Barranco de Ondara o de la Alberca (37.10-hoja 822):
  
Riesgo de desbordamiento en el casco urbano.
  
ZONAS DEL INTERIOR DE LA PROVINCIA DE ALICANTE
  
AI01. Río Serpis (33.00-hoja 821):
  
Inundación de tipo valle fluvial, con una cierta gravedad aguas abajo del pantano de Beniarrés, afectando a los municipios de Lorcha y Beniarrés.
  
AI02. Río Jalón o Gorgos (38.00-hoja 822):
  
Desbordamiento de cauce a su paso por el casco urbano de Xaló.
  
AI03. Río Vinalopó (46.00-hojas 845 y 846):
  
En la cuenca alta existen zonas endorreicas, situadas aguas arriba de Sax, destacando las salinas de la Redonda y Peñalva al oeste de Villena, y el río Verde entre Castalla y Onil.
  
AI04. Rambla de la Zarza (45.21-hoja 871):
  
Desaparición al suroeste del casco urbano de Agost, afectando al ferrocarril. Las aguas tienen su continuidad en la rambla de Alabastre.
  
AI05. Río Vinalopó (46.00-hojas 846, 871 y 893):
  
Entre Sax y Elche da lugar a zonas de inundación de tipo valle fluvial.
  
AI06. Rambla de la Romana o río Tarafa (46.60-hojas 870 y 871):
  
Semiendorreismo que afecta a un amplio sector, atravesando los municipios de La Romana, Monóvar, Pinoso, Aspe y Hondón de las Nieves.
  
AI07. Rambla de la Yedra, Villa o Chicamo (48.10-hoja 870):
  
Semiendorreismo en la cuenca alta del río Chicamo o rambla de Abanilla, con desbordamiento en el término de Pinoso, pudiendo afectar a parte del casco urbano.
  
AI08. Barranco del Grifo o de Sant Pau (45.00-hoja 893):
  
Desaparición de cauce al este de Elx, afectando a la estación de mercancías de ferrocarril.
  
AI09. Barranco de Sau o de San Antón (45.00-hoja 893):
  
Desaparición de cauce al este de Elx, en una urbanización con viviendas diseminadas.
  
AI10. Barranco de las Monjas o de los Arcos (47.00-hoja 893):
  
Situado al oeste del casco urbano de Elx. Desaparece aguas abajo de la carretera AV-3051, afectando unas edificaciones de chalets al sur.
  
AI11. Barranco de Barbasena (47.00-hoja 893):
  
Desaparición de cauce al paso de la carretera AV-3051 al este de Crevillente, afectando a esta carretera y zona de cultivos.
  
AI12. Barranco de Bach (47.00-hoja 893):
  
Desaparición de cauce afectando a zona agrícola y a la estación de ferrocarril de Crevillente.
  
AI13. Barranco de la Rambla o de Crevillente (47.00-hoja 893):
  
Encauzado a su paso por el núcleo urbano de Crevillente, aguas abajo de esta población aparece una cárcava de unos 50 metros de ancho, que en caso de crecida funcionaría como un depósito de retención. Por tratarse del propio cauce no se ha marcado en la cartografía.
  
AI14. Barranco del Hondo (47.00-hoja 893):
  
Tras atravesar el casco urbano de Crevillente por el oeste, el cauce desaparece a la altura del ferrocarril, afectando a la carretera C-3321 y a zona urbanizada.
  
AI15. Barranco del Pedriscal o de Amorós (47.00-893):
  
Situado al oeste de Crevillente, el cauce desaparece antes de alcanzar la autovía. Afecta esencialmente a zona agrícola, pero también a una pequeña zona urbanizada.
  
AI16. Barranco de San Cayetano (47.00-hoja 893):
  
En el límite de los términos municipales de Crevillente y Albatera, el cauce desborda poco antes de alcanzar la carretera N-340, para desaparecer aguas debajo de ésta, afectando esencialmente a zona agrícola.
  
AI17. Rambla de Albatera o de Algüera (47.00-hoja 892):
  
Desaparición de cauce al este de la población de Albatera, aguas abajo de la carretera N-340, inundando zonas lindantes con el casco urbano.
  
AI18. Río Chicamo o Rambla de Abanilla (48.10-hoja 913):
  
Se trata de una desaparición de cauce con una cuenca de 364 km² aguas abajo del cementerio de Benferri, inundando una zona relativamente extensa y que afecta a zonas urbanas, agrícolas e industriales de los términos de Benferri, Redován y Orihuela.
  
La crecida de esta rambla puede solaparse con la inundación producida por el Segura.
  
No obstante, debe tenerse en cuenta que existe un azud con su canal de derivación de escorrentías desde la rambla de Abanilla al embalse de Santomera, en la provincia de Murcia.
  
AI19. Barranco de Tatús (47.00-hoja 913):
  
La población de Callosa del Segura se asienta sobre el cono aluvial de este barranco, sin cauce definido al atravesar el casco urbano.
  
4. EL RIESGO DE INUNDACIONES: SUPERFICIE, USOS DEL SUELO Y POBLACIÓN AFECTADA
  
4.1. Resultados por superficie
  
La superficie de la Comunidad Valenciana es de 23.268 km². Como resultado de este estudio la superficie inundable con un riesgo apreciable es de 1.260 km², lo que supone el 5,4% del territorio. No se han tenido en cuenta ni la red de cauces ni los embalses, que evidentemente son zonas inundables de muy alto riesgo, y que aproximadamente pueden suponer un 1% adicional.
  
Como puede observarse en la tabla 3, en términos absolutos, la provincia de Valencia es la que tiene mayor superficie inundable, mientras que en términos relativos lo es la provincia de Alicante. Por contra, la provincia de Castellón tiene un porcentaje de inundabilidad inferior a la media, debido a la no existencia en esta provincia de grandes inundaciones masivas.
  
La mayor parte de la superficie inundable se localiza en las zonas costeras, destacando las zonas de inundación masiva del Júcar y Segura y las marjales. El río Júcar genera en la Ribera zonas con nivel de peligrosidad mayoritariamente 2 y 5 (frecuencia media o baja pero con calados altos), mientras que el río Segura lo hace en la Vega con nivel 2 (frecuencia media y calados altos). En todas las marjales costeras se ha considerado que el nivel de inundación es 3, es decir, la frecuencia de inundación es alta, pero los calados generales esperados son bajos. Las marjales abundan especialmente en las provincias de Castellón y Valencia, dada su mayor pluviosidad frente a la de la provincia de Alicante.
  
Las dos zonas de inundación masiva y las marjales hacen que los niveles de peligrosidad mayoritarios sean los niveles 2 y 3, superando en ambos casos los 300 km².
  
En el interior de la Comunidad Valenciana los problemas de inundación son menores, tanto en superficie como en magnitud. El origen mayoritario son inundaciones de valle fluvial y desapariciones de cauces, con niveles asociados habitualmente de 3, 4 y 6 (calados bajos). Las desapariciones de cauce con nivel 6 son especialmente abundantes en el interior de la provincia de Alicante.
  
4.2. Superficie inundable en función del riesgo
  
La tabla 3 recoge los resultados de superficie inundable en función de los usos del suelo. Para obtenerlos se han solapado en un SIG (Sistema de Información Geográfica) la capa de riesgo de inundación y la de usos del suelo, esta última suministrada por la COPUT (Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes).
  
Puede observarse que de los 1.260 km² inundables en la Comunidad Valenciana sólo 77 km² se corresponden con usos urbanos (residencial, industrial, terciario e infraestructuras), es decir, zonas de alta y media vulnerabilidad. Por tanto, es el suelo agrícola el más afectado, por tratarse del uso de mayor extensión, y por localizarse los suelos de mejor aptitud agrícola en zonas de inundación. Sin embargo, en términos de afección porcentual los resultados son algo mayores que la afección urbana en las provincias de Alicante y Valencia, pero menor en la de Castellón.
  
Por último, hay que hacer notar que 279 km² inundables tendrán un impacto nulo o muy bajo, por tratarse de zonas naturales: bosques, matorral, playas, marjales, ríos y lagos.
  
Centrándonos en el riesgo en usos urbanos, la tabla 4 refleja la superficie afectada para cada tipo de riesgo (alto, medio y bajo), resultando que, en términos totales, la provincia más afectada es la de Valencia, mientras que en términos relativos es la de Castellón, con alrededor de un 11% de suelo urbano afectado.
  
4.3. Población afectada
  
La población afectada se ha obtenido por intersección en un SIG de la capa de riesgo de inundación con la de uso urbano residencial, asumiendo en cada municipio una densidad de población uniforme en sus usos urbanos. La población adoptada es la de 1991, siendo la población total de la Comunidad Valenciana en aquel año de 3.923.841 personas.
  
La tabla 5 refleja el número de habitantes que residen en zonas inundables, resultando un total de 412.618 personas; es decir, el 10'5 % de la población se encuentra sometida a un riesgo apreciable de inundación. Este porcentaje es superior al de la superficie inundable debido al hecho de que existe una mayor concentración tanto de riesgo como de población en la costa (Para la determinación de la población afectada se ha asumido que se reparte de forma uniforme en cada uno de los usos urbanos de cada municipio).
  
La provincia más afectada en población es la de Valencia, debido al riesgo que aún persiste en torno al barranco del Carraixet en la comarca de L'Horta Nord, y a la inundación masiva del Júcar.
  
4.4. Municipios con riesgo
  
De un total de 541 municipios en la Comunidad Valenciana han resultado 298 con riesgo.
  
En el Anexo II. se enumeran los términos municipales con riesgo, agrupados por provincias y comarcas.
  
Puede observarse que el porcentaje de municipios con riesgo es acorde con la extensión de la superficie urbana afectada para cada provincia (Tablas 3 y 4), siendo Valencia la más afectada en términos absolutos, con 39 km² , seguida por Alicante con 23 km² y Castellón con 15 km² .
  
Cabe destacar que el 45 % de los municipios con riesgo de inundación, en concreto 135, tienen una vulnerabilidad alta o media, y se corresponden en su mayor parte, a excepción de casos puntuales, con los municipios de las comarcas costeras.
  
5. CATÁLOGO DE PUNTOS CONFLICTIVOS
  
A los efectos del presente Plan, se han considerado como puntos conflictivos aquellos tramos o puntos de vías de comunicación que pueden verse afectados por la escorrentía. La información necesaria para la elaboración del catálogo, ha sido proporcionada por los titulares de las diferentes carreteras: Diputaciones Provinciales, Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, y Ministerio de Fomento. El citado catálogo está disponible en los CCEs.
  
Tal como se indica en el apartado 2.4.3. del Documento IV (Movilización de los Grupos de Acción), está previsto que el Grupo de Seguridad realice tareas de vigilancia en los puntos conflictivos de carreteras que puedan resultar peligrosos para la población.
  
6. RIESGOS GEOLÓGICOS ASOCIADOS A LAS PRECIPITACIONES INTENSAS: DESLIZAMIENTOS Y DESPRENDIMIENTOS
  
Las situaciones de precipitaciones intensas pueden acelerar, o incluso desencadenar, procesos de movimientos de ladera y desprendimientos.
  
Teniendo en cuenta que en la Comunidad Valenciana predomina la superficie montañosa -como indicativo cabe señalar que aproximadamente el 52% de la superficie total es zona forestal-, con pendientes que oscilan entre el 5 y más del 45%, puede concluirse que el riesgo de deslizamientos y desprendimientos está presente en un amplio sector del territorio. Cabe citar, a modo de ejemplo, el caso de la ciudad de Alcoy como zona de alto riesgo.
  
La Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes ha elaborado una cartografía a escala 1:50.000 en la que se indica el riesgo de deslizamientos y desprendimientos, establecido a partir de los principales parámetros que los generan: litología, composición petrográfica de la misma, pendientes topográficas, formas del relieve y pluviometría, así como la intervención humana en el medio (cambios en las condiciones de estabilidad de las pendientes y cargas sobre el terreno).
  
Los resultados del estudio se han cartografiado diferenciando cuatro tipos de zonas según el grado de inestabilidad:
  
· Zonas de riesgo bajo de deslizamiento.
  
· Zonas de riesgo medio de deslizamiento.
  
· Zonas de riesgo alto de deslizamiento.
  
· Zonas con riesgo de desprendimientos: en éstas se han considerado los sectores que, por su topografía escarpada y litología, pueden dar lugar a caída de bloques, desplome de cantiles o desprendimiento de rocas por descalce.
  
La zonificación establecida indica, por tanto, el grado de probabilidad de ocurrencia; dicha probabilidad puede ser variada con nuevas actuaciones sobre el territorio.
  
La cartografía está disponible en los CCEs.
  
DOCUMENTO III
  
Estructura y organización
  
Sumario
  
1. CLASIFICACIÓN DE EMERGENCIAS: FASES DE PREEMERGENCIA, EMERGENCIA Y NORMALIZACIÓN
  
1.1. FASE DE PREEMERGENCIA
  
1.1.1. Alerta derivada de aviso meteorológico
  
1.1.2. Seguimiento pluviohidrológico
  
1.2. FASE DE EMERGENCIA
  
1.2.1. Situación 0
  
1.2.2. Situación 1
  
1.2.3. Situación 2
  
1.2.4. Situación 3
  
1.3. FASE DE NORMALIZACIÓN
  
2. ESTRUCTURA ORGANIZATIVA
  
3. LOS CENTROS DE COORDINACIÓN OPERATIVA (CECOP)
  
4. CENTRO DE COORDINACIÓN OPERATIVA INTEGRADO (CECOPI)
  
5. DIRECCIÓN DEL PLAN ESPECIAL. COMITÉ DE DIRECCIÓN
  
5.1. DIRECTOR DEL PLAN. COMITÉ DE DIRECCIÓN
  
5.2. FUNCIONES DEL DIRECTOR DEL PLAN Y DEL COMITÉ DE DIRECCIÓN
  
6. COMITÉ ASESOR
  
6.1. COMPOSICIÓN
  
6.2. FUNCIONES
  
7. GABINETE DE INFORMACIÓN
  
7.1. COMPOSICIÓN
  
7.2. FUNCIONES
  
8. GRUPOS DE ACCIÓN: COMPOSICIÓN Y FUNCIONES
  
8.1. GRUPO DE INTERVENCIÓN
  
8.2. GRUPO DE SEGURIDAD
  
8.3. GRUPO SANITARIO
  
8.4. GRUPO DE ALBERGUE Y ASISTENCIA
  
8.5. GRUPO DE APOYO LOGÍSTICO
  
9. COORDINACIÓN DE LOS GRUPOS DE ACCIÓN EN EL TERRENO
  
10. CENTRO DE RECEPCIÓN DE MEDIOS (CRM)
  
11. LOS PLANES DE ACTUACIÓN MUNICIPAL: EL CECOPAL
  
12. LOS PLANES DE EMERGENCIA DE PRESAS
  
12.1. ESCENARIOS DE SEGURIDAD Y DE PELIGRO DE ROTURA DE PRESAS
  
12.1.1. Escenario 0
  
12.1.2. Escenario 1
  
12.1.3. Escenario 2
  
12.1.4. Escenario 3
  
12.2. DIRECCIÓN DE LOS PLANES DE EMERGENCIA DE PRESAS
  
12.2.1. Director del Plan de Emergencia de Presas
  
12.2.2. Funciones
  
12.3. INTERFASE CON EL PLAN ESPECIAL
  
1. CLASIFICACIÓN DE EMERGENCIAS: FASES DE PREEMERGENCIA, EMERGENCIA Y NORMALIZACIÓN
  
1.1. Fase de Preemergencia
  
Es la fase identificada con una situación que, por evolución desfavorable, puede dar lugar a una situación de emergencia. El objeto de esta fase es alertar a las autoridades y servicios implicados, así como informar a la población potencialmente afectada.
  
En la Comunidad Valenciana, la principal causa que puede provocar inundaciones son las precipitaciones intensas, por lo que en este apartado va a considerarse únicamente este aspecto. Otra de las causas que pueden provocar inundaciones (avería, rotura de presas o desembalses), se desarrolla en el apartado 3 del Documento IV.
  
La preemergencia se estructura en dos situaciones que obedecen a la evolución habitual en la gestión y control de la situación:
  
· Alerta derivada de aviso meteorológico
  
· Seguimiento pluviohidrológico
  
1.1.1. Alerta derivada de aviso meteorológico
  
Es la acción de transmitir mensajes de prevención y protección a la población potencialmente afectada, e instrucciones a aquellos destinatarios que tengan algún tipo de responsabilidad preventiva u operativa asignada en este Plan Especial, acompañados del propio aviso meteorológico que la genera.
  
1.1.2. Seguimiento pluviohidrológico
  
Es la fase consiguiente a la alerta derivada de aviso meteorológico, consistente en el seguimiento para confirmar o no la situación de riesgo y su evolución. Esta fase puede ser activada, independientemente de la alerta derivada de aviso meteorológico, en caso de producirse lluvias intensas sin aviso meteorológico previo.
  
La fase de preemergencia se prolongará hasta que se concluya que la inundación es inminente, por lo que se pasará a fase de emergencia, o bien se produzca la vuelta a la normalidad.
  
1.2. Fase de Emergencia
  
Esta fase se inicia cuando, del análisis de los parámetros meteorológicos e hidrológicos, se concluya que la inundación es inminente o cuando ésta ya haya comenzado. La emergencia se prolongará hasta que se hayan tomado todas las medidas necesarias de protección de personas y bienes y se hayan restablecido los servicios básicos esenciales.
  
Las diferentes situaciones de emergencia se establecen en función de la gravedad, de la extensión territorial y de los recursos necesarios para el control de la emergencia.
  
De acuerdo con la Directriz Básica de Planificación de Protección Civil ante el riesgo de Inundaciones, se establecen 4 situaciones de emergencia:
  
1.2.1. Situación 0
  
La emergencia se calificará como situación 0 cuando los datos Meteorológicos e hidrológicos permitan prever la inminencia de inundaciones, con peligro para personas y bienes.
  
Esta situación comporta la Alerta Hidrológica, que se realiza cuando, por el seguimiento pluviohidrológico, se detecten lluvias muy fuertes o torrenciales y avenidas que hacen previsible la inundación, con peligro para personas y bienes.
  
En función de la infraestructura disponible para realizar el seguimiento pluviohidrológico, se distinguen dos tipos de alerta hidrológica: alerta en grandes ríos y alerta en ramblas, barrancos, acequias y zonas inundables por precipitaciones locales.
  
1.2.2. Situación 1
  
Situación en la que se han producido inundaciones en zonas localizadas, cuya atención puede quedar asegurada mediante el empleo de los medios y recursos disponibles en las zonas afectadas.
  
1.2.3. Situación 2
  
Situación en la que se han producido inundaciones que superan la capacidad de atención de los medios y recursos locales o, aún sin producirse esta última circunstancia, los datos pluviométricos e hidrológicos y las predicciones meteorológicas permiten prever una extensión o agravamiento (\*).
  
Asimismo, serán declaradas como Situación 2 aquellas emergencias definidas como Escenarios 2 y 3 (definidos en el apartado 12.2.), con constitución del CECOPI.
  
1.2.4. Situación 3
  
Emergencias que, habiéndose considerado que está en juego el interés nacional, así sean declaradas por el Ministro de Interior. En esta situación la dirección del Plan corresponderá a la persona designada por el Ministro del Interior.
  
1.3. Fase de Normalización
  
Es una fase consecutiva a la de emergencia, que se prolonga hasta el restablecimiento de las condiciones mínimas imprescindibles para un retorno a la normalidad en las zonas afectadas por la inundación.
  
Durante esta fase se realizarán las primeras tareas de rehabilitación en dichas zonas, consistentes fundamentalmente en la inspección del estado de edificios, la limpieza de viviendas y vías urbanas, la reparación de los daños más relevantes, y la rehabilitación de los servicios básicos fundamentales.
  
(\*) También serán declaradas emergencias de situación 0 aquellas que por su control requieran la constitución del CECOPI.
  
2. ESTRUCTURA ORGANIZATIVA
  
La respuesta en la consecución del objetivo que se pretende con el presente Plan Especial y considerando la estructura máxima prevista, se basa en la constitución de un Centro de Coordinación Operativa Integrado (CECOPI), de acuerdo con el siguiente esquema:
  
(1) El Centro de Coordinación Operativa estará ubicado en uno de los Centros Provinciales de Coordinación de Emergencias de la Generalitat Valenciana (CCES)
  
(2) Plan Territorial de Emergencia de la Comunidad Valenciana
  
(3) Puesto de Mando Avanzado
  
(4) Centro de Coordinación Municipal
  
3. LOS CENTROS DE COORDINACIÓN OPERATIVA (CECOP)
  
Son centros provinciales de mando de las emergencias, que cuentan con los medios humanos y técnicos que permiten realizar las funciones de dirección y coordinación de recursos, además de asegurar las comunicaciones con el Puesto de Mando Avanzado (PMA) y en general con los medios externos que pudieran verse implicados en la emergencia.
  
Los CECOPs provinciales están ubicados en los actuales Centros de Coordinación de Emergencias de la Generalitat Valenciana (en adelante CCES).
  
El CCE de la provincia de Valencia actúa como Centro de Coordinación Operativa provincial y autonómico.
  
La ubicación de los CCEs es la siguiente:
  
PROVINCIA UBICACIÓN
  
Castellón Centro de Comunicaciones del Consorcio
  
 Provincial de Bomberos de Castellón.
  
Valencia L'Eliana
  
Alicante Centro de Comunicaciones del Consorcio
  
 Provincial de Bomberos de Alicante
  
La administración del Estado dispone de Centros de Coordinación Operativa (CECOPs) provinciales, ubicados en la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno.
  
4. CENTRO DE COORDINACIÓN OPERATIVA INTEGRADO (CECOPI)
  
El Centro de Coordinación Operativa Integrado (CECOPI), es el órgano superior de gestión de emergencias, que se constituirá de acuerdo con lo establecido en el presente Plan (apartado 1.2.3), cuando la situación de la emergencia lo justifique.
  
Está compuesto por el Comité de Dirección, el Comité Asesor y un Gabinete de Información, todo ello ubicado en el Centro Provincial de Coordinación de Emergencias.
  
El CECOPI se constituirá en el CCE de la Generalitat Valenciana de la provincia afectada, y alternativamente si algún problema técnico los inhabilitara en el CECOP de la administración del Estado.
  
5. DIRECCIÓN DEL PLAN ESPECIAL. COMITÉ DE DIRECCIÓN
  
5.1. Director del Plan. Comité de Dirección
  
El Director del Plan Especial será el Conseller de Justicia y Administraciones Públicas.
  
Por delegación ostentará el mando el Director General de Interior. En caso de ausencia, será sustituido por el Delegado Territorial del Gobierno de la provincia afectada.
  
La dirección del Plan Especial se efectuará en coordinación con la administración del estado y la administración local.
  
En caso de constitución del CECOPI, la dirección y coordinación del Plan Especial será ejercida por el Director General de Interior, dentro de un Comité de Dirección al que se incorporará un representante del Ministerio de Interior (Delegado del Gobierno / Subdelegado del Gobierno).
  
La declaración de interés nacional será efectuada por el Ministro de Interior cuando se den los supuestos establecidos en la Norma Básica de Protección Civil (R.D. 407/92), asumiendo la dirección la persona que designe el mismo.
  
En aquellas emergencias en las que para su control no sea necesaria la constitución del CECOPI, la dirección de la misma será asumida por:
  
· EN LA PROVINCIA DE CASTELLÓN: el Director Técnico del Consorcio Provincial de Bomberos de Castellón (o persona que le sustituya).
  
· EN LA PROVINCIA DE VALENCIA: el Jefe de Área o uno de los Jefes de Servicio del Servicio de Emergencias.
  
· EN LA PROVINCIA DE ALICANTE: el Jefe de los Servicios Técnicos del Consorcio Provincial de Bomberos de Alicante (o persona que le sustituya).
  
5.2. Funciones del Director del Plan y del Comité de Dirección
  
Las funciones de dirección del Plan serán asumidas por el Director General de Interior, excepto en caso de declaración de interés nacional, en que la dirección será asumida por el representante del Ministerio del Interior.
  
- Decidir la constitución del CECOPI.
  
- Decidir la alerta hidrológica en grandes ríos.
  
- Declarar las situaciones de emergencia.
  
- Convocar a los componentes del Comité Asesor que considere.
  
- Decidir en cada momento y con el consejo del Comité Asesor, las actuaciones más convenientes para hacer frente a la emergencia y la aplicación de las medidas de protección a la población, al medio ambiente, a los bienes y al personal adscrito al Plan.
  
- Dar la orden de evacuación, en caso de considerarse necesaria esta medida.
  
- Determinar y coordinar la información a la población, durante la emergencia, a través de los medios propios del Plan (Gabinete de Información) y de los de comunicación social. Se incluye aquí tanto la información destinada a adoptar medidas de protección, como la información general sobre el suceso.
  
- Declarar el final de la emergencia.
  
- Asegurar el mantenimiento de la operatividad del Plan.
  
- El representante del Ministerio del Interior informará, al menos cada 12 horas, a la Dirección General de Protección Civil.
  
6. COMITÉ ASESOR
  
Apoya y aconseja al Comité de Dirección en los distintos aspectos relacionados con la emergencia.
  
El Comité Asesor se estructura en el Grupo de Seguimiento del Riesgo y en el Grupo de Gestión de Medios y Recursos.
  
6.1. Composición
  
- Jefe de Área y/o Jefes de Servicio del Servicio de Emergencias, que coordinarán las actuaciones del Comité Asesor.
  
Grupo de Seguimiento del Riesgo:
  
- Técnico del Área del Servicio de Emergencias, que coordinará las actuaciones de este grupo.
  
- Representantes de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) y, en Alicante, de la Confederación Hidrográfica del Segura (CHS). No se considera la asistencia de miembros de la Confederación Hidrográfica del Ebro (CHE), dado que sólo una cuenca (río Bergantes) pertenece a la misma, siendo suficiente el contacto telefónico.
  
Normalmente, estos representantes efectuarán sus funciones desde su propio centro de trabajo. En caso de considerarse necesaria su incorporación puntual en el CECOPI, sería en el CECOPI del CCE Autonómico en el caso de la Confederación Hidrográfica del Júcar, y en el CECOPI del CCE Provincial de Alicante para el caso de la Confederación Hidrográfica del Segura.
  
- Representante del Centro Meteorológico Territorial de Valencia (CMTV). Realizará sus funciones desde su propio centro de trabajo. En el caso de considerarse necesaria su incorporación puntual en el CECOPI, sería en el del CCE Autonómico.
  
- Mientras no se incorporen los representantes de las Confederaciones y/o del CMTV, la coordinación de estos organismos desde que se constituya el CECOPI, la efectuará un representante de la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno, que se incorporará en el Grupo de Seguimiento del Riesgo.
  
Grupo de Gestión de Medios y Recursos:
  
- Técnico del Área del Servicio de Emergencias, con funciones de coordinación del grupo.
  
- Jefe del Grupo de Intervención: Jefe de los Servicios Técnicos/Director Técnico del Consorcio Provincial de Bomberos de la provincia afectada o Jefe del Servicio de Bomberos del municipio afectado en el caso de las capitales de provincia.
  
- Jefe del Grupo de Seguridad: el mando de la Comandancia de la Guardia Civil de la provincia afectada.
  
- Jefe del Grupo Sanitario: la jefatura la ostentará el Director Territorial de la Conselleria de Sanidad de la provincia afectada, y como sustitutos los respectivos Directores de SEU.
  
- Jefe del Grupo de Albergue y Asistencia: Coordinador Provincial del Plan de Albergue y Asistencia.
  
- Jefe del Grupo de Apoyo Logístico: Director del Plan Sectorial de Abastecimiento de la provincia afectada.
  
- Director/Coordinador del Plan Sectorial de Carreteras.
  
- Director/Coordinador del Plan Sectorial de Transporte.
  
- El Jefe de la Unidad adscrita a la Comunidad Valenciana del Cuerpo Nacional de Policía (en adelante Policía Autonómica).
  
- Jefe de la Unidad de Protección Civil de la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno.
  
- Representante de las Fuerzas Armadas.
  
- Representantes de los municipios afectados.
  
- Técnicos de las distintas Administraciones u otras personas que el Comité de Dirección considere oportunos.
  
6.2. Funciones
  
Corresponde al Comité Asesor:
  
- Coordinar y dirigir las actuaciones de los servicios intervinientes en la emergencia, coordinándose además con otros recursos y servicios cuyo concurso fuera necesario.
  
- Valorar la situación en cada momento y proponer al Comité de Dirección las actuaciones más adecuadas.
  
- El Coordinador del Comité Asesor será el interlocutor con los Grupos que componen el mismo, y transmitirá las directrices marcadas por el Comité de Dirección. Asimismo, en caso de ser necesario, ejercerá las funciones de transmisión de la información a los alcaldes o personas que designen, o designará a un interlocutor (en principio, esta función se asigna al Coordinador del Grupo de Seguimiento del Riesgo).
  
Funciones del Grupo de Seguimiento del Riesgo:
  
- Evaluar la situación de riesgo y recabar los datos pluviométricos e hidrológicos necesarios para efectuar el seguimiento.
  
- Conocimiento de la situación de emergencia en su vertiente de:
  
- Evolución meteorológica. Pluviometría en tiempo real y acumulado.
  
- Evolución de caudales y situación de embalses en grandes ríos.
  
- Conocimiento de las incidencias sobre el territorio por deficiencias en los servicios básicos y carreteras.
  
- Aconsejar al Comité de Dirección sobre las medidas de protección que se consideren necesarias.
  
- Apoyo a los municipios de zonas afectadas por desbordamiento de barrancos, ramblas y daños por lluvias locales, complementando sus propios mecanismos de prevención y control a nivel de cuenca. Información puntual sobre la situación de riesgo a los alcaldes o personas que designen, de los municipios afectados.
  
- Los representantes de las Confederaciones Hidrográficas, en caso de activarse un Plan de Emergencia de Presa, tienen funciones concretas que serán desarrolladas a medida que se incorporen dichos Planes.
  
Funciones del Grupo de Gestión de Medios y Recursos:
  
Los Jefes de los Grupos coordinarán la actuación de los servicios intervinientes en el lugar de la emergencia, con otros recursos y servicios en la Comunidad Valenciana cuyo concurso fuera necesario para incrementar los mismos o efectuar acciones complementarias.
  
Además, los representantes del resto de Planes Sectoriales y de las Fuerzas Armadas tendrán las siguientes funciones:
  
· Director del Plan Sectorial de Carreteras:
  
- Análisis y valoración de la información recibida sobre el estado de la red viaria.
  
- Facilitar información sobre el estado de las carreteras para su difusión a la población.
  
- Establecimiento de rutas alternativas para los itinerarios inhabilitados, incluidas las alternativas para el traslado de pasajeros de RENFE y FGV.
  
- Mantenimiento de las redes viarias expeditas y en condiciones de uso, en coordinación con el Jefe del Grupo de Apoyo Logístico.
  
· Director del Plan Sectorial de Transporte: cobertura de las necesidades en materia de transporte.
  
- Evacuación de personas.
  
- Transporte de recursos.
  
· Representante de las Fuerzas Armadas: informará al Director del Plan Especial de las ayudas que pueden proporcionar las Fuerzas Armadas, tanto en personal como en recursos materiales, transmitiendo a sus mandos respectivos las solicitudes de ayuda.
  
Dirigirá las actuaciones de sus medios en el terreno, en coordinación con el Jefe del Grupo de Apoyo Logístico, en el que se integrarán los medios desplazados a las zonas afectadas.
  
Fundamentalmente, el apoyo se concretará en:
  
- Evacuación de la población.
  
- Transporte.
  
- Avituallamiento.
  
- Instalaciones de campamentos como albergues provisionales.
  
- Apoyo con maquinaria.
  
- Establecimiento de redes de transmisiones.
  
· Coordinador del Grupo de Gestión de Medios y Recursos:
  
- Recopilar la información para efectuar el seguimiento, comprobar reiteración de peticiones, clasificación, etc.
  
- Efectuar un seguimiento general de las actuaciones e informar al coordinador del Comité Asesor.
  
7. GABINETE DE INFORMACIÓN
  
7.1. Composición
  
El Gabinete de Información es una herramienta del Comité de Dirección del Plan Especial en las tareas de difusión de la información en situación de emergencia.
  
Se constituirá en una sala del CCE, desde donde se tratará toda la información relacionada con la emergencia y se difundirá a los medios de comunicación, organismos, autoridades y público en general.
  
El Gabinete de Información estará compuesto por personal de los gabinetes de prensa de:
  
· Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas.
  
· Delegación del Gobierno / Subdelegaciones del Gobierno (Cuando se constituya el CECOPI).
  
Estará a su cargo el Jefe de Prensa de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas y, en caso de declararse interés nacional, el representante de la Administración del Estado.
  
En situación de preemergencia de Seguimiento Pluviohidrológico, y cuando así lo decida el Director del Plan, un miembro del Gabinete de Prensa de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas de la Generalitat se integrará en el CCE.
  
Con la finalidad de conseguir coherencia informativa, se considerará información oficial, fidedigna y contrastada, aquella facilitada directamente por el Gabinete de Información, único órgano autorizado para emitirla.
  
7.2. Funciones
  
- Difundir las órdenes, consignas y recomendaciones dictadas por el Comité de Dirección a través de los medios de comunicación social previstos en este Plan Especial.
  
- Centralizar, coordinar y preparar la información general sobre la emergencia y facilitarla a los medios de comunicación, de acuerdo con el Comité de Dirección.
  
- Informar sobre la emergencia a cuantas personas u organismos lo soliciten.
  
- Obtener, centralizar y facilitar toda la información relativa a los posibles afectados, facilitando los contactos familiares y la localización de personas.
  
8. GRUPOS DE ACCIÓN: COMPOSICIÓN Y FUNCIONES
  
Las actuaciones necesarias para la protección de personas y bienes serán realizadas por los Grupos de Acción: Intervención, Seguridad, Sanitario, Albergue y Asistencia y.Apoyo Logístico.
  
8.1. Grupo de Intervención
  
El mando del Servicio de Bomberos desplazado al terreno será el coordinador del Grupo de Intervención y dirigirá el PMA en caso de constituirse. Cuando se desplacen medios de otras provincias a la zona afectada, será asumido por el mando de la provincia afectada.
  
· Composición:
  
Unidades de bomberos desplazadas a las zonas afectadas, dirigidas desde sus Centros de Coordinación y desde el CECOPI cuando éste se constituya.
  
· Funciones:
  
- Salvamento y rescate de personas.
  
- Eliminar, reducir y controlar en lo posible las causas y efectos sobre personas y bienes.
  
Desde los CCES se solicitará la actuación de otros grupos de acción (sanitario y seguridad) en relación con el rescate y salvamento: el Grupo Sanitario será dirigido y movilizado desde el CICU correspondiente, y el Grupo de Seguridad será dirigido desde el Centro de Coordinación de Seguridad (Comandancia de la Guardia Civil o Jefatura Superior de Policía), manteniendo comunicación con la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno, y con el CCE de la provincia afectada.
  
8.2. Grupo de Seguridad
  
El coordinador de este Grupo será un mando de la Guardia Civil o del Cuerpo Nacional de Policía.
  
· Composición:
  
Personal de las Fuerzas del Orden: Policía Autonómica, Guardia Civil, Cuerpo Nacional de Policía y Policía Local. Asimismo, se incorporarán a este grupo las empresas y el personal de seguridad privada que sean movilizados en caso necesario.
  
· Funciones:
  
- Avisos e información a la población en una primera situación.
  
- Control de accesos y mantenimiento del orden en las áreas afectadas. Regulación del tráfico.
  
- Garantizar el control y la seguridad ciudadana.
  
- Protección de bienes.
  
- Apoyo en la organización y ejecución de la evacuación y en la difusión de avisos a la población.
  
- Acordonamiento de las zonas operativas.
  
- Y en general, cuantos aspectos de las catástrofes o emergencias que afecten a la seguridad de las personas y los bienes.
  
8.3. Grupo Sanitario
  
El médico del equipo SAMU (Servicio de Atención Médica Urgente) será el coordinador del Grupo Sanitario; en caso de haber más de un equipo, el CICU designará al médico del SAMU que realizará las tareas de coordinación del Grupo Sanitario.
  
· Composición:
  
- Equipo/s SAMU.
  
- Recursos sanitarios de Atención Primaria. Estos recursos, por cercanía al lugar afectado, serán los recursos de respuesta inmediata.
  
- Recursos de transporte sanitario.
  
· Funciones:
  
- Constituir el puesto de asistencia sanitaria y el centro de evacuación si procede.
  
- Realizar las funciones propias de clasificación de las víctimas, asistencia sanitaria y evacuación.
  
- El coordinador del Grupo Sanitario recogerá toda la información sanitaria posible para realizar las siguientes funciones:
  
- Coordinar a través del CICU la evacuación de las víctimas a centros hospitalarios.
  
- Identificación de las víctimas.
  
- Información necesaria para establecer actuaciones en sanidad ambiental, salud pública y cualquier otro aspecto de la actividad sanitaria.
  
- Las actividades de asistencia en hospitales, cobertura de las necesidades farmacéuticas y la prevención/resolución de problemas epidemiológicos derivados de la emergencia, serán llevadas a cabo de la forma prevista en el Plan Sanitario de Emergencias por los servicios establecidos en dicho Plan.
  
8.4. Grupo de Albergue y Asistencia
  
El coordinador de este Grupo será designado por el Director del Plan Sectorial de Albergue y Asistencia.
  
· Composición:
  
Servicios de asistencia social de la Conselleria de Bienestar Social.
  
· Funciones:
  
- Asistencia social.
  
- Albergue de evacuados y desplazados.
  
- Distribución de víveres en los centros de albergue.
  
- Registro y seguimiento de los afectados.
  
8.5. Grupo de Apoyo Logístico
  
El coordinador de este Grupo para cada CRM, será un responsable de la Diputación Provincial designado por el Director del Plan Sectorial de Abastecimiento de la provincia afectada.
  
· Composición:
  
Personal de las Diputaciones Provinciales, Ayuntamientos, brigadas de titulares de carreteras. Asimismo, en caso de movilizarse a las Fuerzas Armadas, los medios desplazados se integrarán en este Grupo, bajo el mando de sus superiores y coordinados por su representante integrado en el CECOPI.
  
· Funciones:
  
- Levantamiento de diques provisionales y otros obstáculos que eviten o dificulten el paso de las aguas.
  
- Reparación de urgencia de los daños ocasionados en diques o en otras obras de protección y, en su caso, en elementos naturales o medioambientales.
  
- Eliminación de obstáculos y obstrucciones en puntos críticos de los cauces o apertura de vías alternativas de desagües.
  
- Limpieza y saneamiento de las áreas afectadas.
  
- Restablecimiento de los servicios básicos.
  
- Abastecimiento.
  
- Transporte.
  
- Gestión y suministro de recursos de abastecimiento (avituallamiento y abastecimiento en general).
  
- Distribución de víveres a la población en colaboración con los servicios municipales.
  
- Disposición de existencias mínimas de avituallamiento.
  
- Gestión y suministro de maquinaria para rehabilitación y reposición de servicios.
  
9. COORDINACIÓN DE LOS GRUPOS DE ACCIÓN EN EL TERRENO
  
Las emergencias por inundaciones comportan, en los primeros momentos, un gran número de actuaciones en el terreno. Asimismo, son emergencias que pueden abarcar un ámbito territorial muy amplio (varios municipios o una o varias comarcas).
  
En principio, el funcionamiento de los servicios en el terreno será coordinado desde el CCE. Cada servicio en el terreno será gestionado desde sus respectivos centros de coordinación (Centrales de los Servicios de Bomberos y Centros Sectoriales), movilizando sus servicios a solicitud del CCE, y coordinado en el terreno desde el CECOPAL del municipio al que se haya trasladado (ver apartado 11), mientras el Director del Plan Especial, a propuesta del servicio de bomberos, no considere necesaria la constitución de uno o varios PMAS, en cuyo caso el mando de bomberos asumiría la dirección técnica de los mismos. Cuando se desplacen servicios de bomberos de otras provincias, la dirección del PMA la efectuará el mando de la provincia afectada.
  
El mando de cada grupo en el PMA asumirá las funciones propias de coordinación de dicho grupo.
  
El Director del Plan Especial podrá decidir que la dirección de los PMAS sea asumida por un mando del Servicio de Emergencias de la Generalitat Valenciana.
  
Una vez desaparecido el riesgo inminente para personas y bienes, el Director del Plan Especial, si lo considera necesario, convocará reuniones periódicas en las zonas dañadas para el establecimiento de actuaciones prioritarias, con el fin de conseguir la más rápida y eficaz vuelta a la normalidad. A dichas reuniones se convocará, al menos, a los responsables de los Ayuntamientos afectados, así como a los coordinadores de los grupos de acción de cada zona, y en ellas se evaluarán los daños y se establecerán las prioridades de actuación necesarias.
  
10. CENTRO DE RECEPCIÓN DE MEDIOS (CRM)
  
Uno de los grandes problemas durante y tras una inundación es el abastecimiento a la población afectada, así como la necesidad de desplazar medios humanos y materiales para la rehabilitación.
  
Por ello, puede ser necesario establecer uno o varios Centros de Recepción de Medios (CRM), desde donde se distribuirán los recursos. Los CRM serán gestionados por personal de las Diputaciones y Consorcios Provinciales de Bomberos, responsables del Plan Sectorial de Abastecimiento, en contacto permanente con el CECOPI.
  
No puede establecerse a priori la ubicación de los CRM, dada la variabilidad en la extensión y localización de las inundaciones, pero sí pueden concretarse una serie de requisitos para su elección:
  
· Se elegirán almacenes o naves con capacidad suficiente, en función de las necesidades concretas de la emergencia.
  
· Su localización se elegirá en función de las vías de comunicación que hayan quedado expeditas, así como de la posibilidad de comunicación con las zonas afectadas.
  
· Los locales serán facilitados por los Ayuntamientos de las zonas afectadas o de su entorno.
  
11. LOS PLANES DE ACTUACIÓN MUNICIPAL: EL CECOPAL
  
El CECOPAL (Centro de Coordinación Municipal) desempeñará un papel fundamental en la coordinación de la emergencia en cada municipio.
  
Desde el CECOPAL se dirigirán las actuaciones de los servicios municipales, se establecerán las prioridades de actuación en el municipio y se tomarán las medidas necesarias de protección a personas y bienes. El Director del CECOPAL, o la persona por él designada, realizará las peticiones de medios y recursos externos al CCE. El CECOPAL se encargará de que dichos medios y recursos realicen las tareas que el CCE les asigne en el municipio.
  
La constitución del CECOPAL se producirá en situaciones de emergencia, o durante la preemergencia si es considerado necesario por el Alcalde como Director del mismo.
  
En el Documento IV se detallan algunas de las funciones a desarrollar por la administración Local, tanto en preemergencia como en emergencia.
  
12. LOS PLANES DE EMERGENCIA DE PRESAS
  
12.1. Escenarios de Seguridad y de Peligro de rotura de Presas
  
La Directriz Básica establece 4 situaciones definidas como escenarios de seguridad y de peligro de rotura de presas, para el establecimiento de las normas y procedimientos de comunicación e información con los organismos públicos implicados en la gestión de la emergencia.
  
12.1.1. Escenario 0
  
Escenario de control de la seguridad.
  
Las condiciones existentes y las previsiones, aconsejan una intensificación de la vigilancia y el control de la presa, no requiriéndose la puesta en práctica de medidas de intervención para la reducción del riesgo.
  
12.1.2. Escenario 1
  
Escenario de aplicación de medidas correctoras.
  
Se han producido acontecimientos que de no aplicarse medidas de corrección (técnicas, de explotación, desembalse, etc), podrían ocasionar peligro de avería grave o de rotura de la presa, si bien la situación puede solventarse con seguridad mediante la aplicación de las medidas previstas y los medios disponibles.
  
12.1.3. Escenario 2
  
Escenario excepcional.
  
Existe peligro de rotura o avería grave de la presa y no puede asegurarse con certeza que pueda ser controlado mediante la aplicación de las medidas y los medios disponibles.
  
12.1.4. Escenario 3
  
Escenario límite.
  
La probabilidad de rotura de la presa es elevada o ésta ya ha comenzado, resultando prácticamente inevitable que se produzca la onda de avenida generada por dicha rotura.
  
Cuando se produzca una de las situaciones definidas como escenario 2 ó 3, el Director del Plan declarará la situación de emergencia 2 y constituirá el CECOPI de la provincia o provincias afectadas.
  
12.2. Dirección de los Planes de Emergencia de Presas
  
12.2.1. Director del Plan de Emergencia de Presas
  
La dirección del Plan estará a cargo de la persona a la que corresponda la dirección de la explotación de la misma.
  
12.2.2. Funciones
  
Las funciones básicas del Director del Plan serán las siguientes, tal como establece la Directriz Básica:
  
- Intensificar la vigilancia de la presa en caso de acontecimiento extraordinario.
  
- Disponer la ejecución de las medidas técnicas o de explotación necesaria para la disminución del riesgo.
  
- Mantener permanentemente informados a los organismos públicos implicados en la gestión de la emergencia.
  
- Dar la alarma, en caso de peligro inminente de rotura de presa o, en su caso, de la rotura de la misma, mediante comunicación a los organismos implicados en la gestión de la emergencia.
  
12.3. Interfase con el Plan Especial
  
Desde el momento en que las circunstancias existentes en la presa requieran la aplicación de medidas correctoras (escenario 1), el Director del Plan de Emergencia de Presa comunicará al CCE autonómico el tipo de emergencia, las medidas preventivas aplicadas y las previsiones a corto y medio plazo.
  
El director del presente Plan activará el mismo, definiendo la situación correspondiente.
  
DOCUMENTO IV
  
Operatividad
  
Sumario
  
1. PREEMERGENCIA
  
1.1. ALERTA DERIVADA DE AVISO METEOROLÓGICO
  
1.2. SEGUIMIENTO PLUVIOHIDROLÓGICO
  
1.2.1. Seguimiento en grandes ríos
  
1.2.2. Seguimiento en ramblas, barrancos y zonas inundables por lluvias in situ
  
1.2.3. Actuaciones de los CCES
  
2. EMERGENCIA
  
SISTEMÁTICA GENERAL DE ACTUACIÓN DE LOS CCES EN EMERGENCIAS
  
2.1. SITUACIÓN DE EMERGENCIA 0
  
2.1. SITUACIÓN DE EMERGENCIA 1
  
2.3. SITUACIÓN DE EMERGENCIA 2
  
2.3.1. Activación de los Planes Sectoriales y actuación de los CCES.
  
2.3.2. Constitución del CECOPI. Funcionamiento.
  
3. GRUPOS DE ACCIÓN
  
3.1. NOTIFICACIÓN
  
3.2. MOVILIZACIÓN Y PROCEDIMIENTO DE ACTUACIÓN
  
3.2. INTEGRACIÓN DE LOS RECURSOS MUNICIPALES
  
4. EMERGENCIAS POR INCIDENTES EN PRESAS
  
4.1. INTERFASE ENTRE EL PLAN DE EMERGENCIA DE PRESA Y EL PLAN ESPECIAL
  
4.1.1. Escenario 0
  
4.1.2. Escenario 1
  
4.1.3. Escenario 2
  
4.1.4. Escenario 3
  
5. REPOSICIÓN DE SERVICIOS BÁSICOS O ESENCIALES Y VUELTA A LA NORMALIDAD
  
5.1. REPOSICIÓN DE SERVICIOS BÁSICOS O ESENCIALES
  
5.2. VUELTA A LA NORMALIDAD
  
6. MEDIDAS DE PROTECCIÓN
  
6.1. MEDIDAS DE PROTECCIÓN PARA LA POBLACIÓN
  
6.2. MEDIDAS DE PROTECCIÓN PARA LOS GRUPOS DE ACCIÓN
  
7. PLAN DE TRANSMISIONES
  
8. CATÁLOGO DE MEDIOS Y RECURSOS
  
9. DIRECTORIO
  
1. PREEMERGENCIA
  
Por lo general, la Preemergencia se activa desde el momento en que el CCE recibe un aviso meteorológico con riesgo de precipitaciones intensas. Por tanto, desde el momento en que se produce la recepción del aviso meteorológico, el Plan Especial se activa con la cadena de transmisiones de la alerta a los diversos organismos y servicios implicados.
  
Tal como se ha descrito en el apartado 1.1. del documento III, la fase de preemergencia se estructura en dos situaciones que obedecen a la evolución habitual en la gestión y control de la situación:
  
· Alerta derivada de aviso meteorológico.
  
· Seguimiento pluviohidrológico.
  
1.1. Alerta derivada de aviso meteorológico
  
La alerta se realizará cuando el Instituto Nacional de Meteorología, a través del Centro Meteorológico Territorial de Valencia (CMTV), emita un boletín de Aviso de Fenómenos Meteorológicos Adversos, sobre la posibilidad de que se superen los umbrales establecidos en el Plan Regional.
  
a) Tipos de boletines:
  
· Boletines de medio plazo: plazo de predicción superior a 48 horas. Son elaborados por el Centro Nacional de Predicción y difundidos por el CMTV. Siempre tendrán su continuidad en los boletines de corto plazo, bien para su confirmación, bien para su anulación.
  
· Boletines de corto y muy corto plazo: plazo de predicción inferior a 48 horas.
  
Cuando la predicción a muy corto plazo sea inferior a 6 horas, el CMTV, además de emitir el boletín, efectuará el aviso telefónicamente al CCE autonómico.
  
· Boletines de fenómenos adversos observados: se emitirá cuando exista constancia de la aparición de lluvias intensas sin que se haya emitido boletín previo y, en algunos casos, aunque se haya emitido boletín, si el CMTV considera conveniente su emisión.
  
En este caso, al igual que en la predicción a menos de 6 horas, el CMTV informará vía teléfono al CCE, además de realizar la emisión del boletín.
  
· Boletines de actualización y fin de episodio: además de los boletines citados, el CMTV puede emitir boletines de actualización en los que se modifica la situación prevista, y los boletines de fin de episodio, cuando éste se dé por concluido.
  
En todos los boletines se realiza una aproximación a las características de las precipitaciones: probabilidad (posible, probable), intensidad (débil, moderada, fuerte, muy fuerte o torrencial), la distribución espacial (aislada o dispersa, o generalizada), y su evolución temporal (ocasional, persistente, frecuente o intermitente).
  
b) Situaciones que generan alerta:
  
Se emitirán boletines siempre que se prevea que se van a superar los umbrales establecidos en el Plan Regional de Predicción y Vigilancia:
  
· Lluvia acumulada en 1 hora: 30 l/m², equivalente a intensidades muy fuertes.
  
· Lluvia acumulada en 12 horas: 100 l/m². Este umbral se utiliza para precipitaciones de tipo persistente y normalmente extensas, con intensidades ocasionalmente fuertes.
  
En base a estos umbrales, los boletines de avisos de fenómenos meteorológicos adversos se emitirán ante las siguientes situaciones:
  
· Intensidad Muy Fuerte de carácter Persistente y/o Generalizado.
  
· Intensidad Muy Fuerte de carácter Local.
  
· Intensidad Fuerte de carácter Persistente y/o Generalizado.
  
· Intensidad Moderada y Localmente Fuerte de carácter Persistente y/o Generalizado.
  
Las situaciones descritas son previsiones meteorológicas que no suponen automáticamente situaciones de Protección Civil, puesto que en la ocurrencia de inundaciones intervienen otros factores, tales como las precipitaciones de días anteriores, la situación de los embalses, el grado de saturación del terreno, etc.
  
Así, por ejemplo, una previsión conforme al cuarto boletín, sin otros condicionantes, no implica directamente una situación de riesgo de inundaciones, pero si intervienen otras circunstancias desfavorables, puede dar lugar a una situación de riesgo. En este sentido, las previsiones de los 3 primeros boletines sí implican la realización de una alerta, debido a la intensidad de la precipitación.
  
Por tanto, la alerta se realizará desde el CCE siempre que se emita cualquiera de los 3 primeros boletines, mientras que en el caso del cuarto, sólo se efectuará la alerta si confluyen factores que hagan derivar en situación de riesgo. Esta última decisión la tomará el responsable del CCE, previa consulta con el CMTV.
  
c) Notificación del aviso y alerta:
  
· Boletines de Corto y Muy Corto Plazo:
  
El CMTV remitirá el aviso al CCE Autonómico, que lo transmitirá vía fax y/o radio red troncal a los CCES del área de predicción del riesgo; éstos establecerán la situación de preemergencia e informarán al CCE autonómico, que notificará la alerta al Director del Plan. Asimismo, independientemente de que el CMTV transmita el aviso a la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno, los CCEs les informarán vía fax y/o teléfono. Estas a su vez alertarán a los organismos dependientes de la Administración del Estado.
  
Los CCES provinciales alertarán por fax, teléfono y/o radio a los organismos responsables de los Planes Sectoriales en cada provincia, a los Ayuntamientos de la zona afectada por la predicción por el procedimiento que se describe a continuación, y a los servicios básicos.
  
Dada la dificultad de alertar a la totalidad de Ayuntamientos de cada provincia (o del sector de la provincia para el que se realiza la previsión de riesgo), en un espacio de tiempo que permita mantener la operatividad del Plan Especial, los CCES efectúan el aviso a una serie de organismos y/o Ayuntamientos cabeceras de aviso, que se encargan a su vez de transmitirlo a otros previamente asignados, de manera que se reduce considerablemente el tiempo de alerta.
  
· Boletines de Muy Corto Plazo con predicción a menos de 6 horas:
  
El CMTV efectuará el aviso telefónicamente al CCE autonómico, y éste lo transmitirá al/los CCES provinciales afectados. Estos a su vez alertarán vía teléfono/red troncal a los organismos implicados y a los Ayuntamientos del área potencialmente afectada (vía cabeceras).
  
· Boletines de actualización y de fin de episodio:
  
Serán transmitidos a todos los organismos alertados.
  
Desde el momento en que se realiza la alerta, se pone en marcha el seguimiento pluviohidrológico.
  
1.2. Seguimiento Pluviohidrológico
  
Consiste en el seguimiento, cuantitativo y/o cualitativo, de las precipitaciones y niveles de caudal en cauces.
  
Tiene por objeto confirmar o no la previsión de lluvias, su localización geográfica y su evolución, para prever las cuencas que pueden resultar afectadas.
  
Esta fase puede ser activada independientemente de que se haya realizado o no la alerta derivada de aviso meteorológico, en caso de que se produzcan lluvias intensas sin aviso previo.
  
Los Ayuntamientos comunicarán al CCE respectivo la información sobre lluvias y aumento de caudal en ríos, barrancos, acequias o zonas inundables. En todo caso, la información disponible en otros Centros de Coordinación, deberá ser remitida a los CCES.
  
La Guardia Civil (puntualmente a petición del CCE y a través de la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno, o del CECOPI cuando éste se encuentre constituido), proporcionará datos sobre la situación de lluvias y caudales.
  
 Con el fin de facilitar la toma de datos por parte de los Ayuntamientos, se ha dotado a algunas de las cuencas de puntos de control, tanto pluviométricos como hidrológicos, que son gestionados por personal y colaboradores municipales, y cuyos datos han de ser transmitidos tanto a los Ayuntamientos de la misma cuenca como al CCE respectivo.
  
El seguimiento pluviohidrológico se efectúa de forma distinta según se trate de grandes ríos o de cuencas pequeñas (ramblas, barrancos), en función de las posibilidades técnicas y de la respuesta hidrológica de los cauces ante precipitaciones intensas.
  
En los CCES se dispone de una Base de Datos con la información necesaria para efectuar el seguimiento: relación de municipios por cuencas, embalses existentes y puntos de control pluviométricos y foronómicos, con indicación de la forma de comunicación (teléfonos, fax, radio red troncal).
  
1.2.1. Seguimiento en grandes ríos
  
Entendidos como ríos regulados por embalses y con aforos de las Confederaciones Hidrográficas (ríos Cenia, Mijares, Palancia, Turia, Júcar, Serpis, Vinalopó y Segura).
  
La principal infraestructura para el seguimiento de lluvias y caudales pertenece, en este caso, a las Confederaciones Hidrográficas: red de aforos, guardería fluvial y, fundamentalmente, el Sistema Automático de Información Hidrológica (SAIH), que proporciona datos en tiempo real.
  
La información debe ser comunicada a los CCES Provinciales por el CCE Autonómico a partir de la detección de lluvias especialmente intensas.
  
(En el presente Plan, a efectos hidrológicos, se entenderán como lluvias especialmente intensas las que se produzcan en torno a 50 l/m² en un periodo de tiempo igual o inferior a 4 horas o intensidades superiores a 30 l/m² y hora).
  
A partir de ese momento, la comunicación de la información disponible se realizará de forma periódica por parte de las Confederaciones, o a petición del CCE correspondiente.
  
Desde el momento en que reciben la información, los CCES realizarán un seguimiento recabando información de los Ayuntamientos de las zonas afectadas cuando lo consideren necesario y de los demás organismos responsables del seguimiento (CMTV y otros Centros de Coordinación). Esta información será transmitida a la Confederación afectada. En el caso de la Confederación Hidrográfica del Júcar, la transmisión de la información se realizará a través del CCE Autonómico.
  
Asimismo, los Ayuntamientos de las cuencas afectadas mantendrán contacto con los Ayuntamientos de aguas arriba y aguas abajo, intercambiando información sobre la situación de lluvias y niveles de los ríos.
  
El CCE informará puntualmente a los Ayuntamientos de los datos relativos al seguimiento pluviohidrológico.
  
1.2.2. Seguimiento en ramblas, barrancos y zonas inundables por lluvias in situ
  
Las ramblas y barrancos están caracterizados por ser cauces secos en los que sólo circula escorrentía en momentos de precipitaciones intensas. Son cauces de gran torrencialidad, debido a las fuertes pendientes que deben salvar en un corto recorrido hasta su desembocadura, en los que las avenidas se generan en muy corto espacio de tiempo, lo que, unido a la escasa infraestructura de puntos de control, condiciona la sistemática de seguimiento pluviohidrológico y alerta hidrológica.
  
En estas cuencas, así como en las zonas inundables por lluvias in situ, el seguimiento debe ser efectuado por los propios Ayuntamientos:
  
· Las precipitaciones son evaluadas de forma cuantitativa en los casos en que existen pluviómetros en los Ayuntamientos, o a través de los pluviómetros pertenecientes al CMTV, y de forma cualitativa cuando no se dispone de estos medios. La información será proporcionada a los CCES y a los Ayuntamientos de la cuenca a partir del momento en que se detecten lluvias especialmente intensas (30 l/m²/hora ó 50 l/m²/4 horas). Los CCES la transmitirán al CMTV y a las Confederaciones correspondientes (a la CHJ a través del CCE Autonómico). Los CCEs de Alicante y Castellón transmitirán asimismo esta información al CCE Autonómico.
  
Desde el momento en que en los CCES se reciba la información sobre lluvias especialmente intensas, éstos efectuarán el seguimiento de las mismas por cuencas, recabando información de los Ayuntamientos y organismos implicados.
  
Además, los CCES efectuarán el seguimiento consultando a los servicios establecidos en fichas al efecto (Parques de Bomberos, Bomberos Forestales,..).
  
· El seguimiento hidrológico (niveles en cauces), se iniciará desde el momento en que se produzcan lluvias especialmente intensas. Para facilitar el seguimiento, se ha dotado a algunos Ayuntamientos de escalas instaladas en cauces. En caso de no existir escalas, el seguimiento debe ser realizado mediante la observación en puntos preestablecidos.
  
La información debe ser transmitida entre los Ayuntamientos de aguas arriba y aguas abajo, así como a los CCES, que a su vez la transmitirán a la Confederación correspondiente conforme al procedimiento establecido, y recabarán mayor información de Ayuntamientos y organismos implicados.
  
El CCE puede, en caso necesario, recabar información a la Guardia Civil a través de Delegación de Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno (cuando no esté constituido el CECOPI).
  
El seguimiento pluviohidrológico en ramblas y barrancos, debido a la sistemática establecida y a la rapidez con que se generan las avenidas, es imposible sin la total colaboración de los Ayuntamientos, siempre apoyados y asesorados desde los CCES. Por ello es básico que exista una buena sistemática de transmisión de información entre los Ayuntamientos de una misma cuenca, y que éstos pongan en marcha su Plan de Actuación frente a Inundaciones, que entre otras actuaciones para estos casos deberá contemplar:
  
· Tener información sobre la evolución meteorológica, ocurrencia de lluvias y nivel del agua en los cauces de su municipio, así como tener conocimiento de la situación en su cuenca hidrográfica.
  
· Impedir el estacionamiento o acampada en cauces secos, orillas de ríos, torrenteras, etc. Especial atención a campings ubicados en áreas de riesgo.
  
· Controlar y/o señalizar los tramos inundables de las carreteras, especialmente las intersecciones con cauces.
  
· Vigilar la evolución del nivel del agua en los cauces (ríos, barrancos, acequias, etc).
  
· Intercambiar información con los municipios de su cuenca y con el CCE a través del teléfono 112 o la red troncal de radio.
  
· Informar a la población en situaciones de riesgo.
  
El CCE mantendrá informados a los Ayuntamientos de los datos relativos al seguimiento pluviohidrológico que proporcionen los distintos organismos.
  
1.2.3. Actuaciones de los CCES
  
El responsable del CCE provincial se encargará de efectuar el seguimiento pluviohidrológico en cada provincia.
  
El citado responsable deberá tener en todo momento información sobre la situación y su previsible evolución, de lo que irá informando periódicamente al Director del Plan a través del CCE Autonómico. Para ello, estará en contacto permanente con todos los organismos de los que provienen los datos pluviohidrológicos (básicamente Confederaciones, CMTV y Ayuntamientos), y, asesorado por los organismos responsables de la valoración (CMTV y Confederaciones), apoyará e informará a los Ayuntamientos. El Alcalde del municipio, en función de la situación, decidirá sobre la constitución del CECOPAL.
  
La información a medios de comunicación la realizará personal del Gabinete de Prensa de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas de la Generalitat, que se incorporará al CCE desde el momento en que, debido al volumen de información entrante, se solicite la misma por el responsable del Centro.
  
La entrada de información en los CCES se producirá fundamentalmente a través del teléfono 112.
  
Cuando haya una gran entrada de información y/o peticiones en los CCES, por decisión del Director del Plan se incorporará otro técnico del Area del Servicio de Emergencias, que actuará como refuerzo del técnico de guardia.
  
En caso necesario el responsable del CCE movilizará personal de refuerzo técnico, de operadores y telefonistas, previa autorización del Director del Plan.
  
Los CCES enviarán periódicamente información de retorno al CCE Autonómico y, al menos cada 12 horas, a la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno, en partes normalizados.
  
Asimismo, se facilitará información de retorno a las Confederaciones y al CMTV.
  
En función de la evolución de la situación, se producirá la vuelta a la normalidad o bien, por una evolución desfavorable, se pasará a la situación de emergencia 0: alerta hidrológica.
  
Se adjuntan a continuación cuadros sinópticos resumen de las acciones a llevar a cabo en relación con la alerta derivada de aviso meteorológico y el seguimiento pluviohidrológico.
  
Los CCEs realizarán las alertas vía teléfono/red troncal.
  
(\*) A los Ayuntamientos de las zonas afectadas se les alerta vía fax, excepto en caso de que el aviso meteorológico proporcione predicción a pocas horas, en cuyo caso la alerta se efectuará además vía teléfono/red troncal.
  
Cuando se produzcan lluvias especialmente intensas, y/o comiencen crecidas en cauces, se activa el Seguimiento de niveles en cauces.
  
(\*) Informa al C.C.E. de Alicante.
  
(\*\*) Informa al C.C.E. de Castellón.
  
(\*\*\*) Organismos implicados: citados en el esquema "Alerta derivada de aviso meteorológico"
  
(\*) Informa al C.C.E. de Alicante.
  
(\*\*) Informa al C.C.E. de Castellón.
  
(\*\*\*) Organismos implicados: citados en el esquema "Alerta derivada de aviso meteorológico".
  
2. EMERGENCIA
  
Esta fase se inicia cuando, del análisis de los parámetros meteorológicos e hidrológicos, se concluya que la inundación es inminente o cuando ésta ya haya comenzado.
  
2.1. Sistemática general de actuación de los CCES en Emergencias
  
Está previsto que la organización funcional de los CCES varíe según la gravedad de la situación, la extensión territorial afectada y la cantidad de recursos a movilizar. Este nivel de movilizaciones también variará dentro de una misma situación de emergencia, por lo que se deja abierta la posibilidad de ir aumentando el número de personas que atiendan la emergencia según las características de cada emergencia.
  
Desde el momento en que comienza la emergencia, las movilizaciones de recursos se solapan con las actuaciones para efectuar el seguimiento pluviohidrológico.
  
El personal del Area del Servicio de Emergencias, además de la movilización de los recursos y de las intervenciones correspondientes, efectuará un seguimiento de la situación, identificando los municipios, localizando la cuenca de que se trate, con el fin de conocer la situación en los municipios del entorno, para comprobar el alcance de la situación (cuencas afectadas y nivel de daños). La información procedente de los Ayuntamientos se contrastará con la Confederación Hidrográfica correspondiente, el CMTV, y con otros Centros de Coordinación.
  
Las actuaciones de los CCES descritas hasta ahora se corresponden fundamentalmente con las situaciones de emergencia 0 y 1. La situación de emergencia 2 comporta la activación de varios Planes Sectoriales y la constitución de Grupos de Acción en el terreno y, si la situación se agrava, la constitución del CECOPI.
  
2.2. Situación de Emergencia 0
  
Son aquellas emergencias en que, por una evolución desfavorable de la situación meteorológica e hidrológica, se concluye que la inundación es inminente o ya ha comenzado, con peligro para personas y bienes, dando lugar a la Alerta Hidrológica y a una serie de actuaciones de emergencia.
  
Las situaciones de emergencia 0 son calificadas por el Director de la Emergencia definido en el apartado 5.1. del Documento 3.
  
ALERTA HIDROLÓGICA
  
La alerta hidrológica es la acción de comunicar a los Ayuntamientos y Organismos implicados, el aviso sobre la posibilidad de que se produzcan inundaciones en algunas zonas con peligro para personas y bienes, junto con mensajes de prevención y protección.
  
La alerta a los Ayuntamientos será transmitida directamente al Alcalde o autoridad en quien delegue y, si ello no es posible, a la Policía Local.
  
Esta situación de emergencia (situación 0) derivará del seguimiento pluviohidrológico, a través del que se observa que se están produciendo precipitaciones muy fuertes o torrenciales, aumento del caudal en ríos con posibles desbordamientos, o crecidas importantes en ramblas o barrancos.
  
Por lo tanto, cabe diferenciar, al igual que en el seguimiento pluviohidrológico, entre la alerta en grandes ríos y la alerta en ramblas, barrancos y zonas inundables por lluvias in situ.
  
a) Alerta hidrológica en grandes ríos
  
La Confederación Hidrográfica afectada informará al CCE correspondiente del peligro de desbordamiento. Tras informe y consulta con el Director del Plan a través del CCE Autonómico, el CCE Provincial:
  
· Informará inmediatamente al municipio/s previsiblemente afectados, empleando la vía de comunicación más rápida (radio red troncal, teléfono).
  
· Informará asimismo a: Delegación del Gobierno/Subdelegaciones de Gobierno, Coordinador de Recursos del SPEIS, CICU, Centro Provincial de Coordinación de Cruz Roja, Coordinadores de los Planes Sectoriales, servicios básicos, RENFE, FGV y AUMAR (los tres últimos cuando puedan quedar afectados).
  
b) Alerta hidrológica en ramblas, barrancos y zonas inundables por lluvias in situ
  
El sistema de seguimiento pluviohidrológico establecido deja el control de estas zonas en manos de los Ayuntamientos y también, por tanto, de la alerta hidrológica. Sin embargo los CCES deberán asegurar que la alerta haya sido transmitida a la totalidad de municipios afectados.
  
El CCE actuará con la siguiente sistemática:
  
· Contrastará toda la información con la Confederación Hidrográfica correspondiente y con el CMTV, a fin de valorar la gravedad de la situación y concretar el área afectada.
  
· Asegurará la recepción de la alerta en todos los Ayuntamientos afectados.
  
· Informará al Director del Plan.
  
· Informará a: Delegación del Gobierno/Subdelegaciones de Gobierno, Coordinador de Recursos del SPEIS, CICU, Centro Provincial de Coordinación de Cruz Roja, Coordinadores de los Planes Sectoriales, servicios básicos, RENFE, FGV y AUMAR (los tres últimos si pueden verse afectados).
  
En caso de alerta hidrológica, los Ayuntamientos constituirán el CECOPAL (con los miembros que se consideren necesarios) y serán responsables en sus municipios de la puesta en marcha de medidas preventivas concretas para la protección de la población y bienes, apoyados por recursos externos movilizados desde los CCES siempre que sea necesario:
  
· Avisos e información a la población. Es importante recordar que muchas zonas de riesgo coinciden con áreas turísticas, con afluencia de población estacional.
  
· Control de accesos en las zonas potencialmente afectadas. Vigilancia de puntos críticos en vías de comunicación.
  
· Alejamiento preventivo de la población de las zonas donde el peligro es inminente. Evacuación y albergue según lo establecido en el apartado 5.1.
  
· Levantamiento de diques provisionales y otros obstáculos que eviten o dificulten el paso de las aguas.
  
· Eliminación de obstáculos y obstrucciones en puntos críticos de los cauces o apertura de vías alternativas de desagües.
  
Los Ayuntamientos deberán canalizar sus peticiones siempre a los CCES, ya sea a través del Alcalde o de la persona designada al efecto.
  
En el caso de que remita la situación, una vez constatado que no se han producido daños, el CCE declarará la vuelta a la normalidad. Si la situación evoluciona de forma desfavorable, se pasará a la situación de emergencia que corresponda.
  
2.3. Situación de Emergencia 1
  
Es una situación en la que se han producido inundaciones en zonas localizadas, cuya atención puede quedar asegurada con los recursos locales o ciertos recursos de ámbito superior, en primera intervención (bomberos, policía autonómica, guardia civil, cuerpo nacional de policía, recursos sanitarios...).
  
La calificación y dirección de situaciones de emergencia 1 corresponde al Director de la Emergencia.
  
A través del Director del CECOPAL se canalizarán las comunicaciones con el CCE provincial, y se coordinarán las actuaciones de los medios locales, así como la recepción de los medios y recursos solicitados.
  
El CECOPAL seguirá las actuaciones concretas previstas en el Plan de Actuación Municipal, encaminadas a la protección de personas y bienes.
  
Desde el CCE correspondiente, se efectuarán las movilizaciones solicitadas desde los municipios afectados, continuando con el seguimiento pluviohidrológico en la cuenca/s afectadas, de acuerdo con la sistemática general descrita en el punto 2.1 del presente documento.
  
2.4. Situación de Emergencia 2
  
Son aquellas en que se han producido inundaciones que superan la capacidad de atención de los medios y recursos locales o, aún sin producirse esta última circunstancia, los datos pluviométricos e hidrológicos y las predicciones meteorológicas, permiten prever una extensión o agravamiento significativo de aquéllas. Estas situaciones podrán comportar la constitución de CECOPI.
  
Las emergencias 0 ó 1 que para su control requieran la constitución del CECOPI, siempre serán declaradas como emergencias de situación 2, así como las que se definan como escenario 2 y 3 (definidos en el apartado 12.1 del Documento III), con constitución del CECOPI.
  
La calificación y dirección de la situación de emergencia 2 corresponde al Director del Plan. El responsable del CCE dirigirá las mismas hasta la incorporación del Director del Plan o sus sustitutos de acuerdo con las previsiones antes enunciadas. La constitución del CECOPI será decidida por el Director del Plan cuando, por la gravedad de la emergencia, se considere necesario.
  
2.4.1. Activación de los Planes Sectoriales y actuación de los CCES.
  
Hasta la constitución del CECOPI, el funcionamiento de los CCES será el mismo que en los niveles anteriores de emergencia, aunque sea necesaria la constitución de los Centros de Coordinación de los Planes Sectoriales que se hayan activado por decisión del Director del Plan, desde donde se dirigirán las actuaciones de los correspondientes Grupos de Acción en el terreno, a través del PMA cuando éste se constituya.
  
2.4.2. Constitución del CECOPI. Funcionamiento.
  
El CCE convocará a los miembros del CECOPI, telefónicamente y remitiendo por fax el parte de convocatoria de constitución del CECOPI. La Delegación del Gobierno/Sudelegaciones de Gobierno, convocarán a los organismos de la Administración del Estado (Guardia Civil, FAS y otros que se considere).
  
Una vez constituido el CECOPI, las distintas funciones se estructurarán en los CCEs en Unidades de Gestión: Sala de Comunicaciones, teléfono de emergencia 112, Comité Asesor, Gabinete de Información y Comité de Dirección.
  
En caso de catástrofe el Comité Asesor se subdividirá en los dos grupos definidos en el apartado 6 del Documento III. El Coordinador del Comité Asesor o persona en quien delegue, asumirá las comunicaciones con alcaldes o responsables locales.
  
3. GRUPOS DE ACCIÓN
  
3.1. Notificación
  
a) Notificación de la situación de preemergencia:
  
La alerta derivada de aviso meteorológico se llevará a cabo en las situaciones meteorológicas definidas en el apartado 1.1 (pag. 1). Serán transmitidas vía fax desde los CCES, complementándose con alerta telefónica a los Coordinadores de los Planes Sectoriales y responsable de Prensa. Estos deberán permanecer localizables mientras permanezca la situación de riesgo y tener conocimiento de la evolución de la misma.
  
El personal técnico alertado deberá constituir rápidamente el Centro de Coordinación del Plan Sectorial correspondiente, a requerimiento del Director del Plan Especial.
  
b) Notificación de situación de emergencia:
  
Los CCES disponen de un formato para la notificación de la situación de emergencia vía fax a todos los servicios actuantes, así como para la notificación del fin de la emergencia.
  
3.2. Movilización y procedimiento de actuación
  
En las situaciones de emergencia 0 y 1, se movilizan los servicios necesarios, que serán gestionados desde sus respectivos centros de coordinación (Centrales de Comunicaciones de Bomberos, CICU, responsables de Planes Sectoriales), y coordinados en el terreno por el CCE a través del/los CECOPAL.
  
Cuando se declare la situación de emergencia 2, se constituirán los Centros de Coordinación Sectoriales que requiera el Director del Plan, dirigidos por los Jefes de Grupo del Plan Sectorial correspondiente. En el momento en que así lo decida el Director del Plan Especial, se constituirá el CECOPI, debiendo integrarse en el mismo los Jefes de Grupo, quedando al mando de los Centros de Coordinación Sectoriales los Coordinadores de los Planes Sectoriales.
  
Desde la constitución del CECOPI, todas las movilizaciones de medios serán ordenadas al respectivo Centro de Coordinación Sectorial desde el Comité de Dirección, con el apoyo del "Comité Asesor: gestión de medios y recursos".
  
En caso de constituirse uno o varios PMAS, la dirección del mismo/s recaerá sobre el Coordinador del Grupo de Intervención en la zona. El Director del Plan Especial podrá decidir que la dirección del PMA sea asumida por un mando del Servicio de Emergencias de la Generalitat Valenciana.
  
A continuación se desarrollan los procedimientos para la movilización y actuación de cada uno de los Grupos de Acción en cada una de las situaciones previstas:
  
a) Grupo de Intervención:
  
· Situaciones de emergencia 0 y 1:
  
Las movilizaciones se realizarán de la forma ordinaria, esto es, los CCES transmitirán a la Central del Servicio de Bomberos (Centrales de Consorcios o de Bomberos Municipales) las solicitudes de intervención. La movilización y seguimiento será efectuada por estas últimas.
  
· Situaciones de emergencia 2:
  
Los CCES notificarán la situación a las Centrales de los Servicios de Bomberos, que la transmitirán al Jefe del Grupo de Intervención. Este dirigirá las actuaciones desde su Central y, en caso de constituirse el CECOPI, se integrará en el mismo.
  
· Actuaciones en el terreno:
  
En caso de constituirse uno o varios PMAS, el Coordinador del Grupo de Intervención en cada zona asumirá su dirección, debiendo coordinar las actuaciones del resto de Grupos de Acción, enlazando con el CCE o CECOPI, e integrando a los recursos municipales.
  
b) Grupo de Seguridad:
  
· Situaciones de preemergencia:
  
La activacion se producirá desde el CCE, a través de la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno. Excepto si la información procede del personal en el terreno, caso en el que la secuencia de información será inversa.
  
Durante la situación de seguimiento pluviohidrológico, los componentes del Grupo de Seguridad realizarán vigilancia en puntos conflictivos de carreteras que puedan resultar peligrosos para la población (cruces en badén, tramos inundables, etc). En principio ésta será labor de la Policía Local, pero puede ser necesaria la movilización de refuerzos de la Policía Autonómica y la Guardia Civil para su colaboración en esta tarea. Se coordinarán a través de los CCES, a petición de los Ayuntamientos.
  
· Situación de emergencia 0 y 1:
  
El CCE, a través de la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno, comunicará la situación de emergencia al responsable del Grupo.
  
La Guardia Civil, como mando del Grupo de Seguridad, coordinará las actuaciones de la Policía Autonómica, Cuerpo Nacional de Policía y la Policía Local, cuando así lo requiera el CCE a través de la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno.
  
Llevará un seguimiento continuo de la información facilitándola al CCE, a través de la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno.
  
· Situación de emergencia 2:
  
Hasta la constitución del CECOPI, el mando de la Guardia Civil, asumirá la coordinación de este Grupo. Una vez constituido el CECOPI, dicho mando se integrará en el "Comité Asesor: gestión de medios y recursos", a requerimiento del CCE, a través de la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno.
  
c) Grupo Sanitario:
  
· Situación de emergencia 0 y 1:
  
Los CCES notificarán la situación a los CICUs y éstos alertarán/movilizarán los recursos sanitarios adecuados.
  
La coordinación de los medios aéreos que sean necesarios para el traslado de las víctimas, será efectuada por el CICU en coordinación con el CCE provincial.
  
· Situación de emergencia 2:
  
En caso de constitución del CECOPI, el Jefe del Grupo Sanitario se integrará en el Comité Asesor: gestión de medios y recursos del CECOPI, siendo el enlace entre el CECOPI y los CICUs.
  
d) Grupo de Albergue y Asistencia:
  
· Situación de emergencia 0 y 1:
  
En esta situación serán los Ayuntamientos quienes asuman la función de albergue y asistencia, ya que se trata de inundaciones localizadas.
  
· Situación de emergencia 2:
  
En el caso de que los Ayuntamientos no puedan asumir el albergue y asistencia de las personas en su municipio, el CCE comunicará la situación al Jefe del Grupo, que constituirá el Centro de Coordinador Sectorial.
  
En caso de constituirse el CECOPI, el Jefe del Grupo se integrará en el mismo, designando un sustituto en el Centro de Coordinación Sectorial.
  
e) Grupo de Apoyo Logístico:
  
Este Grupo aglutina las funciones de avituallamiento y reparación de daños. Estará bajo la dirección del Jefe del Grupo de Abastecimiento, apoyado por los Jefes de Grupo de Transportes y Carreteras.
  
· Situación de emergencia 0 y 1:
  
El CCE comunicará la situación a la Central de Comunicaciones de Bomberos, que alertará al Director Técnico del Plan Sectorial de Abastecimiento.
  
· Situación de emergencia 2:
  
El CCE notificará la situación a la Central de Comunicaciones de Bomberos, que alertará al Director Técnico del Plan Sectorial de Abastecimiento, y éste constituirá el Centro de Coordinación Sectorial. Caso de constituirse el CECOPI, se desplazará al mismo, designando un sustituto en el Centro de Coordinación Sectorial.
  
En caso de constituirse uno o varios CRM, el Director Técnico del Plan de Abastecimiento designará al responsable del mismo, que se trasladará al lugar y lo gestionará, en coordinación con el Director del PMA (si éste se ha constituido) y con el CCE-CECOPI.
  
3.2. Integración de los recursos municipales
  
Desde el CECOPAL se coordinarán los recursos municipales, que se integrarán en los Grupos de Acción:
  
· La Policía Local se integrará en el Grupo de Seguridad.
  
· El personal con funciones de abastecimiento, reparaciones y obras, se integrará en el Grupo de Apoyo Logístico.
  
· El personal voluntario se integrará en los Grupos de Acción que designe el Director del Plan de Actuación Municipal, fundamentalmente en el de Apoyo Logístico para colaborar en labores de avituallamiento y en el de Albergue y Asistencia en los Centros de Recepción de Evacuados.
  
(\*) Informa al C.C.E. de Alicante.
  
4. EMERGENCIAS POR INCIDENTES EN PRESAS
  
4.1. Interfase entre el Plan de Emergencia de Presa y el Plan Especial
  
Según el "escenario" que se plantee de entre los definidos en el apartado 12 del Documento III, el Plan de Emergencia de Presa establecerá las actuaciones y las comunicaciones con el Plan Especial, establecidas en la Directriz Básica.
  
Provisionalmente, y hasta la elaboración de los citados Planes de Emergencia de Presa, se establece la sistemática de actuación en caso de que se produzca alguna de las emergencias descritas en los escenarios.
  
Desde el momento en que las circunstancias existentes en la presa requieran la aplicación de medidas correctoras (escenario 1), el Director del Plan de Emergencia de Presa, comunicará al CCE autonómico el tipo de emergencia, las medidas adoptadas y las previsiones.
  
En los casos en que deban producirse desembalses, se comunicará al CCE con la suficiente antelación para que éste alerte a los municipios afectados aguas abajo del embalse.
  
Obviamente, los diferentes escenarios previstos pueden producirse independientemente de que exista una situación de precipitaciones intensas, ya que pueden darse situaciones de riesgo producidas por diferentes causas.
  
4.1.1. Escenario 0
  
Es aquel en que las condiciones existentes y las previsiones, aconsejan una intensificación de la vigilancia y el control de la presa, no requiriéndose la puesta en práctica de medidas de intervención para la reducción del riesgo.
  
4.1.2. Escenario 1
  
Se han producido acontecimientos que, de no aplicarse medidas de corrección (técnicas, de explotación, desembalse, etc), podrían ocasionar peligro de avería grave o de rotura de la presa, si bien la situación puede solventarse con seguridad mediante la aplicación de las medidas previstas y los medios disponibles.
  
4.1.3. Escenario 2
  
Existe peligro de rotura o avería grave de la presa y no puede asegurarse con certeza que pueda ser controlado mediante la aplicación de las medidas y medios disponibles.
  
El Director del Plan de Emergencia de Presa lo comunicará inmediatamente al CCE, que actuará igual que en situación de emergencia 2, procediendo a convocar el CECOPI, previa notificación al Director del Plan Especial.
  
En el CECOPI se integrará un representante del organismo de cuenca que asesorará al Comité de Dirección y actuará de interlocutor con el Director del Plan de Emergencia de Presa.
  
4.1.4. Escenario 3
  
La probabilidad de rotura de la presa es elevada o ésta ya ha comenzado, resultando prácticamente inevitable el que se produzca la onda de avenida generada por dicha rotura.
  
El Director de Emergencia de Presa comunicará inmediatamente la situación al CCE, que actuará como en escenario 2.
  
En esta situación el CCE deberá alertar a las autoridades de los municipios afectados.
  
La Directriz Básica prevé que en el Plan de Emergencia de Presa se establezca un sistema de alarma (acústica u otros sistemas de aviso), con el fin de que la población que pueda verse afectada por la inundación producida en un intervalo no superior a 30 minutos reciba la alarma inmediatamente. Hasta que se implanten dichos sistemas de alarma, la misma será llevada a cabo con los recursos municipales, recibida la notificación correspondiente.
  
5. REPOSICIÓN DE SERVICIOS BÁSICOS O ESENCIALES Y VUELTA A LA NORMALIDAD
  
5.1. Reposición de servicios básicos o esenciales
  
Como se indica en el Plan Territorial de Emergencias de la Comunidad Valenciana, se entiende por servicios básicos o esenciales aquellos cuya carencia afecta notablemente a la calidad de vida de los ciudadanos y a la reanudación de los servicios y actividades industriales, pudiendo provocar en ocasiones problemas de seguridad.
  
Principalmente se incluyen en este tipo de servicios los siguientes:
  
· Suministro de agua potable.
  
· Suministro eléctrico.
  
· Servicio telefónico.
  
· Suministro de gas.
  
En situaciones de emergencia se plantean problemas en el restablecimiento y normalización de los servicios básicos en los municipios afectados, agravados por el progresivo agotamiento de los recursos municipales y la frecuente inexistencia en el término municipal de materiales y maquinaria especial para estas funciones.
  
Por tanto, corresponderá al CCE coordinar las labores y actuaciones tendentes al apoyo a los recursos municipales en la reposición de los servicios que son básicos o esenciales para la población.
  
Actuaciones:
  
· De acuerdo con los protocolos existentes, los CCES establecerán los contactos pertinentes con las personas encargadas, en cada uno de los servicios, de efectuar las labores de reanudación del suministro.
  
· De acuerdo con las disponibilidades operativas y técnicas de las respectivas compañías suministradoras, el CECOPI establecerá las prioridades en la cadencia de reanudación de los suministros.
  
· Se mantendrá informados a los municipios, a través de su Alcalde o persona en quien delegue, de las actuaciones que desarrollan las distintas compañías suministradoras, con el fin de proporcionar la máxima información posible a la población afectada por la emergencia. Al mismo tiempo se solicitará de los municipios afectados la información del estado de los suministros de los diversos servicios con el propósito de servir de información de retorno a los responsables de la reanudación de los mismos.
  
· El CCE provincial transmitirá al Comité Asesor las peticiones de recursos humanos y materiales de los servicios operativos dependientes de las diversas administraciones (especialmente del Plan de Abastecimiento, en su vertiente de maquinaria y rehabilitación y del Plan de Transporte) que puedan necesitar las compañías suministradoras.
  
· En caso necesario se coordinarán y arbitrarán las soluciones para proveer de servicios alternativos, con la activación del Plan Sectorial de Abastecimiento y de otros que sean necesarios.
  
Servicios alternativos:
  
Se enumeran en este apartado las soluciones alternativas que se proponen, que son susceptibles de suplir provisionalmente la carencia de los servicios básicos afectados.
  
· Suministro de agua potable:
  
El suministro alternativo de agua potable se realizará según lo previsto en el Plan Sectorial de Abastecimiento en su vertiente de avituallamiento, mediante el reparto de agua embotellada o cubas de agua.
  
· Suministro eléctrico:
  
El suministro eléctrico alternativo se realizará mediante grupos electrógenos que serán movilizados según lo previsto en el Plan Sectorial de Abastecimiento en su vertiente de maquinaria y rehabilitación. Se prestará atención preferente a la dotación de suministro alternativo a los hospitales, centros asistenciales y lugares de acogida (albergues).
  
· Servicio telefónico:
  
El servicio telefónico será suplido, en su defecto, por la comunicación vía radio. Las frecuencias a utilizar serán las de la red de comunicaciones de protección civil de la Generalitat Valenciana, así como las de las redes de radio de otras administraciones.
  
En caso necesario se solicitará al CECOP de la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones de Gobierno la colaboración del colectivo de radioaficionados para la instalación, en los municipios que lo precisen, de equipos de radio trabajando en las frecuencias de la red REMER. La activación de dicha red se efectuará desde el CECOP de la administración del Estado y el operador estará, en todo momento, bajo la supervisión y órdenes del alcalde del municipio, siguiendo los protocolos establecidos en la "operación en emergencia" de dicha red.
  
· Suministro de gas:
  
Se procederá al suministro de gas embotellado mediante la acción coordinada y conjunta con las empresas suministradoras. La necesidad de vehículos especiales de transporte para este suministro se realizará de acuerdo con lo previsto en el Plan Sectorial de Transportes.
  
5.2. Vuelta a la normalidad
  
Tras una situación de emergencia, la fase de vuelta a la normalidad comprende la reconstrucción de infraestructuras, la reparación de daños, la limpieza de zonas afectadas (desescombro, enterramiento de animales...) y la reposición de servicios no esenciales, así como la tramitación de indemnización por daños a personas o bienes y el pago a los servicios movilizados.
  
Gastos de emergencia por movilizaciones:
  
La Generalitat Valenciana incorporará a sus presupuestos un crédito ampliable con la finalidad de hacer frente a los gastos, daños y perjuicios ocasionados por la prestación personal o de bienes, de personas físicas y jurídicas, en emergencias en las que se les haya requerido por ésta, al ostentar la Generalitat Valenciana la dirección de la emergencia de acuerdo con la legislación vigente.
  
a) Indemnización por daños
  
El crédito citado podrá utilizarse para el pago de indemnizaciones por daños sufridos a particulares, entidades u organismos públicos, cuando así lo decida el Gobierno Valenciano.
  
La valoración de los daños sufridos será llevada a cabo por el departamento competente de la Generalitat Valenciana, por sí mismo o con la ayuda de los municipios.
  
b) Notificación a la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana
  
En la fase de vuelta a la normalidad, los diferentes organismos competentes llevarán a cabo las tareas y trabajos de restablecimiento de servicios e infraestructuras propias.
  
Los diversos organismos competentes en la normalización de la vida ciudadana emitirán un informe en el que se expliciten las tareas y trabajos llevados a cabo durante la emergencia, así como las previsiones sobre las tareas de rehabilitación de los servicios o sobre el pago de ayudas e indemnizaciones.
  
Dicho informe será remitido al director del Plan Territorial de Emergencia, quien dará traslado del mismo a la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana.
  
6. MEDIDAS DE PROTECCIÓN
  
Se consideran medidas de protección los procedimientos, actuaciones y medios previstos en el presente Plan Especial, con el fin de evitar o atenuar las consecuencias de las inundaciones, inmediatas y diferidas, para la población y el personal interviniente en el terreno.
  
6.1. Medidas de protección para la población
  
Las medidas de protección para la población se concretan en la preparación previa de la misma mediante información sobre medidas de autoprotección, o bien, su aviso o puesta en marcha en caso de que preventivamente se decida el confinamiento o evacuación ante una posible evolución negativa de la emergencia.
  
La práctica totalidad de las acciones anteriores tienen carácter inmediato y sólo pueden ser llevadas a cabo en primera instancia con los recursos locales, es decir, ubicados el municipio, apoyados por un primer nivel de recursos externos.
  
El Plan de Actuación Municipal deberá, por tanto, contener un apartado que prevea las medidas a adoptar en tales supuestos.
  
La coordinación de la actuación corresponderá al CECOPAL, colaborando en la misma las Fuerzas del Orden Público en el municipio (Policía Local, Guardia Civil o Cuerpo Nacional de Policía), o externas (Policía Autonómica).
  
Las medidas de protección a la población, tal como detalla el Plan Territorial de Emergencias, comprenden:
  
· Medidas de autoprotección personal: son aquellas medidas sencillas que pueden ser llevadas a cabo por la propia población. Se adjuntan en Anexo III, y deberán divulgarse durante la fase de implantación del Plan de Actuación Municipal.
  
· Confinamiento: esta medida consiste en el refugio de la población en sus propios domicilios, recintos o habitáculos próximos en el momento de anunciarse la adopción de la medida.
  
Debe complementarse con las llamadas medidas de autoprotección personal.
  
· Alejamiento: consiste en el traslado de la población desde posiciones expuestas a lugares seguros, generalmente poco distantes, utilizando sus propios medios.
  
· Evacuación: consiste en el traslado de la población que se encuentra en la zona de mayor riesgo hacia zonas alejadas de la misma. Se trata de una medida definitiva, que se justifica únicamente si el peligro al que está expuesta la población es grande.
  
Si no existe un peligro inminente, el alcalde del municipio propondrá la evacuación al CCE provincial. En dicho caso, la decisión de dar la orden de evacuación corresponde al director del presente Plan Especial. En todos los casos, el alcalde coordinará y dirigirá la evacuación en su municipio.
  
Ante una situación de peligro inminente, la orden para que se efectúe una evacuación podrá ser dada por el alcalde del municipio o por el director del Plan Especial.
  
Obviamente, gran parte de las medidas de protección a la población las llevarán a cabo los distintos grupos de acción, tales como: control de accesos por el grupo de seguridad y el control de alimentos y agua y la asistencia sanitaria por el grupo sanitario.
  
Los sistemas de avisos a la población tienen por finalidad alertar a la población e informarla sobre la actuación más conveniente en cada caso y sobre la aplicación de las medidas de protección antes enunciadas: autoprotección, confinamiento, alejamiento y evacuación.
  
En un primer nivel, los avisos a la población se efectuarán mediante los sistemas de megafonía, con los que se podrá informar a la población de las medidas de protección de aplicación inminente.
  
Dichos sistemas de megafonía deberán estar previstos en el Plan de Actuación Municipal, y dotar de ellos a las Fuerzas del Orden Público en el municipio.
  
En un segundo nivel, la información a la población sobre la evolución de la situación se realizará a través de los medios de comunicación social (radio, televisión), concretamente RNE-1, CANAL-9 RADIO, TVE-1, CANAL-9 TV, siendo facilitados los mensajes a difundir por el Gabinete de Información adscrito al Comité de Dirección del CECOPI.
  
Dichas emisoras y sus frecuencias figuran en Anexo III, y se informará de ellas a la población a través de las campañas de divulgación previstas en la implantación.
  
Para facilitar información se utilizarán los teléfonos de emergencia de los CCES de la Generalitat Valenciana (Tlf 112).
  
El número telefónico asignado al Centro de Información de Tráfico establecido por el Ministerio de Interior y la red de postes SOS, también podrán ser utilizados a los efectos anteriormente aludidos. Dicho Centro de Información colaborará en la difusión de las medidas que debe adoptar en cada caso la población, de acuerdo con las instrucciones que se establezcan desde el CECOPI.
  
6.2. Medidas de protección para los Grupos de Acción
  
Dichas medidas serán facilitadas por el CCE y los diferentes organismos implicados, a los responsables de los Grupos de Acción.
  
Durante la fase de implantación deberá dotarse a los Grupos de Acción de los medios de protección adecuados.
  
7. PLAN DE TRANSMISIONES
  
El Centro de Transmisiones se ubica en la Sala de Comunicaciones del CCE. Está encargado de centralizar y garantizar, durante la activación del Plan Especial, la comunicación permanente con:
  
· Los restantes CCES de la Generalitat Valenciana.
  
· Cada uno de los organismos responsables de los Planes Sectoriales.
  
· Los Grupos de Acción en el terreno y, en su caso, el PMA.
  
· CECOPS de la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones de Gobierno.
  
· Las diputaciones provinciales.
  
· Los Ayuntamientos/Policías Locales.
  
· Los medios de comunicación social.
  
Los CCES disponen de un Plan de Transmisiones en el que figuran los medios de comunicación existentes con todos los organismos y servicios alertables y/o movilizables en situaciones de emergencia, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, en el que se hallan incluidos los organismos relacionados anteriormente.
  
Dicho Plan de Transmisiones utiliza como herramienta de trabajo una aplicación informática en la que cada organismo/servicio figura con un número de código (cuatro cifras), conteniendo los medios de comunicación disponibles (teléfono, fax, radio), con todos los datos necesarios para su funcionamiento (números, bandas, frecuencias y tonos) y especificándose el medio de comunicación prioritario.
  
Las notificaciones de previsión de situaciones de riesgo de inundaciones se dirigirán al CCE Autonómico vía fax/teléfono, o cuando éstas ya se hayan producido, se dirigirán al CCE provincial por la misma vía.
  
Desde el CCE se realizarán las notificaciones a los diferentes organismos, de acuerdo con el presente Plan Especial, y a partir de este momento, todos los organismos implicados estarán enlazados con el CCE provincial a través de los medios de comunicación mencionados.
  
En las transmisiones vía radio se observarán las siguientes normas y precauciones:
  
1. Si la urgencia lo permite, antes de la transmisión se leerá todo el mensaje escrito hasta entender completamente su contenido, con objeto de eliminar demoras durante la comunicación.
  
2. Las comunicaciones serán concisas y en el tono de una conversación normal, utilizando la fraseología recomendada en el "Manual de transmisiones de Protección Civil".
  
3. Se pronunciarán las palabras claramente y diferenciadas entre sí, manteniendo una velocidad constante de enunciado, no sobrepasando jamás las cien palabras por minuto.
  
4. Se mantendrá un volumen constante en la comunicación, guardándose una distancia fija al micrófono, que debe ser la adecuada.
  
5. No se transmitirá mientras se está recibiendo un mensaje. Cuando se transmitan mensajes largos, debe interrumpirse momentáneamente y de vez en cuando, la portadora durante las pausas de locución, para comprobar que el canal está libre antes de continuar la transmisión.
  
6. Para deletrear palabras se utilizará el alfabeto fonético de la OACI.
  
7. Para transmitir expresiones numéricas, se leerán cada una de sus cifras. En su caso, se utilizará la palabra decimal para separar sus partes entera y decimal (sustituye fonéticamente a la coma o punto decimal). Las centenas o millares exactos pueden transmitirse como tales.
  
8. Cada estación, fija o móvil, del Plan de Transmisiones se identificará con su correspondiente indicativo, definido en dicho Plan, de acuerdo con el "Manual de Transmisiones de Protección Civil".
  
9. Con el fin de evitar confusiones, en la afirmación y la negación, se sustituirán "sí" y "no" por "afirmativo" y "negativo", respectivamente.
  
10. Cuando se haya cometido un error en la transmisión, se enunciará la palabra "corrección" seguida de la versión correcta del último grupo o frase transmitido.
  
11. Para indicar la bondad de la recepción se utilizará una escala de legibilidad, del 1 al 5, por orden creciente:
  
- Ilegible
  
- Legible de vez en cuando.
  
- Legible con dificultad.
  
- Legible.
  
- Perfectamente legible.
  
Para el mantenimiento de la operatividad del Plan de Transmisiones, una vez cada trimestre, se comprobarán las comunicaciones por todos los medios con los diferentes organismos implicados en el presente Plan Especial.
  
Las pruebas se registrarán en cinta magnetofónica, que se conservará durante tres meses. Se notificarán al Director del Plan Especial las anomalías detectadas, a fin de que sean subsanadas.
  
En caso necesario se solicitará al CECOP de la Delegación del Gobierno/Subdelegaciones de Gobierno la colaboración del colectivo de radioaficionados para la instalación, en los municipios que lo precisen, de equipos de radio trabajando en las frecuencias de la red REMER. La activación de dicha red se efectuará desde el CECOP de la Administración del Estado y el operador estará, en todo momento, bajo la supervisión y órdenes del Alcalde del municipio, siguiendo los protocolos establecidos en la "operación emergencia" de dicha red.
  
8. CATÁLOGO DE MEDIOS Y RECURSOS
  
Hay que diferenciar entre los medios y recursos existentes para el seguimiento pluviohidrológico y los medios y recursos movilizables en caso de emergencia.
  
Medios y recursos para el seguimiento pluviohidrológico:
  
Son los diferentes puntos de control de lluvias y caudales distribuidos en el territorio de la Comunidad Valenciana, de diferente titularidad, incluidos en la base de datos para gestión de inundaciones.
  
Medios y recursos movilizables en caso de emergencia:
  
· Los recursos de tipo general (ambulancias, grúas, vehículos especiales, recursos de albergue...) se hallan incluidos en el catálogo de medios y recursos del Plan Territorial de Emergencia de la Comunidad Valenciana.
  
· Los recursos municipales, públicos y privados, se incluirán en los Planes de Actuación Municipal.
  
· Los CCE disponen de un listado de empresas de maquinaria del sector privado con los datos precisos para su localización.
  
9. DIRECTORIO
  
El Plan de Transmisiones de los CCES contiene los medios de comunicación con todos los organismos y servicios implicados en el presente Plan Especial. Asimismo, en dicho Plan de Transmisiones está incluido el Directorio de las personas responsables implicadas en este Plan Especial.
  
DOCUMENTO V
  
Implantación y mantenimiento de la Operatividad
  
Sumario
  
1. INTRODUCCIÓN
  
2. IMPLANTACIÓN
  
2.1. VERIFICACIÓN DE LA INFRAESTRUCTURA DEL PLAN ESPECIAL
  
2.2. FORMACIÓN DEL PERSONAL DE LOS SERVICIOS IMPLICADOS EN EL PLAN
  
2.3. INFORMACIÓN A LA POBLACIÓN
  
3. MANTENIMIENTO DE LA OPERATIVIDAD
  
3.1. ACTUALIZACIÓN-REVISIÓN
  
3.2. FORMACIÓN PERMANENTE
  
3.3. INFORMACIÓN-DIVULGACIÓN PERIÓDICA A LA POBLACIÓN
  
3.4. INFORMACIÓN-DIVULGACIÓN PERIÓDICA A LOS AYUNTAMIENTOS
  
1. INTRODUCCIÓN
  
Una vez aprobado el Plan Especial ante el Riesgo de Inundaciones en la Comunidad Valenciana y homologado por la Comisión Nacional de Protección Civil, el órgano competente de la Generalitat Valenciana promoverá las actuaciones necesarias para su implantación y el mantenimiento de su operatividad. Dicho compromiso se extiende a los organismos responsables implicados; cada Plan Sectorial deberá llevar a cabo su implantación.
  
En concreto, en los tres meses siguientes a la entrada en vigor del documento se establecerá una planificación anual de las actividades que deban desarrollarse, tanto en lo que se refiere a dotación de infraestructuras, divulgación y simulacros, como a la actualización y revisión periódica del mismo.
  
Se elaborarán informes sobre cualquier episodio de lluvias intensas ocurrido en la Comunidad, y posteriormente serán revisados y actualizados por la Comisión Técnica que ha elaborado este Plan, a fin de incorporar posibles mejoras al mismo.
  
2. IMPLANTACIÓN
  
2.1. Verificación de la infraestructura del Plan Especial
  
La Generalitat Valenciana verificará la existencia e idoneidad de funcionalidad de las infraestructuras básicas para su funcionamiento, y en especial:
  
· Red de transmisiones: sistemas de comunicación entre servicios.
  
· Dotación de medios necesarios al CECOPI y Gabinete de Información.
  
· Sistemas de avisos a la población (dotación a las fuerzas del orden, y en especial Policía Local). Los sistemas de avisos a la población serán comprobados a medida que se elaboren los Planes de Actuación Municipal.
  
2.2. Formación del personal de los servicios implicados en el Plan
  
En los tres meses siguientes a la entrada en vigor del Plan se desarrollarán las fases de implantación del mismo entre el personal implicado:
  
· Personal del CECOPI (Comité de Dirección, Comité Asesor, Gabinete de Información) y personal de los CCES.
  
· Personal de los Grupos de Acción
  
· Otros organismos implicados
  
La implantación del Plan Especial entre dicho personal implicado seguirá las siguientes fases:
  
1. Remisión de copia del Plan al personal del CECOPI y de los CCES y reuniones informativas a fin de aclarar posibles dudas.
  
2. Difusión del Plan a los componentes de los Grupos de Acción por parte de los Jefes de dichos grupos. Previamente, los responsables de los Planes Sectoriales y Servicios operativos confeccionarán los protocolos internos de funcionamiento de dichos Servicios, según lo establecido en el presente Plan.
  
3. Cursos de formación y adiestramiento para los diferentes servicios implicados. La organización de dichos cursos correrá a cargo de los responsables de los Planes Sectoriales, en coordinación con el órgano competente.
  
 Los cursos de formación para los Servicios de Bomberos y Policías Locales se coordinarán a través del Instituto Valenciano de Seguridad Pública (IVASP).
  
4. Realización de ejercicios y simulacros (parciales y globales).
  
2.3. Información a la población
  
Dentro de la fase de implantación deberá seguirse una política informativa de cara a la divulgación del Plan entre la población, a fin de facilitar la familiarización de ésta con las medidas de protección contempladas en el punto 5.1. del Documento IV.
  
Dicha política informativa irá orientada a dar información:
  
a) Sobre el riesgo de inundaciones:
  
Será una información de tipo preventivo y en la línea de conseguir una concienciación de la población.
  
Deberá informarse a la población sobre las medidas de autoprotección y protección necesarias en casos de emergencia.
  
Asimismo se informará a través de los medios por los que se transmitirá la información en caso de que ocurriera la emergencia.
  
Se orientará en forma de campañas periódicas dirigidas a diferentes grupos de población. Se aprovecharán los periodos con mayor probabilidad de que se produzca dicho riesgo para informar sobre el mismo.
  
En Anexo III vienen reflejados los "Consejos para la población ante el riesgo de Inundaciones".
  
b) Sobre la emergencia cuando ya se haya producido:
  
Esta información se facilitará cuando ya se haya producido el fenómeno y sea necesario actuar de forma inmediata. Se transmitirá información a la población y a los medios de comunicación social, todo ello a través del Gabinete de Información adscrito al Comité de Dirección, mediante los sistemas de avisos a la población previstos en el apartado 5.1. del Documento IV.
  
La población debe recibir una información clara sobre lo que ha de hacer y hay que evitar en todo momento las informaciones contradictorias que puedan provocar reacciones negativas.
  
Se dará información sobre:
  
· Situación real de la emergencia en cada momento.
  
· Medidas de protección.
  
· Previsiones sobre la evolución.
  
· En caso de evacuación, informar sobre cómo se va a efectuar, lugar de reunión y recomendaciones a seguir.
  
· Al decidirse la emisión de un mensaje de alerta se tendrá en cuenta:
  
- A quién va dirigido
  
- Sobre qué peligro en concreto
  
- De qué forma se difunde
  
- Cuando se cancela
  
Los mensajes de alerta, para ser más efectivos, deberán ser asequibles y concretos, coherentes, apremiantes, fiables y reiterados.
  
El Comité de Dirección decretará el fin de la emergencia y se le comunicará a la población por los medios utilizados durante la fase de emergencia.
  
3. MANTENIMIENTO DE LA OPERATIVIDAD
  
3.1. Actualización-Revisión
  
Cualquier alteración que afecte a la organización del Plan, deberá ser comunicada con la suficiente antelación a la Dirección General de Interior, con el fin de mantener la vigencia y operatividad del mismo, por parte del órgano competente.
  
Asimismo, dicho compromiso se extiende a los organismos responsables con incidencia en el Plan, y en especial en lo referente a la revisión periódica del Directorio, a fin de mantener siempre actualizado el Plan de Transmisiones.
  
La Dirección General de Interior procederá al menos una vez al año, a efectuar una comprobación de dicha operatividad.
  
El Plan será revisado anualmente mediante la realización como mínimo, de un simulacro de preemergencia y/o emergencia y siempre que se realicen modificaciones que supongan variaciones importantes del mismo.
  
Aquellos aspectos del Plan que, tras la realización de los simulacros, se demuestren no eficaces serán modificados, incorporándose dichas variaciones al texto del mismo. Asimismo, se incorporarán al Plan las enseñanzas surgidas de la actuación frente a emergencias.
  
La incorporación de nuevos estudios y/o variaciones sobre los datos de riesgo existentes se realizará previo consenso de la Comisión Técnica que ha elaborado este Plan y posterior informe a la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana.
  
3.2. Formación permanente
  
La formación del personal implicado, contemplada en la fase de implantación, debe ser una labor continuada, ya que se trata de un documento vivo sujeto a constantes revisiones y actualizaciones. La responsabilidad de dicha formación recae sobre los Directores de los Planes Sectoriales, con la colaboración del órgano competente.
  
Asimismo la puesta en marcha de simulacros periódicos formará parte de dicha labor de formación permanente.
  
3.3. Información-Divulgación periódica a la población
  
Al igual que en el caso de formación, la información a la población se programará de una forma periódica anual y se desarrollará por medio de campañas, tal como se describe en el punto 2.3.
  
3.4. Información-Divulgación periódica a los Ayuntamientos
  
Cada año, con anterioridad a la época de mayor riesgo, se difundirá entre los Ayuntamientos la información básica necesaria para el mantenimiento de la operatividad. Con el nombre genérico de "Campaña Prevención Lluvias", se remitirá a la totalidad de Ayuntamientos de la Comunidad documentación sobre: actuaciones básicas a nivel local, hojas informativas para la difusión de consejos para la población, fichas para facilitar la toma de datos sobre lluvias y caudales registrados.
  
Asimismo, con el fin de facilitar el contacto entre Ayuntamientos de una misma cuenca, se remitirá un dossier con las fichas para el seguimiento y alerta clasificadas por cuencas fluviales, con todos los datos necesarios para que los propios Ayuntamientos efectúen el seguimiento de la situación en su cuenca. En dichas fichas se ordenan los Ayuntamientos de aguas arriba a aguas abajo en cada cuenca, con indicación de los teléfonos de contacto, así como de los puntos de control de lluvias y caudales existentes. Toda esta serie de datos se actualizará anualmente.
  
ANEXOS
  
Sumario
  
ANEXO I: PLANES DE ACTUACIÓN MUNICIPALES. CONTENIDO MÍNIMO
  
ANEXO II: MUNICIPIOS CON RIESGO DE INUNDACIONES
  
ANEXO III: CONSEJOS A LA POBLACIÓN
  
ANEXO I
  
Planes de Actuación Municipales
  
Contenido Mínimo
  
SUMARIO
  
DOCUMENTO I: FUNDAMENTOS (\*)
  
DOCUMENTO II: ANÁLISIS DEL RIESGO
  
1. DESCRIPCIÓN DEL TÉRMINO MUNICIPAL (\*)
  
2. ANÁLISIS DEL RIESGO
  
2.1. PLUVIOMETRÍA
  
2.2. INUNDACIONES HISTÓRICAS
  
2.3. DESCRIPCIÓN DEL TIPO DE RIESGO POR CUENCAS/SUBCUENCAS/ZONAS
  
2.4. RED DE ACEQUIAS Y ALCANTARILLADO
  
2.5. ZONAS DE INUNDACIÓN DETERMINADAS POR PLANES DE EMERGENCIA DE PRESAS (\*\*)
  
3. ANÁLISIS DE LAS CONSECUENCIAS. ZONAS DE RIESGO ALTO, MEDIO Y BAJO.
  
3.1. SUELO RESIDENCIAL: VIVIENDAS Y PERSONAS AFECTADAS
  
3.2. ESTABLECIMIENTOS INDUSTRIALES Y COMERCIALES
  
3.3. EQUIPAMIENTOS
  
3.4. INFRAESTRUCTURAS
  
DOCUMENTO III: ESTRUCTURA Y ORGANIZACIÓN DEL PLAN
  
DOCUMENTO IV: OPERATIVIDAD E IMPLANTACIÓN DEL PLAN
  
1. OPERATIVIDAD
  
1.1. NOTIFICACIÓN
  
1.2. CLASIFICACIÓN DE EMERGENCIAS: FASES DE PREEMERGENCIA, EMERGENCIA Y NORMALIZACIÓN
  
1.3. PROCEDIMIENTO DE ACTUACIÓN
  
2. IMPLANTACIÓN Y MANTENIMIENTO DE LA OPERATIVIDAD
  
2.1. IMPLANTACIÓN
  
2.2. MANTENIMIENTO DE LA OPERATIVIDAD
  
ANEXOS
  
ANEXO 1 RED HIDROGRÁFICA
  
ANEXO 2. SEGUIMIENTO PLUVIOHIDROLÓGICO
  
ANEXO 3. MAPAS DE RIESGOS Y RECURSOS. PUNTOS DE ESPECIAL INTERÉS
  
ANEXO 4. GRUPOS CRÍTICOS DE POBLACIÓN (\*)
  
ANEXO 5. DIRECTORIO (\*)
  
ANEXO 6. CATÁLOGO DE MEDIOS Y RECURSOS (\*)
  
ANEXO 7. CONSEJOS A LA POBLACIÓN ANTE EL RIESGO DE INUNDACIONES
  
(\*) Estos apartados deberán ser desarrollados en el Plan Territorial Municipal.
  
(\*\*) Este apartado será desarrollado en aquellos municipios afectados por un Plan de Emergencia de Presa.
  
ANEXO II
  
Municipios con riesgo de inundaciones
  
PROVINCIA DE CASTELLÓN
  
Riesgo alto
  
Benicarló
  
Benicasim
  
Castellón de la Plana
  
Caudiel
  
Peñíscola
  
Riesgo medio
  
Alcalà de Xivert
  
Almenara
  
Alquerías del Niño Perdido
  
Benlloch
  
Burriana
  
Coves de Vinromà, les
  
Llosa, la
  
Moncofa
  
Nules
  
Oropesa del Mar
  
Toga
  
Torreblanca
  
Vinaròs
  
Viver
  
Riesgo bajo
  
Alcora, l'
  
Alcudia de Veo
  
Almazora
  
Artana
  
Atzeneta del Maestrat
  
Ayódar
  
Azuébar
  
Bejís
  
Betxí
  
Cabanes
  
Fanzara
  
Figueroles
  
Forcall
  
Gaibiel
  
Jana, la
  
Ludiente
  
Montanejos
  
Morella
  
Onda
  
Rossell
  
Santa Magdalena de Pulpis
  
Segorbe
  
Sierra Engarcerán
  
Sueras
  
Tales
  
Toro
  
Vall d'Alba
  
Vall d'Uixó, la
  
Villarreal
  
Chert
  
PROVINCIA DE VALENCIA
  
Riesgo alto
  
Alaquàs
  
Albalat de la Ribera
  
Alboraya
  
Aldaia
  
Algemesí
  
Almàssera
  
Alzira
  
Benimuslem
  
Bonrepòs i Mirambell
  
Canet d'En Berenguer
  
Carcaixent
  
Cárcer
  
Carlet
  
Cotes
  
Cullera
  
Fortaleny
  
Gandia
  
Massanassa
  
Ontinyent
  
Polinyà de Xúquer
  
Riola
  
Sagunto
  
Sollana
  
Sueca
  
Tavernes Blanques
  
Valencia
  
Xeraco
  
Riesgo Medio
  
Ademuz
  
Albal
  
Alberic
  
Alcàntera de Xúquer
  
Alfara del Patriarca
  
Alginet
  
Almussafes
  
Alquería de la Condesa
  
Andilla
  
Antella
  
Ayora
  
Benavites
  
Benifaió
  
Benimodo
  
Beniparrell
  
Bugarra
  
Calles
  
Casas Altas
  
Catarroja
  
Caudete de las Fuentes
  
Eliana, l'
  
Faura
  
Fuenterrobles
  
Gavarda
  
Genovés
  
Godella
  
Jalance
  
Massalfassar
  
Massamagrell
  
Mislata
  
Montaverner
  
Museros
  
Oliva
  
Palmera
  
Paterna
  
Piles
  
Quart de Poblet
  
Quartell
  
Real de Gandia
  
Real de Montroi
  
Requena
  
Riba-Roja de Túria
  
Sellent
  
Sot de Chera
  
Sumacárcer
  
Tavernes de la Valldigna
  
Torrebaja
  
Utiel
  
Villamarxant
  
Vinalesa
  
Xeresa
  
Xirivella
  
Zarra
  
Riesgo bajo
  
Atzeneta d'Albaida
  
Agullent
  
Aielo de Malferit
  
Albaida
  
Alborache
  
Alcácer
  
Alcúdia, l'
  
Alcúdia de Crespins, l'
  
Alfarp
  
Alfarrasí
  
Almiserà
  
Almoines
  
Alpuente
  
Anna
  
Aras de Alpuente
  
Bellreguard
  
Bellús
  
Benaguasil
  
Beneixida
  
Beniarjó
  
Benifairó de la Valldigna
  
Benifairó de les Valls
  
Beniflà
  
Benirredrà
  
Bétera
  
Bicorp
  
Bolbaite
  
Buñol
  
Burjassot
  
Canals
  
Casinos
  
Castielfabib
  
Catadau
  
Cerdà
  
Chella
  
Chelva
  
Chera
  
Cheste
  
Chiva
  
Chulilla
  
Cofrentes
  
Corbera
  
Daimús
  
Enguera
  
Estivella
  
Favara
  
Foios
  
Font d'En Carrós, la
  
Font de la Figuera, la
  
Gestalgar
  
Godelleta
  
Granja de la Costera, la
  
Guadassuar
  
Guardamar
  
Llanera de Ranes
  
Llaurí
  
Llíria
  
Llombai
  
Llosa de Ranes
  
Llutxent
  
Manises
  
Manuel
  
Masalavés
  
Meliana
  
Miramar
  
Moixent
  
Moncada
  
Montroy
  
Náquera
  
Navarrés
  
Novelé
  
Paiporta
  
Pedralba
  
Picanya
  
Picassent
  
Pobla de Vallbona, la
  
Pobla Llarga, la
  
Potríes
  
Puçol
  
Puig
  
Quatretonda
  
Rafelbunyol
  
Rafelcofer
  
Rafelguaraf
  
Rocafort
  
Rotglá y Corberá
  
Rótova
  
Sedaví
  
Senyera
  
Silla
  
Simat de la Valldigna
  
Titaguas
  
Torrent
  
Tuéjar
  
Vallada
  
Venta del Moro
  
Villalonga
  
Villanueva de Castellón
  
Villar del Arzobispo
  
Xàtiva
  
PROVINCIA DE ALICANTE
  
Riesgo alto
  
Alicante
  
Alfàs del Pí, l'
  
Almoradí
  
Benejúzar
  
Callosa de Segura
  
Catral
  
Daya Nueva
  
Daya Vieja
  
Dénia
  
Dolores
  
Elda
  
Elche
  
Formentera del Segura
  
Orihuela
  
Rafal
  
Riesgo medio
  
Altea
  
Benferri
  
Benidorm
  
Bigastro
  
Campello, el
  
Guardamar del Segura
  
Monforte del Cid
  
Novelda
  
Ondara
  
Petrer
  
Pilar de la Horadada
  
Pinoso
  
Poblets, els
  
Redován
  
Rojales
  
San Fulgencio
  
San Isidro
  
Torrevieja
  
Verger, el
  
Villajoyosa
  
Jávea
  
Riesgo bajo
  
Agost
  
Aigües
  
Albatera
  
Algorfa
  
Aspe
  
Benejama
  
Benijófar
  
Biar
  
Calpe
  
Cañada
  
Castalla
  
Cocentaina
  
Confrides
  
Cox
  
Crevillente
  
Hondón de los Frailes
  
Ibi
  
Jacarilla
  
Monóver
  
Mutxamel
  
Onil
  
Pedreguer
  
Romana, la
  
Salinas
  
San Juan de Alicante
  
San Vicente del Raspeig
  
Santa Pola
  
Sax
  
Teulada
  
Tibi
  
Vall de Gallinera
  
Villena
  
Jalón
  
ANEXO III
  
Consejos a la población
  
CONSEJOS A LA POBLACIÓN ANTE
  
EL RIESGO DE INUNDACIONES
  
1. ANTES DEL PERIODO DE LLUVIAS
  
Si reside en zonas potencialmente afectadas por las inundaciones, prepárese para una eventual emergencia tomando una serie de medidas que le ayudarán a paliar los efectos de este tipo de riesgos.
  
· Tenga preparado un botiquín de primeros auxilios y aquellos medicamentos que usan permanentemente o esporádicamente todos los miembros de la unidad familiar.
  
· A fin de evitar contaminaciones, coloque los productos tóxicos - herbicidas, insecticidas, etc. - fuera del alcance del agua.
  
· Es aconsejable que almacene agua y alimentos, preferentemente aquellos que no requieran refrigeración o ser cocinados. Provéase de un equipo de emergencia para cocinar. Calcule las cantidades de alimentos necesarios para tres días.
  
· Revise periódicamente su tejado y bajadas de agua, y elimine toda acumulación de escombros, hojas, tierra, etc. que puede obstaculizar el paso del agua al alcantarillado, la cuenta o acequia próxima a su vivienda.
  
· Coloque fuera del alcance de las aguas los bienes y objetos de valor, muebles, vestuario, documentación personal, etc., situados en los puntos más altos de la vivienda.
  
· Una linterna y una radio de pilas secas y cargadas pueden ser de gran utilidad, téngalas preparadas.
  
· Conozca la altura del lugar más alto de su vivienda.
  
· Dentro de la unidad familiar, todos deben conocer:
  
- la señal de alarma.
  
- vías y lugares de evacuación.
  
- puntos de concentración.
  
- medios a utilizar.
  
- persona que deberá permanecer en la vivienda, siempre que las circunstancias lo permitan.
  
- enseres que debe transportar cada miembro de la unidad familiar, incluyendo tarjetas de identidad cosidas a las prendas exteriores con el nombre, dirección postal del domicilio habitual, teléfono y lugar al que se dirigen.
  
- así como colaborar en todos los preparativos.
  
2. DURANTE EL PERIODO DE LLUVIAS
  
2.1. CUANDO SE AVISE DE UNA EMERGENCIA
  
· Preste atención a la señal de alarma convenida y sintonice su emisora local o la televisión para obtener información del instituto meteorológico o de protección civil.
  
Las frecuencias de radio que puede sintonizar en la Comunidad Valenciana son:
  
· Canal 9 Radio: FM 102'2 (Valencia), 103'7 (Castellón) y 96'5 (Alicante).Radio 1 (RNE): OM 774 (Valencia), FM 89'9 (Castellón) y OM 855 (Alicante):
  
· Use su teléfono únicamente para informar a las autoridades.
  
· Desconecte todos los aparatos eléctricos. Utilice económicamente víveres y material de calefacción.
  
· Prepárese para abandonar su vivienda y acudir al lugar preestablecido si considera que su vida está en peligro o así lo ordenan las autoridades competentes.
  
2.2. CUANDO TENGA QUE ABANDONAR SU VIVIENDA DEBE
  
· Coser las tarjetas de identificación a los integrantes del grupo familiar y coger su documentación, botiquín, alimentos, ropa de abrigo y objetos valiosos poco voluminosos, linterna y radio de pilas secas.
  
· Desconectar la electricidad, el gas y el agua. No toque los aparatos eléctricos si están mojados.
  
· Cerrar y asegurar sus ventanas y puertas para que no puedan ser destruidas por vientos fuertes, el agua, objetos volantes o escombros. Cerrar la puerta o puertas de acceso a la vivienda.
  
· Notificar su llegada a la autoridad local y sus datos personales (nombre, domicilio, lugar de origen y personas que le acompañan).
  
· Al llegar a su destino:
  
- si se aloja en albergue colectivo, respete al máximo las normas sociales de convivencia y las instrucciones que reciba.
  
- sea siempre, en todo caso, solidario con los demás y cuidadoso con los que estén a su cargo.
  
· No propague rumores o informes exagerados de los daños.
  
3. DESPUÉS DE LA EMERGENCIA
  
· Autorizado el retorno a la vivienda deberá tener en cuenta lo siguiente:
  
· Efectuar una inspección previa por si hubiera riesgo de derrumbamiento.
  
· Abstenerse de beber agua que no reúna todas las garantías higiénicas.
  
· Retirar rápidamente, para su adecuada eliminación, los animales muertos en la inundación.
  
· Seguir rigurosamente las normas sanitarias y de higiene en la limpieza y alimentación, dictadas por la autoridad correspondiente.
  
· Comenzar la limpieza por las zonas altas.
  
· Depositar en las aceras o calzada, sin entorpecer la circulación, los enseres que resulten inútiles.
  
· Ayudar a los equipos de salvamento y limpieza en la tarea de desescombrar el tramo de vía pública colindante con su vivienda.
  
4. RECOMENDACIONES PARA AUTOMOVILISTAS
  
· Infórmese a través del Instituto Meteorológico o Protección Civil (teléfono de emergencias 112) de los riesgos de lluvias torrenciales en las zonas a las que va a desplazarse.
  
· A través de las emisoras de radio locales pueden llegarle instrucciones acerca de posibles avenidas. Mantenga el contacto con ellas.
  
· Si tiene que viajar, procure circular, preferentemente, por carreteras principales y autopistas.
  
· Conozca dónde se encuentran los lugares altos y cómo llegar hasta ellos rápidamente.
  
· Prepárese a abandonar el coche y diríjase a zonas más altas:
  
- si el agua empieza a subir de nivel en la carretera.
  
- si al cruzar una corriente, el agua está por encima del eje o le llega más arriba de la rodilla.
  
- si el vehículo está sumergiéndose en el agua y encuentra dificultades en abrir la puerta, salga por las ventanillas sin pérdida de tiempo.
  
· Lugares inundados:
  
- no debe cruzarlos jamás en automóvil. La fuerza del agua puede arrastrarle al hacer flotar el vehículo.
  
- si aún puede cruzarlo, recuerde que debe ir con velocidad corta y avanzando muy despacio para que el agua no salpique el motor y pueda pararlo. Los frenos no funcionan bien si están mojados, por lo tanto, compruébelos varias veces después de cruzar.
  
· No es aconsejable, aunque conozca perfectamente su trazado, avanzar con su vehículo por una carretera inundada o cruzar un puente oculto por las aguas, la fuerza del agua podría arrastrar el vehículo e incluso la carretera puede estar fuera de servicio.
  
· Preste atención a los corrimientos de tierra, socavones, sumideros, cables de conducción eléctrica flojos o derribados y, en general, a todos los objetos caídos.
  
· Evite viajar de noche, los peligros son más difíciles de detectar.
  
5. TORMENTAS
  
5.1. TORMENTAS EN EL CAMPO
  
· Evite permanecer en lo alto de las colinas y no se refugie debajo de árboles, sobre todo si están solitarios.
  
· Aléjese de alambradas, verjas y otros objetos metálicos.
  
· Si va conduciendo y se ve sorprendido por una tormenta, recuerde que un vehículo cerrado puede ser un buen refugio. En todo caso, disminuya la velocidad, extreme las precauciones y no se detenga en zonas por las que pueda discurrir gran cantidad de agua.
  
5.2. TORMENTAS EN LA CIUDAD
  
· En la calle, el abrigo de los edificios protege del riesgo de las descargas.
  
· Dentro de casa, hay que cuidar que no se produzcan corrientes de aire, pues éstas atraen los rayos. De ahí la recomendación de cerrar puertas y ventanas en caso de tormenta.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI