Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5047, del 12-07-2005 (2005/8014)

Resolució de 28 de juny de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5047

Data del DOGV
:   12-07-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/8014

CVE


Data del document
:   28-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [València](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 28 de juny de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X8014]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 313/04-AIA València i 200/04-AIA el Campello, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 28 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient:
  
Expedient: 313/04-AIA.
  
Promotor: Institut Valencià d'Habitatge, SA. (IVHSA)
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
Objecte del projecte: Homologació sectorial modificativa i Pla especial de reserva i ordenació per a dotacional públic i vinculació a l'habitatge protegit, en l'àmbit del sector la Torre.
  
Localització: Al costat del nucli de la Torre. Terme municipal de València.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
D'acord amb la descripció de la documentació visada, que serà remesa a la Comissió Territorial d'Urbanisme per a l'aprovació provisional, l'homologació comprén un total de 357.931 m2, dels que 18.717 m2 es corresponen amb sòl urbà confrontant amb l'actual nucli urbà de la pedania de la Torre, i 339.214 m2 es reclassifica de sòl no urbanitzable de protecció agrícola especial d'horta (SNUPE-PA1) a sòl urbanitzable residencial.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
La superfície de l'àmbit de l'homologació és diferent que la del Pla especial ja que en l'àmbit de l'homologació reclassifica i ordena tots els terrenys inclosos en aquest àmbit, i afecta una superfície major que la del Pla especial, en el qual s'exclouen les cases del Carrer Ruiz i l'Alqueria del Saboner.
  
El desenvolupament d'un nou sector de la ciutat en què tots els habitatges estiguen vinculats a règims de protecció pública, és la solució adoptada per a satisfer la demanda d'habitatges d'aquest tipus que, d'acord amb els estudis que la documentació apunta que s'han realitzat, es xifra en unes 12.000 unitats en els pròxims tres anys. S'efectua mitjançant una pla especial a l'empara de l'article 42 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística. Es tracta d'un planejament especial, d'execució directa a càrrec de les administracions no municipals i més concretament dels promoguts a través dels seus agents, en aquest cas l'IVHSA, tal com faculta per a això l'article 37 de la LRAU per a poder exercir les respectives competències sectorials quan requerisquen establir noves determinacions en l'ordenació urbanística vigent.
  
El nombre d'habitatges que s'ha de construir és de 2.614 el que el suposarà un increment de població de 8.363 persones.
  
D'acord amb el que s'ha expressat en la documentació, el Pla proposa un nou model d'ordenació de l'espai en llocs d'expansió de la ciutat creant els que podríem denominar una ?ciutat disdensa?, una ciutat simultàniament discontínua i densa en la qual l'horta subsisteix com a component fonamental del paisatge urbà. Es pretén proposar un nou model urbà que complisca amb les exigències següents:
  
- Una ciutat que definisca una nova relació entre la trama urbana i la naturalesa que l'envolta, entenent com a naturalesa també la trama agrícola existent.
  
- Una ciutat que produïsca obres d'arquitectura de qualitat invitant a construir diversos arquitectes de reconegut prestigi.
  
- Una ciutat que impulse una nova interacció entre l'habitatge i el barri que l'envolta, buscant la generació d'un entorn habitable de qualitat enfront d'espais aïllats que fomenten la individualitat.
  
- Una ciutat amb un espai urbà d'alta qualitat en què s'organitzen de forma racional els diversos sistemes de mobilitat, la xarxa d'aparcaments públics i privats, i en la qual tot espai públic és accessible a persones amb minusvalideses.
  
- Una ciutat amb una xarxa d'equipaments d'alta qualitat, entesos com a extensió de l'habitatge, que incorporen zones esportives obertes a la ciutat i espais per a la cultura de projecció nacional i internacional.
  
- Una ciutat en què es racionalitza la implantació i el funcionament de les xarxes de serveis associats a l'habitatge.
  
El model de desenvolupament defineix la coexistència de dues zones d'ordenació urbanística en el sector:
  
a) Torres en bloc (TOB). Caracteritzada per un alt component urbà i d'alta densitat que està constituïda principalment per habitatges i usos terciaris formats per un sòcol i unes torres d'habitatge, amb zones verdes i espais comuns a les terrasses.
  
b) Torres exemptes (TOE). Se situen entre la zona urbana de la TOB i les zones amb traces agrícoles.
  
c) Equipaments. Caracteritzada pel seu elevat valor natural. Són edificacions que s'insereixen seguint la trama original de l'horta, composta per habitatges públics tutelats (en règim de lloguer) i equipaments comunitaris.
  
Tramitació administrativa
  
El desenvolupament del sector es realitza mitjançant execució autonòmica, tramitant simultàniament l'homologació modificativa del Pla general d'ordenació urbana de València, i el Pla especial, a l'empara de l'article 42 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística.
  
L'expedient va ser incoat amb la sol·licitud de la declaració d'impacte ambiental, el dia 27 de setembre de 2004, per part de la Secció de Planejament dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge de València. La documentació adjunta a aquesta sol·licitud estava composta pels documents aprovats per a la informació pública que a continuació es detallen:
  
- Homologació modificativa sectorial dotacional la torre
  
- Pla especial de reserva i ordenament d'usos per a dotacional públic i vinculació a habitatge protegit en l'àmbit del sector la Torre,
  
- Estudi d'impacte ambiental corresponent.
  
El 27 de gener es va rebre de l'IVHSA una còpia de l'expedient administratiu en l'estat de tramitació a aquesta data, de la qual es desprén que:
  
- La informació pública es va dur a terme mitjançant publicació de la Resolució de sotmetiment d'informació publica, de 5 de juliol del conseller de Territori i Habitatge en:
  
- Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4802, de 21 de juliol de 2004.
  
- Butlletí Oficial de la Província de València núm. 189, de 6 d'agost de 2004.
  
- Diaris Las Provincias de 20 de juliol de 2004 i Información d'Alacant el dia 3 d'agost de 2004.
  
- Resolució d'ampliació del termini d'informació publica (de 27 de juliol del conseller de Territori i Habitatge) en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4821, de 17 d'agost de 2004.
  
El 23 de febrer es va rebre, des de l'IVHSA, nova documentació composta per:
  
- Homologació sectorial modificativa
  
- Pla especial de reserva i ordenació d'usos
  
- Estudi d'impacte ambiental
  
- Estudi del paisatge.
  
El dia 4 de març, el director general de Gestió del Medi Natural remet a la Comissió Territorial d'Urbanisme escrit de sol·licitud referit tant a la documentació tècnica com a l'administrativa necessària per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental com al contingut de l'estudi d'impacte ambiental.
  
El dia 8 d'abril de 2005 es va presentar, per part de l'IVHSA escrit de contestació sobre els aspectes del contingut d'estudi d'impacte ambiental.
  
L'expedient va ser completat el dia 26 d'abril de 2005 amb la remissió de la documentació següent:
  
- Original del certificat d'al·legacions presentades en l'Ajuntament, la Conselleria de Territori i Habitatge, i l'Institut Valencià d'Habitatge SA.
  
- Còpia compulsada de la sol·licitud de certificat d'exposició al públic en l'Ajuntament de València.
  
- Còpia compulsada de l'informe sobre abocament d'aigües residuals generats pel sector.
  
- Còpia compulsada de la sol·licitud d'abocament d'aigües pluvials.
  
- Original de l'informe d'al·legacions.
  
- Exemplars visats de la documentació completa del planejament que inclou: homologació, pla especial, estudi d'impacte ambiental i estudi del paisatge.
  
En data 6 de maig de 2005, l'IVHSA remet a aquesta direcció general la documentació següent:
  
- Nou certificat d'informació pública.
  
- Informe d'al·legacions complet.
  
- Còpia del conveni de col·laboració entre l'Institut Valencià d'Habitatge SA. i la Comunitat de Regants de la séquia de Favara per a la conservació de la xarxa de séquies a sector la Torre de València.
  
- Memòria prospecció arqueològica i documentació etnològica del sector la Torre de València. Adjunta còpia de la seua remissió a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports el 13 de desembre de 2004.
  
El 16 de maig de 2005, l'IVHSA remet a aquesta direcció general la documentació següent:
  
- Fotocòpia de l'informe de l'empresa Mixta Valenciana d'Aigües, SA.
  
- Fotocòpia de l'informe de l'Ajuntament de València.
  
- Fotocòpia de l'escrit de la Secció d'Esport de l'Ajuntament de València.
  
- Fotocòpia de l'informe de l'Oficina del Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València.
  
Anàlisi d'al·legacions
  
Segons el certificat del gerent de l'Institut Valencià d'Habitatge i l'informe de contestació d'al·legacions, durant la fase d'informació al públic ?s'han presentat un total de 12 (14 són idèntiques) al·legacions?, l'anàlisi i proposta del qual sobre la seua estimació o desestimació s'inclou en l'esmentat informe:
  
1. Francisco Taberner Pastor, president del Col·legi Territorial d'Arquitectes de València, exposa els aspectes següents:
  
- S'apunta que l'ordenació plantejada comporta en la pràctica la creació d'un barri residencial de densitat altíssima separat de les dotacions públiques i rodejat de l'horta preexistent el que permet rebaixar la densitat i l'índex d'edificabilitat bruta en l'àmbit el sector en referir-se aquestes magnituds al total de l'àmbit. S'entén que aquest plantejament entra en contradicció amb l'esperit de la legislació urbanística, en especial amb la Llei reguladora de l'activitat urbanística i l'annex al Reglament de la Comunitat Valenciana i fins i tot amb la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge de recent aprovació.
  
- S'indica que aplicació de la tipologia de zona residencial TOM és poc afortunada. Aquesta tipologia, adoptada en els plans parcials i especials del PGOU de València, ha demostrat en la pràctica que produeix efectes perjudicials sobre la ciutat existent. Així mateix apunta la dificultat i la no-concreció de la gestió dels jardins poblats d'arbres sobre les cobertes dels edificis residencials.
  
- S'apunta la preocupació del precedent que comporta l'aprovació d'aquesta homologació, agreujada per ser una iniciativa de la mateixa administració, per a justificar en un futur actuacions semblants de forma generalitzada.
  
- Finalment entén que hi ha una necessitat protegir el paisatge d'horta, i cal tenir en compte el Dictamen emés pel Consell Valencià de Cultura en sessió de 8 de març de 2000, i no és justificable que la necessària construcció d'habitatges protegits haja de significar la desaparició d'un espai no urbanitzable protegit. La singularitat de l'horta valenciana, el seu significat cultural i valor històric fan necessària una urgent tasca de protecció que creu incompatible amb la reclassificació que planteja l'Institut Valencià d'Habitatge.
  
L'informe d'al·legacions desestima les al·legacions presentades.
  
2. Rafael Rubio Martínez, portaveu del Grup Municipal Socialista de l'Ajuntament de València al·lega en relació als aspectes següents:
  
- Que es retire el Pla especial de vinculació a règims de protecció pública del sector la Torre de València pel fet plantejar-se sobre terreny d'horta protegida que es troba en ús en la major part de la superfície i pels motius exposats anteriorment (capacitat del PGOU de construcció de 42.000 habitatges, distribució d'habitatge de protecció en tots els barris, utilització del patrimoni municipal de sòl per a adquisició de parcel·les urbanes i destinació a HPO).
  
- Que el pla especial sembla plantejat des d'una perspectiva de maximització de beneficis privats o minimització de despeses d'urbanització en no plantejar el soterrament de la línia elèctrica d'alta tensió que impediria la utilització de la zona afectada i fins i tot la viabilitat en la construcció del centre escolar previst.
  
- Que es formalitze un conveni entre l'Ajuntament de València i la Conselleria de Territori i Habitatge, perquè a través de l'IVHSA s'actue en sòl urbà a través diferents mecanismes establits en la LRAU (es descriuen tres tipus de mecanismes).
  
- En cas que siga necessària una actuació com la plantejada, que aquesta s'execute al costat de l'espai conegut com l'Oceanogràfic i, per tant, que es redacte un pla especial semblant per al barri de les Moreres al sector de sòl no urbanitzable delimitat pel sud de l'autopista V.15, per l'est pel barri de Natzaret i pel nord per l'antic camí de les Moreres. Un sector que disposa de connexions viàries i transport col·lectiu, a més de la projectada línia de T-2 de FGV que unirà els barris del nord de la ciutat amb Natzaret. Construir els habitatges de protecció oficial en aquest espai tindria més sentit ja que l'equip de Govern de la ciutat de València ha declarat la seua intenció de declarar-lo urbanitzable i en aquest supòsit el creixement de la ciutat seria més compacte i a més s'aconseguiria que hi haguera habitatges de protecció oficial en sectors nous de la nostra ciutat, on no s'ha construït ni un de sol d'aquests habitatges.
  
L'informe d'al·legacions estima el referent al soterrament parcial de la línia elèctrica i desestima la resta d'al·legacions.
  
3. Fabián Lliterri Monfort, degà del Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana. S'adhereix a les presentades pel Col·legi Territorial de València.
  
El Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana s'adhereix plenament en el fons i en la forma al contingut de les al·legacions presentades pel Col·legi Territorial d'Arquitectes de València.
  
L'informe d'al·legacions desestima les al·legacions presentades pels mateixos motius que l'al·legació del Col·legi Territorial d'Arquitectes.
  
4. Julio Martínez García, assessor d'Esports de l'Ajuntament de València.
  
No és una al·legació sinó una sol·licitud de la documentació.
  
5. Victòria González Fernández, en nom del Grup Municipal d'Esquerra Unida'l'Entesa de l'Ajuntament de València:
  
Sobre la base d'una sèrie d'al·legacions de caràcter general, en relació amb la reclassificació del sòl, amb relació a la delimitació sectorial, amb les xarxes primàries, amb la xarxa secundària i dotacions, sol·liciten la desestimació del document exposat per entendre que:
  
- Es vulnera l'article 1.1 de la Llei 6/98 i l'article 1,1, de la LSNU, ja que es classifiquen com a sòl urbanitzable sòls que de conformitat amb aquesta legislació han de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit per raó de legislació sectorial per tractar-se de sòls sotmesos al domini públic o a servituds o proteccions d'aquest domini públic.
  
- Es vulnera l'article 1.2 de la Llei 6/98 i l'article 1.1. b), c) i d) de la LSNU, i l'article 4.3 de les normes urbanístiques del PGOU, ja que no es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció els sòls del sector per raó d'una mesura en vigor adoptada (normes de coordinació de l'Àrea Metropolitana i article 4.3. de les normes urbanístiques del PG i que aquests terrenys presenten característiques que els fan mereixedors d'una especial protecció).
  
A més, i tot i que el pla no pot ser aprovat per l'anteriorment exposat, en si mateix incompleix la legislació vigent ja que:
  
- Computa com a superfície del sector a l'efecte d'aplicació de l'IEB, l'IER i la DMV la teòrica superfície de xarxa primària de zones verdes, les zones de domini públic de carreteres, les zones de protecció de carreteres i energia elèctrica.
  
- No s'inclou en el càlcul de l'IER la superfície destinada a habitatges en règim de lloguer, les quals no deixen de tenir un caràcter lucratiu (encara que es consideren equipaments i conseqüentment entren en els supòsits de l'article 1 de l'annex del RPCV).
  
- Com a conseqüència s'incompleix la totalitat dels estàndards mínims exigibles segons el RPCV i especialment els corresponents a la xarxa viària que s'incompleixen fins i tot sense aquestes consideracions.
  
L'informe d'al·legacions desestima les al·legacions presentades.
  
6. Juan Francisco Sánchez Mora i altres,
  
7. Ascensión Ferrandis Moreno i espòs,
  
8. José Manuel Mocholí Casañ,
  
9. Francisco Vilanova Ferriols,
  
10. Josefina Martínez Carrión i altres hereus,
  
11. Ángel Pérez Blancas,
  
12. Francisco. Sanfélix Domingo i esposa,
  
13. José Antonio Cuevas Ródenas i altres,
  
14. Vicenta Marcos Marcos i espòs,
  
15. Francisco Esteban Llàcer Llàcer i altres,
  
16. Francisco Ramis Sánchez,
  
17. Carmen Julia Salonguinos Almarche,
  
18. Josefa Lerma Salvador,
  
19. Julio Lerma Salvador,
  
20. Antonio Casañ Roca i germana, i
  
21. Trinidad Casañ Roca
  
Sol·liciten que s'excloguen de l'àmbit de l'actuació les seues propietats, juntament amb les edificacions ubicades al carrer Ruiz i l'entorn immediat, que ha de ser considerat i classificat com a urbà, en tractar-se d'immobles edificats que disposen de tots els serveis urbanístics.
  
L'informe d'al·legacions estima les al·legacions presentades.
  
22. Antonio Lleida Gilaber, com a mandatari verbal dels següents propietaris del Carrer Ruíz:
  
- Ascensión Ferrandis Moreno,
  
- Jaime Miró Segarra,
  
- Ángel Pérez Blancas,
  
- Antonio Casañ Roca,
  
- Trinidad Casañ Roca,
  
- José Antonio Cuevas Ródenas,
  
- Josefa Lerma Salvador,
  
- Julio Lerma Salvador,
  
- Francisco Esteban Llácer Llácer,
  
- Vicenta Marcos Marcos,
  
- Mariano Lleón Carretero,
  
- José Manuel Mocholí Casañ,
  
- Francisco Ramis Sánchez,
  
- Carmen Julia Salonginos Almarche,
  
- Juan Francisco Sánchez Mora,
  
- Francisco Sanfélix Domingo i
  
- Francisco Vilanova Ferriols
  
Sol·licita que s'excloguen de l'àmbit de l'actuació les edificacions ubicades al carrer Ruiz i l'entorn immediat, que ha de ser considerat i classificat com a urbà, en tractar-se d'immobles edificats que disposen de tots els serveis urbanístics.
  
L'informe d'al·legacions estima les al·legacions presentades.
  
23. Antonio Crespo Sospedra, en qualitat de president en funcions de l'Agrupació d'Interés Urbanístic la Torre, que comprén 110 propietaris i una superfície del 43,20%. Mostren la seua disconformitat a l'aprovació dels documents urbanístics projectats i sol·liciten la seua modificació basant-se en una sèrie d'al·legacions consistents en:
  
- Siga considerada l'agrupació com a interlocutor davant els organismes públics i autoritats administratives per a consensuar l'actuació urbanística.
  
- Es fan una sèrie de consideracions generals sobre el document d'homologació i el plantejament d'ordenació.
  
- La no-aptitud del pla especial per a establir l'ordenació que es proposa, indicant la possibilitat de reorientar l'actuació urbanística, convertint-la en una actuació urbanística ordinària que pot ser liderada per l'Agrupació d'Interés Urbanístic, emparada legalment per la força que implica aglutinar la majoria dels propietaris afectats.
  
- Cal modificar per complet l'ordenació detallada del pla espacial i, en particular, eliminar la concentració i densificació de l'edificabilitat de zones concretes del sector.
  
- Eliminar l'exclusivitat d'habitatges de protecció oficial que s'ha de desenvolupar pel fet que és una determinació contrària a dret.
  
- És inacceptable que el resultat material de la proposta d'ordenació deixe tan ampli marge per a la redacció del projecte d'urbanització per les repercussions que això portarà sobre la determinació dels costos d'urbanització que s'han de retribuir a l'agent urbanitzador.
  
L'informe d'al·legacions estima l'al·legació referent al fet que l'AIU és interlocutor vàlid i el concernent a l'eliminació de l'exclusivitat d'HPO. A aquest efecte es destinarà un 20% per a promoció d'habitatges de renda lliure. La resta d'al·legacions són desestimades.
  
24. José Iraeta García, propietari de l'Alqueria del Saboner, exposa:
  
- Que és propietari de l'alqueria del Saboner, on resideix amb la seua família com a domicili permanent.
  
- Que aquest immoble ha sigut inclòs en el Pla especial i que ls'ha inclòs en el Catàleg d'arquitectura rural del Pla especial. Que aquest immoble s'ha dotat d'un nivell de protecció singular igual que una part important del seu entorn com a àmbit singular horta en el qual no es permetrà cap construcció.
  
- Que en la fitxa urbanística T-03 consta l'ús de l'immoble com a ús global terciari.
  
- Que vol continuar residint amb la seua família en el citat immoble en el qual s'ha invertit molt d'esforç i diners per a la seua conservació.
  
Sol·licita, basant-se en l'anterior:
  
- Que s'excloga la seua propietat del Pla especial en tractar-se d'un immoble amb arquitectura especial que gaudeix d'una protecció singular, en el qual viu de forma habitual, i es compromet a subscriure un acord amb l'administració en què es compromet, tant ell com els seus descendents, a la seua conservació total sense alterar elements arquitectònics tant exteriors com interiors.
  
- O si no n'hi ha, que se li adjudique la parcel·la T-03 en la seua integritat i que les càrregues d'urbanització es preveja pagar-les en metàl·lic, atés que s'ha dotat l'immoble d'ús global terciari i no residencial vinculat a HPO i no té l'obligació del pagament en terrenys.
  
L'informe d'al·legacions accedeix al que sol·licita i estima l'al·legació.
  
25. Miguel Puchades Navarro, president de l'Associació de Veïns Sant Vicent Ferrer. Sol·licita la retirada del projecte i la seua modificació tenint en compte les al·legacions següents:
  
- El Pla especial afecta sòl d'especial protecció agrícola. El projecte comporta la destrucció d'un dels últims reductes d'horta que queden en la ciutat. La seua realització tindria un impacte negatiu i augmentaria la forta pressió urbana ja existent sobre l'escassíssima zona d'horta restant. Es reconeix que la zona d'horta afectada està sotmesa a una progressiva degradació però s'indica que aquesta no és manera de protegir-la.
  
- Impossibilitat d'integrar l'horta en la trama urbana.
  
- L'aprofitament urbanístic per a ús residencial es calcula computant la superfície total del sòl, incloent en el divisor tot el sòl destinat a ús dotacional públic. Tanmateix ací, el sòl dotacional públic aniria destinat a integració residencial, amb la qual cosa l'ús residencial efectiu és superior als màxims legals permesos i la dotació de serveis menor a la desitjable.
  
- Els barris limítrofs es caracteritzen per tenir un dèficit de serveis i dotacions públiques i que l'actuació proposada en compte de contribuir a pal·liar aquest problema comportara una reedició de la mateixa problemàtica.
  
- L'actuació agreujaria la congestió d'accessos (eix oest de la V-30) i mancances de transport públic.
  
- La planificació de construir blocs de 15 alçades i 3 soterranis, i el disseny d'accessos subterranis, incrementaran els costos de construcció, i per tant dels habitatges.
  
L'informe d'al·legacions indica que, en relació amb la falta de dotacions i serveis públics, es preveu reserva de sòl per a un centre de salut, centres escolars, i nuclis esportius i d'esbarjo. Pel que fa a la congestió d'accessos i mancances de transport públic indica que segons estudi de capacitat portant de la xarxa viària no es produirà congestió de cap d'accés i s'ha previst la implantació d'una parada d'autobús, a més d'ampliar el carril bici perquè es puga connectar amb la parada de metro de Paiporta i amb la de RENFE d'Alfafar.
  
S'estimen parcialment les al·legacions relatives al paràgraf anterior ja que els seus plantejaments coincideixen amb les administracions públiques afectades. La resta de les al·legacions són desestimades.
  
26. Marc Ferri Ramírez, actuant en nom propi i en el de l'Associació Per l'Horta. S'oposa al Pla especial ja que:
  
- Opina que no se sosté la suposada degradació de l'horta, que aquesta és mínima i no fa perillar la seua potencionalitat com a terrenys agrícoles.
  
- Respecte a les torres en illa, causaran un impacte paisatgístic molt negatiu en el paisatge d'horta tradicional. A més, les previsions de foment de les energies netes es descarta pel fet d'encarir els habitatges. Tampoc es preveu el soterrament de la línia elèctrica d'alta tensió que afecta terrenys de zona verda.
  
- En relació a la zona rururbana, que comporta la transformació d'un sòl d'horta privada en un sòl d'horta pública qualificada com a zona verda, conté un alt nombre d'equipaments, la qual cosa desvirtua la idea de respecte a l'activitat agrícola.
  
També fa notar que els edificis que rodegen aquesta zona no tenen aparcaments propis el que pot produir l'ocupació de la xarxa de camins rurals existents.
  
- Crida l'atenció sobre la possibilitat que es puguen tapar les séquies per motius de seguretat i d'altra banda, indica que s'han de garantir els exemplars de distintes espècies d'arbres de la zona, com també s'han de mantenir els elements catalogats en el Catàleg d'arquitectura rural del terme municipal de València, incloent la barraca de Llàcer i altres elements d'interés etnològic ignorats pel Pla especial com són les ceberes existents en la zona.
  
- De les afeccions sobre el patrimoni arquitectònic, etnològic i botànic al·lega que els elements d'interés etnològic no estan inclosos ni els arbres de possible caràcter monumental. També indica la descatalogació de la barraca de Llàcer i el conjunt d'habitatges del carrer Ruiz i que considera haurien de ser mantingudes.
  
Insta a l'equip redactor del Pla a posar-se en contacte amb tècnics especialistes i prendre mesures de conservació dels elements d'interés etnològic.
  
Troba a faltar en l'estudi d'impacte ambiental la valoració de la presència d'alguns arbres de gran port, entre aquests un lledoner, arbre molt típic de l'horta, que possiblement podrien considerar-se monumentals.
  
- En una valoració final indica que el Col·lectiu Per l'Horta s'oposa completament al Pla especial d'ordenació del sector la Torre perquè:
  
a) Seria un precedent per a futures actuacions que comporten descatalogació d'horta protegida.
  
b) No es justifica la necessitat del Pla especial des del punt de vista de construir habitatges protegits que poden cobrir-se amb l'execució de polítiques de gestió del sòl més efectives.
  
c) Tal com el mateix projecte afirma l'horta de la Torre es troba en plena producció, i els espais degradats d'horta representen menys d'un 5% de terres afectades. No es justifica que l'estat de l'horta de la Torre estiga millor o pitjor que qualsevol altre sector d'horta de la ciutat.
  
d) El projecte comporta una destrucció quasi completa de l'horta de la Torre. El model d'habitatges en alçada són especialment agressius amb el paisatge de l'entorn. El Pla inclou com a zones verdes zones d'afecció de vies i torres d'alta tensió, i permet activitats fora de l'agricultura com la instal·lació de berenadors.
  
e) El pla incompleix, a més, les normes de coordinació metropolitana pel que fa a la protecció de l'horta amb caràcter general i a la protecció d'habitatges rurals típics (barraques), i oblida la recentment aprovada Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge tant en l'esperit com pel que fa a zones verdes, impacte acústic o mobilitat urbana.
  
f) Es planeja, a més, expropiar terres i habitatges als actuals propietaris i enderrocar habitatges actualment catalogats, a més dels efectes sobre el patrimoni paisatgístic, etnològic, i botànic que el Pla prefereix ignorar. En especial, s'ignoren els drets dels actuals habitants de la zona a residir en el seu entorn habitual.
  
g) Finalment entenen que l'única justificació del Pla especial passa per la concentració d'habitatge de protecció oficial a un dels extrems de terme de València, separat per la barrera del llit del Túria. D'aquesta manera es minimitzarà la competència d'aquests HPO sobre els preus de venda dels habitatges a la resta de la ciutat.
  
L'informe accepta la majoria de les al·legacions referides a les afeccions sobre el patrimoni arqueològic, etnològic i botànic.
  
27. Teresa Navarro Hernández, actuant en nom propi i en el de la societat Patrimonial Herna, SA, al·lega:
  
- Aquest sector no ha tingut en consideració una adequada integració amb l'ús industrial existent en la zona qualificada com a sòl urbà.
  
- Estaria justificada la redelimitació del sector reconsiderant l'ús industrial existent en la zona, perquè aquest ús resulta inadequat juntament amb el residencial proposat.
  
- La delimitació del sector inclou terrenys del Pla de reforma interior i programa del c/ Eduard Dato.
  
- Procedència de requalificació de sòl urbà industrial a residencial per a incrementar l'oferta d'habitatge protegit.
  
- Alternatives a l'ordenació i proposta de concertació de l'ordenació.
  
L'informe d'al·legacions estima la no-conclusió de la reclassificació de sòl urbà en urbanitzable i desestima la resta d'al·legacions.
  
Realitzant un anàlisi del caràcter ambiental de les al·legacions, aquests aspectes poden resumir-se en:
  
- Necessitat protegir el paisatge d'horta, no sent justificable que la necessària construcció d'habitatge protegit haja de significar la desaparició d'un espai no urbanitzable protegit existint polítiques de gestió del sòl més efectives. A més, la degradació de l'horta només n'afecta una xicoteta part sense que es justifique que l'horta de la Torre estiga en pitjors o millors condicions que un altre sector d'horta de la ciutat.
  
En sòl rururbà, que implica la transformació d'un sòl d'horta privada en un sòl d'horta pública qualificada com a zona verda, conté un alt nombre d'equipaments, la qual cosa desvirtua la idea de respecte a l'activitat agrícola.
  
- El model d'habitatges en alçada, o torres en illa, són especialment agressius amb el paisatge de l'entorn.
  
- Preocupació per la possibilitat que es puguen tapar les séquies per motius de seguretat.
  
- Es troba a faltar en l'Estudi d'Impacte Ambiental la valoració de la presència d'alguns arbres de gran port, entre aquests un lledoner, que possiblement poden considerar-se monumentals.
  
- Es planteja enderrocar habitatges actualment catalogats, a més dels efectes sobre el patrimoni paisatgístic, etnològic i botànic que el Pla ignora com per exemple les ceberes existents a la zona.
  
- El Pla oblida la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge tant en l'esperit com pel que fa a zones verdes, impacte acústic o mobilitat urbana.
  
- No es planteja el soterrament de la línia elèctrica d'alta tensió que impediria la utilització de la zona afectada.
  
Les respostes que es donen en l'informe d'al·legacions realitzat per l'IVHSA contestant aquests aspectes ambientals es resumeixen a continuació:
  
- Respecte a l'horta. El Pla especial preveu una veritable protecció de l'horta en aquest àmbit, atés el caràcter dotacional públic del sòl destinat a aquest ús, tal com reflecteix la memòria del pla.
  
Les condicions que van motivar la protecció dels terrenys en el Planejament General Municipal han variat substancialment en els últims anys i les mesures de protecció adoptades no han servit per a protegir horta sinó més aviat per a tot el contrari, tenint en compte l'enorme degradació produïda en aquesta zona, unit al fet de l'envelliment de la població agrícola amb interés de continuar mantenint el cultiu d'aquests terrenys, de l'escassa rendibilitat econòmica dels sistemes de producció agrícola tradicionals i del desinterés dels joves per a dedicar-se a la producció agrària.
  
D'altra banda, en relació amb la selecció del sector la Torre com el més idoni per a l'aplicació d'aquest Pla especial, l'informe indica que de totes les àrees d'horta de València, aquesta és la més xicoteta limitada per infraestructures de ciutat.
  
En sòl rururbà, els equipaments se situen en el centre de l'ordenació proposant una nova relació entre arquitectura i naturalesa.
  
- Respecte a les torres en alçada. El Pla persegueix escometre dos objectius simultàniament: habilitar sòl apte per a la construcció de HPO i la protecció de l'horta. Com es preveu la conservació del 50% de la superfície actualment cultivada per al seu ús agrícola futur mitjançant la seua incorporació al patrimoni públic de sòl cal concentrar l'edificabilitat per a alliberar el màxim sòl possible i complir als dos objectius indicats.
  
- Respecte a les séquies. L'informe indica que la intenció del Pla no és una altra que deixar obertes les séquies perquè hi circule l'aigua a la vista dels ciutadans. En la versió definitiva del Pla s'inclou un extens estudi de les séquies del sector.
  
- Respecte a la protecció d'habitatges rurals típics assenyala que es respecten els habitatges actualment catalogats en l'Ajuntament, estiguen o no inclosos en el Catàleg de l'any 2002; una altra qüestió és que els habitatges que estiguen en la zona d'afecció viària no puguen ser protegits precisament pel seu enclavament i afecció.
  
- En relació amb les zones verdes, la Llei 4/2004 és d'aplicació per quan reflecteix l'estàndard de zona verda a raó de 10 m2/habitant.
  
- En relació amb la línia elèctrica, sembla totalment raonable que es soterre part de la línia elèctrica d'alta tensió a l'efecte de minimitzar l'afecció sobre els terrenys, si bé el cost de soterrament de tota la línia elèctrica d'alta tensió al seu pas per l'àmbit de l'actuació no haja de ser repercutit exclusivament al sector ja que faria inviable el projecte.
  
Informes sectorials
  
En l'expedient administratiu es fa referència a la sol·licitud de dictàmens previs. Es reflecteixen a continuació els informes evacuats per aquells organismes consultats que tenen interés o transcendència per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental:
  
Ministeri de Foment. Demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana
  
Informes favorables de data 11 d'agost i 22 de setembre.
  
Direcció General d'Obres Públiques. Divisió de Carreteres. Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Informen desfavorablement, el 17 de setembre de 2004, per incloure com a element catalogat l'Alqueria de la Coca dins de la zona de protecció de l'enllaç de V-30 i la CV-40 indicant que és incompatible amb els usos permesos en aquesta servitud, sol·licitant la descatalogació.
  
Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià
  
Informe de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni, de 3 d'agost de 2004, que es formula sobre la base de la documentació presentades davant aquesta Direcció General i indica la necessitat de completar l'estudi d'impacte amb la presentació d'una prospecció arqueològica prèvia, presentant escrit de remissió a la Direcció General de Patrimoni de la memòria de prospecció arqueològica i documentació etnològica del sector el 13 de desembre de 2004.
  
Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Quart Benàger per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector la Torre.
  
Segons aquest informe de 20 de desembre de 2004, l'EDAR de Quart Benàger està dissenyada per a tractar 60.000 m3/dia i actualment el cabal mitjà tractat és de 43.416 m3/dia.
  
Segons dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 3.097 m3/dia (2.700 corresponent a residencials i 397 corresponent a actuacions terciàries).
  
L'entitat de Sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR Quart Benàger de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector la Torre.
  
Conveni de col·laboració entre l'Institut Valencià d'Habitatge i la Comunitat de Regants de la séquia de Favara per a la conservació de la xarxa de séquies en el sector la Torre
  
Aquest acord, firmat el 25 d'octubre de 2004, obliga l'IVHSA a:
  
- Conservar la major part de la xarxa de séquies actualment existent com una part fonamental de l'estructura del sector permetent continuar regant els camps d'horta, com també conservar els camins d'accés a aquestes mitjançant la seua transformació en vies principalment de vianants i de bicicletes, de manera que es conserven les traces històriques que relacionen les alqueries protegides existents en el sector.
  
- Defensar la conservació dels elements de compartimentació com a part fonamental de la xarxa de séquies, permetent acostar als ciutadans els mètodes centenaris de control i distribució de l'aigua.
  
- Garantir que la xarxa de séquies formarà part integral del sistema de reg per a les zones d'horta que conserven un ús agrícola en l'interior del sector.
  
- Garantir la rehabilitació, millora i adequació d'una gran part de la xarxa de séquies existents en el sector.
  
- Les séquies de reg canalitzades o obertes quedaran en sòl públic municipal.
  
Informe de l'empresa Mixta Valenciana d'Aigües
  
En aquest informe d'octubre de 2004, es realitza una sèrie de consideracions generals que s'han de tenir en compte en el projecte d'urbanització de què poden destacar-se la dotació estipulada en el PGOU (400l/hab/dia) i l'estudi sobre la viabilitat d'abastir al sector a partir exclusivament de la infraestructura municipal.
  
Informe de l'Ajuntament de València, Servei de Projectes Urbans, Secció de Projectes d'Infraestructura
  
D'aquest informe es destaquen les consideracions realitzades sobre:
  
- En relació amb la xarxa viària. Considerar l'accessibilitat mitjançant carril bici als centres de transport de l'estació de rodalies de RENFE (Alfafar) i l'estació de metro de Paiporta.
  
- En relació a la línia elèctrica d'alta tensió que travessa el sector. La normativa del Pla general estableix que en sòl urbà les instal·lacions de serveis seran subterrànies, i s'integren en la urbanització.
  
No considera convenient fer excepcions a la regla general i menys per qüestions d'índole econòmica, que s'han de resoldre d'una altra forma.
  
?El que sembla sense dubtes irrenunciable és la seua integració en la urbanització transformant l'actual traçat aeri a subterrani.-
  
- En relació amb la xarxa de séquies. L'informe diu que mantenir els llits de les séquies oberts en un entorn urbà és contrari a les actuacions que es realitzen habitualment sobre aquests, que van encaminades a la canalització i integració en la urbanització de l'entorn. A falta de major definició, s'estarà a l'espera que es presente el projecte d'urbanització.
  
Informe del Servei del Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València
  
Aquest informe de setembre de 2004 posa de manifest la problemàtica existent pel que fa a l'evacuació de les aigües negres i pluvials del sector.
  
Una de les solucions proposades en l'informe, i que finalment ha sigut l'adoptada, consistia en la impulsió de les aigües negres fins a la depuradora de Quart - Benàger situada aigües amunt del marge dret del nou llit del riu Túria.
  
Respecte al drenatge d'aigües pluvials s'indica que actualment es realitza a través del sistema de séquies. Aquesta situació ha de qualificar-se de provisional i comporta un alt risc, i inevitablement patiria inundacions en pluges de baixa i mitjana intensitat.
  
Ha d'establir-se, doncs, un eficaç sistema de drenatge d'aigües pluvials que discórrega pel marge dret del nou llit del riu Túria.
  
En el cas que s'obtinga autorització per al evacuar les pluvials per bombament cap al nou llit del riu Túria, per part de la CHX haurà de preveure's de forma conjunta per a la totalitat de la pedania de la Torre, el disseny de l'estació de bombament haurà d'efectuar-se conjuntament amb el Servei del Cicle Integral de l'Aigua.
  
D'altra banda, les aportacions pluvials procedents d'altres termes municipals que afecten la depuradora metropolitana de Quart - Benàger, en períodes de gota freda, poden col·lapsar el sistema de drenatge del barri per la qual cosa es fa totalment necessari executar les infraestructures globals assenyalades anteriorment.
  
En relació a les séquies, indica l'informe, que la coexistència de séquies de reg en zona urbana no es considera de cap manera adequada als actuals criteris d'higiene, salubritat i seguretat mantinguts fins a la data per l'Ajuntament de València.
  
Documentació complementària
  
El 4 de març de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita que es complete la documentació següent:
  
1. Respecte a la documentació administrativa:
  
- Certificat d'aprovació provisional en què queden reflectides les modificacions introduïdes respecte de la documentació aprovada per a la seua informació pública.
  
- Documentació tècnica corresponent a aquesta aprovació provisional.
  
2. Respecte de l'estudi d'impacte ambiental:
  
- Justificació de la solució adoptada.
  
- No s'ha considerat la incidència de la reclassificació sobre la possible població resident i dedicada a l'activitat agrícola com a activitat principal.
  
- No s'ha realitzat una vertadera valoració de la incidència sobre el paisatge de la tipologia constructiva completament aliena al paisatge d'horta tradicional.
  
- L'impacte que sobre la futura població derivat de la línia elèctrica d'alta tensió que travessa el terç sud del sector.
  
Les línies elèctriques en sòl urbà han de ser soterrades.
  
S'aconsella que la distància de la línia als habitatges siga la que recomana l'Organització Mundial de la Salut d'1m/KV, és a dir, 220 metres.
  
- No s'ha justificat l'existència de recursos hídrics per a satisfer l'increment de població com a conseqüència del desenvolupament del sector.
  
- En relació amb el tractament d'aigües residuals:
  
L'EDAR de Pinedo va tractar cabals superiors als de projecte l'any 2003 pel que es considera que amb les instal·lacions actuals seria impossible el tractament de les aigües residuals del nou sector. Es requereix, doncs, informe de l'Entitat de Sanejament.
  
Seria necessari especificar en relació amb les estacions depuradores que es té previst instal·lar en l'àmbit de la zona rururbana el tipus de tractament, localització, com el mode de gestió que garantisca un manteniment i funcionament correctes.
  
El 8 d'abril de 2005, l'Institut Valencià d'Habitatge remet informe en resposta a l'escrit de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, en el que s'especifiquen les modificacions hagudes des de la seua exposició al públic i es respon als aspectes de l'estudi d'impacte ambiental. En resum:
  
1. Respecte a la documentació administrativa.
  
S'adjunta el document que serà presentat a la Comissió d'Urbanisme visat pel Col·legi d'Arquitectes.
  
Així mateix s'adjunta la resposta donada a les al·legacions presentades i a l'informe de l'Ajuntament, en el qual s'especifiquen els canvis realitzats des de la versió exposada al públic.
  
2. Respecte a l'estudi d'impacte ambiental
  
Sobre la localització:
  
a) Necessitat social de la intervenció
  
S'argumenta sobre l'increment del preu de l'habitatge i les dificultats d'accés a aquest per part de segments socials menys afavorits. D'altra banda, la Conselleria de Territori i Habitatge, sensible a aquest problema ha disposat un Pla d'Habitatge pel qual es compromet a oferir sòl per a habitatges socials però amb el component afegit que aquest tipus d'habitatges tinga elevades cotes de qualitat, i ha de tenir un valor exemplificador, propiciant concursos i operacions singulars que contribuïsquen a elevar el nivell general de la producció arquitectònica, complint amb això un objectiu estètic del qual manquen una elevada proporció de les promocions privades.
  
Aquest apartat acaba justificant que la demanda estimada d'habitatges socials per a la ciutat de València arriba fins els 13.000. La iniciativa presentada proposa abordar aquesta qüestió a gran escala, i per tant fa necessària una dimensió de sòl urbà de la qual no es disposa a la ciutat de València.
  
b) Compliment de la normativa de protecció
  
El Pla compleix la primera de les premisses de les assenyalades en l'article 5.1 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en situar-se al costat del barri de la Torre, àrea altament degradada, que no té equipaments urbans i presenta dèficit d'infraestructures que aquest Pla soluciona en gran manera.
  
c) Acreditació de la destinació de la intervenció
  
La iniciativa està destinada a la construcció d'equipaments públics i a la construcció d'habitatges subjectes a algun règim de protecció pública.
  
d) Objectius complementaris i col·laterals
  
El Pla regularitza una vora urbana degradada ocupant una zona d'horta limitada per les xarxes d'infraestructures i en la qual no hi ha cap element patrimonial inclòs en el recent catàleg confeccionat per la Universitat de València. A més, tres de les alqueries catalogades en el catàleg municipal es localitzen en zona d'afecció viària, i està una d'aquestes en estat de ruïnes. D'altra banda, hi ha tres zones ocupades per depòsits de vehicles abandonats de manera informe i desorganitzat evidenciant el caràcter residual i degradat de l'espai sotmés a intervenció.
  
e) La conservació de l'horta
  
Considerar com a horta tot espai lliure d'edificació que en el seu dia van estar cultivats resulta incongruent amb la situació actual. La població agrícola disminueix, la quantitat de sòl realment sotmesa a explotació agrícola retrocedeix i la voluntat de la majoria dels propietaris és el de vendre el seu sòl amb fins urbanístics, obtenint plusvàlues a què es creuen amb el mateix dret de què assisteix a la resta de propietaris de sòl, perquè els terrenys ja urbanitzats van ser en el seu moment objecte de cultiu.
  
El Pla converteix una horta semiabandonada, amenaçada, descuidada, objectivament desprotegida i de propietat privada, en una horta activa, realment protegida, atesa i cuidada, constituint la seua condició pública una garantia efectiva que d'ara en avant no podrà ser objecte d'usos diferents a l'actual.
  
D'altra banda, el conveni firmat per l'IVHSA i l'associació de propietaris permet que a més de vendre la seua terra, podran, en aquells casos que ho desitgen, seguir cultivant-la en les zones d'horta que amb aquest fi es disposaran. Aquesta mesura acompanya d'altres addicionals com les que es deriven del conveni firmat amb les Associacions de Regants i els Sindicats Agraris a fi de garantir no sols la pervivència de les explotacions agrícoles, sinó a més, la millora de la seua qualitat tècnica.
  
Es tracta de la primera actuació urbanística de la ciutat de València que s'orienta de manera directe a urbanitzar conservant en allò substancial l'horta preexistent a fi de construir habitatges socials i equipaments que satisfaran part dels dèficits acumulats en la pedania immediata.
  
f) Incidència en el paisatge d'edifici en alçada.
  
L'opció d'edificar en alçada ha d'adoptar-se necessàriament si es vol preservar la major part de superfície possible d'horta mentre es manté l'edificabilitat suficient per a garantir la idoneïtat econòmica de l'actuació i adequada remuneració de sòl per als propietaris.
  
No es pot ignorar la situació de partida d'un espai que està sotmés a l'impacte simultani de les edificacions de la pedania de la Torre i de les infraestructures viàries adjacents. Es considera que les aportacions que planteja el Pla, realitzades per alguns dels arquitectes més prestigiosos del moment, comporten una aportació decisiva en la configuració d'un nou paisatge valencià, fent que un conjunt de professionals d'alt rang actue simultàniament en la perifèria suburbial de València en edificacions de caràcter social.
  
3. Respecte a aspectes relacionats amb les infraestructures.
  
g) Sobre la presumpta incidència d'una via d'alta tensió.
  
La línia manté les distàncies que assenyala la normativa actual i compleix les estipulacions dels informes de la companyia propietària al respecte.
  
Es preveu que la línia d'alta tensió se soterre en la part inclosa totalment en l'interior del sector i que és la que aquest pot assumir directament.
  
h) Sobre la previsió de recursos hídrics suficients.
  
Els recursos hídrics procediran de la xarxa general a partir de conducció de diàmetre 600 que recorre la part nord del sector i canonada de diàmetre 300 que recorre el camí antic de Madrid.
  
i) En relació amb el tractament de les aigües residuals.
  
S'ha arribat acord amb l'entitat de sanejament EPSAR en funció del qual les aigües residuals que es produïsquen en l'àmbit del Pla seran abocades a la depuradora de Quart - Benàger.
  
Afeccions legals
  
- Espais naturals protegits. La zona d'actuació no afecta directament cap espai natural protegit si bé es troba a uns 3 quilòmetres del límit del Parc Natural de l'Albufera, i es troba inclosa en el seu Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN).
  
Els aspectes que defineix el PORN i que tenen relació amb l'actuació de referència són els següents:
  
- Les previsions futures han de configurar un model territorial on la ubicació d'urbanitzacions prevegen el correcte ús de l'aigua, i sobretot, que la seua depuració i tractament quede definit per endavant. Tot abocament urbà s'ha d'arreplegar en col·lectors de clavegueram, a poder ser de caràcter separatiu, el final del qual siga una instal·lació de tractament d'aquest abocament.
  
- Les ocupacions dels camins ramaders classificades en l'àmbit del PORN requeriran l'autorització de l'òrgan ambiental.
  
Es fomentarà l'ús públic extensiu d'aquestes vies amb activitats d'oci com el senderisme, rutes cicloturístiques, etc. i la seua conservació com a corredors ecològics entre distintes zones, sense perjudici de l'ús ramader.
  
- Camins ramaders. Encara que en el terme municipal de València no s'ha efectuat la classificació dels camins ramaders, d'acord al delimitació extret del fons documental de 6 de juliol de 1927, el sector és travessat per l'assagador de la Torre amb una amplària legal de 4,5 metres.
  
- Domini públic hidràulic. El sector es troba parcialment en zona de policia del nou llit del riu Túria.
  
- Classificació i qualificació urbanística El pla general d'ordenació urbana vigent classifica el sòl com a no urbanitzable amb la qualificació d'especial protecció horta (SNUPE-PA1).
  
- Patrimoni cultural. Segons informe de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni de 3 d'agost de 2004, s'instava l'IVHSA a realitzar una prospecció arqueològica prèvia de tota la zona afectada.
  
Una vegada concedida l'autorització de prospecció arqueològica per la Direcció General de Patrimoni Artístic, amb data 18 de novembre de 2004, es va realitzar una campanya de prospecció arqueològica sistemàtica dels terrenys de l'àrea d'actuació.
  
S'exposa a continuació un resum dels aspectes més rellevants de la prospecció:
  
- Sistema de séquies.
  
L'horta de la Torre s'alimenta d'un complex sistema de séquies, algunes d'origen medieval.
  
Dos braços dependents de la séquia de Favara (pròxima a la zona però no afectada per l'actuació) han regat i reguen la zona que ocupa l'horta de la Torre. Es tracta del Braç d'Estadella i el Braç Nou.
  
El sistema hidràulic medieval s'ha conservat en passes ocasions i en altres s'ha transformat o desaparegut. La seua complexitat i variabilitat tipològica (segons siguen de fàbrica, terra o mixta) queda reflectida en l'alçament topogràfic.
  
- Xarxa de camins
  
L'àrea prospectada està travessada longitudinalment per un antic camí agrícola, el camí del Saboner, camí que actualment està asfaltat i vertebra altres vies secundàries.
  
Des de la carretera d'Alba té la seua entrada un camí de terra que condueix a l'alqueria de Coca i altres edificacions rurals. La carretera d'Alba pareix fossilitzar un altre camí tradicional, el camí de la Torre a l'alqueria d'Alba.
  
La major part d'aquests camins agrícoles generalment transcorren paral·lels a la xarxa de séquies.
  
- Arquitectura rural: alqueries i barraques.
  
Els immobles subjectes a règim de protecció són tres alqueries i una sèrie d'habitatges rurals referenciats en el Catàleg d'arquitectura rural del terme municipal de València:
  
- Alqueria del Saboner,
  
- Alqueria del Pastor,
  
- Alqueria de Coca,
  
- Habitatge rural (carretera d'Alba, 3),
  
- Barraca del Cotofio,
  
- Habitatge unifamiliar (carretera d'Alba, 1),
  
- Barraques Llàcer
  
- Conjunt d'habitatges (c/ Ruiz núm. 4 a 26)
  
Segons la catalogació de béns patrimonials del PGOU de 1989, vigent actualment, la major part d'aquestes arquitectures tradicionals d'interés històric quedaran integrades en l'àrea transformada, entre aquestes l'Alqueria de Saboner, l'Alqueria del Pastor, Alqueria de Coca i Barraca de Cotofio. El nou Catàleg d'arquitectura rural preveu la descatalogació d'altres com l'habitatge unifamiliar de la carretera d'Alba núm. 1, les Barraques Llàcer i el conjunt d'habitatges del carrer Ruiz.
  
- Altres construccions tradicionals: les ceberes.
  
En l'àrea estudiada s'han documentat dues ceberes, associades a l'Alqueria de Coca i a la Barraca de Cotofio. Les dos han perdut actualment la seua funcionalitat original.
  
- Valoració dels resultats
  
La prospecció conclou que l'àrea directament afectada estava poc documentada en el moment anterior a efectuar-se la prospecció. L'estudi de l'àrea ha servit per a realitzar una avaluació de l'estat actual del patrimoni històric d'aquesta zona de l'horta.
  
Aquesta prospecció arqueològica va ser remesa a la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport en data 13 de desembre de 2004.
  
Consideracions ambientals
  
1. Ocupació del sòl
  
L'actuació pretén promoure 2.614 habitatges, dels quals el 80% estaran sotmesos a algun règim de protecció, més habitatges en règim de lloguer en parcel·les dotacionals assistencials. L'objectiu és el d'ampliar de manera important l'oferta d'habitatge de protecció en la ciutat de València la demanda se de la qual estima en uns 13.000 habitatges.
  
Per a dur a terme aquesta comesa l'IVHSA selecciona una zona d'horta al costat de la pedania de la Torre, delimitada per infraestructures viàries de la ciutat, i el caràcter suburbà de la qual, presenta una degradació incipient.
  
El Pla especial de reserva de sòl i ordenament d'usos per a dotacional públic i vinculació a habitatge protegit en l'àmbit del sector la Torre presenta concepte de ciutat innovador en la ciutat de València i planteja una solució al conflicte entre el desenvolupament urbanístic de la ciutat i el seu entorn immediat, és a dir, l'horta. La solució està plantejada des del punt de vista del màxim respecte i conservació de l'horta com a tal, integrant-la en l'entramat urbà, transformant l'horta privada en horta social. D'aquesta manera, es preserva el 50% de l'horta existent.
  
D'altra banda, el Pla Especial garanteix la conservació de les séquies existents, com a part fonamental del paisatge de l'horta i la cultura de l'aigua, tan arrelada en aquesta terra.
  
L'àmbit de l'actuació està dins del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc natural de l'Albufera de València pel que està subjecte a la seua normativa. En aquest sentit, per a complir amb la reducció de la contaminació de les aigües subterrànies (mitjana segons cartografia temàtica de la COPUT), l'horta conservada podria convertir-se en una horta ecològica, en la que s'eliminen els abonaments amb nitrats, pesticides, etc.
  
La conservació de les séquies obertes planteja dos problemes: un de seguretat i un altre de salut pública. El projecte d'urbanització haurà de reduir al mínim el risc de caigudes mitjançant la utilització de barreres que s'integren perfectament en el paisatge i, per un altre costat s'establiran controls de la qualitat de les aigües i mesures per a evitar la proliferació de plagues.
  
2. Modificació de la hidrologia superficial
  
Si bé l'àmbit de l'actuació no posseeix cap risc d'inundació segons la cartografia temàtica de la COPUT, l'informe del Servei del Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València de 30 de setembre de 2004 indica que l'evacuació de les aigües pluvials mitjançant la xarxa de séquies existents només pot ser una solució provisional i que inevitablement patiria inundacions en pluges de baixa i mitjana intensitat.
  
L'IVHSA va presentar una sol·licitud d'autorització d'abocament d'aigües pluvials a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 9 de març de 2005, presentant una solució de drenatge del sector evacuant per bombament a l'assarb o al nou llit del riu Túria, de manera provisional, fins que estiga executat el col·lector paral·lel a la V-30.
  
Es fa necessari perquè l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer acceptant la solució proposada i autoritzant l'abocament.
  
3. Afecció als camins ramaders
  
El sector és travessat per l'assagador de la Torre amb una amplària legal de 4,5 metres. L'estudi d'impacte ambiental la identifica paral·lela a la carretera d'Alba pel Sud i separada d'aquesta 25 metres. El camí ramader s'integra en el sector en la zona rururbana, que respecta la trama viària existent amb la mateixa amplària i, per tant, integra el camí ramader.
  
Tal com s'indica en el PORN del PN de l'Albufera, es fomentarà l'ús públic extensiu d'aquestes vies amb activitats d'oci com el senderisme, rutes cicloturístiques, etc. i la seua conservació com a corredors ecològics entre distintes zones, sense perjudici de l'ús ramader. A més, la ressenya del camí ramader en l'estudi d'impacte ambiental se cenyeix a la zona rururbana sense definir la seua integració el tot l'àmbit de l'actuació. S'ha de presentar una solució específica per al correcte tractament del camí ramader segons la legislació vigent que requerirà informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València.
  
4. Patrimoni
  
Queda clara l'existència de béns etnològics en l'àmbit de l'actuació. Una vegada realitzada la prospecció arqueològica prèvia sol·licitada per la Unitat d'Inspecció del Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, es fa necessari informe favorable d'aquesta Conselleria a l'actuació, segons la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
5. Recursos naturals
  
Consum d'aigua
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el funcionament de l'actuació implicarà un consum de 0,321 hm3/any d'aigua per a consum humà que precedirà del sistema d'abastiment del municipi de València. La resta de la demanda del sector es cobrirà amb l'aigua de reg ara utilitzada en l'horta i amb la reutilització de les aigües grises depurades.
  
L'IVHSA va sol·licitar dictamen previ, sobre l'actuació de referència, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer els dies 19 de juliol i 16 de setembre de 2004.
  
El 24 de novembre de 2004 es va remetre una nova sol·licitud de dictamen previ indicant que escau considerar informe favorable al respecte per silenci positiu tal com diu la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge. En aquest escrit s'insistia en l'interés per a l'IVHSA de rebre aquest informe.
  
No obstant, la depuració de les aigües ja no es realitza en el sector, per la qual cosa no es pot comptabilitzar la seua reutilització. S'ha de realitzar un informe justificatiu de la demanda d'aigua pel sector plenament desenvolupat (complint amb la dotació prevista en el PGOU de València de 400l/hab/dia) que es presentarà en la Confederació perquè aquesta emeta informe favorable.
  
Aigües residuals
  
Les aigües negres seran conduïdes fins a l'estació depuradora de Quart Benàger, complint amb el PORN del PN de l'Albufera i les recomanacions de l'informe del Servei del Cicle Integral de l'Aigua de l'Ajuntament de València.
  
El desenvolupament de l'actuació té l'informe favorable de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, datat el 20 de desembre de 2004.
  
Generació de residus
  
Durant la fase d'obres no es quantifica el volum dels moviments de terra ni s'especifica el tractament i destinació final dels sobrants.
  
Durant la fase d'execució no es realitza una estimació dels volums de residus (inerts, vegetals o un altre tipus), si bé s'indica en l'apartat de mesures preventives - correctores que després de l'arrancada de la vegetació, i abans del començament de les obres, s'arreplegarà en muntons en forma de pastera amb alçada inferior a 2 metres. Posteriorment serà emprat en la preparació de zones verdes i enjardinades o en la restauració de relleus deteriorats.
  
En el cas que no puga reutilitzar-se tota aquesta terra serà transportada a abocador autoritzat.
  
Per als residus sòlids urbans, es realitzarà un informe en què es prevegen els tipus i les quantitats de residus que es generaran com a conseqüència del desenvolupament de l'actuació, de manera justificada, que haurà de tenir l'informe favorable de l'empresa o les empreses encarregades de la seua recollida i eliminació d'acord amb la legislació sectorial vigent. L'empresa o empreses implicades certificaran la capacitat dels abocadors autoritzats per a acceptar els residus.
  
6. Incidència de la línia elèctrica d'alta tensió
  
El sector és travessat per una línia elèctrica d'alta tensió de 220 KV. Després de les al·legacions, se soterra parcialment la línia, concretament el tram entre els dos suports que es troben situats dins del sector.
  
El tram que encara queda en aeri sobrevola terrenys qualificats com: zones verdes computables com a xarxa viària (RV03 i RV01) i equipaments (ID1 i ID2); a més quedaria enfront de les torres exemptes: R12, R14, R15 i R16 (a uns 30 metres); i visible des de quasi tot el sector.
  
El mateix informe de la Secció de Projectes d'Infraestructura de l'Ajuntament de València de 6 d'agost de 2004, d'acord amb el PGOU que estableix que en sòl urbà les instal·lacions de servei seran subterrànies, indica respecte de la línia elèctrica en qüestió: ?El que sembla sense cap mena de dubte irrenunciable és la seua integració en la urbanització transformant l'actual traçat aeri a subterrani?.
  
Les distàncies de separació entre la línia i els edificis, uns 30 metres, compleix amb les separacions que indica el vigent Reglament de línies elèctriques aèries d'alta tensió.
  
El Pla especial excusa el soterrament total de la línia al seu pas pel sector per motius econòmics que farien inviable la seua execució.
  
En tot cas, han d'evitar-se les molèsties que la línia crearà sobre la futura població del sector tenint en compte les incerteses sobre la salut i el rebuig que normalment generen aquest tipus d'instal·lacions. S'ha de soterrar, doncs, la línia elèctrica en qüestió, dins de tot l'àmbit del sector, perquè la qualitat de vida o benestar dels habitants tinga les mateixes cotes de qualitat que qualsevol altre espai urbà de la ciutat de València.
  
7. Paisatge
  
El paisatge que trobem en la ciutat de València esta definit per un entorn agrícola d'origen àrab amb una important xarxa d'infraestructures hidràuliques (les séquies), que reguen diversos tipus de cultius d'horta que generen un paisatge d'alta qualitat.
  
Com a resultat del Pla, la ciutat de València disposarà de 10 ha. que es podran cultivar com a terreny d'horta i s'espera una implicació activa de diversos col·lectius en el primer espai de la ciutat amb aquesta qualificació.
  
En el sector la Torre es proposa integrar l'horta com a espai urbà, proposant quatre sistemes de gestió no excloents entre ells, que són l'horta social de gestió ciutadana, la destinada a la investigació, la de formació i la vinculada a equipaments.
  
L'estudi del paisatge presentat s'empara legalment en Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
  
L'objecte dels estudis del paisatge, d'acord amb l'art. 32 de la llei esmentada, és definir i delimitar les unitats paisatgístiques que estructuren el seu àmbit a partir de les conques visuals, zones per a la protecció de les vistes, siluetes i façanes urbanes dels nuclis, considerades d'elevat valor, delimitar les àrees que han de ser objecte d'atenció prioritària per la qualitat, fragilitat o aptitud del seu paisatge, establir un règim jurídic de protecció per a les unitats de paisatge d'alt valor i dels seus elements singulars.
  
En el contingut de l'estudi presentat es descriuen els usos, vegetació i edificacions existents, com també la ressenya històrica d'aquests. Es defineix la unitat paisatgística, l'horta, on s'integra l'actuació i es plantegen els objectius per a mantenir la qualitat d'aquesta en el sector.
  
L'estudi del paisatge realitzat preveu la major part dels objectius que s'estableixen en la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i ordenació del paisatge. Cal esmentar la no-referència a la fragilitat visual, entenent com a tal la susceptibilitat d'un paisatge al canvi quan es desenvolupa un ús sobre ell. Com també la no-inclusió de la conca visual des d'on es percebria l'ordenació proposada, ni l'anàlisi de la influència de l'ordenació proposada sobre els possibles fons escènics que li proporcionen el paisatge circumdant, com també un estudi de les possibles modificacions en la percepció de la torre que dóna el seu nom al barri triat per a l'actuació.
  
L'ordenació proposada aquesta embolicada per un fons escènic definit per dues zones diferenciades, per un costat la ciutat de València i per un altre la franja d'infraestructures a la vora de la ciutat. S'entén que el paisatge periurbà assumirà sense cap traumatisme l'ordenació proposada i es veurà enriquit atés que la materialització edilícia serà d'elevada qualitat segons es desprén del Pla especial.
  
8. Medi socioeconòmic
  
L'oferta d'uns 2.100 habitatges de protecció oficial al terme municipal de València solucionarà, en part, l'urgent problema de l'escassesa d'aquest tipus d'habitatges, i és un impacte positiu per al medi socioeconòmic de la ciutat.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
- L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen l'homologació sectorial modificativa i el Pla especial de reserva i ordenació d'usos per a dotacional públic i vinculació a habitatge protegit en l'àmbit del sector la Torre del terme municipal de València, el promotor del qual és l'Institut Valencià d'Habitatge, sempre aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. Amb anterioritat a l'aprovació definitiva de l'actuació, la Comissió Territorial d'Urbanisme haurà de disposar dels informes següents:
  
a. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritzant l'abocament de les aigües pluvials i acceptant el sistema de drenatge superficial proposat pel promotor en la seua sol·licitud de 9 de març de 2005.
  
b. Informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge relatiu al correcte tractament del camí ramader afectat. Per a l'emissió d'aquest informe el promotor en redactarà un altre en què es definisca la solució adoptada per al camí ramader en tot l'àmbit del sector.
  
c. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport relatiu a la conservació del patrimoni cultural valencià.
  
d. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua. Per a l'emissió d'aquest informe el promotor justificarà la nova previsió de consum tenint en compte la dotació segons el PGOU de València i les circumstàncies finals del sector, és a dir, enviament de les aigües residuals a depuradora fora del sector.
  
e. Informe del promotor en què es prevegen els tipus i quantitats de residus que es generaran en el sector plenament desenvolupat. Basant-se en aquest informe, l'empresa o les empreses encarregades de la recollida hauran de certificar la seua capacitat de gestió i els abocadors a què siguen conduïts certificaran la seua capacitat per a acollir-los.
  
2. L'horta conservada, i transformada en horta d'ús públic, utilitzarà mètodes de treball d'horta ecològica, i s'hi prohibirà la utilització de fertilitzants a base de nitrats i els pesticides.
  
3. La terra vegetal procedent dels moviments de terra es reutilitzarà en els parcs i jardins del sector. En el cas que no puga reutilitzar-se tota, la sobrant serà transportada a un abocador autoritzat.
  
4. La línia elèctrica d'alta tensió haurà de ser soterrada en tot l'àmbit del sector.
  
5. El projecte d'urbanització definirà barreres, que s'integren perfectament en el paisatge, per a minimitzar el risc de caigudes a les séquies. D'altra banda, s'establiran controls de la qualitat de les aigües per a poder establir mesures que eviten la proliferació de plagues.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi escau cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 200/04-AIA
  
Títol del projecte CENTRE DE TRACTAMENT DE RESIDUS NO PERILLOSOS. ZONA XV
  
Promotor FOMENTO DE CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, SA.
  
Autoritat substantiva Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
Ubicació Paratge les Canyades del terme municipal del Campello (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
  
El projecte aborda la construcció i explotació d'un centre de tractament de residus no perillosos, en el qual es faran les operacions de valorització i eliminació dels residus urbans previstos en l'àmbit de plans zonal corresponent a la zona XV del plans integral de residus de la Comunitat Valenciana, que inclou l'àrea 23 (Marina Alta), i 24 (Marina Baixa) més el municipi del Campello (l'Alacantí).
  
Per a poder dur a terme aquestes operacions es disposarà d'una planta de classificació manual i electromecànica de residus amb premsatge i embalatge final, una nau de tractament de residus voluminosos, una àrea de tractament de residus vegetals, una planta de biometanització amb aprofitament del biogàs, una planta de compostatge i un abocador controlat de residus no perillosos d'alta densitat.
  
Totes aquestes instal·lacions, a excepció de l'abocador de residus no perillosos es troben en naus totalment tancades que disposen de sistemes d'extracció d'aire i desodorització a llavatge de gasos (rentador de gasos i biofiltres).
  
Els residus no valoritzables procedents de la planta de classificació i valorització es depositaran en l'abocador en forma de bales premsades i precintades. Diàriament aquests residus seran coberts per una capa de material inert que evitarà el vol de materials lleugers i disminuirà l'emissió de males olors.
  
L'abocador se situa en un tàlveg que aprofita una capçalera de barranc sobreexcavada per a obtenir el vas d'abocament. El tancament de l'abocador es realitza per mitjà de la construcció de successius dics de 5 m d'alçada reculats cap a l'interior del front d'abocador fins a aconseguir la cota 225, des d'ací fins a la cota final d'abocament a 236 m.s.n.m., es recreix el vas per mitjà del depòsit de residus en capes deixant un pendent mitja del 10%. La capacitat útil total del vas és de 2.358.006 m3.
  
L'abocador disposarà d'un sistema de recollida i tractament de lixiviats que permetrà la reutilització d'aquests en les instal·lacions. Per a evitar l'entrada d'aigües pluvials a les instal·lacions s'haurà de disposar d'una xarxa de canals perimetrals de drenatge que conduiran les aigües cap a la bassa de pluvials o bé al barranc de les Canyades.
  
S'haurà de disposar, a més, d'un sistema de captació, tractament i eliminació del biogàs generat en l'abocador.
  
L'abocador una vegada segellat es revegeta per mitjà de la sembra i plantació d'espècies vegetals autòctones. Entre les cotes 225 i 236, el segellat configura una superfície amb pendent del 10%, sobre la qual s'ha dissenyat la construcció de diversos camins perimetrals en tota la superfície que permeten l'accés a les instal·lacions de desgasificació i permeten el control i manteniment de la coberta vegetal. Aquests camins disposen de cunetes de drenatge que arrepleguen les aigües de vessament i les recondueixen als canals perimetrals de l'abocador.
  
El segellat del front de l'abocador es realitzarà de manera que els diferents dics de tancament queden integrats en un sol banc amb un pendent final únic 3H:1V.
  
A més, per a la construcció i explotació del centre de tractament i eliminació de residus cal ampliar i condicionar l'actual camí d'accés, abastir d'energia elèctrica a les instal·lacions, condicionar les parcel·les per a ubicar les naus de tractament per mitjà de desmunts i terraplens, tancament del perímetre de les instal·lacions, construir les instal·lacions d'auscultació i control ambiental (estació meteorològica, piezòmetres de control, control de gasos, control de moviments i assentaments de l'abocador i inclinòmetre) a més d'obres i instal·lacions auxiliars.
  
Per a la posada en marxa de les instal·lacions és necessari disposar de subministrament elèctric, amb aquest fi es proposa en el projecte la construcció d'una línia elèctrica de 20 kv que enllaçarà amb el suport núm. 28 de la línia aèria de 20KV Buscamiel. La longitud de la línia és d'1.404,8 m. Dividida en 16 trams que recolzen sobre terrenys naturals amb elevats pendents, morfologia abrupta i elevada visibilitat.
  
Una altra obra d'envergadura necessària és l'entroncament de la nacional N-332 a l'altura pk 125+960, tram comprés entre les localitats de la Vila Joiosa i el Campello, amb el camí d'accés a les instal·lacions. Per a l'entroncament s'ha dissenyat un carril d'eixida i entrada independent fins a arribar al pas inferior de l'autopista AP-7. A causa de les limitacions d'amplària que presenta el pas inferior s'ha optat per definir un sol carril de manera que el trànsit quede regulat per mitjà de semàfors.
  
Des de l'eixida del pas inferior fins al centre de tractament es projecta ampliar el camí actual de 3 m d'ample a 8 m; amb aquest fi cal desmuntar i terraplenar el camí actual. Els talussos de terraplé seran 3H:2V excepte en zones puntuals que seran 1H:1V i estaran protegides amb escullera per a millorar la seua estabilitat. Els talussos de desmunt seran de 1H:4V els primers cinc metres, una berma d'1,5 m. d'ample per a donar discontinuïtat al talús i talús 1H:8V després de la berma.
  
El drenatge superficial del camí s'efectuarà per mitjà de les corresponents estructures de drenatge longitudinal i transversal.
  
S'estima que circularan uns 70 camions autocompactadors diaris procedents de les plantes de transferència de Dénia i Benidorm a una velocitat no superior als 40 km/h.
  
2. Estudi d'alternatives i justificació de les solucions tècniques adoptades.
  
L'emplaçament proposat per al centre de tractament i eliminació de residus es correspon amb una de les àrees o zones aptes a falta d'estudis de detall que en l'àmbit dels plans zonal de residus - zona XV, es van seleccionar per a ubicar aquest tipus d'instal·lacions.
  
Realitzats els estudis de detall, es comprova que l'emplaçament permet la ubicació de les instal·lacions i garanteix, sempre que s'adopten les mesures protectores i correctores necessàries, la no-afecció al medi.
  
Pel que fa a les instal·lacions, el Servei de Residus Urbans i el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric d'aquesta Conselleria consideren les instal·lacions i els sistemes de tractament adequats i acords amb les normatives vigents pel que fa a tractament i eliminació de residus i pel que fa a contaminació atmosfèrica.
  
Pel que fa a l'accés, el projecte proposa utilitzar l'actual camí d'accés ampliant-lo i condicionant-lo a un ample de 8 m. Amb aquest fi proposa en la major part del traçat el desmunt dels terrenys a fi d'evitar l'afecció al barranc que el limita en el marge esquerre. Això no obstant, hi ha terraplens en aquells trams que haja de salvar-se algun dels barrancs que el travessa.
  
Pel que fa a la línia elèctrica, s'ha proposat la construcció d'una línia elèctrica de 20 kv de 1404,8 m de longitud amb un únic traçat que consisteix en l'entroncament de la línia amb el suport núm. 28 de la línia aèria de 20 kv Buscamiel (situada al costat de l'autopista) fins a arribar a les instal·lacions.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
En data 14 d'abril de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge tramita davant aquesta Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'expedient referent al Centre de tractament de residus no perillosos, zona XV del terme municipal del Campello (Alacant), sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental. Posteriorment, en data en data 31 de maig de 2004 es remeten una còpia de les al·legacions presentades davant la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant en data 7 d'abril de 2004, per part de Francisco Cortés Ripoll, Miguel Lloret García, Vicenta García Alberola i Miguel Cortés Ripoll i el 13 d'abril de 2004, per part del Grup Ecologista Xoriguer de la Vila Joiosa. També remet al·legació presentada per l'Ajuntament del Campello.
  
En data 30 de setembre de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet a l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental les respostes elaborades per l'empresa promotora, FOMENTO DE CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, SA. A les al·legacions formulades davant aquesta Conselleria i davant l'Ajuntament del Campello durant el període d'informació pública. S'adjunta a més, els informes emesos pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i de l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria en relació al projecte de referència i annexos presentats.
  
Al·legacions. Vistes les al·legacions presentades al projecte per diferents organismes oficials, grups ecologistes i particulars, aquestes han sigut tingudes en compte a l'hora d'avaluar el projecte i comunicar a l'empresa promotora les mesures correctores que s'han d'adoptar per a la consecució d'aquesta resolució d'impacte.
  
Informes sectorials. L'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric considera que l'annex presentat esmena les deficiències que inicialment existien en el projecte, mentre que l'Àrea de Residus considera que ha de completar-se la documentació tramitada esmenant deficiències existents en projecte i en els dos annexos que li han sigut remesos.
  
El Gener de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental ens remet annex definitiu al projecte tramitat juntament amb informe de l'Àrea de Residus, en el qual s'indica que la documentació aportada per l'empresa promotora ha esmenat per complet les deficiències existents en la documentació tramitada (projecte i annexos).
  
El novembre de 2004 es comunica a l'Àrea de Qualitat Ambiental que l'Estudi d'Impacte Ambiental no inclou l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. Queda a l'espera de rebre'l per a poder emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
En data 14 de febrer de 2005, després de comprovar que les instal·lacions proposades s'ubiquen sobre sòl no urbanitzable amb protecció paisatgística, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita informe el Servei de Residus Urbans per a determinar si el plans zonal de residus de la zona XV té caràcter vinculant i les normes urbanístiques del municipi, en aquest cas el plans general d'ordenació urbana, queden supeditades al mateix pla zonal.
  
Al març de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental, tenint en compte l'informe que l'Àrea Jurídica d'aquesta Conselleria emet al respecte, sol·licita la continuació del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental. En aquest informe s'indica entre altres aspectes que:
  
Primer
  
Els plans integral de residus i els plans zonals que s'aproven en el seu desenvolupament són plans atuonómics de residus les determinacions del qual ?vinculen els distints instruments d'ordenació urbanística- i és ?d'obligat compliment tant per a les entitats públiques com per a les entitats privades- conforme al que disposen els articles 39 i 40 de la LRCV.
  
Segon
  
L'execució i el desenvolupament de les determinacions contingudes en els plans autonòmics de residus no requereixen de l'adaptació prèvia del planejament municipal, per quant aquestes determinacions s'apliquen directa i immediata des del moment de la seua aprovació definitiva per l'òrgan autonòmic competent. Una altra interpretació distinta buidaria de contingut tant la vinculació com l'obligatorietat establides directament per la LRCV.
  
Finalment, al juny de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental trasllada de l'estudi d'impacte ambiental completat amb l'informe vinculant favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència al projecte de referència.
  
S'aporta a més, annex de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a l'ampliació del camí d'accés i al traçat de la línia de mitja tensió que subministrarà energia elèctrica a la planta.
  
També s'adjunta, còpia de l'informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer, Àrea de Qualitat d'Aigües, en el que s'emet informe favorable al projecte de referència tenint en compte que justifica la correcta gestió de tant les aigües residuals com dels lixiviats.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
L'emplaçament previst per a la ubicació del centre de tractament de residus no perillosos d'origen municipal, es localitza en la partida les Canyades situada al terme municipal del Campello. Les parcel·les on s'ubicarà el centre de tractament es corresponen amb les parcel·les cadastrals 254, 255, 256 del polígon 6 del terme municipal del Campello.
  
Aquest emplaçament està classificat com apte a falta d'estudis de detall, en el plans zonal de residus de la zona XV, aprovat per Ordre de 12 de novembre de 2001 del conseller de Medi Ambient.
  
L'accés es realitza des de la carretera nacional N-332, en el pk 125,4 en direcció la Vila Joiosa - El Campello on hi ha un camí de terra que salva el pas inferior de l'autopista AP-7 per mitjà d'un ampli pas en arc de 6 m d'ample i gàlib 6 m des del pas de l'autopista a les instal·lacions s'accedeix a través d'un camí de terra d'uns 2-3 m d'ample i d'uns 2,5 km de longitud.
  
La zona on s'ubicaran les instal·lacions es troba emplaçada en una àrea de relleus cavallonats a uns 3 km del mar, entre les cotes 160 i 200 m.s.n.m. El vas d'abocament aprofita la capçalera del barranc de les Canyades per a ubicar-se. Aquest barranc recull les aigües de pluja dels diferents barrancs de menor entitat de l'àrea d'estudi i desguassa al rierol del riu després de passar davall l'autopista AP-7, a 1,5 km de desembocadura al mar.
  
Es tracta d'una àrea deshabitada on únicament s'observen algunes cases rurals abandonades, allunyada de nuclis de població i amb escassa conca visual al trobar-se rodejada de turons situats a majors cotes que les de l'emplaçament.
  
La qualitat intrínseca de l'emplaçament és baixa ja que no hi ha incidència humana, la vegetació és escassa i diversa sense presentar singularitats o espècies rares que meresquen algun tipus de protecció, la diversitat de la fauna és reduïda sense que apareguen espècies d'interés o nidificants en la zona, la geologia i geomorfologia de la zona tampoc presenta gran interés en no haver-hi singularitats que la facen representativa, presenta algun grau d'erosió, els pendents són moderats i l'altitud reduïda. Pel que fa a la hidrologia, abunden els barrancs de xicoteta entitat que aboquen les seues aigües al barranc de les Canyades, únicament després de fortes pluges.
  
El paisatge de l'entorn és semblant ja que comparteix semblants característiques o evoluciona cap a espais amb elevada presència humana.
  
Pel que fa a la vegetació, els relleus que circumden l'emplaçament estan coberts per un matoll de port baix on predomina l'espart, el romer, l'argilaga, les estepes, alguns peus dispersos de coscoll, llentiscle i alguns exemplars de pi blanc. El fons de la vall es troba aterrassat i cultivat amb fruiters de secà.
  
D'acord amb l'Atles Climàtic de la Comunitat Valenciana, el clima de la zona es classifica com a estepari subàrid d'absoluta filiació mediterrània, caracteritzat per les precipitacions escasses i forta evapotranspiració. Juntament amb l'escassetat de precipitacions, la zona es caracteritza per la irregularitat d'aquestes.
  
Els vents presenten una acusada component NW en els mesos de novembre a març, a partir de març comencen a girar al E, i amb menor força cap al SE, fins a octubre, mes en què recuperen la seua orientació NW.
  
Des del punt de vista geològic i hidrogeològic els materials predominants que afloren en la zona d'estudi són margues, a més d'arenoses i margocalcàries que conformen una potent sedimentació de tipus Flysh de més de 500 m de potència. Aquests materials terciaris tenen edats compreses entre el miocé inferior i el paleogen.
  
Des del punt de vista hidrogeològic l'emplaçament se situa en la unitat hidrogeològica dels anticlinals d'Orxeta (IGME, 1986) en una àrea sense aqüífers d'interés. L'estudi geologicogeotècnic realitzat per mitjà d'assajos in situ demostra l'existència de nivells de margues amb un coeficient de permeabilitat (K) entre 10-7 - 10-8 m/s, obtingudes per mitjà d'assaig Lefranc de càrrega variable en trams de 10 m de grossària.
  
La zona d'estudi no es troba inclosa en cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni afecta cap LIC ni ZEPA, ni queda inclosa en cap microreserva de flora.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En principi i d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental tramitat, els principals efectes ambientals que poden derivar-se de la construcció, explotació i clausura de les noves instal·lacions de tractament de residus són la producció de sorolls i emissió de gasos per la maquinària, pols, emissió de gasos i males olors en els processos d'explotació de les instal·lacions, riscos d'explosions i incendis, generació de lixiviats, possible contaminació de sòls, aigües subterrànies i superficials, modificació de la dinàmica de la vessament superficial, possibles riscos geològics, modificació del relleu, canvis d'usos del sòl, eliminació de vegetació, eliminació i desplaçament de fauna, afecció xarxa viària i infraestructures, increment d'elements volàtils i espècies oportunistes en la zona, modificació en el paisatge, afecció a l'avifauna pel trànsit de camions i afecció social, generació d'ocupació i correcta gestió dels residus.
  
Pel que fa al camí d'accés i al traçat de línia elèctrica, s'han aportat sengles annexos a l'estudi d'impacte ambiental en què s'identifiquen i valoren els possibles impactes ambientals derivats d'aquests projectes.
  
Pel que fa al camí d'accés, els principals efectes ambientals que poden derivar-se de la construcció del camí són el desmunt d'importants volums de terra, la creació de talussos d'elevat pendent, el terraplenament d'algunes zones, l'ocupació del barranc, eliminació del sòl i recollida de materials de construcció, la producció de sorolls i gasos per la maquinària, alçament de pols, modificació del relleu, afecció vegetació, afecció patrimoni i dotació d'infraestructures. Una vegada que les instal·lacions estiguen en marxa, el camí suportarà un volum diari de 70 camions diaris el que suposarà un important augment del soroll i de la generació de gasos i afecció a l'avifauna.
  
Pel que fa, al traçat de línia elèctrica, els principals efectes ambientals que poden derivar-se del nou traçat són l'afecció a la vegetació per la cort obligatòria d'arbratge i moviments de maquinària, afecció al sòl, augment d'erosió per obertura de nous camins, explanacions per a col·locar els suports, moviments de terra, etc., afecció a l'avifauna per electrocucions i col·lisions amb els cables, afecció al paisatge depenent de la seua qualitat i fragilitat i, finalment, afecció al medi socioeconòmic i cultural.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Atés que el Centre de valoració i eliminació de residus no perillosos consta de diferents obres o instal·lacions, els impactes derivats de cada una d'elles tenen magnituds i intensitats diferents pel que és necessari aplicar mesures correctores distintes en cada cas.
  
Pel que fa a l'abocador i les naus de classificació i valoració dels residus, s'han pres les mesures protectores i correctores suficients per a garantir la correcta gestió dels residus i eliminar riscos de contaminació a les aigües subterrànies i superficials, contaminació de sòls, contaminació a l'atmosfera, afecció a la fauna i vegetació.
  
S'ha dissenyat un projecte de segellament i restauració de l'abocador que en garanteix l'estanquitat i permet la reintegració de l'àrea al seu entorn immediat. Això no obstant, l'alçada i longitud del talús de restauració del front de l'abocador es considera excessiu ja que pot veure's afectat per fenòmens erosius que poden provocar inestabilitat del talús, deixar al descobert els residus, no facilitar els treballs de manteniment de la revegetació, etc.
  
El programa de vigilància ambiental es desenvolupa al llarg de totes les fases del projecte, tant en la construcció, explotació, clausura i postclausura de les instal·lacions. Això no obstant, haurà d'adaptar-se i dissenyar-se d'acord a l'annex III del Reial Decret 1.481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.
  
Tant el Servei de Residus Urbans com el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric d'aquesta Conselleria han informat favorablement el projecte tramitat pel que fa a la gestió dels residus i a la protecció del medi ambient.
  
Pel que fa al camí d'accés, es considera que el traçat proposat és l'adequat, ja que ja hi ha un camí de terra que segueix el mateix itinerari. Únicament s'ampliarà i condicionarà el camí existent i es prendran mesures per a minimitzar els riscos d'erosió dels talussos, s'evitarà l'ocupació del barranc, els terraplens es dotaran de pendents suaus i fins i tot en algun cas es dissenyaran esculleres que eviten l'erosió o inestabilitat d'aquests, les aigües de vessament drenaran al llarg de la traça del camí a través dels drenatges longitudinals i transversals dissenyats, la terra de desmunt s'utilitzarà bé per a l'adequació del camí o bé per al cobriment diari dels residus i finalment es limitarà la velocitat de trànsit dels camions a 40 km/h.
  
Pel que fa al nou traçat de línia elèctrica es considera que no s'han estudiat les diferents alternatives de traçat i tampoc s'han avaluat correctament els impactes derivats de la construcció de la línia i les seues afeccions al sòl, vegetació, paisatge i avifauna. No han previst la possibilitat de seguir el traçat del camí i evitar l'obertura de nous camins, la qual cosa evitaria les afeccions esmentades en l'apartat anterior.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Formular amb caràcter favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, aquesta declaració d'impacte ambiental corresponent al centre de tractament de residus no perillosos d'origen municipal, situat al paratge les Canyades del terme municipal d'Alacant, promogut per la mercantil FOMENTO CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, SA., sempre que l'activitat s'exercisca amb l'estricte compliment de totes les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada amb les modificacions introduïdes per les condicions següents:
  
1. El segellat del front d'abocament haurà de modificar-se de manera que en compte de deixar un talús únic de restauració, el segellat es duga a terme de forma progressiva, és a dir, a mesura que es vaja recreixent la massa de residus aprofitant la construcció dels diferents dics de tancament del front d'abocament. S'haurà de garantir la configuració de bancs d'altura no superior a 5 m i pendent 3H:1V, separats per bermes intermèdies de 4-5 m. Aquestes bermes hauran de permetre el desguàs de les aigües de vessament desviant-les cap als canals perimetrals de drenatge que disposa l'abocador.
  
2. El traçat de línia per a abastiment d'energia elèctrica a la planta, haurà de ser objecte d'un nou projecte en què s'estudien els diferents traçats alternatius entre el punt de subministrament i el d'enganxall. L'elecció del traçat com definitiu vindrà degudament justificat com el de menor impacte. Per a determinar-ho es valorarà cada un dels traçats alternatius previstos i l'adequació al planejament territorial i urbanístic i als corredors per al pas d'instal·lacions previstos en l'article 23.7 de la LOTPP.
  
En conseqüència, d'acord al Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, el projecte se sotmetrà al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Per a l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental es tindran en compte els continguts mínims establits en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'estableixen els continguts mínims dels projectes de línies elèctriques.
  
3. D'acord amb el plans zonal de residus - zona XV, el projecte de construcció del centre de tractament i eliminació de residus haurà d'incorporar l'adopció de mesures compensatòries de caràcter ambiental a favor del municipi on s'ubiquen les instal·lacions de tractament i eliminació de residus. En aquest cas serà l'Ajuntament del Campello qui establisca juntament amb l'empresa promotora el conjunt de mesures de caràcter ambiental que estimen més oportunes per al desenvolupament del projecte donant el vistiplau a aquest.
  
4. El plans de vigilància d'ambiental haurà d'ampliar-se per a ajustar-se a l'annex III del Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà d'abocador. A més, es preveurà la vigilància i eficàcia de les mesures compensatòries que s'establisquen d'acord amb l'apartat anterior.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi escau cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5047, del 12-07-2005 (2005/8014)

Resolución de 28 de junio de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5047

Fecha DOGV
:   12-07-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/8014

CVE


Fecha del documento
:   28-06-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [València](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 28 de junio de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X8014]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 313/04-AIA Valencia y 200/04-AIA El Campello, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 28 de junio de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente:
  
Expediente: 313/04-AIA.
  
Promotor: Instituto Valenciano de la Vivienda, SA (IVV, SA)
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.
  
Objeto del proyecto: Homologación Sectorial Modificativa y Plan Especial de Reserva y Ordenación para Dotacional Público y vinculación a vivienda protegida, en el ámbito del Sector La Torre.
  
Localización: junto núcleo de la Torre. Término municipal de Valencia.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto.
  
De acuerdo con la descripción de la documentación visada, que será remitida a la Comisión Territorial de Urbanismo para su aprobación provisional, la homologación comprende un total de 357.931 m2, de los que 18.717 m2 se corresponden con suelo urbano colindante con el actual casco urbano de la pedanía de la Torre, y 339.214 m2 se reclasifica de Suelo No urbanizable de Protección agrícola especial de huerta (SNUPE-PA1) a Suelo Urbanizable residencial.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
La superficie del ámbito de la Homologación es diferente que la del Plan Especial ya que en el ámbito de la Homologación reclasifica y ordena todos los terrenos incluidos en este ámbito, y afecta a una superficie mayor que la del Plan Especial, en el que se excluyen las casas de la Calle Ruiz y la Alquería del Saboner.
  
El desarrollo de un nuevo sector de la ciudad en la que todas las viviendas estén vinculadas a regímenes de protección pública, es la solución adoptada para satisfacer la demanda de viviendas de este tipo que, de acuerdo a los estudios que la documentación apunta que se han realizado, se cifra en unas 12.000 unidades en los próximos tres años. Se efectúa mediante una Plan Especial al amparo del Artículo 42 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre de la Generalitat Valenciana Reguladora de la Actividad Urbanística. Se trata de un planeamiento especial, de ejecución directa a cargo de las administraciones no municipales y más concretamente de los promovidos a través de sus agentes, en este caso el IVVSA, tal y como faculta para ello el artículo 37 de la LRAU para poder ejercer sus respectivas competencias sectoriales cuando precisen establecer nuevas determinaciones en la ordenación urbanística vigente.
  
El número de viviendas a construir es de 2.614 lo que su pondrá un incremento de población de 8.363 personas.
  
De acuerdo con lo expresado en la documentación, el Plan propone un nuevo modelo de ordenación del espacio en lugares de expansión de la ciudad creando los que podríamos llamar una ciudad disdensa, una ciudad simultáneamente discontinua y densa en la que la huerta subsiste como componente fundamental del paisaje urbano. Se pretende proponer un nuevo modelo urbano que cumpla con las siguientes exigencias:
  
- Una ciudad que defina nueva relación entre la trama urbana y la naturaleza que la rodea, entendiendo como naturaleza también la trama agrícola existente.
  
- Una ciudad que produzca obras de arquitectura de calidad invitando a construir diversos arquitectos de reconocido prestigio.
  
- Una ciudad que impulse una nueva interacción entre la vivienda y el barrio que le rodea, buscando la generación de un entorno habitable de calidad frente a espacios aislados que fomenten la individualidad.
  
- Una ciudad con un espacio urbano de alta calidad en el que se organizan de forma racional los diversos sistemas de movilidad, la red de aparcamientos públicos y privados, y en la que todo espacio público es accesible a personas con minusvalías.
  
- Una ciudad con una red de equipamientos de alta calidad, entendidos como extensión de la vivienda, que incorporan zonas deportivas abiertas a la ciudad y espacios para la cultura de proyección nacional e internacional.
  
- Una ciudad en la que se racionaliza la implantación y funcionamiento de las redes de servicios asociados a la vivienda.
  
El modelo de desarrollo define la coexistencia de dos zonas de ordenación urbanística en el sector:
  
a) Torres en bloque (TOB). Caracterizada por un alto componente urbano y de alta densidad que está constituida principalmente por viviendas y usos terciarios formados por un zócalo y unas torres de vivienda, con zonas verdes y espacios comunes en las terrazas.
  
b) Torres exentas (TOE). Se sitúan entre la zona urbana de la TOB y las zonas con trazas agrícolas.
  
c) Equipamientos. Caracterizada por su elevado valor natural. Son edificaciones que se insertan siguiendo la trama original de la huerta, compuesta por viviendas públicas tuteladas (en régimen de alquiler) y equipamientos comunitarios.
  
Tramitación administrativa
  
El desarrollo del sector se realiza mediante ejecución autonómica, tramitando simultáneamente la Homologación Modificativa del Plan General de Ordenación Urbana de Valencia, y el Plan Especial, al amparo del artículo 42 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana Reguladora de la Actividad Urbanística.
  
El expediente fue incoado con la solicitud de la Declaración de Impacto Ambiental, el día 27 de septiembre de 2004, por parte de la Sección de Planeamiento de los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia. La documentación adjunta a dicha solicitud estaba compuesta por los documentos aprobados para la información pública que a continuación se detallan:
  
- Homologación Modificativa Sectorial Dotacional La Torre,
  
- Plan Especial de reserva y ordenamiento de usos para dotacional público y vinculación a vivienda protegida, en el ámbito del Sector La Torre,
  
- Estudio de Impacto Ambiental correspondiente.
  
El 27 de enero se recibió del IVVSA copia del expediente administrativo en el estado de tramitación a esa fecha, de los que se desprende que:
  
- La información pública se llevó a cabo mediante publicación de la Resolución de sometimiento de información Publica, de 5 de julio del conseller de Territorio y Vivienda en:
  
- Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 4.802, de 21 de julio de 2004.
  
- Boletín Oficial de la Provincia de Valencia nº 189, de 6 de agosto de 2004.
  
- Diarios Las Provincias de 20 de julio de 2004, e Información de Alicante el día 3 de agosto de 2004.
  
- Resolución de ampliación del plazo de información publica (de 27 de julio del conseller de Territorio y Vivienda) en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 4.821 de 17 de agosto de 2004.
  
El 23 de febrero se recibió, desde el IVVSA, nueva documentación compuesta por:
  
- Homologación Sectorial Modificativa.
  
- Plan Especial de Reserva y Ordenación de Usos.
  
- Estudio de Impacto Ambiental.
  
- Estudio del Paisaje.
  
El día 4 de marzo, el director general de Gestión del Medio Natural, remite a la Comisión Territorial de Urbanismo escrito de solicitud referido tanto a la documentación técnica como administrativa necesaria para la formulación de la Declaración de Impacto Ambiental como al contenido del estudio de impacto ambiental.
  
El día 8 de abril de 2005 se presentó, por parte del IVVSA escrito de contestación sobre los aspectos del contenido de estudio de Impacto Ambiental.
  
El expediente fue completado el día 26 de abril de 2005 con la remisión de la siguiente documentación:
  
- Original del certificado de alegaciones presentadas en el Ayuntamiento, la Conselleria de Territorio y Vivienda, y el Instituto Valenciano de Vivienda SA.
  
- Copia compulsada de la solicitud de certificado de exposición al público en el Ayuntamiento de Valencia.
  
- Copia compulsada del informe sobre vertido de aguas residuales generados por el sector.
  
- Copia compulsada de la solicitud de vertido de aguas pluviales.
  
- Original del informe de alegaciones.
  
- Ejemplares visados de la documentación completa del planeamiento que incluye: Homologación, Plan Especial, Estudio de Impacto Ambiental y Estudio del Paisaje.
  
En fecha 6 de mayo de 2005, el IVVSA remite a esta Dirección General la siguiente documentación:
  
- Nuevo certificado de información pública.
  
- Informe de alegaciones completo.
  
- Copia del convenio de colaboración entre el Instituto Valenciano de la Vivienda SA. y la Comunidad de Regantes de la acequia de Favara para la conservación de la red de acequias en el sector La Torre de Valencia.
  
- Memoria prospección arqueológica y documentación etnológica del sector La Torre de Valencia. Adjunta copia de su remisión a la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes el 13 de diciembre de 2004.
  
El 16 de mayo de 2005, el IVVSA remite a esta Dirección General la siguiente documentación:
  
- Fotocopia del informe de la empresa Mixta Valenciana de Aguas, SA.
  
- Fotocopia del informe del Ayuntamiento de Valencia.
  
- Fotocopia del escrito de la Sección de Deporte del Ayuntamiento de Valencia.
  
- Fotocopia del informe de la Oficina del Ciclo Integral del Agua del Ayuntamiento de Valencia.
  
Análisis de alegaciones
  
Según el certificado del gerente del Instituto Valenciano de la Vivienda y el informe de contestación de alegaciones, durante la fase de información al público ?se han presentado un total de 12 (14 son idénticas) alegaciones?, cuyo análisis y propuesta acerca de su estimación o desestimación se incluye en el citado informe:
  
1. Francisco Taberner Pastor, presidente del Colegio Territorial de Arquitectos de Valencia, expone los siguientes aspectos:
  
- Se apunta que la ordenación planteada supone en la práctica la creación de un barrio residencial de densidad altísima separado de las dotaciones públicas y rodeado de la huerta preexistente lo que permite rebajar la densidad y el índice de edificabilidad bruta en el ámbito el sector al referirse estas magnitudes al total del ámbito. Se entiende que éste planteamiento entra en contradicción con el espíritu de la legislación urbanística, en especial con la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística y el anexo al Reglamento de la Comunidad Valenciana e incluso con la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje de reciente aprobación.
  
- Se indica que aplicación de la tipología de zona residencial TOM es poco afortunada. Dicha tipología, adoptada en los planes parciales y especiales del PGOU de Valencia, ha demostrado en la práctica que produce efectos perjudiciales sobre la ciudad existente. Asimismo apunta la dificultad e inconcreción de la gestión de los jardines arbolados sobre las cubiertas de los edificios residenciales.
  
- Se apunta la preocupación del precedente que supone la aprobación de esta homologación, agravada por ser una iniciativa de la propia Administración, para justificar en un futuro actuaciones semejantes de forma generalizada.
  
- Por último entiende que hay una necesidad de proteger el paisaje de huerta, debiendo tener cuenta el Dictamen emitido por el Consell Valencià de Cultura en sesión de 8 de marzo de 2.000, no siendo justificable que la necesaria construcción de viviendas protegibles deba significar la desaparición de un espacio no urbanizable protegido. La singularidad de la Huerta Valenciana, su significado cultural y valor histórico hacen necesaria una urgente tarea de protección que cree incompatible con la reclasificación que se plantea por Instituto Valenciano de la Vivienda.
  
El informe de alegaciones desestima las alegaciones presentadas.
  
2. Rafael Rubio Martínez, portavoz del Grupo Municipal Socialista del Ayuntamiento de Valencia alega en relación a los siguientes aspectos:
  
- Que se retire el Plan Especial de vinculación a regímenes de protección pública del Sector ?La Torre- de Valencia por plantearse sobre terreno de huerta protegida que se encuentra en uso en la mayor parte de su superficie y por los motivos expuestos anteriormente (capacidad del PGOU de construcción de 42.000 viviendas, distribución de vivienda de protección en todos los barrios, utilización del patrimonio municipal de suelo para adquisición de parcelas urbanas y destino a VPO).
  
- Que el Plan Especial parece planteado desde una perspectiva de maximización de beneficios privados u minimización de gastos de urbanización al no plantear el enterramiento de la línea eléctrica de alta tensión que impediría la utilización de la zona afectada e incluso la viabilidad en la construcción del centro escolar previsto.
  
- Que se formalice un convenio entre el Ayuntamiento de Valencia y la Conselleria de territorio y vivienda, para que a través del IVVSA se actúe en suelo urbano a través diferentes mecanismos establecidos en la LRAU (se describen tres tipos de mecanismos).
  
- En caso de ser necesaria una actuación como la planteada, ésta se ejecute al lado del espacio conocido como el Oceanográfico y por tanto se redacte un Plan especial similar para el barrio de las Moreras en el sector de suelo no urbanizable delimitado por el sur de la autopista V.15, por el Este por el barrio de Nazaret y por el norte por el antiguo camino de las Moreras. Un sector que cuenta con conexiones viarias y transporte colectivo, además de la proyectada línea de T-2 de FGV que unirá los barrios del norte de la ciudad con Nazaret. Construir las VPO en este espacio tendría más sentido puesto que el equipo de Gobierno de la ciudad de Valencia ha declarado su intención de declararlo urbanizable y en ese supuesto el crecimiento de la ciudad sería más compacto y además se conseguiría que hubiese viviendas de VPO en sectores nuevos de nuestra ciudad donde no se han construido ni una sola de estas viviendas.
  
El informe de alegaciones estima lo referente al enterramiento parcial de la línea eléctrica y desestima el resto de alegaciones.
  
3. Fabián Lliterri Monfort, decano del colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana. Se adhiere a las presentadas por el colegio territorial de Valencia.
  
El Colegio Oficial de Arquitectos de la Comunidad Valenciana se adhiere plenamente en el fondo y en la forma al contenido de las alegaciones presentadas por el Colegio Territorial de Arquitectos de Valencia.
  
El informe de alegaciones desestima las alegaciones presentadas por los mismos motivos que la alegación del Colegio Territorial de Arquitectos.
  
4. Julio Martínez García, asesor de Deportes del Ayuntamiento de Valencia.
  
No es una alegación sino una solicitud de la documentación.
  
5. Victoria González Fernández, en nombre del Grupo Municipal de Esquerra Unida-L'Entesa del Ayuntamiento de Valencia:
  
Sobre la base de una serie e alegaciones de carácter general, en relación con la reclasificación del suelo, con relación a la delimitación sectorial, con las redes primarias, con la red secundaria e dotaciones, solicitan la desestimación del documento expuesto por entender que:
  
- Se vulnera el artículo 1.1 de la Ley 6/98 y el artículo 1,1, de la LSNU, por cuanto se clasifican como suelo urbanizable suelos que de conformidad con dicha legislación deben clasificarse como Suelo No urbanizable Protegido en virtud de legislación sectorial por tratarse de suelos sometidos al dominio publico o a servidumbres o protecciones de dicho dominio público.
  
- Se vulnera el artículo 1.2 de la Ley 6/98 y el artículo 1.1. b), c) y d) de la LSNU, y el artículo 4.3 de las NN.UU. del PGOU, por cuanto no se clasifican como Suelo No urbanizable de Especial Protección los suelos del sector en virtud de una medida en vigor adoptada (Normas de coordinación del Area Metropolitana y artículo 4.3. de las NN UU del PG y de que dichos terrenos presentan características que los hacen merecedores de una especial protección).
  
Además y aún cuando el plan no puede ser aprobado por lo anteriormente expuesto, en sí mismo incumple la legislación vigente por cuanto:
  
- Computa como superficie del sector a efectos de aplicación del IEB, el IER y la DMV la teórica superficie de red Primaria de Zonas Verdes, las zonas de dominio público de carreteras, las zonas de protección de carreteras y energía eléctrica.
  
- No se incluye en el cálculo del IER la superficie destinada a viviendas en régimen de alquiler, las cuales no dejan de tener un carácter lucrativo (aún cuando se consideran equipamientos y consecuentemente entran en los supuestos del artículo 1 del Anexo del RPCV).
  
- Como consecuencia se incumple la totalidad de los estándares mínimos exigibles según el RPCV y especialmente los correspondientes a la red viaria que se incumplen incluso sin dichas consideraciones.
  
El informe de alegaciones desestima las alegaciones presentadas.
  
6. Juan Francisco Sánchez Mora y otros,
  
7. Ascensión Ferrandis Moreno y esposo,
  
8. José Manuel Mocholí Casañ,
  
9. Francisco Vilanova Ferriols,
  
10. Josefina Martínez Carrión y otros herederos,
  
11. Ángel Pérez Blancas,
  
12. Francisco. Sanfélix Domingo y esposa,
  
13. José Antonio Cuevas Ródenas y otros,
  
14. Vicenta Marcos Marcos y esposo,
  
15. Francisco Esteban Llacer Llacer y otros,
  
16. Francisco Ramis Sánchez,
  
17. Carmen Julia Salonguinos Almarche,
  
18. Josefa Lerma Salvador,
  
19. Julio Lerma Salvador,
  
20. Antonio Casañ Roca y hermana, y
  
21. Trinidad Casañ Roca
  
Solicitan que se excluyan del ámbito de la actuación sus propiedades, junto con las edificaciones ubicadas en la calle Ruiz y su entorno inmediato, que debe ser considerado y clasificado como urbano, al tratarse de inmuebles edificados que cuentan con todos los servicios urbanísticos.
  
El informe de alegaciones estima las alegaciones presentadas.
  
22. Antonio Lleida Gilaber, como mandatario verbal de los siguientes propietarios de la Calle Ruíz:
  
- Ascensión Ferrandis Moreno,
  
- Jaime Miró Segarra,
  
- Ángel Pérez Blancas,
  
- Antonio Casañ Roca,
  
- Trinidad Casañ Roca,
  
- José Antonio Cuevas Ródenas,
  
- Josefa Lerma Salvador,
  
- Julio Lerma Salvador,
  
- Francisco Esteban Llacer Llacer,
  
- Vicenta Marcos Marcos,
  
- Mariano León Carretero,
  
- José Manuel Mocholí Casañ,
  
- Francisco Ramis Sánchez,
  
- Carmen Julia Salonginos Almarche,
  
- Juan Francisco Sánchez Mora,
  
- Francisco Sanfélix Domingo, y
  
- Francisco Vilanova Ferriols
  
Solicita que se excluyan del ámbito de la actuación las edificaciones ubicadas en la calle Ruiz y su entorno inmediato, que debe ser considerado y clasificado como urbano, al tratarse de inmuebles edificados que cuentan con todos los servicios urbanísticos.
  
El informe de alegaciones estima las alegaciones presentadas.
  
23. Antonio Crespo Sospedra, en calidad de presidente en funciones de la Agrupación de Interés Urbanístico ?La Torre?, que abarca 110 propietarios y una superficie del 43,20%. Muestran su disconformidad a la aprobación de los documentos urbanísticos proyectados y solicitan su modificación en base a una serie de alegaciones consistentes en:
  
- Sea considerada la Agrupación como interlocutor ante los organismos públicos y autoridades administrativas para consensuar la actuación urbanística.
  
- Se hacen una serie de consideraciones generales sobre el documento de homologación y el planteamiento de ordenación.
  
- Inaptitud del Plan especial para establecer la ordenación que se propone, indicando la posibilidad de reorientar la actuación urbanística, convirtiéndolas en una actuación urbanística ordinaria pudiendo ser liderada por la Agrupación de Interés Urbanístico, amparada legalmente por la fuerza que supone el aglutinar a la mayoría de los propietarios afectados.
  
- Es necesario modificar por completo la ordenación pormenorizada del plan espacial y en particular eliminar la concentración y densificación de la edificabilidad de zonas concretas del sector.
  
- Eliminar la exclusividad de Viviendas de Protección Oficial a desarrollar en tanto que es una determinación contraria a derecho.
  
- Es inaceptable que el resultado material de la propuesta de ordenación deje tan amplio margen para la redacción del proyecto de urbanización por las repercusiones que ello va a traer sobre la determinación de los costes de urbanización a retribuir al Agente Urbanizador.
  
El informe de alegaciones estima la alegación referente a que la AIU es interlocutor válido y lo concerniente a la eliminación de la exclusividad de VPO. A tal efecto se destinará un 20% para promoción de viviendas de renta libre. El resto de alegaciones son desestimadas.
  
24. José Iraeta García, propietario de l'Alqueria del Saboner, expone:
  
- Que es propietario de la alquería del Saboner, donde reside con su familia como domicilio permanente.
  
- Que dicho inmueble ha sido incluido en el Plan Especial y que la misma ha sido incluida en el catálogo de Arquitectura Rural del Plan Especial. Que dicho inmueble se ha dotado de un nivel de protección singular al igual que una parte importante de su entorno como ámbito singular huerta en la que no se permitirá construcción alguna.
  
- Que en la ficha urbanística T-03 consta el uso del inmueble como uso global terciario.
  
- Que desea seguir residiendo con su familia en el citado inmueble en el que se ha invertido mucho esfuerzo y dinero para su conservación.
  
Solicita en base a lo anterior:
  
- Que se excluya a su propiedad del Plan Especial al tratarse de un inmueble con arquitectura especial que goza de una protección singular, en el que vive de forma habitual, comprometiéndose a suscribir un acuerdo con la administración en el que se compromete, tanto el cómo sus descendientes, a su conservación total sin alterar elementos arquitectónicos tanto exteriores como interiores.
  
- O en su defecto, que se le adjudique la parcela T-03 en su integridad y que las cargas de urbanización se prevea abonarlas en metálico, dado que se ha dotado al inmueble de uso global terciario y no residencial vinculado a VPO y no tiene la obligación del pago en terrenos.
  
El informe de alegaciones procese a acceder a lo solicitado y estimar la alegación.
  
25. Miguel Puchades Navarro, presidente de la Asociación de Vecinos San Vicente Ferrer. Solicita la retirada del proyecto y su modificación teniendo en cuenta las siguientes alegaciones:
  
- El Plan Especial afecta a suelo de especial protección agrícola. El proyecto supone la destrucción de uno de los últimos reductos de huerta que quedan en la ciudad. Su realización tendría un impacto negativo y aumentaría la fuerte presión urbana ya existente sobre la escasísima zona de huerta restante. Se reconoce que la zona de huerta afectada está sometida a una progresiva degradación pero se indica que esta no es manera de protegerla.
  
- Imposibilidad de integrar la huerta en la trama urbana.
  
- El aprovechamiento urbanístico para uso residencial se calcula computando la superficie total del suelo, incluyendo en el divisor todo el suelo destinado a uso dotacional público. Sin embargo aquí, el suelo dotacional público iría destinado a integración residencial, con lo cual el uso residencial efectivo es superior a los máximos legales permitidos y la dotación de servicios menor a la deseable.
  
- Los barrios limítrofes se caracterizan por tener un déficit se servicios y dotaciones públicas y que la actuación propuesta en lugar de contribuir a paliar este problema supondrá una reedición de la misma problemática.
  
- La actuación agravaría la congestión de accesos (eje Oeste de la V-30) y carencias de transporte público.
  
- La planificación de construir bloques de 15 alturas y 3 sótanos, y el diseño de accesos subterráneos, incrementarán los costes de construcción, y por lo tanto de las viviendas.
  
El informe de alegaciones indica que, en relación con la falta de dotaciones y servicios públicos, se prevé reserva de suelo para un centro de salud, centros escolares, y núcleos deportivos y de esparcimiento. En cuanto a la congestión de accesos y carencias de transporte público indica que según estudio de capacidad portante de la red viaria no se producirá congestión de acceso alguno y se ha previsto la implantación de una parada de autobús, además de ampliar el carril bici para que se pueda conectar con la parada de metro de Paiporta y con la de RENFE de Alfafar.
  
Se estiman parcialmente las alegaciones relativas al párrafo anterior en cuanto que sus planteamientos coinciden con las administraciones públicas afectadas. El resto de las alegaciones son desestimadas.
  
26. Marc Ferri Ramírez, actuando en nombre propio y en el de ?L'Asociació per L'Horta?. Se opone al Plan Especial ya que:
  
- Opina que no se sostiene la supuesta degradación de la huerta, que ésta es mínima y no hace peligrar su potencionalidad como terrenos agrícolas.
  
- Respecto a las torres en isla, causarán un impacto paisajístico muy negativo en el paisaje de huerta tradicional. Además las previsiones de fomento de las energías limpias se descarta por encarecer las viviendas. Tampoco se contempla el enterramiento de la línea eléctrica de alta tensión que afecta a terrenos de zona verde.
  
- En relación a la zona rururbana, que supone la transformación de un suelo de huerta privada en un suelo de huerta pública calificada como zona verde, contiene un alto número de equipamientos, lo que desvirtúa la idea de respeto a la actividad agrícola.
  
También hace notar que los edificios que rodean esta zona carecen de aparcamientos propios lo que puede producir la ocupación de la red de caminos rurales existentes.
  
- Llama la atención sobre la posibilidad de que se puedan tapar las acequias por motivos de seguridad y por otro lado, indica que se han de garantizar los ejemplares de distintas especies de árboles de la zona, así como se han de mantener los elementos calatalogados en el ?Catálogo de Arquitectura Rural del Término Municipal de Valencia?, incluyendo la barraca de Llàcer y otros elementos de interés etnológico ignorados por el Plan Especial como son los ?ceberes- existentes en la zona.
  
- De las afecciones sobre el patrimonio arquitectónico, etnológico y botánico alega que los elementos de interés etnológico no están incluidos ni los árboles de posible carácter monumental. También indica la descatalogación de la barraca de Llàcer y el conjunto de viviendas de la calle Ruiz y que considera deberían ser mantenidas.
  
Insta al equipo redactor del Plan a ponerse en contacto con técnicos especialistas y tomar medidas de conservación de los elementos de interés etnológico.
  
Echa de menos en el Estudio de Impacto Ambiental la valoración de la presencia de algunos árboles de gran porte, entre ellos un Almez, árbol muy típico de la huerta, que posiblemente pudieran considerarse como monumentales.
  
- En una valoración final indica que el Colectivo ?Per l'Horta- se opone a completamente al Plan Especial de ordenación del sector La Torre por:
  
a) Sentaría un precedente para futuras actuaciones que supongan descatalogación de huerta protegida.
  
b) No se justifica la necesidad del Plan Especial desde el punto de vista de construir viviendas protegidas que pueden cubrirse con la ejecución de políticas de gestión del suelo más efectivas.
  
c) Tal y como el propio proyecto afirma la huerta de La Torre se encuentra en plena producción, y los espacios degradados de huerta representan menos de un 5% de tierras afectadas. No se justifica que el estado de la huerta de La Torre esté mejor o peor que cualquier otro sector de huerta de la ciudad.
  
d) El proyecto supone una destrucción casi completa de la huerta de La Torre. El modelo de viviendas en altura son especialmente agresivos con el paisaje del entorno. El Plan incluye como zonas verdes zonas de afección de vías y torres de alta tensión, y permite actividades fuera de la agricultura como la instalación de merenderos.
  
e) El Plan incumple, además, las normas de coordinación metropolitana en cuanto a la protección de la huerta con carácter general y a la protección de viviendas rurales típicas (barracas), y olvida la recientemente aprobada Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje tanto en el espíritu como en lo concerniente a zonas verdes, impacto acústico o movilidad urbana.
  
f) Se planea, además, expropiar tierras y viviendas a los actuales propietarios y derribar viviendas actualmente catalogadas, además de los efectos sobre el patrimonio paisajístico, etnológico, y botánico que el Plan prefiere ignorar. En especial se ignoran los derechos de los actuales habitantes de la zona a residir en su entorno habitual.
  
g) Finalmente entienden que la única justificación del Plan Especial pasa por la concentración de vivienda de protección oficial a uno de los extremos de término de Valencia, separado por la barrera del cauce del Túria. De esta manera se minimizará la competencia de estas VPO sobre los precios de venta de las viviendas al resto de la ciudad.
  
El informe acepta la mayoría de las alegaciones referidas a las afecciones sobre el patrimonio arqueológico, etnológico y botánico.
  
27. Teresa Navarro Hernández, actuando en nombre propio y en el de la sociedad ?Patrimonial Herna SA.-, alega:
  
- Este Sector no ha tenido en consideración una adecuada integración con el uso industrial existente en la zona calificada como suelo urbano.
  
- Estaría justificada la redelimitación del Sector reconsiderando el uso industrial existente en la zona, pues dicho uso resulta inadecuado junto al residencial propuesto.
  
- La delimitación del Sector incluye terrenos del Plan de Reforma Interior y Programa de la C/ Eduardo Dato.
  
- Procedencia de recalificación de suelo urbano industrial a residencial para incrementar la oferta de vivienda protegida.
  
- Alternativas a la ordenación y propuesta de concertación de la ordenación.
  
El informe de alegaciones estima la inconcluencia de la reclasificación de suelo urbano en urbanizable desestimando el resto de alegaciones.
  
Realizando un análisis del carácter ambiental de las alegaciones, estos aspectos pueden resumirse en:
  
- Necesidad de proteger el paisaje de huerta no siendo justificable que la necesaria construcción de vivienda protegida deba significar la desaparición de un espacio no urbanizable protegido existiendo políticas de gestión del suelo más efectivas. Además la degradación de la huerta solamente afecta a una pequeña parte de la misma sin que se justifique que la huerta de La Torre esté en peores o mejores condiciones que otro sector de huerta de la cuidad.
  
En suelo rururbano, que supone la transformación de un suelo de huerta privada en un suelo de huerta pública calificada como zona verde, contiene un alto número de equipamientos, lo que desvirtúa la idea de respeto a la actividad agrícola.
  
- El modelo de viviendas en altura, o torres en isla, son especialmente agresivos con el paisaje del entorno.
  
- Preocupación por la posibilidad de que se puedan tapar las acequias por motivos de seguridad.
  
- Se echa de menos en el Estudio de Impacto Ambiental la valoración de la presencia de algunos árboles de gran porte, entre ellos un Almez, que posiblemente pudieran considerarse como monumentales.
  
- Se plantea derribar viviendas actualmente catalogadas, además de los efectos sobre el patrimonio paisajístico, etnológico y botánico que el Plan ignora como por ejemplo los ?ceberes- existentes en la zona.
  
- El Plan olvida la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje tanto en el espíritu como en lo concerniente a zonas verdes, impacto acústico o movilidad urbana.
  
- No se plantea el enterramiento de la línea eléctrica de alta tensión que impediría la utilización de la zona afectada.
  
Las respuestas que se dan en el informe de alegaciones realizado por el IVVSA contestando estos aspectos medioambientales se resumen a continuación:
  
- Respecto a la huerta. El Plan Especial contempla una verdadera protección de la huerta en dicho ámbito, dado el carácter dotacional público del suelo destinado a dicho uso, tal y como refleja la Memoria del Plan.
  
Las condiciones que motivaron la protección de los terrenos en el Planeamiento General Municipal han variado sustancialmente en los últimos años y las medidas de protección adoptadas no han servido para ?proteger huerta- sino más bien para todo lo contrario, habida cuenta de la enorme degradación producida en esa zona, unido al hecho del envejecimiento de la población agrícola con interés de seguir manteniendo el cultivo de esos terrenos, de la escasa rentabilidad económica de los sistemas de producción agrícola tradicionales y del desinterés de los jóvenes para dedicarse a la producción agraria.
  
Por otro lado, en relación con la selección del sector ?La Torre- como el más idóneo para la aplicación de este Plan Especial, el informe indica que de todas las bolsas de huerta de Valencia, ésta es la de menor tamaño limitada por infraestructuras de ciudad.
  
En suelo rururbano, los equipamientos se sitúan en el centro de la ordenación proponiendo una nueva relación entre arquitectura y naturaleza.
  
- Respecto a las torres en altura. El Plan persigue acometer dos objetivos simultáneamente: habilitar suelo apto para la construcción de VPO y la protección de la huerta. Como se prevé la conservación del 50% de la superficie actualmente cultivada para su uso agrícola futuro mediante su incorporación al patrimonio público de suelo hay que concentrar la edificabilidad para liberar el máximo suelo posible y dar cumplimiento a los dos objetivos indicados.
  
- Respecto a las acequias. El informe indica que la intención del Plan no es otra que dejar abiertas las acequias para que circule el agua por ellas a la vista de los ciudadanos. En la versión definitiva del Plan se incluye un extenso estudio de las acequias del sector.
  
- Respecto a la protección de viviendas rurales típicas señala que se respetan las viviendas actualmente catalogadas en el Ayuntamiento, estén o no incluidas en el catálogo del año 2002 siendo otra cuestión que las viviendas que estén en la zona de afección viaria no puedan ser protegidas precisamente por su enclave y afección.
  
- En relación con las zonas verdes la Ley 4/2004 es de aplicación en cuanto refleja el estándar de zona verde a razón de 10 m2/habitante.
  
- En relación con la línea eléctrica. Parece de todo punto razonable que se proceda a enterrar parte de la línea eléctrica de alta tensión a efectos de minimizar la afección sobre los terrenos, si bien el coste de enterramiento de todo el tendido eléctrico de alta tensión a su paso por el ámbito de la actuación no debiera ser repercutido exclusivamente al Sector por cuanto haría inviable el proyecto.
  
Informes sectoriales
  
En el expediente administrativo se hace referencia a la solicitud de dictamines previos. Se reflejan a continuación los informes evacuados por aquellos organismos consultados que tienen interés y/o trascendencia para la formulación de la Declaración de Impacto Ambiental:
  
Ministerio de Fomento. Demarcación de carreteras del Estado en la Comunidad Valenciana.
  
Informes favorables de fecha 11 de agosto y 22 de septiembre.
  
Dirección General de Obras Públicas. División de Carreteras. Conselleria de Infraestructuras y Transportes
  
Informan desfavorablemente, el 17 de septiembre de 2004, por incluir como elemento catalogado la Alquería de la Coca dentro de la zona de protección del enlace de V-30 y la CV-40 indicando que es incompatible con los usos permitidos en dicha servidumbre, solicitando su descatalogación.
  
Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano
  
Informe de la Unidad de Inspección del Patrimonio, de 3 de agosto de 2004, que se formula sobre la base de la documentación presentadas ante esta Dirección General e indica la necesidad de completare el estudio de impacto con la presentación de una prospección arqueológica previa, presentando escrito de remisión a la Dirección General de Patrimonio de la memoria de prospección arqueológica y documentación etnológica del sector el 13 de diciembre de 2004.
  
Informe de la Entitat de Sanejament d'Aigües sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Quart Benàger para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Sector La Torre.
  
Según este informe de 20 de diciembre de 2004, la EDAR de Quart Benàger está diseñada para tratar 60.000 m3/día y actualmente el caudal medio tratado es de 43.416 m3/día.
  
Según datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 3.097 m3/día (2.700 correspondiente a residenciales y 397 correspondiente a actuaciones terciarias).
  
La entidad de Saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR Quart Benàger de las aguas residuales generadas por el desarrollo de del Sector La Torre.
  
Convenio de colaboración entre el Instituto Valenciano de la Vivienda y la Comunidad de Regantes de la acequia de Favara para la conservación de la red de acequias en el Sector La Torre
  
Este acuerdo, firmado el 25 de octubre de 2004, obliga al IVVSA a:
  
- Conservar la mayor parte de la red de acequias actualmente existente como una parte fundamental de la estructura del sector permitiendo seguir regando los campos de huerta, así como conservar los caminos de acceso a las mismas mediante su transformación en vías principalmente peatonal y de bicicletas, de manera que se conserven las trazas históricas que relacionan las Alquerías protegidas existentes en el Sector.
  
- Defender la conservación de los elementos de compartimentación como parte fundamental de la red de acequias, permitiendo acercar a los ciudadanos los métodos centenarios de control y distribución del agua.
  
- Garantizar que la red de acequias formará parte integral del sistema de riego para las zonas de huerta que conserven un uso agrícola en el interior del Sector.
  
- Garantizar la rehabilitación, mejora y adecuación de una gran parte de la red de acequias existentes en el sector.
  
- Las acequias de riego canalizadas o abiertas quedarán en suelo público municipal.
  
Informe de la empresa Mixta Valenciana de Aguas
  
En este informe de octubre de 2004, se realiza una serie de consideraciones generales a tener en cuenta en el proyecto de urbanización de las que pueden destacarse la dotación estipulada en el PGOU (400l/hab/día) y el estudio sobre la viabilidad de abastecer al Sector a partir exclusivamente de la infraestructura municipal.
  
Informe del Ayuntamiento de Valencia, Servicio de Proyectos Urbanos, Sección de Proyectos de Infraestructura
  
De este informe se destacan las consideraciones realizadas sobre:
  
- En relación con la red viaria. Considerar la accesibilidad mediante carril bici a los centros de trasporte de la estación de cercanías de RENFE (Alfafar) y la estación de metro de Paiporta.
  
- En relación a la línea eléctrica de alta tensión que atraviesa el Sector. La normativa del Plan General establece que en suelo urbano las instalaciones de servicios serán subterráneas, integrándose en la urbanización.
  
No considera conveniente hacer excepciones a la regla general y menos por cuestiones de índole económica, que se deben resolver de otra forma.
  
?Lo que parece a todas luces irrenunciable es su integración en la urbanización transformando el actual trazado aéreo a subterráneo.-
  
- En relación con la red de acequias. El informe dice que mantener los cauces de las acequias abiertos en un entorno urbano es contrario a las actuaciones que se realizan habitualmente sobre los mismos, que van encaminadas a su encauzamiento e integración en la urbanización del entorno. A falta de mayor definición se estará a la espera de que se presente el proyecto de urbanización.
  
Informe del Servicio del Ciclo Integral del Agua del Ayuntamiento de Valencia
  
Este informe de septiembre de 2004, se pone de manifiesto la problemática existente en cuanto a la evacuación de las aguas negras y pluviales del Sector.
  
Una de las soluciones propuestas en el informe, y que finalmente ha sido la adoptada, consistía en la impulsión de las aguas negras hasta la depuradora de Quart - Benàger situada aguas arriba del margen derecha del nuevo cauce del río Túria.
  
Respecto al drenaje de aguas pluviales se indica que actualmente se realiza a través del sistema de acequias. Esta situación debe calificarse de provisional y supone un alto riesgo, e inevitablemente sufriría inundaciones en lluvias de baja y mediana intensidad.
  
Debe pues, establecerse un eficaz sistema de drenaje de aguas pluviales que discurra por la margen derecha del nuevo cauce del río Túria.
  
En el caso de que se obtenga autorización par evacuar las pluviales por bombeo hacia el nuevo cauce del río Túria, por parte de la C.H.J., deberá preverse de forma conjunta para la totalidad de la pedanía de La Torre, el diseño de la estación de bombeo deberá efectuarse conjuntamente con el Servicio del Ciclo Integral del Agua.
  
Por otro lado, los aportes pluviales procedentes de otros términos municipales que afecta a la depuradora metropolitana de Quart - Benàger, en periodos de gota fría, pueden colapsar el sistema de drenaje del barrio por lo que se hace totamente necesario el ejecutar las infraestructuras globales señaladas anteriormente.
  
En relación a las acequias, indica el informe, que la coexistencia de acequias de riego en zona urbana no se considera en modo alguno adecuada a los actuales criterios de higiene, salubridad y seguridad mantenidos hasta la fecha por el Ayuntamiento de Valencia.
  
Documentación complementaria
  
El 4 de marzo de 2005, la Dirección General de Gestión del Medio Natural solicita se complete la siguiente documentación:
  
1. Respecto a la documentación administrativa:
  
- Certificado de aprobación provisional en el que quede reflejado las modificaciones introducidas respecto de la documentación aprobada para su información pública.
  
- Documentación Técnica correspondiente a dicha aprobación provisional.
  
2. Respecto del Estudio de Impacto Ambiental:
  
- Justificación de la solución adoptada.
  
- No se ha considerado la incidencia de la reclasificación sobre la posible población residente y dedicada a la actividad agrícola como actividad principal.
  
- No se ha realizado una verdadera valoración de la incidencia sobre el paisaje de la tipología constructiva completamente ajena al paisaje de huerta tradicional.
  
- El impacto que sobre la futura población derivado de la línea eléctrica de alta tensión que atraviesa el tercio sur del Sector.
  
Las líneas eléctricas en suelo urbano deben ser enterradas.
  
Se aconseja que la distancia de la línea a las viviendas sea la que recomienda la Organización Mundial de la Salud de 1m/KV, es decir, 220 metros.
  
- No se ha justificado la existencia de recursos hídricos para satisfacer el incremento de población como consecuencia del desarrollo del Sector.
  
- En relación con el tratamiento de aguas residuales:
  
La EDAR de Pinedo trató caudales superiores a los de proyecto en el año 2003 por lo que se considera que con las instalaciones actuales sería imposible el tratamiento de las aguas residuales del nuevo Sector. Se requiere pues informe de la Entitat de Sanejament.
  
Sería necesario especificar en relación con las estaciones depuradoras que se tiene previsto instalar en el ámbito de la zona rururbana el tipo de tratamiento, localización, así como modo de gestión que garantice un mantenimiento y funcionamiento correctos.
  
El 8 de abril de 2005, el Instituto Valenciano de la Vivienda remite informe en respuesta al escrito de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, en el que se especifican las modificaciones habidas desde su exposición al público y se responde a los aspectos del Estudio de Impacto Ambiental. En resumen:
  
1. Respecto a la documentación administrativa.
  
Se adjunta el documento que será presentado a la Comisión de Urbanismo visado por el Colegio de Arquitectos.
  
Asimismo se adjunta la respuesta dada a las alegaciones presentadas y al informe del Ayuntamiento, en el que se especifica los cambios realizados desde la versión expuesta al público.
  
2. Respecto al Estudio de Impacto Ambiental
  
Sobre la localización:
  
a) Necesidad social de la intervención.
  
Se argumenta sobre el incremento del precio de la vivienda y las dificultades de acceso a las mismas por parte de segmentos sociales menos favorecidos. Por otro lado, la Conselleria de Territorio y Vivienda, sensible a este problema ha dispuesto un Plan de Vivienda por el que se compromete a ofertar suelo para viviendas sociales pero con el componente añadido de que este tipo de viviendas tenga elevadas cotas de calidad, debiendo tener un valor ejemplarizante, propiciando concursos y operaciones singulares que contribuyan a elevar el nivel general de la producción arquitectónica, cumpliendo con ello un objetivo estético del que carecen una elevada proporción de las promociones privadas.
  
Este apartado termina justificando que la demanda estimada de viviendas sociales para la ciudad de Valencia llega hasta las 13.000. La iniciativa presentada propone abordar esta cuestión a gran escala, y por tanto hace necesaria una dimensión de suelo urbano que no se dispone en la ciudad de Valencia.
  
b) Cumplimiento de la normativa de protección.
  
El Plan cumple con la primera de las premisas de las señaladas en el artículo 5.1 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje al situarse junto al barrio de La Torre, área altamente degradada, que carece de equipamientos urbanos y presenta déficit de infraestructuras que este Plan soluciona en gran medida.
  
c) Acreditación del destino de la intervención.
  
La iniciativa está destinada a la construcción de equipamientos públicos y a la construcción de viviendas sujetas a algún régimen de protección pública.
  
d) Objetivos complementarios y colaterales.
  
El Plan regulariza un borde urbano degradado ocupando una zona de huerta limitada por las redes de infraestructuras y en la que no existe ningún elemento patrimonial incluido en el reciente catálogo confeccionado por la Universidad de Valencia. Además tres de sus alquerías catalogadas en el catálogo municipal se localizan en zona de afección viaria, estando una de ellas en estado de ruinas. Por otro lado, hay tres zonas ocupadas por depósitos de vehículos abandonados de manera informe y desorganizado evidenciando el carácter residual y degradado del espacio sometido a intervención.
  
e) La conservación de la huerta.
  
Considerar como huerta todo espacio libre de edificación que en su día estuvieron cultivados resulta incongruente con la situación actual. La población agrícola disminuye, la cantidad de suelo realmente sometida a explotación agrícola retrocede y la voluntad de la mayoría de los propietarios es el de vender su suelo con fines urbanísticos, obteniendo plusvalías a las que se creen con el mismo derecho del que asiste al resto de propietarios de suelo, pues los terrenos ya urbanizados fueron en su momento objeto de cultivo.
  
El Plan convierte una huerta semiabandonada, amenazada, descuidada, objetivamente desprotegida y de propiedad privada, en una huerta activa, realmente protegida, atendida y cuidada, constituyendo su condición pública una garantía efectiva de que en lo sucesivo no podrá ser objeto de usos diferentes al actual.
  
Por otro lado, el convenio firmado por el IVVSA y la asociación de propietarios permite que además de vender su tierra, podrán, en aquellos casos que lo deseen, seguir cultivándola en las zonas de huerta que a tal fin se dispondrán. Esta medida acompaña de otras adicionales como las que se derivan del convenio firmado con las Asociaciones de Regantes y los Sindicatos Agrarios a fin de garantizar no solo la pervivencia de las explotaciones agrícolas, sino además, la mejora de su calidad técnica.
  
Se trata de la primera actuación urbanística de la ciudad de Valencia que se orienta de modo directo a urbanizar conservando en lo sustancial la huerta preexistente con el fin de construir viviendas sociales y equipamientos que satisfarán parte de los déficits acumulados en la pedanía inmediata.
  
f) Incidencia en el paisaje de edificio en altura.
  
La opción de edificar en altura ha de adoptarse necesariamente si se quiere preservar la mayor parte de superficie posible de huerta mientras se mantiene la edificabilidad suficiente para garantizar la idoneidad económica de la actuación y adecuada remuneración de suelo para los propietarios.
  
No se puede ignorar la situación de partida de un espacio que está sometido al impacto simultáneo de las edificaciones de la pedanía de La Torre y de las infraestructuras viarias adyacentes. Se considera que las aportaciones que plantea el Plan, realizadas por algunos de los arquitectos más prestigiosos del momento, supondrán una aportación decisiva en la configuración de un nuevo paisaje valenciano, haciendo que un conjunto de profesionales de alto rango actúe simultáneamente en la periferia suburbial de Valencia en edificaciones de carácter social.
  
3. Respecto a aspectos relacionados con las infraestructuras.
  
g) Sobre la presunta incidencia de una vía de alta tensión.
  
La línea mantiene las distancias que señala la normativa actual y cumple las estipulaciones de los informes de la compañía propietaria al respecto.
  
Se prevé que la línea de alta tensión se entierre en la parte incluida totalmente en el interior del Sector y que es la que el mismo puede asumir directamente.
  
h) Sobre la previsión de recursos hídricos suficientes.
  
Los recursos hídricos procederán de la red general a partir de conducción de diámetro 600 que recorre la parte Norte del Sector y tubería de diámetro 300 que recorre el camino antiguo de Madrid.
  
i) En relación con el tratamiento de las aguas residuales.
  
Se ha llegado acuerdo con la entidad de saneamiento EPSAR en función del cual las aguas residuales que se produzcan en el ámbito del Plan serán vertidas a la depuradora de Quart - Benàger.
  
Afecciones legales
  
- Espacios Naturales Protegidos. La zona de actuación no afecta directamente a ningún espacio natural protegido si bien se encuentra a unos 3 kilómetros del límite del Parque Natural de la Albufera, y se encuentra incluida en su Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN).
  
Los aspectos que define el PORN y que tienen relación con la actuación de referencia son los siguientes:
  
- Las previsiones futuras han de configurar un modelo territorial donde la ubicación de urbanizaciones contemplen el correcto uso del agua, y sobre todo, que su depuración y tratamiento quede definido de antemano. Todo vertido urbano se debe recoger en colectores de alcantarillado, a poder ser de carácter separativo, cuyo final sea una instalación de tratamiento de dicho vertido.
  
- Las ocupaciones de las vías pecuarias clasificadas en el ámbito del PORN requerirán la autorización del órgano ambiental.
  
Se fomentará el uso público extensivo de estas vías con actividades de ocio como el senderismo, rutas cicloturísticas, etc. y su conservación como corredores ecológicos entre distintas zonas, sin perjuicio del uso ganadero.
  
- Vías Pecuarias. Aunque en el término municipal de Valencia no se ha efectuado la clasificación de las Vías Pecuarias, de acuerdo al deslinde extraído del fondo documental de 6 de julio de 1927, el sector es atravesado por el Azagador de la Torre con una anchura legal de 4,5 metros.
  
- Dominio Público Hidráulico. El sector se encuentra parcialmente en zona de policía del nuevo cauce del Río Túria.
  
- Clasificación y calificación urbanística El Plan General de Ordenación Urbana vigente clasifica el suelo como No Urbanizable con la Calificación de Especial Protección Huerta (SNUPE-PA1).
  
- Patrimonio cultural. Según informe de la Unidad de Inspección del Patrimonio de 3 de agosto de 2004, se instaba al IVVSA a realizar una prospección arqueológica previa de toda la zona afectada.
  
Una vez concedida la autorización de Prospección Arqueológica por la Dirección General de Patrimonio Artístico, con fecha 18 de noviembre de 2004, se realizó una campaña de prospección arqueológica sistemática de los terrenos del área de actuación.
  
Se expone a continuación un resumen de los aspectos más relevantes de la prospección:
  
- Sistema de acequias.
  
La huerta de La Torre se alimenta de un complejo sistema de acequias, algunas de ellas de origen medieval.
  
Dos brazos dependientes de la acequia de Favara (cercana a la zona pero no afectada por la actuación) han regado y riegan la zona que ocupa la huerta de La Torre. Se trata del Brazo de Estadella y el Braç Nou.
  
El sistema hidráulico medieval se ha conservado en alunas ocasiones y en otras se ha transformado o desaparecido. Su complejidad y variabilidad tipológica (según sean de fábrica, tierra o mixta) queda reflejada en el levantamiento topográfico.
  
- Red de caminos.
  
El área prospectada está atravesada longitudinalmente por un antiguo camino agrícola, el Camí del Saboner, camino que actualmente está asfaltado y vertebra otras vías secundarias.
  
Desde la carretera de Alba tiene su entrada un camino de tierra que conduce a la alquería de Coca y otras edificaciones rurales. La carretera de Alba parece fosilizar otro camino tradicional, el camino de la Torre a la alquería de Alba.
  
La mayor parte de estos caminos agrícolas generalmente transcurren paralelos a la red de acequias.
  
- Arquitectura rural: Alquerías y Barracas.
  
Los inmuebles sujetos a régimen de protección son tres alquerías y una serie de viviendas rurales referenciadas en el Catálogo de Arquitectura Rural del Término Municipal de Valencia:
  
- Alquería del Saboner,
  
- Alquería del Pastor,
  
- Alquería de Coca,
  
- Vivienda Rural (carretera de Alba, 3),
  
- Barraca del Cotofio,
  
- Vivienda unifamiliar (carretera de Alba, 1),
  
- Barracas Llácer
  
- Conjunto de Viviendas (C/ Ruiz nº 4 a 26)
  
Según la catalogación de bienes patrimoniales del PGOU de 1989, vigente actualmente, la mayor parte de estas arquitecturas tradicionales de interés histórico quedarán integradas en el área transformada, entre ellas la Alquería de Saboner, la Alquería del Pastor, Alquería de Coca y Barraca de Cotofio. El nuevo Catálogo de Arquitectura Rural contempla la descatalogación de otras como la vivienda unifamiliar de la carretera de Alba nº1, las Barracas Llácer y el conjunto de viviendas de la calle Ruiz.
  
- Otras construcciones tradicionales: las ceberas.
  
En el área estudiada se han documentado dos ceberas, asociadas a la Alquería de Coca y a la Barraca de Cotofio. Las dos han perdido hoy su funcionalidad original.
  
- Valoración de los resultados.
  
La prospección concluye que el área directamente afectada estaba poco documentada en el momento anterior a efectuarse la prospección. El estudio del área ha servido para realizar una evaluación del estado actual del patrimonio histórico de esta zona de la huerta.
  
Esta prospección arqueológica fue remitida a la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte en fecha 13 de diciembre de 2004.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Ocupación del suelo.
  
La actuación pretende promover 2.614 viviendas del las cuales, el 80% estarán sometidas a algún régimen de protección más viviendas en régimen de alquiler en parcelas dotacionales asistenciales. El objetivo es el de ampliar de manera importante la oferta de vivienda de protección en la ciudad de Valencia cuya demanda se estima en unas 13.000 viviendas.
  
Para llevar a cabo este cometido el IVVSA selecciona una zona de huerta junto a la pedanía de La Torre, delimitada por infraestructuras viarias de la ciudad, y cuyo carácter suburbano, presenta una degradación incipiente.
  
El Plan Especial de Reserva de Suelo y Ordenamiento de Usos para Dotacional Público y Vinculación a Vivienda Protegida en el ámbito del Sector La Torre presenta concepto de ciudad innovador en la ciudad de Valencia y plantea una solución al conflicto entre el desarrollo urbanístico de la ciudad y su entorno inmediato, es decir, la huerta. La solución está planteada desde el punto de vista del máximo respeto y conservación de la huerta como tal, integrándola en el entramado urbano, transformando la huerta privada en huerta social. De este modo, se preserva el 50% de la huerta existente.
  
Por otro lado, el Plan Especial garantiza la conservación de las acequias existentes, como parte fundamental del paisaje de la huerta y la cultura del agua, tan arraigada en esta tierra.
  
El ámbito de la actuación está dentro del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de la Albufera de Valencia por lo que está sujeto a su normativa. En este sentido, para cumplir con la reducción de la contaminación de las aguas subterráneas (media según cartografía temática de la COPUT), la huerta conservada podría convertirse en una huerta ecológica, en la que se eliminen los abonos con nitratos, pesticidas, etc.
  
La conservación de las acequias abiertas plantea dos problemas: uno de seguridad y otro de salud pública. El proyecto de urbanización deberá reducir al mínimo el riesgo de caídas mediante la utilización de barreras que se integren perfectamente en el paisaje y, por otro lado se establecerán controles de la calidad de las aguas y medidas para evitar la proliferación de plagas.
  
2. Modificación de la hidrología superficial.
  
Si bien el ámbito de la actuación no posee ningún riesgo de inundación según la cartografía temática de la COPUT, el informe del Servicio del Ciclo Integral del Agua del Ayuntamiento de Valencia de 30 de septiembre de 2004 indica que la evacuación de las aguas pluviales mediante la red de acequias existentes sólo puede ser una solución provisional y que inevitablemente sufriría inundaciones en lluvias de baja y mediana intensidad.
  
El IVVSA presentó una solicitud de Autorización de Vertido de Aguas Pluviales a la Confederación Hidrográfica del Júcar el 9 de marzo de 2005, presentando una solución de drenaje del Sector evacuando por bombeo al Azarbe o al nuevo cauce del río Túria, de manera provisional, hasta que esté ejecutado el colector paralelo a la V-30.
  
Se hace necesario pues el informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar aceptando la solución propuesta y autorizando el vertido.
  
3. Afección a las Vías Pecuarias.
  
El Sector es atravesado por el Azagador de la Torre con una anchura legal de 4,5 metros. El Estudio de Impacto Ambiental la identifica paralela a la carretera de Alba por el Sur y separada de ésta 25 metros. La vía pecuaria se integra en el Sector en la zona rururbana, que respeta la trama viaria existente con la misma anchura y por lo tanto integra la vía pecuaria.
  
Tal y como se indica en el PORN del PN de la Albufera, se fomentará el uso público extensivo de estas vías con actividades de ocio como el senderismo, rutas cicloturísticas, etc. y su conservación como corredores ecológicos entre distintas zonas, sin perjuicio del uso ganadero. Además, la reseña a la vía pecuaria en el Estudio de Impacto Ambiental se ciñe a la zona rururbana sin definir su integración el todo el ámbito de la actuación. Se debe presentar una solución específica para el correcto tratamiento de la vía pecuaria según la legislación vigente que requerirá informe favorable del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.
  
4. Patrimonio.
  
Queda clara la existencia de bienes etnológicos en el ámbito de la actuación. Una vez realizada la Prospección Arqueológica Previa solicitada por la Unidad de Inspección del Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, se hace necesario Informe Favorable de dicha Conselleria a la actuación, según la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
5. Recursos Naturales.
  
Consumo de agua
  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, el funcionamiento de de la actuación supondrá un consumo de 0,321 hm3/año de agua para consumo humano que precederá del sistema de abastecimiento del municipio de Valencia. El resto de la demanda del Sector se cubrirá con el agua de riego hoy utilizada en la huerta y con la reutilización de las aguas grises depuradas.
  
El IVVSA solicitó dictamen previo, sobre la actuación de referencia, a la Confederación Hidrográfica del Júcar los días 19 de julio y 16 de septiembre de 2004.
  
El 24 de noviembre de 2004 se remitió una nueva solicitud de dictamen previo indicando que procede considerar informe favorable al respecto por silencio positivo tal y como dice la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. En dicho escrito se insistía en el interés para el IVVSA de recibir dicho informe.
  
Sin embargo, la depuración de las aguas ya no se realiza en el Sector, por lo que no se puede contabilizar su reutilización. Se debe realizar un informe justificativo de la demanda de agua por el Sector plenamente desarrollado (cumpliendo con la dotación prevista en el PGOU de Valencia de 400l/hab/día) que se presentará en la Confederación para que sea informado favorablemente por ésta.
  
Aguas residuales
  
Las aguas negras serán conducidas hasta la Estación Depuradora de Quart Benàger, cumpliendo con el PORN del PN de la Albufera y las recomendaciones del informe del Servicio del Ciclo Integral del Agua del Ayuntamiento de Valencia.
  
El desarrollo de la actuación posee informe favorable de la Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, fechado el 20 de diciembre de 2004.
  
Generación de residuos
  
Durante la fase de obras no se cuantifica el volumen de los movimientos de tierra ni se especifica el tratamiento y destino final de los sobrantes.
  
Durante la fase de ejecución no se realiza una estimación de los volúmenes de residuos (inertes, vegetales u otro tipo), si bien se indica en el apartado de medidas preventivas - correctoras que tras el arranque de la vegetación, y antes del comienzo de las obras, se acopiará en montones en forma de artesa con altura inferior a 2 metros. Posteriormente será empleado en la preparación de zonas verdes y ajardinadas o en la restauración de relieves deteriorados.
  
En caso de que no pueda reutilizarse toda esta tierra será transportada a vertedero autorizado.
  
Para los residuos sólidos urbanos, se realizará un informe en el que se prevean los tipos y cantidades de residuos que se generarán como consecuencia del desarrollo de la actuación, de manera justificada, que será informado favorablemente por la empresa o empresas encargadas de su recogida y eliminación de acuerdo con la legislación sectorial vigente. La empresa o empresas implicadas certificarán la capacidad de los vertederos autorizados para aceptar los residuos.
  
6. Incidencia de la línea eléctrica de alta tensión.
  
El sector es atravesado por una línea eléctrica de alta tensión de 220 KV. Tras las alegaciones, se entierra parcialmente la línea, concretamente el tramo entre los dos apoyos que se encuentran situados dentro del Sector.
  
El tramo que todavía queda en aéreo sobrevuela terrenos calificados como: zonas verdes computables como red viaria (RV03 y RV01) y equipamientos (ID1 e ID2); además quedaría frente a las torres exentas: R12, R14, R15 y R16 (a unos 30 metros); y visible desde casi todo el Sector.
  
El propio informe de la Sección de Proyectos de Infraestructura del Ayuntamiento de Valencia de 6 de agosto de 2004, de acuerdo con el PGOU que establece que en suelo urbano las instalaciones de servicio serán subterráneas, indica respecto de la línea eléctrica en cuestión: ?Lo que parece a todas luces irrenunciable es su integración en la urbanización transformando el actual trazado aéreo a subterráneo?.
  
Las distancias de separación entre la línea y los edificios, unos 30 metros, cumple con las separaciones que indica el vigente Reglamento de Líneas Eléctricas Aéreas de Alta Tensión.
  
El Plan Especial excusa el enterramiento total de la línea a su paso por el Sector por motivos económicos que harían inviable su ejecución.
  
En cualquier caso, deben evitarse las molestias que la línea creará sobre la futura población del Sector teniendo en cuenta las incertidumbres sobre la salud y el rechazo que normalmente generan este tipo de instalaciones. Se debe pues, enterrar la línea eléctrica en cuestión, dentro de todo el ámbito del Sector, para que la calidad de vida o bienestar de los habitantes tenga las mismas cotas de calidad que cualquier otro espacio urbano de la ciudad de Valencia.
  
7. Paisaje.
  
El paisaje que encontramos en la ciudad de Valencia esta definido por un entorno agrícola de origen árabe con una importante red de infraestructuras hidráulicas (las acequias), que riegan diversos tipos de cultivos de huerta que generan un paisaje de alta calidad.
  
Como resultado del Plan, la ciudad de Valencia contará con 10 Ha. que se podrán cultivar como terreno de huerta y se espera una implicación activa de diversos colectivos en el primer espacio de la ciudad con esta calificación.
  
En el sector La Torre se propone integrar la huerta como espacio urbano, proponiendo cuatro sistemas de gestión no excluyentes entre sí, a saber la huerta social de gestión ciudadana, la destinada a la investigación, formación y la vinculada a equipamientos.
  
El estudio del paisaje presentado se ampara legalmente en Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat Valenciana, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.
  
El objeto de los estudios del paisaje, de acuerdo con el Art. 32 de la mencionada ley, es definir y delimitar las unidades paisajísticas que estructuran su ámbito a partir de las cuencas visuales, zonas para la protección de las vistas, siluetas y fachadas urbanas de los núcleos, consideradas de elevado valor, delimitar las áreas que han de ser objeto de atención prioritaria por la calidad, fragilidad o aptitud de su paisaje, establecer un régimen jurídico de protección para las unidades de paisaje de alto valor y de sus elementos singulares.
  
En el contenido del estudio presentado se describen los usos, vegetación y edificaciones existentes así como la reseña histórica de los mismos. Se define la unidad paisajística, la huerta, donde se integra la actuación y se plantean los objetivos para mantener la calidad de la misma en el sector.
  
El estudio del paisaje realizado contempla la mayor parte de los objetivos que se establecen en la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Ordenación del Paisaje. Cabe mencionar la no referencia a la fragilidad visual, entendiendo como tal la susceptibilidad de un paisaje al cambio cuando se desarrolla un uso sobre él. Así como la no inclusión de la cuenca visual desde donde se percibiría la ordenación propuesta, ni el análisis de la influencia de la ordenación propuesta sobre los posibles fondos escénicos que le proporcionan el paisaje circundante así como un estudio de las posibles modificaciones en la percepción de la torre que da su nombre al barrio elegido para la actuación.
  
La ordenación propuesta esta envuelta por un fondo escénico definido por dos zonas diferenciadas, por un lado la ciudad de Valencia y por otro la franja de infraestructuras en el borde de la ciudad. Se entiende que el paisaje periurbano asumirá sin ningún traumatismo la ordenación propuesta y se verá enriquecido dado que la materialización edilicia será de elevada calidad según se desprende del Plan Especial.
  
8. Medio socioeconómico.
  
La oferta de unas 2.100 viviendas de protección oficial en el término municipal de Valencia solucionará, en parte, el acuciante problema de la escasez de este tipo de viviendas, siendo un impacto positivo para el medio socioeconómico de la ciudad.
  
Consideraciones jurídicas
  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.
  
- El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación de la Homologación Sectorial Modificativa y Plan Especial de Reserva y Ordenación de Usos para Dotacional Público y Vinculación a Vivienda Protegida en el ámbito del Sector La Torre del término municipal de Valencia, cuyo promotor es el Instituto Valenciano de la Vivienda, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Con anterioridad a la aprobación definitiva de la actuación, la Comisión Territorial de Urbanismo deberá disponer de los siguientes informes:
  
a. Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar autorizando el vertido de las aguas pluviales y aceptando el sistema de drenaje superficial propuesto por el promotor en su solicitud de 9 de marzo de 2005.
  
b. Informe favorable del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda relativo al correcto tratamiento de la vía pecuaria afectada. Para la emisión de dicho informe el promotor redactará otro en el que se defina la solución adoptada para la vía pecuaria en todo el ámbito del Sector.
  
c. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte relativo a la conservación del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
d. Informe favorable, de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativo a la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua. Para la emisión de este informe el promotor justificará la nueva previsión de consumo teniendo en cuenta la dotación según PGOU de Valencia y las circunstancias finales del Sector, esto es, envío de las aguas residuales a depuradora fuera del Sector.
  
e. Informe del promotor en el que se prevean los tipos y cantidades de residuos que se generarán en el Sector plenamente desarrollado. En base a este informe, la empresa o empresas encargadas de su recogida certificarán su capacidad de gestión y los vertederos a que sean conducidos certificarán su capacidad para acogerlos.
  
2. La huerta conservada, y transformada en huerta de uso público, utilizará métodos de trabajo de huerta ecológica, prohibiéndose la utilización de fertilizantes a base de nitratos y los pesticidas.
  
3. La tierra vegetal procedente de los movimientos de tierra se reutilizará en los parques y jardines del Sector. En caso de que no pueda reutilizarse toda ella, la sobrante será transportada a vertedero autorizado.
  
4. La línea eléctrica de alta tensión deberá ser enterrada en todo el ámbito del Sector.
  
5. El proyecto de urbanización definirá barreras, que se integren perfectamente en el paisaje, para minimizar el riesgo de caídas a las acequias. Por otro lado, se establecerán controles de la calidad de las aguas para poder establecer medidas que eviten la proliferación de plagas.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de mayo de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 200/04-AIA
  
Título del proyecto CENTRO DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS NO PELIGROSOS. ZONA XV.
  
Promotor: FOMENTO DE CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, SA
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Ubicación Paraje ?Les Canyaes- del término municipal de El Campello (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El proyecto aborda la construcción y explotación de un Centro de Tratamiento de Residuos No Peligrosos, en el cual se procederá a las operaciones de valorización y eliminación de los residuos urbanos previstos en el ámbito de Plan Zonal correspondiente a la Zona XV del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, que incluye el Área 23 (Marina Alta), y 24 (Marina Baja) más el municipio de El Campello (l'Alacantí).
  
Para poder llevar a cabo dichas operaciones se dispondrá de una Planta de clasificación manual y electromecánica de residuos con prensado y embalado final, una nave de tratamiento de residuos voluminosos, un área de tratamiento de residuos vegetales, una planta de biometización con aprovechamiento del biogás, una planta de compostaje y un vertedero controlado de residuos no peligrosos de alta densidad.
  
Todas estas instalaciones, a excepción del vertedero de residuos no peligrosos se encuentran en naves totalmente cerradas que cuentan con sistemas de extracción de aire y desodorización con lavado de gases (scrubber y biofiltros).
  
Los residuos no valorizables procedentes de la Planta de Clasificación y Valorización se depositarán en el vertedero en forma de balas prensadas y precintadas. Diariamente éstos residuos serán cubiertos por una capa de material inerte que evitará el vuelo de materiales ligeros y disminuirá la emisión de malos olores.
  
El vertedero se sitúa en una vaguada que aprovecha una cabecera de barranco sobreexcavada para obtener el vaso de vertido. El cierre del vertedero se realiza mediante la construcción de sucesivos diques de 5 m. de altura retranqueados hacia el interior del frente de vertedero hasta alcanzar la cota 225, desde ahí hasta la cota final de vertido a 236 m.s.n.m., se recrece el vaso mediante el depósito de residuos en tongadas dejando una pendiente media del 10%. La capacidad útil total del vaso es de 2.358.006 m3.
  
El vertedero dispondrá de un sistema de recogida y tratamiento de lixiviados que permitirá la reutilización de los mismos en las instalaciones. Para evitar la entrada de aguas pluviales a las instalaciones se contará con una red de canales perimetrales de drenaje que conducirán las aguas hacia la balsa de pluviales o bien al barranco de Las Cañadas.
  
Se dispondrá además, de un sistema de captación, tratamiento y eliminación del biogás generado en el vertedero.
  
El vertedero una vez sellado se revegeta mediante la siembra y plantación de especies vegetales autóctonas. Entre las cotas 225 y 236, el sellado configura una superficie con pendiente del 10%, sobre la que se ha diseñado la construcción de varios caminos perimetrales en toda la superficie que permiten el acceso a las instalaciones de desgasificación y permiten el control y mantenimiento de la cubierta vegetal. Estos caminos disponen de cunetas de drenaje que recogen las aguas de escorrentía y las reconducen a los canales perimetrales del vertedero.
  
El sellado del frente del vertedero se realizará de forma que los diferentes diques de cierre queden integrados en un solo banco con una pendiente final única 3H:1V.
  
Además, para la construcción y explotación del Centro de Tratamiento y Eliminación de residuos es necesario ampliar y acondicionar el actual camino de acceso, abastecer de energía eléctrica a las instalaciones, acondicionar las parcelas para ubicar las naves de tratamiento mediante desmontes y terraplenes, cierre del perímetro de las instalaciones, construir las instalaciones de auscultación y control ambiental (estación meteorológica, piezómetros de control, control de gases, control de movimientos y asientos del vertedero e inclinómetro) además de obras e instalaciones auxiliares.
  
Para la puesta en marcha de las instalaciones es necesario disponer de suministro eléctrico, para ello se propone en el proyecto la construcción de una línea eléctrica de 20 kv que enlazará con el apoyo nº 28 de la línea aérea de 20KV ?Buscamiel?. La longitud de la línea es de 1.404,8 m. dividida en 16 tramos que se apoyan sobre terrenos naturales con elevadas pendientes, morfología abrupta y elevada visibilidad.
  
Otra obra de envergadura necesaria es el entronque de la nacional N-332 a la altura p.k. 125+960, tramo comprendido entre las localidades de Vilajoyosa y El Campello, con el camino de acceso a las instalaciones. Para el entronque se ha diseñado un carril de salida y entrada independiente hasta llegar al paso inferior del autopista AP-7. Debido a las limitaciones de anchura que presenta el paso inferior se ha optado por definir un solo carril de forma que el tráfico quede regulado mediante semáforos.
  
Desde la salida del paso inferior hasta el Centro de Tratamiento se proyecta ampliar el camino actual de 3 m. de ancho a 8 m., para ello es necesario desmontar y terraplenar el camino actual. Los taludes de terraplén serán 3H:2V excepto en zonas puntuales que serán 1H:1V y estarán protegidas con escollera para mejorar su estabilidad. Los taludes de desmonte serán de 1H:4V los primeros cinco metros, una berma de 1,5 m. de ancho para dar discontinuidad al talud y talud 1H:8V después de la berma.
  
El drenaje superficial del camino se efectuará mediante las correspondientes estructuras de drenaje longitudinal y transversal.
  
Se estima que circularán unos 70 camiones autocompactadores diarios procedentes de las plantas de transferencia de Dénia y Benidorm a una velocidad no superior a los 40 km/h.
  
2. Estudio de alternativas y justificación de las soluciones técnicas adoptadas.
  
El emplazamiento propuesto para el Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos se corresponde con una de las ?Áreas o Zonas aptas a falta de estudios de detalle- que en el ámbito del Plan Zonal de Residuos - Zona XV, se seleccionaron para ubicar este tipo de instalaciones.
  
Realizados los estudios de detalle, se comprueba que el emplazamiento permite la ubicación de las instalaciones y garantiza siempre que se adopten las medidas protectoras y correctoras necesarias la no afección al medio.
  
En cuanto a las instalaciones, tanto el Servicio de Residuos Urbanos y el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de esta Conselleria consideran las instalaciones y los sistemas de tratamiento adecuados y acordes con las normativas vigentes en cuanto a tratamiento y eliminación de residuos y en lo referente a contaminación atmosférica.
  
En lo que respecta al acceso, el proyecto propone utilizar el actual camino de acceso ampliándolo y acondicionándolo a un ancho de 8 m. Para ello propone en la mayor parte del trazado el desmonte de los terrenos con el fin de evitar la afección al barranco que lo limita en su margen izquierdo. No obstante, existen terraplenes en aquellos tramos que deba salvarse alguno de los barrancos que lo atraviesa.
  
En lo referente a la línea eléctrica se ha propuesto la construcción de una línea eléctrica de 20 kv de 1.404,8 m. de longitud con un único trazado que consiste en el entronque de la línea con el apoyo nº 28 de la línea aérea de 20 kv ?Buscamiel- (situada a junto al autopista) hasta llegar a las instalaciones.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En fecha 14 de abril de 2004, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda tramita ante esta Área de Evaluación de Impacto Ambiental el expediente referente al ?Centro de Tratamiento de Residuos no Peligrosos. Zona XV- en el término municipal de El Campello (Alicante), solicitando la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental. Posteriormente en fecha en fecha 31 de mayo de 2004 remite copia de las alegaciones presentadas ante la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante en fecha 7 de abril de 2004, por parte de Francisco Cortés Ripoll, Miguel Lloret García, Vicenta García Alberola y Miguel Cortés Ripoll y el 13 de abril de 2004, por parte del Grup Ecologista Xoriguer de la Vila Joiosa. También remite alegación presentada por el Ayuntamiento de El Campello.
  
En fecha 30 de septiembre de 2004, el Área de Calidad Ambiental remite al Área de Evaluación de Impacto Ambiental las respuestas elaboradas por la empresa promotora, FOMENTO DE CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, SA, a las alegaciones formuladas ante esta Conselleria y ante el Ayuntamiento de El Campello durante el periodo de información pública. Se adjunta además, los informes emitidos por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico y del Área de Residuos de esta Conselleria en relación al proyecto de referencia y anexos presentados.
  
Alegaciones. Vistas las alegaciones presentadas al proyecto por diferentes organismos oficiales, grupos ecologistas y particulares, éstas han sido tenidas en cuenta a la hora de evaluar el proyecto y comunicar a la empresa promotora las medidas correctoras a adoptar para la consecución de la presente resolución de impacto.
  
Informes sectoriales. El informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico considera que el anexo presentado subsana las deficiencias que inicialmente existían en el proyecto, mientras que el Área de Residuos considera que debe completarse la documentación tramitada subsanando deficiencias existentes en proyecto y en los dos anexos que le han sido remitidos.
  
En enero de 2005, el Área de Calidad Ambiental nos remite anexo definitivo al proyecto tramitado junto con informe del Área de Residuos, en el que se indica que la documentación aportada por la empresa promotora ha subsanado por completo las deficiencias existentes en la documentación tramitada (proyecto y anexos).
  
En noviembre de 2004 se comunica al Área de Calidad Ambiental que el Estudio de Impacto Ambiental no incluye el informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de Patrimonio Cultural Valenciano. Quedando a la espera de recibirlo para poder emitir la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.
  
En fecha 14 de febrero de 2005, tras comprobar que las instalaciones propuestas se ubican sobre Suelo no Urbanizable con Protección Paisajística, el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita informe al Servicio de Residuos Urbanos para determinar si el Plan zonal de Residuos de la Zona XV tiene carácter vinculante y las normas urbanísticas del municipio, en este caso el Plan General de Ordenación urbana, quedan supeditadas al propio Plan Zonal.
  
En marzo de 2005, el Área de Calidad Ambiental, teniendo en cuenta el informe que el Área Jurídica de esta Conselleria emite al respecto, solicita la continuación del trámite de Evaluación de Impacto Ambiental. En dicho informe se indica entre otros aspectos que:
  
Primero
  
El Plan Integral de Residuos y los Planes Zonales que se aprueben en su desarrollo son planes autonómicos de residuos cuyas determinaciones ?vinculan a los distintos instrumentos de ordenación urbanística- siendo ?de obligado cumplimiento tanto para las entidades públicas como para las entidades privadas- conforme a lo dispuesto en los artículos 39 y 40 de la LRCV.
  
Segundo
  
La ejecución y el desarrollo de las determinaciones contenidas en los planes autonómicos de residuos no requieren de la previa adaptación del planeamiento municipal, por cuanto tales determinaciones son de aplicación directa e inmediata desde el momento de su aprobación definitiva por el órgano autonómico competente. Otra interpretación distinta vaciaría de contenido tanto la vinculación como la obligatoriedad establecidas directamente por la LRCV.
  
Por último, en junio de 2005, el Área de Calidad Ambiental da traslado del Estudio de Impacto Ambiental completado con el informe vinculante favorable emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia al proyecto de referencia.
  
Se aporta además, anexo del Estudio de Impacto Ambiental en lo referente a la ampliación del camino de acceso y al trazado de la línea de media tensión que suministrará energía eléctrica a la Planta.
  
También se adjunta, copia del informe de Confederación Hodrográfica del Júcar, Área de Calidad de Aguas, en el que se informa favorablemente al proyecto de referencia habida cuenta que justifica la correcta gestión de tanto las aguas residuales como de los lixiviados.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
El emplazamiento previsto para la ubicación del Centro de Tratamiento de Residuos no peligrosos de origen municipal, se localiza en la partida ?Les Canyaes- situada en el término municipal de El Campello. Las parcelas donde se ubicará el Centro de Tratamiento se corresponden con las parcelas catastrales 254, 255, 256 del polígono 6 del término municipal de El Campello.
  
Dicho emplazamiento está clasificado como apto a falta de estudios de detalle, en el Plan zonal de residuos de la Zona XV, aprobado por Orden de 12 de noviembre de 2001 del conseller de Medio Ambiente.
  
El acceso se realiza desde la carretera nacional N-332, en el pk 125,4 en dirección La Vila Joiosa - El Campello donde existe un camino de tierra que salva el paso inferior del autopista AP-7 mediante un amplio paso en arco de 6 m de ancho y gálibo 6 m. Desde el paso del autopista a las instalaciones se accede a través de un camino de tierra de unos 2-3 m. de ancho y de unos 2,5 km. de longitud.
  
La zona donde se ubicarán las instalaciones se encuentra emplazada en una área de relieves alomados a unos 3 km. del mar, entre las cotas 160 y 200 m.s.n.m. El vaso de vertido aprovecha la cabecera del barranco ?Les Canyaes- para ubicarse. Este barranco recoge las aguas de lluvia de los diferentes barrancos de menor entidad del área de estudio y desagua en el Arroyo del Río después de pasar bajo la autopista AP-7, a 1,5 km de desembocadura en el mar.
  
Se trata de un área deshabitada donde únicamente se observan algunas casas rurales abandonadas, alejada de núcleos de población y con escasa cuenca visual al encontrarse rodeada de cerros situados a mayores cotas que las del emplazamiento.
  
La calidad intrínseca del emplazamiento es baja puesto que no hay incidencia humana, la vegetación es escasa y diversa sin presentar singularidades o especies raras que merezcan algún tipo de protección, la diversidad de la fauna es reducida sin que aparezcan especies de interés o nidificantes en la zona, la geología y geomorfología de la zona tampoco presenta gran interés al no existir singularidades que la hagan representativa, presenta cierto grado de erosión, las pendientes son moderadas y la altitud reducida. En cuanto a la hidrología, abundan los barrancos de pequeña entidad que vierten sus aguas al barranco ?Les Canyaes?, únicamente después de fuertes lluvias.
  
El paisaje del entorno es similar ya que comparte similares características o evoluciona hacia espacios con elevada presencia humana.
  
En cuanto a la vegetación, los relieves que circundan el emplazamiento están cubiertos por un matorral de porte bajo donde predomina el esparto, el romero, la aliaga, las jaras, algunos pies dispersos de coscoja, lentisco y algunos ejemplares de pino carrasco. El fondo del valle se encuentra aterrazado y cultivado con frutales de secano.
  
De acuerdo al Atlas Climático de la Comunidad Valenciana, el clima de la zona se clasifica como estepario subárido de absoluta filiación mediterránea, caracterizado por las precipitaciones escasas y fuerte evapotranspiración. Junto con la escasez de precipitaciones, la zona se caracteriza por la irregularidad de éstas.
  
Los vientos presentan una acusada componente NW en los meses de noviembre a marzo, a partir de marzo empiezan a girar al E, y con menor fuerza hacia el SE, hasta octubre, mes en que recuperan su orientación NW.
  
Desde el punto de vista geológico e hidrogeológico los materiales predominantes que afloran en la zona de estudio son margas, además de areniscas y margocalizas que conforman una potente sedimentación de tipo Flysh de más de 500 m. de potencia. Estos materiales terciarios tienen edades comprendidas entre el Mioceno inferior y el Paleógeno.
  
Desde el punto de vista hidrogeológico el emplazamiento se sitúa en la Unidad Hidrogeológica de los Anticlinales de Orcheta (IGME, 1986) en un área sin acuíferos de interés. El estudio geológico-geotécnico realizado mediante ensayos ?in situ- demuestra la existencia de niveles de margas con un coeficiente de permeabilidad (K) entre 10-7 - 10-8 m/s, obtenidas mediante ensayo Lefranc de carga variable en tramos de 10 m. de espesor.
  
La zona de estudio no se encuentra incluida en ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, ni afecta ningún LIC ni ZEPA, ni queda incluida en ninguna microreserva de Flora.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En principio y de acuerdo con el Estudio de Impacto Ambiental tramitado, los principales efectos ambientales que pueden derivarse de la construcción, explotación y clausura de las nuevas instalaciones de tratamiento de residuos son la producción de ruidos y emisión de gases por la maquinaria, polvo, emisión de gases y malos olores en los procesos de explotación de las instalaciones, riesgos de explosiones e incendios, generación de lixiviados, posible contaminación de suelos, aguas subterráneas y superficiales, modificación de la dinámica de la escorrentía superficial, posibles riesgos geológicos, modificación del relieve, cambios de usos del suelo, eliminación de vegetación, eliminación y desplazamiento de fauna, afección red viaria e infraestructuras, incremento de elementos volátiles y especies oportunistas en la zona, modificación en el paisaje, afección al avifauna por el tránsito de camiones y afección social, generación de empleo y correcta gestión de los residuos.
  
En lo que respecta al camino de acceso y al trazado de línea eléctrica, se han aportado sendos anexos al estudio de impacto ambiental en los que se identifican y valoran los posibles impactos ambientales derivados de dichos proyectos.
  
En cuanto al camino de acceso, los principales efectos ambientales que pueden derivarse de la construcción del camino son el desmonte de importantes volúmenes de tierra, la creación de taludes de elevada pendiente, el terraplenado de ciertas zonas, la ocupación del barranco, eliminación del suelo y acopio de materiales de construcción, la producción de ruidos y gases por la maquinaria, levantamiento de polvo, modificación del relieve, afección vegetación, afección patrimonio y dotación de infraestructuras. Una vez que las instalaciones estén en marcha, el camino soportará un volumen diario de 70 camiones diarios lo que supondrá un importante aumento del ruido y de la generación de gases y afección a la avifauna.
  
En lo referente, al trazado de línea eléctrica, los principales efectos ambientales que pueden derivarse del nuevo trazado son la afección a la vegetación por la corte obligatoria de arbolado y movimientos de maquinaria, afección al suelo, aumento de erosión por apertura de nuevos caminos, explanaciones para colocar los apoyos, movimientos de tierra, etc., afección a la avifauna por electrocuciones y colisiones con los cables, afección al paisaje dependiendo de la calidad y fragilidad del mismo y por último afección al medio socioeconómico y cultural.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Dado que el Centro de Valorización y Eliminación de Residuos No Peligrosos consta de diferentes obras o instalaciones, los impactos derivados de cada una de ellas tienen magnitudes e intensidades diferentes por lo que es necesario aplicar medidas correctoras distintas en cada caso.
  
En lo que respecta al vertedero y las naves de clasificación y valorización de los residuos, se han tomado las medidas protectoras y correctoras suficientes para garantizar la correcta gestión de los residuos y eliminar riesgos de contaminación a las aguas subterráneas y superficiales, contaminación de suelos, contaminación a la atmósfera, afección a la fauna y vegetación.
  
Se ha diseñado un proyecto de sellado y restauración del vertedero que garantiza la estanqueidad del mismo y permite la reintegración del área a su entorno inmediato. No obstante, la altura y longitud del talud de restauración del frente del vertedero se considera excesivo ya que puede verse afectado por fenómenos erosivos que pueden provocar inestabilidad del talud, dejar al descubierto los residuos, no facilitar los trabajos de mantenimiento de la revegetación, etc.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental se desarrolla a lo largo de todas las fases del proyecto, tanto en la construcción, explotación, clausura y post-clausura de las instalaciones. No obstante, deberá adaptarse y diseñarse de acuerdo al anexo III del Real Decreto 1.481/2001, de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.
  
Tanto el servicio de Residuos Urbanos como el servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de esta Conselleria han informado favorablemente el proyecto tramitado en lo referente a la gestión de los residuos y a la protección del medio ambiente.
  
En cuanto al camino de acceso, se considera que el trazado propuesto es el adecuado, puesto que ya existe un camino de tierra que sigue el mismo itinerario. Únicamente se ampliará y acondicionará el camino existente y se tomarán medidas para minimizar los riesgos de erosión de los taludes, se evitará la ocupación del barranco, los terraplenes se dotarán de pendientes suaves e incluso en algún caso se diseñarán escolleras que eviten la erosión y/o inestabilidad de los mismos, las aguas de escorrentía drenaran a lo largo de la traza del camino a través de los drenajes longitudinales y transversales diseñados, la tierra de desmonte se utilizará bien para la adecuación del camino o bien para el cubrimiento diario de los residuos y por último se limitará la velocidad de tránsito de los camiones a 40 km/h.
  
En cuanto al nuevo trazado de línea eléctrica se considera que no se han estudiado las diferentes alternativas de trazado y tampoco se han evaluado correctamente los impactos derivados de la construcción de la línea y sus afecciones al suelo, vegetación, paisaje y avifauna. No han contemplado la posibilidad de seguir el trazado del camino y evitar la apertura de nuevos caminos lo que evitaría las afecciones mencionadas en el apartado anterior.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.
  
Por lo tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica de Declaración de Impacto Ambiental en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente,
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Formular con carácter favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la presente Declaración de Impacto Ambiental correspondiente al Centro de Tratamiento de Residuos No Peligrosos de Origen Municipal, situado en el paraje ?Les Canyaes- del término municipal de Alicante, promovido por la mercantil FOMENTO CONSTRUCCIONES Y CONTRATAS, SA., siempre que la actividad se desarrolle con el estricto cumplimiento de todas las medidas propuestas en la documentación inicialmente tramitada con las modificaciones introducidas por las condiciones siguientes:
  
1. El sellado del frente de vertido deberá modificarse de modo que en vez de dejar un talud único de restauración, el sellado se lleve a cabo de forma progresiva, es decir, a medida que se vaya recreciendo la masa de residuos aprovechando la construcción de los diferentes diques de cierre del frente de vertido. Se deberá garantizar la configuración de bancos de altura no superior a 5 m. y pendientes 3H:1V, separados por bermas intermedias de 4-5 m. Estas bermas deberán permitir el desagüe de las aguas de escorrentía desviándolas hacia los canales perimetrales de drenaje que dispone el vertedero.
  
2. El trazado de línea para abastecimiento de energía eléctrica a la Planta, deberá ser objeto de un nuevo proyecto en el que se estudien los diferentes trazados alternativos entre el punto de suministro y el de enganche. La elección del trazado como definitivo vendrá debidamente justificada como el de menor impacto. Para determinarlo se valorará cada uno de los trazados alternativos previstos y la adecuación al planeamiento territorial y urbanístico y a los pasillos para el paso de instalaciones previstos en el artículo 23.7 de la LOTPP.
  
En consecuencia, de acuerdo al Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, el proyecto se someterá al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.
  
Para la elaboración del Estudio de Impacto Ambiental se tendrán en cuenta los contenidos mínimos establecidos en la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establecen los contenidos mínimos de los proyectos de líneas eléctricas.
  
3. De acuerdo al Plan Zonal de Residuos - Zona XV, el proyecto de construcción del Centro de Tratamiento y Eliminación de Residuos deberá incorporar la adopción de medidas compensatorias de carácter ambiental a favor del municipio donde se ubiquen las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos. En este caso será el Ayuntamiento de El Campello quien establezca junto a la empresa promotora el conjunto de medidas de carácter ambiental que estimen más oportunas para el desarrollo del proyecto dando el visto bueno al mismo.
  
4. El Plan de Vigilancia de Ambiental deberá ampliarse para ajustarse al anexo III del RD 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero. Además contemplará la vigilancia y eficacia de las medidas compensatorias que se establezcan de acuerdo al apartado anterior.
  
Segundo
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML