Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6719)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Torreblanca, Cabanes, Castelló de la Plana, Loriguilla, Alaquàs i Fuenterrobles. Expedient número 166/2007 AIA i altres.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6817

Data del DOGV
:   12-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6719

CVE


Data del document
:   22-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Loriguilla](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Alaquàs](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Torreblanca, Cabanes, Castelló de la Plana, Loriguilla, Alaquàs i Fuenterrobles. Expedient número 166/2007 AIA i altres. [2012/6719]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que, una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients: 166/2007 AIA, 162/2008 AIA, 184/2005 AIA, 216/2008 AIA, 36/2008 AIA.  
  
  
València, 22 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 166/2007-AIA.  
Promotor: hereus d'Enrique Climent Mingol, CB.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència a Castelló.  
Objecte del projecte: sol·licitud de pròrroga de la concessió minera de l'ampliació a Santa Ofelia núm. 206, per a l'explotació de torba.  
  
Localització: la major part de les quadrícules se situen en els polígons 5, 6, 13 i 14 del municipi de Torreblanca, la resta en el polígon 7 de Cabanes (es detalla en la descripció del projecte).  
Ref. òrgan substantiu: NMINC MIEXPR/2004/4.  
Descripció del projecte  
1. Característiques  
La concessió Santa Ofelia núm. 2063 va ser atorgada el 8 de juliol de 1977 per l'òrgan substantiu amb competències en mineria. El promotor va sol·licitar la pròrroga el 8 de gener de 2004.   
La demarcació de la sol·licitud posseïx una superfície aproximada d'unes 331 hectàrees i està definida per les coordenades UTM dels vèrtexs següents:  
  
Vèrtexs X Y  
Punt de partida 773283 4455594  
1 773532 4455603  
2 773549 4455125  
3 774495 4455159  
4 774517 4454543  
5 774770 4454552  
6 774798 4453796  
7 774325 4453779  
8 774347 4453162  
9 773401 4453128  
10 773423 4452511  
11 772477 4452477  
12 772499 4451860  
13 771540 4451807  
14 771411 4451970  
15 774232 4454207  
16 773967 4454540  
17 773744 4454355  
18 773682 4454434  
19 773597 4454364  
20 773053 4455049  
21 773285 4455241  
  
La superfície extractiva és d'unes 56 hectàrees, de les quals estan pendents d'explotar unes 27 ha. Cada any es produïxen les reserves contingudes en una superfície de 15.000 m², segons això la vida de l'explotació és d'uns 18 anys.  
El pla de labors preveu un període d'inactivitat a primers d'any, per a no impedir la reproducció de l'avifauna.  
L'extracció de la torba es realitza excavant carrers d'uns 10 metres d'amplària i 4 a 5 metres de profunditat, els carrers es formen paral·lels i avancen fins a esgotar la torba. A cada una certa distància es deixa un illot sense excavar per a refugi de la fauna.  
La maquinària seleccionada per a l'arrancada de la torba consistix en una retroexcavadora de cadenes Caterpillar d'1 m³ de capacitat i el seu transport es realitza amb un camió bolquet de 170 CV. També s'empra una carregadora frontal de pneumàtics de 2 a 2,5 m³ de capacitat.  
  
Els estèrils estan constituïts aproximadament pel metre més superficial de grossària del sòl, en el qual predominen els llims i la vegetació lacustre. S'empra per a restaurar els talussos a mesura que avança l'explotació.  
La torba s'asseca en les eres de la demarcació i entra posteriorment a la planta de tractament, on es tritura i separa de les restes vegetals. La torba classificada per dimensions s'arreplega i, després, s'ensaca pura o mesclada amb additius.  
L'actuació se situa en una zona en la qual coincidixen pràcticament els següents espais protegits, tots estos denominats Prat de Cabanes-Torreblanca: un lloc d'interés comunitari (LIC), una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA), una zona humida, un lloc RAMSAR i des de 1988 un parc natural.  
Segons cita l'estudi d'impacte ambiental (el promotor no ha remés els certificats respectius de compatibilitat urbanística dels Ajuntaments de Cabanes i Torreblanca) en el municipi de Cabanes pareix compatible l'actuació amb els usos dels terrenys previstos en el Pla General d'Ordenació Urbana, els quals estan qualificats com a sòl no urbanitzable zona humida protegida. La part de l'actuació situada en el municipi de Torreblanca ocupa sòl no urbanitzable protegit. Es distingixen 3 zones: la zona NUPE1 en la qual no és compatible l'extracció de torba, i les zones NUPE2 i NUPA on sí ho és.  
2. Alternatives mediambientals  
El promotor justifica l'elecció de l'emplaçament per existir reserves de torba. El mètode d'explotació és el mateix que ha utilitzat durant els 30 anys de la primera concessió, no planteja un altre mètode d'extracció alternatiu.  
Tramitació administrativa.  
1. Tramitació.  
Amb data 2 d'agost de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte d'explotació i de l'informe del director facultatiu. L'òrgan substantiu remet el certificat del tràmit d'exposició pública del projecte.   
2. Informació pública.  
El Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5508, del 9 de maig de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat informació complementària.  
Informes sectorials.  
Informe del Servici de Parcs Naturals, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural  
El Servici de Parcs Naturals trasllada la consulta al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, perquè emeta un informe, perquè l'actuació pot afectar hàbitats d'interés comunitari i, fins i tot, hàbitats d'interés prioritari, al ser el parc natural un lloc d'interés comunitari, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.  
Per mitjà d'una nota de comunicació interna del 10 d'octubre de 2007, del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi al Servici de Parcs Naturals, s'adjunta l'informe del Servici esmentat en què es conclou que:  
La concessió minera és incompatible amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.  
La concessió minera és incompatible amb l'article 15 del Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Usos i Gestió del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
El Servici d'Ordenació Sostenible del Medi informa desfavorablement l'actuació i ho explica textualment de la manera següent:  
- L'activitat minera objecte d'este informe afecta territorialment el LIC denominat Prat de Cabanes-Torreblanca. Este LIC coincidix territorialment amb la ZEPA, la zona humida catalogada, el lloc Ramsar i el parc natural de la mateixa denominació. Com a instrument d'ordenació i gestió del parc natural mencionat, està en vigor el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i el Pla Rector d'Ús i Gestió (PORN-PRUG) del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, aprovat pel Decret del Consell 4/2003, de 21 de Gener.  
- En cas de coincidència d'unes quantes figures de protecció sobre un mateix àmbit territorial, el criteri que seguix esta Direcció General sobre el règim de protecció aplicable és el de màxima especificitat, és a dir, l'aplicació de la norma o instrument d'ordenació més concret i detallat dels disponibles, sempre que preveja els objectius de protecció considerats.  
En este cas pareix evident que ha d'aplicar-se el règim del vigent PORN-PRUG, el qual és específic del parc natural, però també afecta el LIC, ZEPA, zona humida catalogada i lloc Ramsar en la mesura que la normativa i el programa d'actuacions del PORN-PRUG contenen normes de protecció i determinacions de gestió per als hàbitats i espècies la protecció del qual és objecte de totes les figures de protecció concurrents en la zona.  
En particular el PORN-PRUG preveu determinacions específiques per als hàbitats i espècies la protecció de les quals és objecte del LIC Prat de Cabanes-Torreblanca.  
- Les normes generals del PORN-PRUG permeten, en genèric, la continuïtat de l'explotació minera de torba en el parc natural:  
«Article 9. Protecció dels recursos edàfics i geològics  
2. Amb caràcter general, queda prohibida, en l'àmbit del parc natural, qualsevol activitat o actuació que supose l'alteració, degradació o pèrdua del sòl, així com les que suposen una alteració de les seues qualitats. No tindran esta consideració les labors de preparació i condicionament dels terrenys subjectes a l'aprofitament agrari en les actuals zones de cultiu i les relacionades amb l'extracció de torba, en les àrees delimitades a este efecte.   
L'article 15 de les mateixes normes generals (normes sobre les activitats extractives) establix una àmplia regulació de l'activitat extractiva de torba, la qual considera en principi compatible amb el règim del parc natural, amb determinades condicions d'execució:  
  
Article 15. Normes sobre les activitats extractives.  
1. En l'àmbit del Parc Natural, així com en la seua àrea d'amortiment d'impactes, únicament es permeten les explotacions mineres a cel obert que estiguen degudament autoritzades en el moment de l'entrada en vigor d'este.  
2. Les explotacions mineres que es troben en activitat en el moment de l'entrada en vigor d'este pla, hauran d'adequar les seues activitats extractives als corresponents plans de restauració, d'acord amb el que establix la legislació sectorial i, específicament, en el Reial Decret 2.994/1982, sobre Restauració de l'Espai Natural Afectat per Activitats Mineres.  
3. El pla de restauració presentat pel titular de l'aprofitament o explotació haurà de preveure les condicions generals que per a esta activitat s'establixen en este pla.  
4. Els titulars de les concessions administratives per a l'extracció de torbes que en el moment de l'entrada en vigor d'este pla no estiguen en règim d'explotació, podran iniciar el dit règim, sense perjuí de les preceptives autoritzacions sectorials, sempre que asseguren prèviament les condicions necessàries per a la seua adequació als fins de protecció i conservació establits pel present pla. En particular, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència d'activitat i explotació es requerirà l'informe favorable i vinculant de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, el qual podrà establir les condicions particulars a què haurà de sotmetre's l'explotació.  
  
5. Les concessions mineres per a extracció de torbes en l'àmbit del parc natural quedaran subjectes a les condicions generals d'explotació següents:  
a) Queda prohibida l'explotació de torbes a una distància inferior a 200 metres del límit del domini públic maritimoterrestre.  
b) Queda limitada l'explotació total anual a una hectàrea/any per màquina utilitzada per a l'extracció de torba, amb un màxim de dos màquines treballant durant el mateix període de temps.  
c) S'haurà de deixar una àmplia zona sense explotar que circumde les basses resultants de l'extracció, la qual no serà inferior a vint metres, en aquells sectors que limiten amb camins transitats o terrenys cultivats.  
d) L'explotació d'una concessió, en aquelles zones que mantenen una bona representació de la vegetació característica de l'espai natural a criteri de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, haurà de preservar un sector verge d'extensió no inferior al trenta per cent de la concessió a explotar, i s'hauran d'especificar estes zones en una planimetria adequada que serà supervisada per l'esmentada Direcció General.  
e) Les basses resultants de l'explotació minera hauran de complir els requisits següents:  
Extensió mínima de dos hectàrees.  
Perímetre irregular que afavorisca una important extensió del límit.  
Talussos de pendents suaus.  
Creació d'illes amb superfícies mínimes de cinquanta metres quadrats.  
f) Finalitzada l'activitat extractiva en una zona, s'haurà de retirar tot tipus de restes relacionades amb l'activitat i aliens a l'ecosistema natural, tant materials com infraestructura utilitzada.  
6. La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi intensificarà els mecanismes de control per al compliment dels plans de restauració dels espais alterats per l'activitat minera a cel obert.  
  
7. L'incompliment de les condicions reflectides en les concessions mineres o en les autoritzacions pertinents, comportarà l'inici de l'expedient de caducitat de l'autorització o concessió corresponent, de conformitat amb els articles 83 i següents de la Llei 22/1973, de Mines.  
  
8. Tal com s'establix com a directriu en l'article 9 d'estes normes, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi considerarà prioritàries per a la seua regeneració i restauració aquelles àrees que hagen sigut objecte d'explotació minera, amb la finalitat de contribuir a la diversificació dels ambients i ecosistemes del Parc Natural.  
  
Al seu torn, el Programa d'Actuacions del PORN-PRUG preveu una actuació concordant amb l'article 15 esmentat, incorporada a les mesures de gestió ordinària i continuada del Parc Natural:  
Subprograma II: conservació del medi natural.  
Actuació: restauració i remodelació de les basses artificials resultants de l'extracció minera de torba.  
Concepte: programa.  
Prioritat: tot el període de duració del programa d'actuacions.  
  
Valoració econòmica: 12.000 euros/any.  
Responsabilitat sectorial: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en col·laboració amb els titulars de les explotacions.  
Descripció: la finalitat d'este programa és condicionar les llacunes artificials resultants de l'activitat extractiva de orba, per mitjà de la seua restauració i remodelació per a millorar i potenciar la diversificació d'ambients i la millora dels ecosistemes creats per estes. Les actuacions consistiran a suavitzar perfils i crear límits de pendent suau i profunditat variable entre 0,20 i 0,80 cm.  
- En resum, la finalitat primordial de les condicions d'execució de l'activitat minera indicades en l'esmentat article 15 del PORN-PRUG és doble:  
Preservar de l'explotació determinades zones de prat pantanós d'especial interés ambiental (vegeu l'esmentat article 15.5, apartats a, c, d).  
Assegurar una adequada restauració dels terrenys afectats per l'activitat, de manera que en les basses resultants de l'extracció de la torba (amb les seues vores i illes) puguen recrear-se hàbitats humits de suficient qualitat, la qual cosa compensaria fins a un cert punt la pèrdua d'àrees de prat pantanós.  
- Ara bé, s'ha de tindre en compte que els hàbitats palustres, de ribera i d'aiguamoll recreats a partir de la restauració controlada de les basses, encara tenint un evident interés ecològic, didàctic i demostratiu (com per exemple, fins i tot estudiable i visitable, de restauració i recreació d'hàbitats), no són, en termes generals i excepte xicotetes àrees romanents preservades de l'explotació, els hàbitats de prat pantanós específicament protegits pel LIC.  
En particular este és el cas de l'hàbitat Torberes calcàries de Cladium mariscus (\*7210), el qual desapareix per complet en el terreny afectat per l'extracció de torba, sense possibilitat de restauració en el mateix àmbit. Es tracta d'un hàbitat prioritari protegit per la Directiva 92/43/CEE del Consell (Directiva d'Hàbitats), a què és aplicable l'article 6.4, paràgraf segon, d'esta:  
En el cas que el lloc considerat incloga un tipus d'hàbitat natural i/o una espècie prioritaris, únicament es podran al·legar (per a autoritzar un projecte que afecte negativament el dit hàbitat) consideracions relacionades amb la salut humana i la seguretat pública, o relatives a conseqüències positives de primordial importància per al medi ambient, o bé, prèvia consulta a la Comissió, altres raons imperioses d'interés públic de primer orde.  
És evident que estes consideracions no són aplicables en el cas de la sol·licitud d'autorització de pròrroga de la concessió d'explotació Santa Ofelia núm. 2063, per la qual cosa cal concloure que la concessió de la dita pròrroga seria incompatible amb la Directiva 92/43/CEE.  
Esta consideració esta basada per l'apartat 1 de l'esmentat article 15 de la normativa del PORN-PRUG, el qual indica que en el parc natural únicament es permeten les explotacions mineres a cel obert que estiguen degudament autoritzades en el moment de l'entrada en vigor d'este.  
  
Per tant, esta disposició de l'esmentat article 15.1 empara a l'explotació Santa Ofelia únicament durant els 30 anys de vigència de la seua autorització d'explotació, concedida el 8 de juliol de 1977. En conseqüència, esta explotació ha de considerar-se incompatible amb la normativa del PORN-PRUG una vegada transcorregut el dit període de vigència.  
Conclusions:  
1. D'acord amb les consideracions abans indicades, es considera que l'atorgament de la pròrroga a la concessió d'explotació Santa Ofelia núm. 2063 és incompatible amb el que establix l'article 6.4, paràgraf segon, de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (incorporada a l'ordenament jurídic estatal espanyol pel Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre).  
2. En relació amb l'anterior, es considera, així mateix, que la dita concessió de pròrroga és incompatible amb l'article 15.1 del vigent PORN-PRUG del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, aprovat pel Decret del Consell 4/2003, de 21 de gener.  
Informe del Servici Territorial de Medi Ambient a Castelló.   
El Servici Territorial de Medi Ambient emet informe favorable sobre l'actuació. Es transcriu l'informe esmentat continuació.  
1. L'àrea que ocupa l'explotació i la concessió minera es troba, en part, en l'àmbit del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, i en part sobre terrenys agrícoles que limiten el parc pel nord. Els límits d'este parc natural vénen definits pel Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals aprovats per Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, en el qual s'establix, així mateix, la normativa aplicable per a este.  
  
2. L'àrea d'explotació es troba cartografiada en l'Inventari Forestal de la web de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge com a terreny no forestal, segons l'Acord de 15 de Juny de 2007, del Consell, pel qual s'aprova l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.  
3. La superfície del sector d'actuació no afecta vies pecuàries classificades en el terme municipal de Torreblanca, d'acord amb el projecte de classificació de vies pecuàries aprovat per Orde Ministerial amb data 01-07-74 i publicada en el BOE amb data 03-09-74 i en el BOP amb data 21-09-74.  
4. D'acord amb el PORN del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, les parcel·les afectades per la pròrroga minera Santa Ofelia es troben en l'Àrea de Protecció Ecològica. En este sentit, l'activitat extractiva queda subjecta al que s'ha estipulat pels articles 28 i 31 del Decret 4/2003, que establix com a usos permesos: ... d) L'extracció de torba, amb les condicions establides en les normes generals per a les activitats extractives, inclòs el desplaçament de maquinària i vehicles pels camins i recintes actualment utilitzats.  
  
5. Respecte a la regulació d'esta activitat extractiva en l'àmbit del parc natural, haurà de tindre's en compte la regulació establida en l'article 15.1 i 15.2 del Decret 4/2003, on s'establix que:  
a) En l'àmbit del parc natural, així com en la seua àrea d'amortiment d'impactes, únicament es permeten les explotacions mineres a cel obert que estiguen degudament autoritzades en el moment de l'entrada en vigor d'este.  
b) Les explotacions mineres que es troben en activitat en el moment de l'entrada en vigor d'este pla, hauran d'adequar les seues activitats als corresponents plans de restauració, d'acord amb el que establix la legislació sectorial i, específicament, en el Reial Decret 2994/1982, sobre restauració de l'espai natural afectat per activitats mineres.  
  
6. Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es considera que les condicions d'explotació de torba en l'àmbit d'explotació del parc hauran d'adaptar-se al que establix l'article 15.5 del citat Decret 4/2003:  
Queda prohibida l'explotació de torbes a una distància inferior a 200 metres del límit del domini públic maritimoterrestre.  
Queda limitada l'explotació total anual a una hectàrea/any per màquina utilitzada per a l'extracció de torba, amb un màxim de dos màquines treballant durant el mateix període de temps.  
S'haurà de deixar una àmplia zona sense explotar que circumde les basses resultants de l'extracció, la qual no serà inferior a vint metres, en aquells sectors que limiten amb camins transitats o terrenys cultivats.  
  
L'explotació d'una concessió, en aquelles zones que mantenen una bona representació de la vegetació característica de l'espai natural, a criteri de la Direcció General de planificació i Gestió del Medi, haurà de preservar un sector verge d'extensió no inferior al trenta per cent de la concessió a explotar, i s'hauran d'especificar estes zones en una planimetria adequada que serà supervisada per l'esmentada Direcció General.  
Les basses resultants de l'explotació minera hauran de complir els requisits següents:  
Extensió mínima de dos hectàrees.  
Perímetre irregular que afavorisca una important extensió del límit.  
Talussos de pendents suaus.  
Creació d'illes amb superfícies mínimes de cinquanta metres quadrats.  
Informe del Servici de Biodiversitat  
El Servici de Biodiversitat comunica que ja que es tracta d'una actuació que afecta especialment el Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, espai de la Xarxa Natura 2000 (ES000060), ha de ser informat en eixe context pels Servicis d'Ordenació Sostenible del Medi i de Parcs Naturals.  
Afeccions legals mediambientals.  
D'acord amb l'informe del Servici de Parcs Naturals i l'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, la concessió de pròrroga Santa Ofelia núm. 2063 és incompatible amb:   
a) El que establix l'article 6.4, paràgraf segon, de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.   
b) Amb l'article 15.1 del vigent PORN-PRUG del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, aprovat pel Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Usos i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden estar afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
L'extracció de torba destruïx el sòl i la vegetació del lloc, a més impacta críticament la superfície freàtica per exposar-la al cel obert. També afecta l'ornitofauna, en especial durant el període de nidificació. L'actuació elimina l'hàbitat d'interés comunitari prioritari Torberes calcàries de Cladium mariscus.  
En el cas que la maquinària patisca pèrdues de fluids o es duga a terme el manteniment en el lloc sense habilitar un espai impermeable i cobert, es podria contaminar l'aigua.  
La circulació de camions pel paratge contribuïx al deteriorament dels camins.   
2. Identificació i valoració dels impactes.   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
D'acord amb els informes del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi i del Servici de Parcs Naturals l'actuació no és compatible amb els espais protegits que existixen en el lloc; en conseqüència, no és procedent analitzar les mesures correctores ni el programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I, grup 2.a, números 1, 3 i 4, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'aticle 3.1 del citat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals, la sol·licitud de pròrroga de la concessió minera de l'ampliació de Santa Ofelia núm. 2063, per a l'explotació de torba en els municipis de Cabanes i Torreblanca (Castelló) i el seu pla de restauració, perquè és incompatible amb l'article 15.1 del vigent Decret 4/2003, de 21 de Gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Usos i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, i també és incompatible amb el que establix l'article 6.4, paràgraf segon, de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres (incorporada a l'ordenament jurídic estatal espanyol pel Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre), per incloure un hàbitat natural que posseïx l'espècie Torberes calcàries de Cladium mariscus.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, ja que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 21 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 162/2008-AIA.  
Títol: fàbrica de taulellets.  
Promotor: Cerámicas Gómez, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Castelló.  
  
Descripció del projecte  
L'empresa Cerámicas Gómez, SA, està ubicada en la ctra. Ribesalbes, km 3,5 a Castelló, i es dedica a la fabricació de taulells ceràmics, i ateses les seues característiques es troba inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002, per la qual sol·licita autorització ambiental integrada per a les seues instal·lacions.   
La parcel·la on s'exercix l'activitat de referència està qualificada com a sòl urbà industrial. Esta posseïx una superfície de 37.857 m², i està ocupada per les edificacions 14.729 m² i està totalment vallada. L'interior de les naus industrials disposa de solera de formigó armat i a l'exterior, la superfície es troba pavimentada per mitjà de paviment asfàltic.  
L'aigua utilitzada en la instal·lació prové de la xarxa municipal. En el procés productiu es consumix aigua principalment en la secció de preparació d'esmalts, de les línies d'esmaltat i de la neteja de les dos.   
  
Es consumix energia elèctrica per a l'accionament dels motors i en la il·luminació, gas natural per al funcionament dels forns i assecadors, i gasoil per a carretons i màquines elevadores.  
La matèria primera principal del procés consistix en argila atomitzada de pasta blanca i pasta roja, que entra periòdicament en la fàbrica per mitjà de camions que descarreguen en les corresponents tremuges receptores que es troben a cobert. La pols atomitzada és transportada per mitjà de cintes transportadores des de les sitges de repòs fins a les tremuges d'alimentació de les premses. Una vegada les peces estan conformades, passen als assecadors automàtics. En les línies d'esmaltat se'ls aplica a les peces els esmalts i les serigrafies, i posteriorment s'emmagatzemen en el parc de les peces esmaltades a l'espera de passar pel forn per a la seua cocció. Una vegada cuites, les peces es classifiquen, embalen i paletitzen per al seu posterior emmagatzematge en el parc d'intempèrie.  
Una línia addicional consistix en la preparació dels esmalts i les serigrafies, les quals són rebudes en sacs, contenidors flexibles o bidons. Els esmalts es molen en uns molins de boles i posteriorment s'emmagatzemen en uns depòsits dotats d'agitadors.   
La instal·lació té dos aspiracions de pols en via seca per a la secció de preparació de terra i premses de 36,8 kW en l'alimentació de la línia 1 i 3, i de 44,16 kW en l'alimentació de la línia 2 i un filtre de mànegues per a depurar els gasos provinents de les aspiracions dotat de 81 mànegues filtrants amb 15,55 kW de potència. Per a les seccions d'esmaltació es disposa d'un filtre de mànegues de 30,55 kW dotat de 143 mànegues filtrants, i d'un filtre d'aspiració de via humida de 4,408 kW de potència.  
L'empresa disposa d'11 focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera que provenen dels forns dels assecadors i dels filtres. En la documentació tècnica que hi ha en l'expedient s'inclou unna còpia de l'informe d'inspecció d'emissions atmosfèriques elaborat per organisme de control autoritzat, pel qual se certifica que els focus d'emissió de contaminants complixen els límits establits en la legislació vigent.  
Les aigües residuals industrials es generen en la zona de preparació d'esmalts i en les línies d'esmaltació. Les línies d'esmaltació i la zona de preparació d'esmalts disposen de canaletes d'arreplega d'abocaments i vessaments i els conduïxen per mitjà de conducció soterrada fins a les basses de trafegament. Les basses de trafegament estan connectades per mitjà de canonada amb la bassa d'acumulació d'aigües industrials, des de la qual es gestionen els llots ceràmics junt amb les suspensions aquoses per mitjà de gestor autoritzat. La bassa d'acumulació disposa de certificat d'estanquitat, i està feta a base de bloc de formigó i recoberta de ciment hidròfug. Les basses de trafegament són més antigues i no es disposa dels corresponents certificats d'estanquitat.  
  
Les aigües sanitàries procedents dels lavabos i vestuaris s'aboquen a la xarxa municipal de sanejament. Les aigües pluvials que cauen sobre les cobertes de les naus i en la superfície del solar són conduïdes a la xarxa municipal de clavegueram. Es disposa de permís d'abocament al clavegueram municipal i d'arqueta de registre per a la presa de mostres.  
L'emmagatzematge d'esmalts es realitza, una part a l'interior de la nau, i una altra part a la intempèrie. En les zones on s'emmagatzemen esmalts a l'interior de les naus hi ha estanteries, però no es disposa de canaletes d'arreplega de possibles vessaments.  
Els residus generats en la indústria són separats en origen per tipus, degudament etiquetatges i emmagatzemats fins a la seua arreplega pel gestor autoritzat.  
La fàbrica disposa de dos parcs d'emmagatzematge de carretons ubicats a l'interior de la nau, i es realitza l'operació de llavat exclusivament en una d'estes juntament amb la zona de preparació d'esmalts que disposa de canaletes d'arreplega d'aigües residuals.  
Consideracions ambientals.  
La indústria s'ubica en un mitjà totalment antropitzat en un polígon industrial que disposa de les infraestructures i proveïments necessaris per al funcionament correcte d'esta.   
Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia, i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. L'energia utilitzada en el procés ceràmic prové de la combustió del gas natural i del consum d'energia elèctrica.   
Les operacions de l'activitat susceptibles de generar emissions difuses són el transport en camions, la recepció d'argiles, l'emmagatzematge, el transport intern per mitjà d'elevadors de catúfols i cintes transportadores, i el premsat de la terra atomitzada. També són susceptibles de generar emissions difuses les operacions de preparació d'esmalts i les d'esmaltat. En este sentit, cal considerar que les operacions de descàrrega, emmagatzematge i transport intern de terra atomitzada es realitzen en l'interior de les naus industrials i que la totalitat de la parcel·la industrial es troba pavimentada. D'altra banda, les mesures correctores per a reduir les emissions de partícules a l'atmosfera que s'han adoptat consistixen en xarxes d'aspiració de partícules disposades estratègicament, filtres de via seca en zona de recepció d'argiles, premsat i línies d'esmaltat, filtre de via humida en línies d'esmaltat i aprofitament de gasos de fuga provinents dels forns per a introduir-los en un assecador de vagonetes. Les partícules capturades pels filtres s'emmagatzemen en contenidors per a evitar que les partícules es dispersen per l'ambient o caiguen a terra. Les partícules capturades en el filtre de via humida es conduïxen per canonada fins a les canaletes d'arreplega de vessaments que connecten amb les basses de trafegament.   
  
Respecte al sòl i les aigües, és d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona amb accessibilitat d'aqüífers alta i vulnerabilitat d'aqüífers mitjana. La solera de les naus industrials és de formigó armat i la totalitat de la superfície de les parcel·les està pavimentada.   
  
Les aigües residuals industrials es generen principalment en les línies d'esmaltat i en la neteja de les bótes. Les xarxes de canaletes arrepleguen qualsevol abocament i per mitjà de canalitzacions es conduïxen fins a les basses de trafegament, en les quals es realitza un primer emmagatzematge i decantació de llots. L'aigua residual industrial es conduïx des de les basses de trafegament fins a la bassa d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials. Periòdicament, un camió cisterna arreplega les aigües residuals emmagatzemades en la bassa d'emmagatzematge, que a l'estar dotada d'agitadors s'evita la decantació i es possibilita l'arreplega de la totalitat dels llots ceràmics i les suspensions aquoses pel camió cisterna. Amb menor freqüència, es buiden les basses de trafegament i arrepleguen els fangs decantats. Cal considerar que el trafegament de les aigües residuals industrials a través de les canaletes, de les conduccions soterrades i de les basses de trafegament fins a la bassa de decantació, suposa un risc de filtració al medi si no es garantix la impermeabilització d'estes. En la documentació presentada únicament es disposa de certificat d'impermeabilitat de la bassa d'emmagatzematge d'aigües residuals industrials. En este sentit, es considera que les basses de trafegament, les canaletes i les conduccions soterrades han de ser impermeables per a garantir la seua estanquitat i evitar qualsevol tipus de filtració al subsòl.  
Així mateix, l'emmagatzematge inadequat d'olis de lubricació i refrigeració, i de matèries primeres podrien ocasionar episodis de contaminació del sòl, per la qual cosa les zones de maneig, emmagatzematge i gestió han de tindre els requisits de seguretat. Les operacions de transport, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics, hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
En les zones on s'emmagatzemen esmalts en l'interior de les naus no es disposa de canaletes per a l'arreplega de vessaments, si bé, tota la superfície de la nau disposa de solera de formigó. En l'exterior de les naus es disposa d'un emmagatzematge d'esmalts prèviament a la seua utilització. Els impactes associats a l'emmagatzematge dels productes químics, són la contaminació del sòl com a conseqüència de fugues i vessaments accidentals en les pròpies zones d'emmagatzematge, per la qual cosa s'han d'adoptar mesures adequades que garantisquen un correcte emmagatzematge.  
En la indústria no es disposa de cap emmagatzematge específic de residus perillosos, sinó que estos s'emmagatzemen degudament identificats dins de la nau industrial prop del focus generador d'este fins a la seua arreplega pel gestor autoritzat.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'avalua l'impacte per l'increment del nivell de soroll a causa del funcionament de l'activitat i s'inclou estudi acústic en què s'identifiquen com a fonts sonores les premses, els forns, els filtres, entre d'altres. També s'adjunta còpia d'auditoria acústica realitzada per un organisme de control autoritzat (OCA), en la qual indica que l'activitat de referència complix els límits establits en la legislació vigent.  
En relació amb l'impacte visual de la fàbrica, el promotor considera que no cal adoptar mesures correctores per a mitigar l'impacte visual d'esta ja que està ubicada en una zona del polígon industrial on confluïxen un entramat de carreteres, rotondes i ponts. D'altra banda, la fàbrica es troba vallada totalment per mitjà de xapa metàl·lica de color blau celeste d'altura suficient, la qual cosa limita l'impacte visual d'esta.  
  
L'estudi d'impacte ambiental avalua l'impacte produït pel cessament de l'activitat i descriu la manera en què es duran a terme les distintes operacions i la gestió dels residus. També s'avalua l'impacte en les situacions d'emergència degudes a condicions anormals o transitòries d'operació, per a les quals s'han elaborat plans d'emergència.  
  
El programa de vigilància ambiental presentat establix les mesures de vigilància i seguiment que s'ha de seguir en relació amb la gestió dels residus, la realització de mesuraments acústics, l'anàlisi dels abocaments, la realització de neteges i desinfeccions i el mesurament dels focus d'emissió a l'atmosfera.  
Tramitació administrativa.  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 9 de maig de 2008, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria un escrit pel qual sol·licita l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Cerámicas Gómez, SA. A este efecte, es comunicava l'acabament del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hagueren rebut al·legacions a este i s'adjuntava una còpia de l'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En la mateixa data, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet documentació presentada pel promotor del projecte en relació al requeriment de documentació que el Servici d'Avaluació Ambiental va efectuar durant el tràmit de consulta prèvia sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació (exp. 145/07-CON).  
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5 de l'annex 1 del Real Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en particulars rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de taulellets, promogut per l'empresa Cerámicas Gómez, SA, ubicada en la ctra. Ribesalbes, km 3,5 en el terme municipal de Castelló, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. A l'interior de la fàbrica s'habilitarà una zona impermeable per a emmagatzemar els depòsits d'olis usats que haurà de disposar d'una cubeta de retenció de capacitat adequada per a retindre el líquid emmagatzemat en cas d'abocament o fuga i una altra zona independent i impermeable per a emmagatzemar residus perillosos líquids en què es disposarà de cubeta de retenció, com a mínim, del 10 per 100 de la capacitat global dels recipients en este continguts. Les parets de les respectives cubetes hauran de ser de materials no combustibles, estanques i resistir l'alçària total del líquid en cubeta plena. Tots els residus perillosos s'emmagatzemaran a l'interior de la nau en zones proveïdes de paviment impermeabilitzat per mitjà d'un tractament específic.   
2. Les operacions de transport, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics, hauran de realitzar-se en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
3. En les zones en què s'emmagatzemen els esmalts s'executarà un tractament específic d'impermeabilització del sòl. Els esmalts s'emmagatzemaran a cobert i en estanteries, en les qual es col·locaran safates d'arreplega de vessaments davall d'estes.  
4. El test cuit i el testet cru s'emmagatzemaran en contenidors adequats de capacitat suficient i els últims, a més aniran coberts o envelats.  
5. Els camions que traslladen per l'interior de la fàbrica material pulverulents circularan amb la càrrega coberta de lona per a evitar la dispersió de partícules. Els filtres de mànegues estaran dotats de contenidors adequats que emmagatzemen les partícules captades i s'evite la seua deposició directa al sòl i la seua dispersió a l'ambient. Es realitzaran agranats periòdics.  
6. Es garantirà la impermeabilitat, en el transcurs del temps, de totes les basses i de les canalitzacions subterrànies de aigües residuals industrials i sanitàries. Es presentarà un certificat d'estanquitat de les basses de trafegament d'aigües residuals industrials.  
7. Altres condicions ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 21 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 184/2005-AIA.  
Títol: Pla Parcial Modificatiu Sector Industrial I-14.  
Promotor: Ajuntament de Loriguilla.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Loriguilla i CTU.   
Localització: entre el barranc del Pozalet i la línia fèrria de RENFE Madrid-València, junt amb la carretera d'accés a Loriguilla Nou.   
  
Descripció del projecte.   
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del pla parcial és reclassificar com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada un sòl no urbanitzable comú en el terme municipal de Loriguilla, per a la creació d'un nou sector d'ús industrial.  
  
2. descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El municipi de Loriguilla disposa d'un PGOU aprovat el 20 de desembre de 2002. A pesar de ser molt recent ha sigut modificat en diverses ocasions pel fet que les previsions de sòl industrial del planejament general s'han vist superades.   
La documentació presentada consta d'estudi d'impacte ambiental i documentació tècnica relativa al Pla Parcial Modificatiu Sector I-14, també d'ús industrial. La proposta comprén una superfície total de sòl de 51.84,00 m², sent la superfície d'aprofitament industrial de 25.015,18 m² i el tipus d'edificació previst l'aïllada (INA).  
Dins de l'ordenació detallada es definixen tres àrees de sòl dotacional per a zones verdes (SJL), amb una superfície de 5.404,92 m². La resta de la superfície del sector es destina a xarxa viària (RV) i aparcaments (AV) i a infraestructures per a la instal·lació de dos centres de transformació d'energia elèctrica, amb una superfície de 26.826,82 m².   
  
L'ordenació es resol per mitjà d'un vial en anell que recorre el límit del sector, que rodeja l'única illa d'ús industrial, connectat per l'extrem sud-est amb el polígon industrial Casanova de Riba-roja de Túria.  
  
Els límits del sector són: a l'est el sòl urbà industrial de Riba-roja de Túria; al sud la línia de FFCC Madrid-València; a l'oest un pas elevat de la carretera CV-374 sobre el ferrocarril, i al nord el barranc del Pozalet.  
Més al nord del barranc del Pozalet, l'Ajuntament de Loriguilla està promovent dos nous sectors de sòl urbanitzable amb ús industrial, sectors I-11 i I-12, amb una superfície superior a les 100 ha, com a ampliació dels sòls urbans industrials I-9 i I-10 que en l'actualitat estan executats i parcialment consolidats amb parcel·les lliures.   
  
En línies generals el terme municipal de Loriguilla disposa d'abundant sòl industrial, executat o pendent d'execució per a albergar les indústries i activitats que es vullguen instal·lar en eixa zona.  
  
3. Alternatives.  
En l'estudi d'alternatives s'han considerat dos possibilitats, l'alternativa de realitzar el projecte i l'alternativa 0, de no-realització d'este i manteniment dels usos actuals. No obstant això, el fi únic de l'estudi és comprovar l'aptitud de la zona en qüestió per a incloure un ús industrial.   
L'alternativa 0 no s'ha considerat com a tal, ja que no s'ha valorat ambientalment esta opció com a possible ni s'han estudiant els seus efectes sobre el medi ambient. Únicament es valora com l'opció oposada a l'alternativa que es pretén i es conclou que els seus efectes són simplement els contraris a la realització del projecte.  
Tramitació administrativa.  
1. Admissió a tràmit.  
Amb data 19 d'octubre de 2005, la Direcció Territorial remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla Parcial Modificatiu Sector I-14 de Loriguilla, i el certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anunci publicat en el DOCV núm. 4.936 d'1 de febrer de 2005. Igualment, es remeten avisos als propietaris cadastrals afectats per l'actuació.  
Durant el període d'informació pública no es presenta cap al·legació, encara que sí es presenten dos escrits per part de l'entitat Administració d'Infraestructures Ferroviàries (ADIF, antiga RENFE) i de la societat REVASA, segons consta en el certificat relatiu a l'acord d'aprovació provisional per Ple de 24 de maig de 2005, emés pel secretari interventor de l'Ajuntament de Loriguilla.  
  
3. Resum de les al·legacions.  
L'escrit presentat per ADIF comunica l'aplicabilitat de la legislació sectorial vigent del sector ferroviari en el límit sud del sector. Mentre que per part de la societat REVASA es fa constar l'existència d'una canonada de reg dins del sector als efectes de preveure la seua restitució en el projecte d'urbanització.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària.  
Amb data 18 de gener de 2007, es requerix a l'Ajuntament perquè complete l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental tenint en compte que l'actuació proposa la reclassificació de 51.842 m² -25.015 m² dels quals es destinen a una única illa edificable per a ús industrial- i que el municipi de Loriguilla disposa de dos sectors de sòl urbà industrial ordenats des del planejament general sense consolidar i amb més de 100 ha de sòl urbanitzable industrial en tramitació o pendents d'execució, per la qual cosa:  
- Es considera necessari justificar la reclassificació proposada, si és el cas, per la falta de sòl industrial disponible ja urbanitzat en el municipi, o per la de falta de sòl urbanitzable disponible en altres sectors de la zona amb les condicions adequades per a la instal·lació industrial prevista.   
- S'obtinga l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'estar ubicada la proposta limítrof a un llit i en la zona de policia d'este i tenint en compte les previsions de l'esmentat organisme en tota la conca del barranc del Poio.  
El 2 d'abril de 2007 l'Ajuntament remet nova documentació en què s'informa que ha sigut sol·licitat l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i està pendent la seua obtenció. Es vol justificar la reclassificació proposada basant-se en el «estat semiconsolidat» dels sectors I-9 i I-10 i a una «clara perspectiva de consolidació» dels sectors I-12 i I-13, sense aportar dades concretes. I s'argumenta la idoneïtat del sector I-14 com «peça fonamental dins de l'estratègia d'ocupació del territori a nivell supramunicipal, per a la coordinació de les infraestructures de comunicació de la xarxa primària amb els sectors limítrofs de Riba-roja».   
No es basa esta justificació en criteris ambientals i cal assenyalar que en l'àmbit territorial sector I-14 no es disposa cap element de la xarxa primària, ni té l'instrument de planejament que es tramita la capacitat per a definir l'estratègia d'ocupació del territori a escala municipal o supramunicipal.   
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen diversos escrits i informes remesos des de l'Ajuntament i que són els següents:  
Sol·licitud de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/98 de Patrimoni Cultural Valencià, sense que fins a la data s'haja rebut este.  
  
Sol·licitud d'informes la Direcció General de Ferrocarrils del Ministeri de Foment i a la Demarcació de Carreteres de la Diputació Provincial.  
Escrit de la Sociedad Anónima de Agricultores de la Vega de Valencia, com a empresa concessionària del Servici d'Arreplega i Transport de RSU del municipi de Loriguilla en el qual declara que l'empresa esmentada està en condicions de garantir l'arreplega dels RSU i assumix les noves demandes que generen els sectors en tramitació en el municipi, entre estos el sector I-14.  
Certificat de Gespaser, SAU, en qualitat de responsable del servici del cicle integral de l'aigua a Loriguilla, sobre la suficiència de cabals necessaris per al subministrament de diversos sectors de nou desenrotllament, entre ells el sector I-14.   
Informe de Gespaser, SAU, com a empresa concessionària del cicle integral de l'aigua a Loriguilla, sobre la capacitat per a admetre els cabals d'aigües residuals generades pels país de diversos sectors, entre estos el sector industrial I-14, que informa que per als nous desenrotllaments urbanístics a Loriguilla esta prevista la construcció d'una depuradora per a tractar les aigües residuals generades per tots estos.  
  
Consultes a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i al Servici d'Ordenació Territorial  
En relació amb els nous desenrotllaments urbanístics a Loriguilla en l'entorn del barranc del Pozalet, que és tributari de la conca del barranc del Poio, amb data 12 de novembre de 2004, es va efectuar consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (expedients núm. 101+103/2004-AIA), com a promotora del projecte de defensa integral contra avingudes en la conca de la rambla del Poio, sobre l'estat de tramitació de l'esmentat projecte i de la viabilitat de desenrotllar diversos sectors de sòl urbanitzable a Loriguilla i Riba-roja de Túria tenint en compte els riscos d'inundació existents aigües avall d'estos i quina seria la seua modificació. El 17 d'agost de 2005 es reitera la consulta sense que fins a la data s'haja rebut contestació a esta.  
  
S'efectua consulta al Servici d'Ordenació Territorial sobre l'estudi hidrològic i hidràulic que s'adjunta a la proposta, en relació amb possibles variacions de l'hidrograma del llit del barranc del Pozalet com a conseqüència de la modificació de l'escolament de la zona i de la generació d'un cabal important d'aigua residual depurada i d'aigües pluvials que seran abocades a este:  
Amb data 10 de novembre de 2005, el Servici d'Ordenació Territorial remet informe relatiu a l'estudi de l'efecte hidrològic sobre el barranc del Pozalet del desenrotllament urbanístic de sòl industrial en els sectors I11, I12, T13 i I14 i que es transcriu a continuació:  
- L'àmbit dels sectors I11, I12, T13 i I14 de Loriguilla no es troba afectat per risc d'inundació.  
- De conformitat amb l'article 21.3 del PATRICOVA el planejament en cap cas podrà donar lloc a un increment significatiu del risc d'inundació en el seu terme municipal o en el d'altres municipis potencialment afectats.  
- Atés que l'abocament de aigües residuals i pluvials es realitzarà, com proposa el redactor del projecte, en el barranc del Pozalet, i inclou com a mesura correctora del cabal pic de l'hidrograma, la construcció d'una bassa de laminació en el sector de Sant Rafael de Riba-roja de Túria, s'hauria de tindre en compte per a l'aprovació de l'estudi del projecte d'urbanització l'acceptació donada per la CHJ a la proposta mencionada d'abocament, tenint en compte que en l'actualitat la CHJ està realitzant en la zona (EVC 19+) un estudi integral, consistent en el disseny de canalització del barranc del Poio i afluents, i s'hi inclouen els de la Saleta o el Pozalet i del Gallego.  
L'Ajuntament de Loriguilla ha remés una còpia dels informes següents, i es copia la tramitació seguida en l'avaluació d'impacte ambiental dels altres sectors en el municipi (expedients núm. 101 2004/AIA-i 103 2004/AIA-):  
Certificat de la concessionària del cicle integral de l'aigua, Gespaser, sobre suficiència de recursos hídrics, per al subministrament de tots sectors de desenrotllament urbanístic en tramitació en el terne municipal.  
Informe de l'arquitecte municipal sobre ampliació i aclariment de les qüestions requerides, en el qual informa que no està previst realitzar cap abocament al barranc de Pozalet.  
Annex tècnic comparatiu del cabal requerit per a reg i l'obtingut per aprofitament de l'aigua residual depurada i de pluvials.  
  
Annex tècnic de les característiques de l'EDAR prevista en el sector I-12, i planimetria.  
Afeccions legals.  
1. Planejament urbanístic. Les parcel·les que es pretenen reclassificar són sòl no urbanitzable comú en el PGOU vigent. Segons l'apartat 2.2.1. Directrius Definitòries de l'Estratègia d'Evolució Urbana i Ocupació del Territori (DEUT), de la memòria justificativa del PAI, «este pla general no ha previst la demanda de sòl industrial que el municipi ha experimentat».   
2. Plans d'acció territorial. Risc d'inundació. Segons el PATRICOVA, no es detecta risc d'inundació en el sector proposat. No obstant això, tota la conca del barranc del Poio està afectada per riscos derivats de les avingudes, i es localitzen les zones d'inundabilitat en diverses àrees concretes.  
3. Domini públic hidràulic. La xarxa hidrogràfica en la zona esta formada per un únic curs, el barranc de Pozalet, un llit que desapareix a l'altura del bypass de l'autopista A-7. La parcel·la de la proposta se situa limítrofa a la zona de servitud de pas del llit esmentat, i està afectada per la seua zona de policia.   
No consta en l'expedient municipal l'informe preceptiu de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a l'alteració del règim de corrents, a l'afecció al domini públic hidràulic o l'autorització d'ús en zona de policia.  
4. Espais naturals protegits. El terme municipal de Loriguilla està inclòs en la delimitació de l'espai natural protegit de l'Albufera, per la qual cosa este territori està afectat pel PORN de l'Albufera, i s'haurà d'actuar preventivament per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies.  
5. Patrimoni cultural valencià. No es detecten en la zona d'estudi punts d'interés arqueològic o etnològic. Consultada la informació disponible publicada per l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià, no apareix cap element catalogat en les parcel·les de la proposta.  
  
6. Infraestructures lineals. La carretera CV-374 d'accés a Loriguilla Nou des de la A-3 Madrid-València, delimita el sector en pas elevat sobre la línia fèrria de RENFE Madrid-València, també límit del sector.  
Consideracions ambientals.  
L'estudi comprén diverses parcel·les de sòl rural amb ús agrícola, situades al costat del barranc del Pozalet, en una ubicació molt forçada per al seu desenrotllament urbanístic a causa dels elements que la delimiten: el barranc, la via fèrria i el pas elevat sobre esta de la carretera; elements tots estos dels que es deriven servituds que condicionen a més l'ordenació pròpia del sector.  
Per les seues característiques, es tracta fonamentalment de sòls col·luvials amb una elevada capacitat agrològica. Pel sòl i el clima, els terrenys de bancals es destinen al cultiu intensiu de cítrics, la qual cosa constituïa fins fa poc l'activitat principal en la zona.   
Quant a l'ús, és esta una zona antròpica la vocació de la qual es vol orientar ara en molts municipis cap a l'ampliació dels sòls industrials existents al llarg de l'eix de l'autovia A-3. Són diversos els sectors, tant de sòl urbà com de sòl urbanitzable, per a ús industrial i/o terciari en l'àmbit de la proposta.  
El municipi de Loriguilla disposa d'abundant sòl industrial ordenat des del planejament general o per mitjà de modificacions recents, sense consolidar i disponible per a albergar tot tipus d'instal·lacions. Igualment, els municipis limítrofs tenen abundant sòl industrial disponible per a contindre activitats.  
És per això que no es considera prou justificada la necessitat de reclassificar sòl no urbanitzable, la qual cosa implica sempre un consum del recurs natural no renovable del sòl. És a dir, el primer impacte que generaria l'actuació proposada seria l'ocupació, transformació per efecte de la urbanització i eliminació d'un sòl d'elevada qualitat (fortament condicionat com es veurà a continuació).  
  
Per la seua ubicació i considerant l'existència de riscos naturals, l'àmbit d'estudi es troba en la zona EVC19+ del Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana. El PATRICOVA arreplega en el seu programa d'actuacions el disseny integral de la canalització del barranc del Poio i els seus afluents.   
  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer és la promotora del projecte d'adequació ambiental i drenatge de la conca del Poio», que preveu diverses alternatives i complix amb les previsions contingudes en el PATRICOVA. No obstant això, les possibles actuacions a fi de corregir el risc d'inundació existent continuen pendents.  
El barranc del Pozalet és un dels afluents tributaris de la conca de la rambla del Poio, afectat per risc d'inundació al desaparéixer en el terme municipal de Riba-roja. En l'estudi d'impacte ambiental inicial no s'identifica l'impacte territorial que suposa l'abocament dels cabals d'aigües tant pluvials com residuals depurades al barranc, ni el risc d'inundació actual aigües avall o el seu increment per efecte del canvi d'ús i la urbanització.  
L'anàlisi d'estos aspectes s'ha dut a terme a través d'estudis complementaris comuns als sectors de planejament parcial promoguts (sectors I 11-, I 12-, T 13-i I 14-) que, inclouen mesures concretes davant dels riscos ambientals existents. S'ha proposat l'execució d'una o de diverses basses de laminació com a mesura correctora enfront del cabal pic en cas de pluges torrencials (sector Sant Rafael de Riba-roja); i mesures per a la gestió de les aigües residuals, que seran tractades en una nova depuradora (sector I-12 de Loriguilla) i per a les quals s'ha proposat assegurar en tot moment l'abocament zero al barranc del Pozalet de les aigües residuals tractades, és a dir, la seua completa reutilització per al reg de zones verdes i la neteja amb aigua de pressió de viaris.  
  
Amb data 5 de novembre de 2006, després de l'inici de la tramitació del planejament parcial que ens ocupa, l'Ajuntament de Loriguilla efectua consulta sobre el document de concert previ per a la revisió del pla general, que es justifica a fi de donar cobertura a la classificació de nous sectors residencials (sectors R5 a R8 i R15 a R17), tres nous sectors industrials (sectors I-11, I-12 i I-14) i un nou sector terciari (T-13).  
   
El document de concertació incorpora en el text les solucions previstes en pronunciaments ambientals anteriors quant a l'execució d'una o de diverses basses de laminació per a les aigües pluvials, i l'abocament nul i completa reutilització de les aigües residuals en la nova EDAR prevista, però no avança solucions concretes ni dades dels projectes necessaris per a l'execució d'estes actuacions. Encara que sí que es proposa definitivament un gran desenrotllament urbanístic l'abast del qual comprén tot l'àmbit municipal de Loriguilla Nou.  
Quant a l'ordenació detallada del sector, es disposen les zones verdes cap al ferrocarril com a resposta a l'afecció que es deriva del traçat de la via fèrria, i es porta el viari fins a la vora del barranc sense mitjançar cap transició.  
No es tenen en compte les condicions d'ús del sòl junt amb els llits que establix l'article 30.1 de la normativa urbanística del PATRICOVA: l'ordenació detallada dels sòls urbanitzables limítrofs amb els llits haurà de disposar terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques junt amb el domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionals exigides per als jardins per la legislació urbanística aplicable». És a dir, han de complir la dimensió mínima establida per a les zones verdes classificades com a jardí (JL), que es definix com un espai que sempre ha de tindre una superfície mínima de 1.000 metres quadrats, en que siga inscriptible un cercle de 25 metres de diàmetre. L'article 30.2 diu: «el tractament i enjardinament d'estes serà l'adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema fluvial i de ribera». En este sentit la ubicació de centres de transformació d'energia elèctrica junt amb el llit, s'ha de considerar un ús incompatible en episodis d'avingudes.  
  
Entenent el risc natural com la plasmació territorial d'actuacions humanes poc concordes amb les característiques del medi físic, s'han d'evitar aquelles implantacions d'usos del sòl que no tinguen en compte la seua realitat física, màximament quan no és necessària esta implantació a causa de l'existència d'alternatives en sòl industrials pròxims i esta s'ubica al costat del llit sense disposar espais lliures inundables com a mesura preventiva, opció que sí que es du a terme en altres actuacions limítrofs al barranc.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima no-acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, Projecte d'Homologació i Pla Parcial Industrial Sector I-14 de Loriguilla, promogut per l'Ajuntament de Loriguilla.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 24 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 216/2008-AIA.  
Títol: autorització ambiental integrada d'una activitat de tractament de superfícies de metalls.   
Promotor: Cromats Santaperpetua, SL.  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: c/ Conca, 65 (polígon industrial el Bolabar) del terme municipal d'Alaquàs (València).  
1. Objecte.  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) per a una indústria de tractament de superfícies de metalls per procediment electroquímic o químic, d'acord amb la Llei 2 2006/, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Així mateix, el projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.   
Les instal·lacions de l'empresa ocupen una superfície total de 2.100 m² que s'ubiquen en el polígon industrial del Bolabar al c/ Conca, 65, del terme municipal d'Alaquàs. L'activitat principal de l'empresa és el tractament de superfícies de mobiliari metàl·lic de llautó, ferro o zamak amb diversos acabats, desenrotllant-se esta activitat en una nau industrial d'estructura metàl·lica i formigó que ocupa la pràctica totalitat de la parcel·la.  
El procés de fabricació comprén les etapes comunes de recepció i emmagatzematge, polit de les peces, pretractaments de desgreixatge i decapatge, recobriment amb coure o níquel per a resistència anticorrosió, acabat de les peces, assecat, lacat i enfornada de les peces i, finalment, l'emmagatzematge i expedició del producte acabat. Les operacions d'acabat tenen com a objecte a donar a les peces la decoració final que pot ser en or, crom, níquel negre, llautó o níquel setinat.  
  
2. Alternatives.  
L'estudi d'impacte ambiental (EIA) no considera alternatives a l'actuació projectada pel que fa a la seua situació, al tractar-se d'activitat existent. Les possibles alternatives davant de la solució adoptada estan condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions i solucions adoptades en l'EIA.  
3. Afeccions legals.  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
El projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i haurà d'obtindre la preceptiva declaració d'impacte ambiental prèviament a l'autorització definitiva del mateix.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
5. Consideracions ambientals.  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EIA considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, proposant-se diferents accions correctores en cada cas, així com un programa de vigilància ambiental.  
  
L'activitat existent es localitza en sòl industrial dins d'un polígon consolidat, i derivant les afeccions ambientals de potencials contaminacions que pogueren produir-se durant el funcionament de l'activitat industrial sobre el Medi ambient :emissions, abocaments, residus, sorolls, consum de recursos, etc.  
Entre la importància de recursos per al funcionament de l'activitat destaca la demanda d'aigua consumida, la qual, s'assegura per mitjà de subministrament de la xarxa d'aigua potable per l'empresa Aguas de Valencia, SA, amb un consum anual aproximat de 10.937 m³/any. Este consum correspon, principalment, a les rentades i banys, i la resta a usos generals (neteja, sanejament, etc.).  
Entre les mesures correctores adoptades per a la reducció del consum d'aigua i a fi de minimitzar els arrossegaments de matèries primeres (ions dissolts) en els banys i les rentades, s'adopten diverses mesures correctores. D'una banda, la col·locació de cabalímetres en les entrades de les rentades que detecten consums excessius d'aigua, manteniment de les condicions operatives dels banys per mitjà d'analítiques i registre dels resultats. D'altra banda, com a mesures de minimització de la contaminació de les aigües, s'apliquen tècniques de rentades múltiples en cascada i a contracorrent que milloren el rendiment de les rentades, i s'incorporen rentades ECO (rentada estanca de recuperació) per als banys d'or i de crom, que s'intercalen entre el mateix bany i les rentades posteriors. Es reduïx d'esta manera, els arrossegaments d'ions metàl·lics des dels banys. L'ocupació d'aigua descalcificada en les últimes rentades millora el rendiment. Finalment, les aigües residuals generades en el procés productiu que s'hagen de reciclar, s'envien al sistema d'intercanvi iònic allargant la vida del bany i consumint menys matèria primera. Està formada per dos circuits independents, un per a aigües cianurades i un altre per a aigües lliures de cianur. Esta desionització s'assegura per mitjà d'un equip de resines d'intercanvi iònic.  
L'empresa disposa d'un sistema de depuració fisicoquímic per al tractament de les aigües provinents de les rentades de totes les línies de tractament de superfícies i de totes les seccions de l'empresa. Este sistema depura les aigües carregades de metalls en dissolució, les aigües cianurades, cròmiques, i les àcides i bàsiques, i permeten el seu abocament dins dels límits legals.   
Els emmagatzematges de residus generats en l'empresa es realitzen separats en funció de la seua naturalesa. Els residus perillosos s'emmagatzemen a l'interior de les instal·lacions productives.  
Els abocaments de l'empresa es realitzen al clavegueram, i són majoritàriament els procedents de les aigües de procés rebutjades tractades en la depuradora de la planta.  
S'han identificat cinc focus potencialment contaminants de l'atmosfera. Es tracta del focus d'emissions d'extracció de gasos de la cabina d'envernissat, de l'extracció de gasos del cremador del forn, d'emissions de gasos del cremador de l'assecador, de l'extracció de la pols de la secció de polits, i de l'extracció de gasos dels banys de galvanitzat. El focus de emissió de partícules de pols de la secció de polit presenta un cicló com a mesura correctora, a fi de reduir la càrrega de partícules que arrossega que s'arrepleguen en un recipient en la seua part inferior.   
  
6. Tramitació administrativa.  
En data 25 de juny de 2008, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet una nota interna on informa que no s'han rebut al·legacions respecte d'això després de l'acabament de període d'informació pública i sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa, amb la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annex  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Informe preliminar de sòls contaminats  
- Còpia de l'informe emés pel Servici de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric, de 17 de juliol de 2007 de la DG per al Canvi Climàtic.   
7. Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat del grup 4.g) de l'annex I, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què s'ha considerat necessària la preceptiva formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 12 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007/, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una activitat de tractament de superfícies de metalls, promoguda per Cromats Santaperpetua, SL, en el c/ Conca, 65, del polígon industrial el Bolabar, en el terme municipal d'Alaquàs (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Els emmagatzematges de residus perillosos de naturalesa líquida i els emmagatzematges de productes químics líquids susceptibles de tindre fugues o vessaments hauran de disposar de cubetes de retenció o altres sistemes d'arreplega.  
2. En les diferents zones de treball que puguen donar lloc a vessaments líquids, principalment la zona de banys, rentades i l'estació depuradora, hauran de dotar-se de mitjans d'arreplega de vessaments que eviten el seu abocament cap a les reixetes o engolidors directament connectats al clavegueram.   
3. La planta depuradora de tractament de les aigües residuals tindrà capacitat suficient per a assegurar uns paràmetres d'abocament que complisquen els límits exigits en l'autorització ambiental integrada.   
4. S'hauran de realitzar mesuraments dels focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera, així com una auditoria acústica, que complisquen els límits marcats per l'autorització ambiental integrada i, si és el cas, s'hauran d'adoptar les mesures correctores necessàries.  
5. Es portarà un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, que permeta comprovar el seguiment i el compliment de les mesures correctores i protectores arreplegades en este.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com, si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de condicions noves.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 24 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 36/2008-AIA  
Títol: DIC per a instal·lació solar fotovoltaica.  
Promotor: Zahori Solar, SL.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: parcel·les 69 i 70 del polígon 12 en el terme municipal de Fuenterrobles (València).  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la declaració d'interés comunitari per a la implantació de l'activitat de generació d'energia elèctrica a partir de l'energia solar, per mitjà de la instal·lació d'un conjunt de plantes generadores constituïdes per mòduls solars fotovoltaics, i les necessàries instal·lacions electromecàniques associades, d'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
La parcel·la es troba en sòl no urbanitzable agrícola segons les NNSS de Fuenterrobles aprovades amb data 22 de juliol de 1985 i la seua modificació puntual de 30 de setembre de 1997. L'activitat no es troba arreplegada en la normativa perla qual cosa no hi ha condicions per a este tipus d'activitats. No obstant això, en l'informe de compatibilitat urbanística aportat es fixa una distància mínima de 500 m respecte al nucli urbà i es dóna suport a esta decisió en el nomenclàtor d'activitats qualificades.   
La parcel·la en què es pretén ubicar la instal·lació comprén una superfície total de 11,56 ha. S'ha previst una reculada de la tanca de més de 5 m i de 9 m per a les estructures de suport.   
La instal·lació constarà de 24.840 mòduls solars, la potència total instal·lada serà de 4.140 kW. Serà un sistema de plaques fixes orientades al sud amb una inclinació de 31º respecte a l'horitzontal que es col·loquen sobre estructures metàl·liques fixes. S'indica que si el terreny ho permet les estructures s'ancoraran sense fonaments, en cas contrari s'ancoraran a llosetes de 1,5 m². L'alçària sobre el terreny serà de 2,7 m.  
Elements auxiliars de la instal·lació:   
- 46 centres de transformació i un centre de maniobra que ocuparan una superfície total de 1.051 m².  
- Tanca perimetral de 2 m d'alçària.  
- L'accés a la parcel·la es realitzarà a través de camins existents. Sí que s'ha previst la construcció de camins interiors en la instal·lació, amb una amplària mínima de 2 m i que discorreran perifèricament a la parcel·la amb dos camins longitudinals en sentit est-oest. La superfície total ocupada serà de 3.823 m².  
- Sistemes de vigilància i seguretat de la planta.  
No s'ha especificat el traçat que tindrà la línia d'evacuació d'energia amb la indicació que caldrà ajustar-se al que diga l'empresa propietària de la xarxa i a la qual s'ha sol·licitat el punt de connexió amb data 3 d'abril de 2007. S'indica que en les parcel·les 37 i 38, limítrofes amb la instal·lació, hi ha un pal de mitja tensió.   
La instal·lació no disposarà de cap proveïment d'aigua.  
Tramitació administrativa.  
El dia 5 de febrer de 2008, va tindre entrada en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge expedient consistent en estudi d'impacte ambiental i documentació tècnica del projecte.  
El tràmit d'exposició pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el dia 30 de gener de 2008. Sense que es produïren al·legacions a este.   
Consideracions ambientals  
Segons el planejament municipal la parcel·la es troba qualificada com a sòl no urbanitzable agrícola. Les normes subsidiàries mencionades no arrepleguen l'ús referent a la instal·lació fotovoltaica. Per la qual cosa es considera que ha de ser l'òrgan substantiu en l'aprovació de la declaració d'interés comunitari el que decidisca si l'activitat industrial de producció d'electricitat és compatible amb el planejament actual.  
La instal·lació es pretén ubicar a uns 500 m de nucli de població de Fuenterrobles en una zona antropitzada ocupada per parcel·les agrícoles i en la qual es localitzen a més diverses explotacions ramaderes. En la zona també es localitza el cementeri municipal per la qual cosa s'ha respectat una zona de protecció al voltant del perímetre d'este de 50 i 100 m respectivament. Les parcel·les no es troben afectades per cap figura de protecció mediambiental.  
L'àrea afectada per la instal·lació és de 11,56 ha. Es tracta de dos parcel·les agrícoles dedicades al cultiu d'ametler i a la labor de secà. La capacitat d'ús agrícola en la zona està valorada com a moderada. La parcel·la presenta un lleuger pendent cap al SO. L'erosió potencial en la zona està classificada com a baixa. No es detalla el moviment de terres necessari només s'indica que no seran d'entitat atés que la inclinació del terreny és bona.   
Les alteracions més importants que es produiran sobre el sòl estaran associades a la implantació dels mòduls solars i elements auxiliars, accessos, vials interiors, construcció de rases, fonaments. S'indica que en el preparat de la parcel·la es respectaran les zones abancalades i la topografia dels terrenys. Entre les mesures correctores propostes s'han plantejat el condicionament i regularització de perfils, destinar a l'ús agrícola les zones no ocupades pels mòduls i la sembra de les superfícies nues no destinades a l'ús agrícola amb espècies d'autòctones.  
  
No hi ha cursos d'aigua permanent ni intermitent en la zona. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com alta segons la cartografia disponible. Segons l'estudi la instal·lació fotovoltaica no generarà aigües residuals i es limita l'afecció a l'abocament accidental durant a fase de construcció. En el cas que es produïsquen es procedirà a la retirada de la capa de sòl afectada i s'entregarà a gestor autoritzat. No hi haurà canalització de pluvials. L'oli del transformador serà retirat i gestionat a través de gestor autoritzat.   
No s'especifica el traçat ni el punt de connexió per a la línia d'evacuació d'energia. S'indica que en les parcel·les 37 i 38, limítrofes amb l'actuació, es localitzen dos suports (núm. 450110 i 50397) d'una línia de mitjana tensió existent. La connexió amb esta línia es realitzaria aèria donada la proximitat amb el punt de connexió. Existix, a més, una línia d'alta tensió que discorre a més d'un quilòmetre de la parcel·la.  
  
S'indica que no hi ha jaciments catalogats. En cas de localitzar-se s'indica que s'avisaria immediatament a l'organisme competent. No es té constància que es dispose de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
Es considera que el major impacte associat a esta instal·lació serà l'impacte paisatgístic i estarà donat per la presència dels mòduls en una zona on domina la component agrícola. L'estudi d'impacte ambiental indica l'escassa singularitat del paisatge on es pretén ubicar la instal·lació. Entre les mesures correctores proposades es planteja la instal·lació d'una pantalla vegetal en la zona sud-oest del perímetre de la tanca utilitzant espècies adaptades a la zona i l'elecció de panells amb materials que minimitzen el reflex.  
El programa de vigilància ambiental inclou la realització de controls durant la fase construcció sense que s'indique la periodicitat d'estos.   
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Article 24 de la Llei 10/2004, de la Generalitat del Sòl No Urbanitzable.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'instal·lació fotovoltaica que s'instal·larà en el polígon 12, parcel·les 69 i 70, en el terme municipal de Fuenterrobles, promoguda per Zahori Solar, SL, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. L'òrgan substantiu per a l'aprovació de la declaració d'interés comunitari serà qui avalue si l'activitat industrial de producció d'electricitat és compatible amb el planejament municipal vigent en el municipi.  
2. S'haurà d'obtindre l'informe definitiu favorable als efectes patrimonials de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.   
  
3. S'haurà de disposar d'informe de la Direcció General de Paisatge en relació amb la integració paisatgística de la instal·lació en compliment de l'article 58 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana. El contingut de l'informe mencionat s'incorporarà a les consideracions que s'establixen en esta declaració d'impacte ambiental.  
4. En el transcurs de les obres es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
A més, en el transcurs de l'activitat s'implantaran aquelles mesures que la legislació vigent, si és el cas, establisca per a la prevenció d'incendis forestals procedents de fonts elèctriques, així com mesures generals de prevenció.  
5. Tots els residus generats, tant en la fase de construcció com en la de funcionament, hauran de ser degudament arreplegats i tractats d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. Així mateix, hauran de quedar restaurades totes les àrees que s'hagen vist alterades per l'execució de les obres. Tots estos aspectes hauran de ser incorporats al programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental.  
Les aigües residuals domèstiques que es generen en qualsevol de les fases del projecte hauran de ser emmagatzemades en un depòsit estanc i entregades a un gestor autoritzat.  
6. La línia d'evacuació de l'energia es traçarà fora de les zones ocupades per sòl forestal. En el cas que la connexió no puga realitzar-se en la parcel·la 37 o 38, la línia d'evacuació es realitzarà preferiblement soterrada. La documentació del projecte, així com l'una valoració de les possibles afeccions ambientals es remetrà a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi que s'emeten les resolucions o els informes necessaris.  
  
7. Finalitzat el període de funcionament es procedirà al desmantellament de tots els elements instal·lats i a la restauració del terreny afectat la situació original. Les obres de restauració seran objecte d'un projecte específic que el titular haurà d'aportar a esta Conselleria en el termini de tres anys, a fi que puga ser revisat i acceptat expressament abans de procedir a la seua execució, i si és el cas amb les garanties o fiances que es crega oportú, de conformitat amb l'article 33 del Reglament d'Impacte Ambiental (Decret 162/1990).  
8. S'haurà de remetre informe en compliment del programa de vigilància ambiental a esta Conselleria amb les conclusions dels treballs que es duguen a terme.   
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 25 de novembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6817, del 12-07-2012 (2012/6719)

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Torreblanca, Cabanes, Castellón de la Plana, Loriguilla, Alaquàs y Fuenterrobles. Expediente número 166/2007 AIA y otros.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6817

Fecha DOGV
:   12-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6719

CVE


Fecha del documento
:   22-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Loriguilla](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Alaquàs](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Torreblanca, Cabanes, Castellón de la Plana, Loriguilla, Alaquàs y Fuenterrobles. Expediente número 166/2007 AIA y otros. [2012/6719]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes: 166/2007 AIA, 162/2008 AIA, 184/2005 AIA, 216/2008 AIA, 36/2008 AIA.  
  
Valencia, 22 de mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 166/2007-AIA.  
Promotor: Herederos de Enrique Climent Mingol CB.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia en Castellón.  
Objeto del proyecto: solicitud de prórroga de la concesión minera «Ampliación a Santa Ofelia número 2063» para la explotación de turba.  
Localización: la mayor parte de las cuadrículas se sitúan en los polígonos 5, 6, 13 y 14 del municipio de Torreblanca, el resto en el polígono 7 de Cabanes (se detalla en la descripción del proyecto).  
Ref. Órgano sustantivo: NMINC MIEXPR/2004/4.  
Descripción del proyecto  
1. Características   
La concesión Santa Ofelia Nº 2063 fue otorgada el 8 de julio de 1977 por el órgano sustantivo con competencias en minería. El promotor solicitó la prórroga el 8 de enero de 2004.   
La demarcación de la solicitud posee una superficie aproximada de unas 331 hectáreas y queda definida por las coordenadas UTM de los vértices siguientes:  
  
Vértices X Y  
Punto de partida 773283 4455594  
1 773532 4455603  
2 773549 4455125  
3 774495 4455159  
4 774517 4454543  
5 774770 4454552  
6 774798 4453796  
7 774325 4453779  
8 774347 4453162  
9 773401 4453128  
10 773423 4452511  
11 772477 4452477  
12 772499 4451860  
13 771540 4451807  
14 771411 4451970  
15 774232 4454207  
16 773967 4454540  
17 773744 4454355  
18 773682 4454434  
19 773597 4454364  
20 773053 4455049  
21 773285 4455241  
  
La superficie extractiva es de unas 56 hectáreas, de las cuales quedan pendientes de explotar unas 27 ha. Cada año se producen las reservas contenidas en una superficie de 15.000 m², según esto, la vida de la explotación es de unos 18 años.  
El plan de labores contempla un período de inactividad a primeros de año, para no impedir la reproducción de la avifauna.  
La extracción de la turba se realiza excavando «calles» de unos 10 metros de anchura y 4 a 5 metros de profundidad, las calles se forman paralelas y avanzan hasta agotar la turba. A cada cierta distancia se deja un islote sin excavar para refugio de la fauna.  
La maquinaria seleccionada para el arranque de la turba consiste en una retroexcavadora de cadenas Caterpillar de 1 m³ de capacidad y su transporte se realiza con un camión volquete de 170 CV. También se emplea una cargadora frontal de neumáticos de 2 a 2,5 m³ de capacidad.  
Los estériles están constituidos aproximadamente por el metro más superficial de espesor del suelo, en el cual predominan los limos y la vegetación lacustre. Se emplea para restaurar los taludes a medida que avanza la explotación.  
La turba se seca en las eras de la demarcación y entra posteriormente a la planta de tratamiento, donde se tritura y separa de los restos vegetales. La turba clasificada por tamaños se acopia y luego se ensaca pura o mezclada con aditivos.  
La actuación se sitúa en una zona en la cual coinciden prácticamente los siguientes espacios protegidos, todos ellos denominados «Prat de Cabanes-Torreblanca»: un lugar de interés comunitario (LIC), una zona de especial protección para las aves (ZEPA), una zona húmeda, un sitio RAMSAR y desde el año 1988 un parque natural.  
Según cita el estudio de impacto ambiental (el promotor no ha remitido los certificados respectivos de compatibilidad urbanística de los Ayuntamientos de Cabanes y Torreblanca) en el municipio de Cabanes parece ser compatible la actuación con los usos de los terrenos previstos en el Plan General de Ordenación Urbana, los cuales están calificados como suelo no urbanizable zona húmeda protegida. La parte de la actuación situada en el municipio de Torreblanca ocupa suelo no urbanizable protegido. Se distinguen 3 zonas: la zona NUPE1 en la que no es compatible la extracción de turba, y las zonas NUPE2 y NUPA donde sí lo es.  
2. Alternativas medioambientales  
El promotor justifica la elección del emplazamiento por existir reservas de turba. El método de explotación es el mismo que ha utilizado durante los 30 años de la primera concesión, no plantea otro método de extracción alternativo.  
Tramitación administrativa.  
1. Tramitación.  
En fecha 2 de agosto de 2007 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite un ejemplar de: el estudio de impacto ambiental, el proyecto de explotación y el informe del director facultativo. El órgano sustantivo remite el certificado del trámite de exposición pública del proyecto.   
2. Información pública.  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 5508, del 9 de mayo de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado información complementaria.  
Informes sectoriales.   
Informe del Servicio de parques naturales, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural  
El Servicio de Parques Naturales traslada la consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, para que emita informe, pues la actuación puede afectar a hábitats de interés comunitario e incluso a hábitats de interés prioritario, al ser el parque natural un lugar de interés comunitario, de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres.  
Mediante una nota de comunicación interna del 10 de octubre de 2007, del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio al Servicio de Parques Naturales, se adjunta el informe del citado Servicio en el que se concluye que:  
La concesión minera es incompatible con la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres.  
La concesión minera es incompatible con el artículo 15 del Decreto 4/2003, de 21 de enero, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Usos y Gestión del parque natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca.  
Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio informa desfavorablemente la actuación y lo explica textualmente del modo siguiente:  
- La actividad minera objeto de este informe afecta territorialmente al LIC denominado «Prat de Cabanes - Torreblanca». Este LIC coincide territorialmente con la ZEPA, la zona húmeda catalogada, el sitio Ramsar y el parque natural de la misma denominación. Como instrumento de ordenación y gestión de dicho parque natural, está en vigor el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y el Plan Rector de Uso y Gestión (PORN-PRUG) del Parque Natural del Prat de Cabanes - Torreblanca, aprobado por el Decreto del Consell 4/2003, de 21 de enero.  
- En caso de coincidencia de varias figuras de protección sobre un mismo ámbito territorial, el criterio que viene siguiendo esta Dirección General sobre el régimen de protección aplicable es el de máxima especificidad, es decir, la aplicación de la norma o instrumento de ordenación más concreto y detallado de los disponibles, siempre que contemple los objetivos de protección considerados.   
En este caso parece evidente que debe aplicarse el régimen del vigente PORN-PRUG, el cual es específico del parque natural, pero también afecta al LIC, ZEPA, zona húmeda catalogada y sitio Ramsar en la medida en que la normativa y el programa de actuaciones del PORN-PRUG contienen normas de protección y determinaciones de gestión para los hábitats y especies cuya protección es objeto de todas las figuras de protección concurrentes en la zona.  
En particular el PORN-PRUG contempla determinaciones específicas para los hábitats y especies cuya protección es objeto del LIC «Prat de Cabanes-Torreblanca».  
- Las normas generales del PORN-PRUG permiten, en genérico, la continuidad de la explotación minera de turba en el parque natural:  
«Artículo 9. Protección de los recursos edáficos y geológicos  
2. Con carácter general, queda prohibida, en el ámbito del parque natural, cualquier actividad o actuación que suponga la alteración, degradación o pérdida del suelo, así como las que supongan una alteración de sus cualidades. No tendrán esta consideración las labores de preparación y acondicionamiento de los terrenos sujetos al aprovechamiento agrario en las actuales zonas de cultivo y las relacionadas con la extracción de turba, en las áreas delimitadas al efecto.»  
El artículo 15 de las mismas normas generales (normas sobre las actividades extractivas) establece una amplia regulación de la actividad extractiva de turba, la cual considera en principio compatible con el régimen del parque natural, con determinadas condiciones de ejecución:  
Artículo 15. Normas sobre las actividades extractivas.  
1. En el ámbito del parque natural, así como en su área de amortiguación de impactos, únicamente se permiten las explotaciones mineras a cielo abierto que estén debidamente autorizadas en el momento de la entrada en vigor del mismo.  
2. Las explotaciones mineras que se encuentren en actividad en el momento de la entrada en vigor de este plan, deberán adecuar sus actividades extractivas a los correspondientes planes de restauración, conforme a lo dispuesto en la legislación sectorial y, específicamente, en el real Decreto 2.994/1982, sobre restauración del espacio natural afectado por actividades mineras.  
3. El plan de restauración presentado por el titular del aprovechamiento o explotación deberá contemplar las condiciones generales que para esta actividad se establecen e este plan.  
4. Los titulares de las concesiones administrativas para la extracción de turbas que en el momento de la entrada en vigor de este plan no estén en régimen de explotación, podrán iniciar dicho régimen, sin perjuicio de las preceptivas autorizaciones sectoriales, siempre que aseguren previamente las condiciones necesarias para su adecuación a los fines de protección y conservación establecidos por el presente plan. En particular, con carácter previo al otorgamiento de la licencia de actividad y explotación se requerirá el informe favorable y vinculante de la Dirección General de Planificación y Gestión del medio, el cual podrá establecer las condiciones particulares a las que deberá someterse la explotación.  
5. Las concesiones mineras para extracción de turbas en el ámbito del parque natural, quedarán sujetas a las siguientes condiciones generales de explotación:  
a) Queda prohibida la explotación de turbas a una distancia inferior a 200 metros del límite del dominio público marítimo-terrestre.  
b) Queda limitada la explotación total anual a una hectárea/año por máquina utilizada para la extracción de turba, con un máximo de dos máquinas trabajando durante el mismo período de tiempo.  
c) Se deberá dejar una amplia zona sin explotar que circunde las balsas resultantes de la extracción, la cual no será inferior a veinte metros, en aquellos sectores que limiten con caminos transitados o terrenos cultivados.  
d) La explotación de una concesión, en aquellas zonas que mantienen una buena representación de la vegetación característica del espacio natural a criterio de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, deberá preservar un sector virgen de extensión no inferior al treinta por ciento de la concesión a explotar, debiendo especificarse estas zonas en una planimetría adecuada que será supervisada por la citada Dirección General.  
e) Las balsas resultantes de la explotación minera deberán cumplir los siguientes requisitos:  
Extensión mínima de dos hectáreas.  
Perímetro irregular que favorezca una importante extensión de orilla.  
Taludes de pendientes suaves.  
Creación de islas con superficies mínimas de cincuenta metros cuadrados.  
f) Finalizada la actividad extractiva en una zona, se deberá retirar todo tipo de restos relacionados con la actividad y ajenos al ecosistema natural, tanto materiales como infraestructura utilizada.  
6. La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio intensificará los mecanismos de control para el cumplimiento de los planes de restauración de los espacios alterados por la actividad minera a cielo abierto.  
7. El incumplimiento de las condiciones reflejadas en las concesiones mineras o en las autorizaciones pertinentes, llevará consigo el inicio del expediente de caducidad de la autorización o concesión correspondiente, de conformidad con los artículos 83 y siguientes de la Ley 22/1973, de Minas.  
8. Tal y como se establece como directriz en el artículo 9 de estas normas, la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio considerará prioritarias para su regeneración y restauración aquellas áreas que hayan sido objeto de explotación minera, con la finalidad de contribuir a la diversificación de los ambientes y ecosistemas del parque natural.  
A su vez, el Programa de Actuaciones del PORN-PRUG contempla una actuación concordante con el citado artículo 15, incorporada a las medidas de gestión ordinaria y continuada del parque natural:  
Subprograma II: conservación del medio natural.  
Actuación: restauración y remodelación de las balsas artificiales resultantes de la extracción minera de turba.  
Concepto: programa.  
Prioridad: todo el período de duración del programa de actuaciones.  
Valoración económica: 12.000 euros/año.  
Responsabilidad sectorial: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, en colaboración con los titulares de las explotaciones.  
Descripción: la finalidad de este programa es acondicionar las lagunas artificiales resultantes de la actividad extractiva de turba, mediante su restauración y remodelación para mejorar y potenciar la diversificación de ambientes y la mejora de los ecosistemas creados por éstas. Las actuaciones consistirán en suavizar perfiles y crear orillas de pendiente suave y profundidad variable entre 0,20 y 0,80 cm.  
- En resumen, la finalidad primordial de las condiciones de ejecución de la actividad minera indicadas en el citado artículo 15 del PORN-PRUG es doble:  
Preservar de la explotación determinadas zonas de prado pantanoso de especial interés ambiental (ver el citado artículo 15.5, apartados a, c, d).  
Asegurar una adecuada restauración de los terrenos afectados por la actividad, de manera que en las balsas resultantes de la extracción de la turba (con sus orillas e islas) puedan recrearse hábitats húmedos de suficiente calidad, lo que compensaría hasta cierto punto la pérdida de áreas de prado pantanoso.  
- Ahora bien, debe tenerse en cuenta que los hábitats palustres, riparios y de humedal recreados a partir de la restauración controlada de las balsas, aún teniendo un evidente interés ecológico, didáctico y demostrativo (como por ejemplo, incluso estudiable y visitable, de restauración y recreación de hábitats), no son, en términos generales y salvo pequeñas áreas remanentes preservadas de la explotación, los hábitats de prado pantanoso específicamente protegidos por el LIC.  
En particular este es el caso del hábitat «Turberas calcáreas de Cladium mariscus» (\*7210), el cual desaparece por completo en el terreno afectado por la extracción de turba, sin posibilidad de restauración en el mismo ámbito. Se trata de un hábitat prioritario protegido por la Directiva 92/43/CEE del Consejo (Directiva de Hábitats), al que es aplicable el artículo 6.4, párrafo segundo, de ésta:  
En caso de que el lugar considerado albergue un tipo de hábitat natural y/o una especie prioritarios, únicamente se podrán alegar (para autorizar un proyecto que afecte negativamente a dicho hábitat) consideraciones relacionadas con la salud humana y la seguridad pública, o relativas a consecuencias positivas de primordial importancia para el medio ambiente, o bien, previa consulta a la Comisión, otras razones imperiosas de interés público de primer orden.  
Es evidente que estas consideraciones no son aplicables en el caso de la solicitud de autorización de prórroga de la concesión de explotación «Santa Ofelia nº 2063», por lo que cabe concluir que la concesión de dicha prórroga sería incompatible con la Directiva 92/43/CEE.  
Esta consideración viene apoyada por el apartado 1 del citado artículo 15 de la normativa del PORN-PRUG, el cual indica que en el parque natural «únicamente se permiten las explotaciones mineras a cielo abierto que estén debidamente autorizadas en el momento de la entrada en vigor del mismo».  
Por tanto, esta disposición del citado artículo 15.1 ampara a la explotación «Santa Ofelia» únicamente durante los 30 años de vigencia de su autorización de explotación, concedida el 8 de Julio de 1977. En consecuencia, esta explotación debe considerarse incompatible con la normativa del PORN-PRUG una vez transcurrido dicho período de vigencia.  
Conclusiones:  
1. De acuerdo con las consideraciones antes indicadas, se considera que el otorgamiento de la prórroga a la concesión de explotación «Santa Ofelia nº 2063» es incompatible con lo establecido en el artículo 6.4, párrafo segundo, de la Directiva 92/43CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres (incorporada al ordenamiento jurídico estatal español por el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre).  
2. En relación con lo anterior, se considera asimismo que dicha concesión de prórroga es incompatible con el artículo 15.1 del vigente PORN - PRUG del Parque Natural del Prat de Cabanes - Torreblanca, aprobado por el Decreto del Consell 4/2003, de 21 de enero.  
Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente en Castellón.   
El Servicio Territorial de Medio Ambiente informa favorablemente la actuación. Se transcribe dicho informe a continuación.  
1. El área que ocupa la explotación y la concesión minera se encuentra, en parte, en el ámbito del parque natural del Prat de Cabanes - Torreblanca, y en parte sobre terrenos agrícolas que limitan el parque por el norte. Los límites de este parque natural vienen definidos por el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales aprobados por Decreto 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca, en el que se establece asimismo la normativa aplicable para el mismo.  
2. El área de explotación se encuentra cartografiado en el Inventario Forestal de la web de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda como terreno no forestal, conforme el Acuerdo de 15 de junio de 2007, del Consell, por el que se aprueba el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana.  
3. La superficie del sector de actuación no afecta vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Torreblanca, de acuerdo con el proyecto de clasificación de vías pecuarias aprobado por Orden Ministerial de fecha 01-07-74 y publicada en el BOE de fecha 03-09-74 y en el B.O.P. de fecha 21-09-74.  
4. De acuerdo con el PORN del parque natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, las parcelas afectadas por la prórroga minera «Santa Ofelia» se encuentran en el Área de Protección Ecológica. En este sentido, la actividad extractiva queda sujeta a lo estipulado por los artículos 28 y 31 del Decreto 4/2003 que establece como usos permitidos: ...d) La extracción de turba, con las condiciones establecidas en las normas generales para las actividades extractivas, incluido el desplazamiento de maquinaria y vehículos por los caminos y recintos actualmente utilizados.  
5. Respecto a la regulación de esta actividad extractiva en el ámbito del parque natural, deberá tenerse en cuenta la regulación establecida en el artículo 15.1 y 15.2 del Decreto 4/2003, donde se establece que:  
a) En el ámbito del parque natural, así como en su área de amortiguación de impactos, únicamente se permiten las explotaciones mineras a cielo abierto que estén debidamente autorizadas en el momento de la entrada en vigor del mismo.  
b) Las explotaciones mineras que se encuentren en actividad en el momento de la entrada en vigor de este plan, deberán adecuar sus actividades a los correspondientes planes de restauración, conforme a lo dispuesto en la legislación sectorial y, específicamente, en el Real Decreto 2994/1982, sobre restauración del espacio natural afectado por actividades mineras.  
6. Por todo lo anterior, se considera que las condiciones de explotación de turba en el ámbito de explotación del parque tendrán que adaptarse a lo establecido en el artículo 15.5 del citado Decreto 4/2003:  
Queda prohibida la explotación de turbas a una distancia inferior a 200 metros del límite del dominio público marítimo-terrestre.  
Queda limitada la explotación total anual a una hectárea/año por máquina utilizada para la extracción de turba, con un máximo de dos máquinas trabajando durante el mismo período de tiempo.  
Se deberá dejar una amplia zona sin explotar que circunde las balsas resultantes de la extracción, la cual no será inferior a veinte metros, en aquellos sectores que limiten con caminos transitados o terrenos cultivados.  
La explotación de una concesión, en aquellas zonas que mantienen una buena representación de la vegetación característica del espacio natural, a criterio de la Dirección General de planificación y Gestión del Medio, deberá preservar un sector virgen de extensión no inferior al treinta por ciento de la concesión a explotar, debiendo especificarse estas zonas en una planimetría adecuada que será supervisada por la citada Dirección General.  
Las balsas resultantes de la explotación minera deberán cumplir los siguientes requisitos:  
Extensión mínima de dos hectáreas.  
Perímetro irregular que favorezca una importante extensión de orilla.  
Taludes de pendientes suaves.  
Creación de islas con superficies mínimas de cincuenta metros cuadrados.  
Informe del Servicio de Biodiversidad  
El Servicio de Biodiversidad comunica que por tratarse de una actuación que afecta especialmente al parque natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, espacio de la Red Natura 2000 (ES000060), debe ser informado en ese contexto por los Servicios de Ordenación Sostenible del Medio y de Parques Naturales.  
Afecciones legales medioambientales.  
De acuerdo con el informe del Servicio de Parques Naturales y el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, la concesión de prórroga «Santa Ofelia nº 2063» es incompatible con:   
a) Lo establecido en el artículo 6.4, párrafo segundo, de la Directiva 92/43 CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres.   
b) Con el artículo 15.1 del vigente PORN-PRUG del parque natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, aprobado por el Decreto 4/2003, de 21 de enero, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Usos y Gestión del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad.  
La extracción de turba destruye el suelo y la vegetación del lugar, además impacta críticamente la superficie freática por exponerla al cielo abierto. También afecta la ornitofauna, en especial durante el período de anidamiento. La actuación elimina el hábitat de interés comunitario prioritario «turberas calcáreas de Cladium mariscus».  
En caso de que la maquinaria sufra pérdidas de fluidos o se lleve a cabo el mantenimiento en el lugar sin habilitar un espacio impermeable y techado, se podría contaminar el agua.  
La circulación de camiones por el paraje contribuye al deterioro de los caminos.   
2. Identificación y valoración de los impactos.   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
De acuerdo con los informes del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio y del Servicio de Parques Naturales, la actuación no es compatible con los espacios protegidos que existen en el lugar; en consecuencia, no procede analizar las medidas correctoras ni el programa de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, Grupo 2.a, números 1,3 y 4, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 3.1 del citado Real Decreto Legislativo 1/2008.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, la solicitud de prórroga de la concesión minera «Ampliación a Santa Ofelia Nº 2063», para la explotación de turba en los municipios de Cabanes y Torreblanca (Castellón) y su plan de restauración, porque es incompatible con el artículo 15.1 del vigente Decreto 4/2003, de 21 de enero, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Usos y Gestión del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca), y también es incompatible con lo establecido en el artículo 6.4, párrafo segundo, de la Directiva 92/43CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres (incorporada al ordenamiento jurídico estatal español por el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre), por albergar un hábitat natural que posee la especie Turberas calcáreas de Cladium mariscus.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 21 de noviembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 162/2008-AIA.  
Título: Fábrica de azulejos.  
Promotor: Cerámicas Gómez, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: Castellón.  
  
Descripción del proyecto  
La empresa Cerámicas Gómez, SA, está ubicada en la Ctra. Ribesalbes, km. 3,5 en Castellón, y se dedica a la fabricación de baldosas cerámicas, y dadas sus características se encuentra incluida en el Anejo I de la Ley 16/2002, por lo que solicita Autorización Ambiental integrada para sus instalaciones.   
La parcela donde se desarrolla la actividad de referencia está calificada como suelo urbano industrial. La misma posee una superficie de 37.857 m², estando ocupado por las edificaciones 14.729 m² y se encuentra vallada en su totalidad. El interior de las naves industriales dispone de solera de hormigón armado y en el exterior, la superficie se encuentra pavimentada mediante pavimento asfáltico.  
El agua utilizada en la instalación proviene de la red municipal. En el proceso productivo se consume agua principalmente en la sección de preparación de esmaltes, de las líneas de esmaltado y de la limpieza de ambas.   
Se consume energía eléctrica para el accionamiento de los motores y en la iluminación, gas natural para el funcionamiento de los hornos y secaderos, y gasóleo para carretillas y máquinas elevadoras.  
La materia prima principal del proceso consiste en arcilla atomizada de pasta blanca y pasta roja, que entra periódicamente en la fábrica por medio de camiones que descargan en las correspondientes tolvas receptoras que se encuentran techadas. El polvo atomizado es transportado mediante cintas transportadoras desde los silos de reposo hasta las tolvas de alimentación de las prensas. Una vez las piezas están conformadas, pasan a los secaderos automáticos. En las líneas de esmaltado se les aplica a las piezas los esmaltes y las serigrafías, y posteriormente se almacenan en el parque de las piezas esmaltadas a la espera de pasar por el horno para su cocción. Una vez cocidas, las piezas se clasifican, embalan y paletizan para su posterior almacenamiento en el parque de intemperie.  
Una línea adicional consiste en la preparación de los esmaltes y serigrafías, las cuales son recibidas en sacos, big-bags o bidones. Los esmaltes se molturan en unos molinos de bolas y posteriormente se almacenan en unos depósitos dotados de agitadores.   
La instalación cuenta con dos aspiraciones de polvo en vía seca para la sección de preparación de tierra y prensas de 36,8 KW en la alimentación de la línea 1 y 3, y de 44,16 KW en la alimentación de la línea 2 y un filtro de mangas para depurar los gases provenientes de las aspiraciones dotado de 81 mangas filtrantes con 15,55 KW de potencia. Para las secciones de esmaltación se dispone de un filtro de mangas de 30,55 KW dotado de 143 mangas filtrantes, y de un filtro de aspiración de vía húmeda de 4,408 KW de potencia.  
La empresa cuenta con 11 focos canalizados de emisión de contaminantes a la atmósfera que provienen de los hornos, de los secaderos y de los filtros. En la documentación técnica que obra en el expediente se incluye copia del informe de inspección de emisiones atmosféricas elaborado por organismo de control autorizado, por el que se certifica que los focos de emisión de contaminantes cumplen con los límites establecidos en la legislación vigente.   
Las aguas residuales industriales se generan en la zona de preparación de esmaltes y en las líneas de esmaltación. Las líneas de esmaltación y la zona de preparación de esmaltes disponen de canaletas de recogida de vertidos y derrames y los conducen por medio de conducción enterrada hasta las balsas de trasiego. Las balsas de trasiego están conectadas mediante tubería con la balsa de acumulación de aguas industriales, desde la cual se gestionan los lodos cerámicos junto con las suspensiones acuosas por medio de gestor autorizado. La balsa de acumulación dispone de certificado de estanqueidad, estando realizada a base de bloque de hormigón y recubierta de cemento hidrófugo. Las balsas de trasiego son más antiguas y no se dispone de los correspondientes certificados de estanqueidad.  
Las aguas sanitarias procedentes de los aseos y vestuarios se vierten a la red municipal de saneamiento. Las aguas pluviales que caen sobre las cubiertas de las naves y en la superficie del solar son conducidas a la red municipal de alcantarillado. Se dispone de permiso de vertido al alcantarillado municipal y de arqueta de registro para la toma de muestras.  
El almacenamiento de esmaltes se realiza, parte en el interior de la nave, y parte a la intemperie. En las zonas donde se almacenan esmaltes en el interior de las naves existen estanterías, pero no se dispone de canaletas de recogida de posibles derrames.  
Los residuos generados en la industria son separados en origen por tipos, debidamente etiquetados y almacenados hasta su recogida por gestor autorizado.   
La fábrica cuenta con dos parques de almacenamiento de carretillas ubicados en el interior de la nave, realizándose la operación de lavado exclusivamente en una de ellas junto a la zona de preparación de esmaltes que dispone de canaletas de recogida de aguas residuales.  
Consideraciones ambientales.  
La industria se ubica en un medio totalmente antropizado en un polígono industrial que cuenta con las infraestructuras y abastecimientos necesarios para el correcto funcionamiento de la misma.   
Con carácter general, la fabricación de productos cerámicos lleva asociados elevados consumos de agua y energía, y genera emisiones a la atmósfera, ruido, vertidos y residuos. La energía utilizada en el proceso cerámico proviene de la combustión del gas natural y del consumo de energía eléctrica.   
Las operaciones de la actividad susceptibles de generar emisiones difusas son el transporte en camiones, la recepción de arcillas, el almacenamiento, el transporte interno mediante elevadores de cangilones y cintas transportadoras, y el prensado de la tierra atomizada. También son susceptibles de generar emisiones difusas las operaciones de preparación de esmaltes y las de esmaltado. En este sentido, hay que considerar que las operaciones de descarga, almacenamiento y transporte interno de tierra atomizada se realizan en el interior de las naves industriales y que la totalidad de la parcela industrial se encuentra pavimentada. Por otra parte, las medidas correctoras para reducir las emisiones de partículas a la atmósfera que se han adoptado consisten en redes de aspiración de partículas dispuestas estratégicamente, filtros de vía seca en zona de recepción de arcillas, prensado y líneas de esmaltado, filtro de vía húmeda en líneas de esmaltado y aprovechamiento de gases de escape provenientes de los hornos para introducirlos en un secadero de vagonetas. Las partículas capturadas por los filtros se almacenan en contenedores para evitar que las partículas se dispersen por el ambiente o caigan al suelo. Las partículas capturadas en el filtro de vía húmeda se conducen por tubería hasta las canaletas de recogida de derrames que conectan con las balsas de trasiego.   
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona con accesibilidad de acuíferos alta y vulnerabilidad de acuíferos media. La solera de las naves industriales es de hormigón armado y la totalidad de la superficie de las parcelas está pavimentada.   
Las aguas residuales industriales se generan principalmente en las líneas de esmaltado y en la limpieza de las cubas. Las redes de canaletas recogen cualquier vertido y mediante canalizaciones se conducen hasta las balsas de trasiego, en las que se realiza un primer almacenamiento y decantación de lodos. El agua residual industrial se conduce desde las balsas de trasiego hasta la balsa de almacenamiento de aguas residuales industriales. Periódicamente, un camión cuba recoge las aguas residuales almacenadas en la balsa de almacenamiento, que al estar dotada de agitadores se evita la decantación y se posibilita la recogida de la totalidad de los lodos cerámicos y las suspensiones acuosas por el camión cuba. Con menor frecuencia, se vacían las balsas de trasiego recogiendo los fangos decantados. Hay que considerar que el trasiego de las aguas residuales industriales a través de las canaletas, de las conducciones enterradas y de las balsas de trasiego hasta la balsa de decantación, supone un riesgo de filtración al medio si no se garantiza la impermeabilización de las mismas. En la documentación presentada únicamente se dispone de certificado de impermeabilidad de la balsa de almacenamiento de aguas residuales industriales. En este sentido, se considera que las balsas de trasiego, las canaletas y las conducciones enterradas deben ser impermeables para garantizar su estanqueidad y evitar cualquier tipo de filtración al subsuelo.   
Asimismo, el almacenamiento inadecuado de aceites de lubricación y refrigeración, y de materias primas podrían ocasionar episodios de contaminación del suelo, por lo que las zonas de manejo, almacenamiento y gestión deben reunir los requisitos de seguridad. Las operaciones de transporte, carga y descarga de residuos peligrosos y de productos químicos, deberán realizarse en zonas debidamente impermeabilizadas, de manera que se impida la contaminación del suelo por vertido o derrame accidental.  
En las zonas donde se almacenan esmaltes en el interior de las naves no se dispone de canaletas para la recogida de derrames, si bien, toda la superficie de la nave dispone de solera de hormigón. En el exterior de las naves se dispone de un almacenamiento de esmaltes previo a su utilización. Los impactos asociados al almacenamiento de los productos químicos, son la contaminación del suelo como consecuencia de fugas y derrames accidentales en las propias zonas de almacenamiento, por lo que se deben adoptar medidas adecuadas que garanticen un correcto almacenamiento.  
En la industria no se dispone de ningún almacenamiento específico de residuos peligrosos, sino que éstos se almacenan debidamente identificados dentro de la nave industrial cerca del foco generador del mismo hasta su recogida por gestor autorizado.   
En el estudio de impacto ambiental se evalúa el impacto por el incremento del nivel de ruido debido al funcionamiento de la actividad y se incluye estudio acústico en el que se identifican como fuentes sonoras las prensas, los hornos, los filtros entre otros. También se adjunta copia de auditoría acústica realizada por un organismo de control autorizado (OCA), en la que indica que la actividad de referencia cumple con los límites establecidos en la legislación vigente.  
En relación con el impacto visual de la fábrica, el promotor considera que no es necesario adoptar medidas correctoras para mitigar el impacto visual de la misma por estar ubicada en una zona del polígono industrial donde confluyen un entramado de carreteras, rotondas y puentes. Por otro lado, la fábrica se encuentra vallada en su totalidad mediante chapa metálica de color azul celeste de altura suficiente, lo que limita el impacto visual de la misma.  
El estudio de impacto ambiental evalúa el impacto producido por el cese de la actividad y describe el modo en que se llevarán a cabo las distintas operaciones y la gestión de los residuos. También se evalúa el impacto en las situaciones de emergencia debidas a condiciones anormales o transitorias de operación, para las que se han elaborado planes de emergencia.  
El programa de vigilancia ambiental presentado establece las medidas de vigilancia y seguimiento a seguir en relación con la gestión de los residuos, la realización de mediciones acústicas, el análisis de los vertidos, la realización de limpiezas y desinfecciones y la medición de los focos de emisión a la atmósfera.  
Tramitación administrativa.  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 9 de mayo de 2008, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria escrito solicitando la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de Cerámicas Gómez, SA. A tal efecto, se comunicaba la finalización del trámite de información pública del expediente, sin que se hubieran recibido alegaciones al mismo y se adjuntaba copia del anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.   
En la misma fecha, el Área de Calidad Ambiental remite documentación presentada por el promotor del proyecto en relación al requerimiento de documentación que el Servicio de Evaluación Ambiental efectuó durante el trámite de consulta previa acerca de la suficiencia e idoneidad de la documentación (Exp. 145/07-CON).  
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del Art. 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe j) del Grupo 3.5 del anexo 1 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular ladrillos, con una capacidad superior a 75 toneladas por día, y/o una capacidad de horneado de más de 4 m³ y de más de 300 kg/m³ de densidad de carga por horno, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de fábrica de azulejos, promovido por la empresa Cerámicas Gómez, SA ubicada en Ctra. Ribesalbes, km. 3,5 en el término municipal de Castellón, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.   
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. En el interior de la fábrica se habilitará una zona impermeable para almacenar los depósitos de aceites usados que deberá disponer de un cubeto de retención de capacidad adecuada para retener el líquido almacenado en caso de vertido o fuga y otra zona independiente e impermeable para almacenar residuos peligrosos líquidos en la que se dispondrá de cubeto de retención de al menos el 10 por 100 de la capacidad global de los recipientes en él contenidos. Las paredes de los respectivos cubetos deberán ser de materiales no combustibles, estancas y resistir la altura total del líquido a cubeto lleno. Todos los residuos peligrosos se almacenarán en el interior de la nave en zonas provistas de pavimento impermeabilizado mediante un tratamiento específico.   
2. Las operaciones de transporte, carga y descarga de residuos peligrosos y de productos químicos, deberán realizarse en zonas debidamente impermeabilizadas, de manera que se impida la contaminación del suelo por vertido o derrame accidental.  
3. En las zonas en las que se almacenan los esmaltes se ejecutará un tratamiento específico de impermeabilización del suelo. Los esmaltes se almacenarán a cubierto y en estanterías, en las que se colocarán bandejas de recogida de derrames debajo de las mismas.  
4. El tiesto cocido y el testillo crudo se almacenarán en contenedores adecuados de capacidad suficiente y los últimos, además irán cubiertos o entoldados.  
5. Los camiones que trasladen por el interior de la fábrica material pulverulentos circularán con la carga cubierta de lona para evitar la dispersión de partículas. Los filtros de mangas estarán dotados de contenedores adecuados que almacenen las partículas captadas y se evite su deposición directa al suelo y su dispersión al ambiente. Se realizarán barridos periódicos.  
6. Se garantizará la impermeabilidad, en el transcurso del tiempo, de todas las balsas y de las canalizaciones subterráneas de aguas residuales industriales y sanitarias. Se presentará un certificado de estanqueidad de las balsas de trasiego de aguas residuales industriales.  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 21 de noviembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 184/2005-AIA.  
Título: Plan Parcial Modificativo Sector Industrial I-14.  
Promotor: Ayuntamiento de Loriguilla.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Loriguilla y CTU.   
Localización: entre el barranco de Pozalet y la línea férrea de RENFE Madrid-Valencia, junto a la carretera de acceso a Loriguilla Nuevo.   
Descripción del proyecto.   
1. Objeto del proyecto.   
El objeto del plan parcial es reclasificar como suelo urbanizable con ordenación pormenorizada un suelo no urbanizable común en el término municipal de Loriguilla, para la creación de un nuevo sector de uso industrial.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El municipio de Loriguilla cuenta con un PGOU aprobado el 20 de diciembre de 2002. Pese a ser muy reciente ha sido modificado en varias ocasiones debido a que las previsiones de suelo industrial del planeamiento general se han visto superadas.   
La documentación presentada consta de estudio de impacto ambiental y documentación técnica relativa al Plan Parcial Modificativo Sector I-14, también de uso industrial. La propuesta abarca una superficie total de suelo de 51.84,00 m², siendo la superficie de aprovechamiento industrial de 25.015,18 m² y el tipo de edificación previsto la aislada (INA).  
Dentro de la ordenación pormenorizada se definen tres áreas de suelo dotacional para zonas verdes (SJL), con una superficie de 5.404.92 m². El resto de la superficie del sector se destina a red viaria (RV) y aparcamientos (AV) y a infraestructuras para la instalación de dos centros de transformación de energía eléctrica, con una superficie de 26.826,82 m².  
La ordenación se resuelve mediante un vial en anillo recorriendo el límite del sector, que rodea la única manzana de uso industrial, conectado por el extremo sureste con el polígono industrial Casanova de Riba-roja de Túria.  
Los límites del sector son: al este el suelo urbano industrial de Riba-Roja de Túria; al sur la línea de FFCC Madrid-Valencia; al oeste un paso elevado de la carretera CV-374 sobre el ferrocarril; y al norte el barranco del Pozalet.  
Más al norte del barranco del Pozalet, el Ayuntamiento de Loriguilla está promoviendo dos nuevos sectores de suelo urbanizable con uso industrial, sectores I-11 e I-12, con una superficie superior a las 100 ha, como ampliación de los suelos urbanos industriales I-9 e I-10 que en la actualidad están ejecutados y parcialmente consolidados con parcelas libres.   
En líneas generales el término municipal de Loriguilla dispone de abundante suelo industrial, ejecutado o pendiente de ejecución para albergar las industrias y actividades que se quieran instalar en esa zona.  
3. Alternativas.  
En el estudio de alternativas se han considerado dos posibilidades, la alternativa de realizar el proyecto y la alternativa 0, de no realización del mismo y mantenimiento de los usos actuales. No obstante, el fin único del estudio es comprobar la aptitud de la zona en cuestión para albergar un uso industrial.   
La alternativa 0 no se ha considerado como tal, ya que no se ha valorado ambientalmente esta opción como posible ni se han estudiando sus efectos sobre el medio ambiente. Únicamente se valora como la opción opuesta a la alternativa que se pretende y se concluye que sus efectos son simplemente los contrarios a la realización del proyecto.  
Tramitación administrativa.  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 19 de octubre de 2005 la Dirección Territorial remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan Parcial Modificativo Sector I-14 de Loriguilla, y certificación del resultado del trámite de información pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncio publicado en el DOCV nº 4.936, de 1 de febrero de 2005. Igualmente, se remiten avisos a los propietarios catastrales afectados por la actuación.  
Durante el periodo de información pública no se presenta ninguna alegación, aunque sí se presentan dos escritos por parte de la entidad Administración de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF, antigua RENFE) y de la sociedad REVASA, según consta en el certificado relativo al acuerdo de aprobación provisional por Pleno de fecha 24 de mayo de 2005, emitido por el secretario-interventor del Ayuntamiento de Loriguilla.  
3. Resumen de las alegaciones.  
El escrito presentado por ADIF comunica la aplicabilidad de la legislación sectorial vigente del sector ferroviario en el límite sur del sector. Mientras que por parte de la sociedad REVASA se hace constar la existencia de una tubería de riego dentro del sector a los efectos de contemplar su restitución en el proyecto de urbanización.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 18 de enero de 2007, se requiere al Ayuntamiento para que complete el expediente de evaluación de impacto ambiental teniendo en cuenta que la actuación propone la reclasificación de 51.842 m² -de los que 25.015 m² se destinan a una única manzana edificable para uso industrial- y que el municipio de Loriguilla cuenta con dos sectores de suelo urbano industrial ordenados desde el planeamiento general sin consolidar y con más de 100 Ha. de suelo urbanizable industrial en tramitación o pendientes de ejecución, por lo que:  
- Se considera necesario justificar la reclasificación propuesta, en su caso, por la falta de suelo industrial disponible ya urbanizado en el municipio, o por la de falta de suelo urbanizable disponible en otros sectores de la zona con las condiciones adecuadas para la instalación industrial prevista.   
- Se obtenga el informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar al estar ubicada la propuesta colindante a un cauce y en la zona de policía del mismo y teniendo en cuenta las previsiones del citado organismo en toda la cuenca del barranco del Poyo.  
El 2 de abril de 2007 el Ayuntamiento remite nueva documentación en la que se informa que ha sido solicitado el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, estando pendiente su obtención. Se quiere justificar la reclasificación propuesta en base al «estado semiconsolidado» de los sectores I-9 e I-10 y a una «clara perspectiva de consolidación» de los sectores I-12 e I-13, sin aportar datos concretos. Y se argumenta la idoneidad del sector I-14 como «pieza fundamental dentro de la estrategia de ocupación del territorio a nivel supramunicipal, para la coordinación de las infraestructuras de comunicación de la red primaria con los sectores colindantes de Riba-roja».   
No se basa tal justificación en criterios ambientales y cabe señalar que en el ámbito territorial sector I-14 no se dispone ningún elemento de la red primaria, ni tiene el instrumento de planeamiento que se tramita la capacidad para definir la estrategia de ocupación del territorio a escala municipal o supramunicipal.   
Informes Sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen diversos escritos e informes remitidos desde el Ayuntamiento y que son los siguientes:  
Solicitud del informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/98 de Patrimonio Cultural Valenciano, sin que hasta la fecha se haya recibido el mismo.  
Solicitud de informes a la Dirección General de Ferrocarriles del Ministerio de Fomento y a la Demarcación de Carreteras de la Diputación Provincial.  
Escrito de la Sociedad Anónima Agricultores de la Vega de Valencia, como empresa concesionaria del Servicio de Recogida y Transporte de RSU del municipio de Loriguilla en el que declara que la citada empresa está en condiciones de garantizar la recogida de los RSU asumiendo las nuevas demandas que generen los sectores en tramitación en el municipio, entre ellos el sector I-14.  
Certificado de Gespaser SAU, en calidad de responsable del servicio del ciclo integral del agua en Loriguilla, acerca de la suficiencia de caudales necesarios para el suministro de varios sectores de nuevo desarrollo, entre ellos el sector I-14.   
Informe de Gespaser SAU, como empresa concesionaria del ciclo integral del agua en Loriguilla, sobre la capacidad para admitir los caudales de aguas residuales generadas por los PAIs de varios sectores, entre ellos el sector industrial I-14, que informa que para los nuevos desarrollos urbanísticos en Loriguilla esta prevista la construcción de una depuradora para tratar las aguas residuales generadas por todos ellos.  
Consultas a la Confederación Hidrográfica del Júcar y al Servicio de Ordenación Territorial  
En relación a los nuevos desarrollos urbanísticos en Loriguilla en el entorno del barranco del Pozalet, que es tributario de la cuenca del barranco del Poyo, con fecha 12 de noviembre de 2004, se efectuó consulta a la Confederación Hidrográfica del Júcar (expedientes nº 101+103/2004-AIA), como promotora del «Proyecto de Defensa Integral contra Avenidas en la Cuenca de la Rambla del Poyo», acerca del estado de tramitación del citado proyecto y de la viabilidad de desarrollar varios sectores de suelo urbanizable en Loriguilla y Riba-roja de Túria teniendo en cuenta los riesgos de inundación existentes aguas abajo de los mismos y cuál sería su modificación. El 17 de agosto de 2005 se reitera la consulta sin que hasta la fecha se haya recibido contestación a la misma.  
Se efectúa Consulta al Servicio de Ordenación Territorial acerca del estudio hidrológico e hidráulico que acompaña a la propuesta, en relación a posibles variaciones del hidrograma del cauce del barranco del Pozalet como consecuencia de la modificación de la escorrentía de la zona y de la generación de un caudal importante de agua residual depurada y de aguas pluviales que serán vertidas al mismo:  
Con fecha 10 de noviembre de 2005, el Servicio de Ordenación Territorial remite informe relativo al estudio del efecto hidrológico sobre el barranco del Pozalet del desarrollo urbanístico de suelo industrial en los sectores I11, I12, T13 e I14 y que se transcribe a continuación:   
- El ámbito de los sectores I11, I12, T13 e I14 de Loriguilla no se encuentra afectado por riesgo de inundación.  
- De conformidad con el art. 21.3 del PATRICOVA el planeamiento en ningún caso podrá dar lugar a un incremento significativo del riesgo de inundación en su término municipal o en el de otros municipios potencialmente afectados.  
- Dado que el vertido de aguas residuales y pluviales se realizará, como propone el redactor del proyecto, en el barranco del Pozalet, e incluye como medida correctora del caudal pico del hidrograma, la construcción de una balsa de laminación en el sector de San Rafael de Riba-roja de Túria, debería tenerse en cuenta para la aprobación del estudio del proyecto de urbanización, la aceptación dada por la CHJ a dicha propuesta de vertido, teniendo en cuenta que en la actualidad la CHJ está realizando en la zona (EVC 19+) un estudio integral, consistente en el diseño de encauzamiento del barranco del Poyo y afluentes, incluyendo los de la Saleta o Pozalet y de Gallego.  
El Ayuntamiento de Loriguilla ha remitido copia de los siguientes informes, copiando la tramitación seguida en la evaluación de impacto ambiental de los demás sectores en el municipio (expt. nº 101/2004-AIA y 103/2004-AIA):  
Certificado de la concesionaria del ciclo integral del agua, Gespaser, sobre suficiencia de Recursos Hídricos, para el suministro de todos sectores de desarrollo urbanístico en tramitación en el TM.  
  
Informe del arquitecto municipal sobre ampliación y aclaración de las cuestiones requeridas, en el que informa que no está previsto realizar vertido alguno al barranco de Pozalet.  
Anexo técnico comparativo del caudal requerido para riego y el obtenido por aprovechamiento del agua residual depurada y de pluviales.  
Anexo técnico de las características de la EDAR prevista en el sector I-12, y planimetría.  
Afecciones legales.  
1. Planeamiento urbanístico. Las parcelas que se pretenden reclasificar son suelo no urbanizable común en el PGOU vigente. Según el apartado 2.2.1. Directrices Definitorias de la Estrategia de Evolución Urbana y Ocupación del Territorio (DEUT), de la memoria Justificativa del PAI, «este plan general no ha previsto la demanda de suelo industrial que el municipio ha experimentado».   
2. Planes de acción territorial. Riesgo de inundación. Según el PATRICOVA, no se detecta riesgo de inundación en el sector propuesto. Sin embargo, toda la cuenca del barranco del Poyo se encuentra afectada por riesgos derivados de las avenidas, localizándose las zonas de inundabilidad en varias áreas concretas.  
3. Dominio público hidráulico. La red hidrográfica en la zona esta formada por un único curso, el barranco de Pozalet, un cauce que desaparece a la altura del by-pass de la autopista A-7. La parcela de la propuesta se sitúa colindante a la zona de servidumbre de paso del citado cauce, y se encuentra afectada por su zona de policía.   
No consta en el expediente municipal el informe preceptivo de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativo a la alteración del régimen de corrientes, a la afección al dominio público hidráulico o la autorización de uso en zona de policía.  
4. Espacios naturales protegidos. El TM de Loriguilla se encuentra incluido en la delimitación del espacio natural protegido de La Albufera, por lo que este territorio se encuentra afectado por el PORN de La Albufera, debiéndose actuar preventivamente para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas.  
5. Patrimonio cultural valenciano. No se detectan en la zona de estudio puntos de interés arqueológico o etnológico. Consultada la información disponible publicada por el Área de Patrimonio Cultural Valenciano, no aparece ningún elemento catalogado en las parcelas de la propuesta.  
6. Infraestructuras lineales. La carretera CV-374 de acceso a Loriguilla Nuevo desde la A-3 Madrid-Valencia, delimita el sector en paso elevado sobre la línea férrea de RENFE Madrid-Valencia, también limite del sector.  
Consideraciones ambientales.  
El estudio abarca varias parcelas de suelo rural con uso agrícola, situadas junto al barranco del Pozalet, en una ubicación muy forzada para su desarrollo urbanístico debido a los elementos que la delimitan: el barranco, la vía férrea y el paso elevado sobre la misma de la carretera; elementos todos ellos de los que se derivan servidumbres que condicionan además la ordenación propia del sector.  
Por sus características, se trata fundamentalmente de suelos coluviales con una elevada capacidad agrológica. Por el suelo y el clima, los terrenos de bancales se vienen destinando al cultivo intensivo de cítricos, lo que constituía hasta hace poco la actividad principal en la zona.   
En cuanto al uso, es esta una zona antrópica cuya vocación se quiere orientar ahora en muchos municipios hacia la ampliación de los suelos industriales existentes a lo largo del eje de la autovía A-3. Son varios los sectores, tanto de suelo urbano como de suelo urbanizable, para uso industrial y/o terciario en el ámbito de la propuesta.  
El municipio de Loriguilla cuenta con abundante suelo industrial ordenado desde el planeamiento general o mediante modificaciones recientes, sin consolidar y disponible para albergar todo tipo de instalaciones. Igualmente, los municipios colindantes cuentan con abundante suelo industrial disponible para albergar actividades.  
Es por ello que no se considera suficientemente justificada la necesidad reclasificar suelo no urbanizable, lo que implica siempre un consumo del recurso natural no renovable del suelo. Es decir, el primer impacto que generaría la actuación propuesta sería la ocupación, transformación por efecto de la urbanización y eliminación de un suelo de elevada calidad (fuertemente condicionado como se verá a continuación).  
Por su ubicación y considerando la existencia de riesgos naturales, el ámbito de estudio se encuentra en la zona EVC19+ del Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana. El PATRICOVA recoge en su programa de actuaciones el diseño integral del encauzamiento del barranco del Poyo y sus afluentes.   
La Confederación Hidrográfica del Júcar es la promotora del «Proyecto de Adecuación Ambiental y Drenaje de la Cuenca del Poyo», que contempla diversas alternativas y cumple con las previsiones contenidas en el PATRICOVA. No obstante, las posibles actuaciones a fin de corregir el riesgo de inundación existente continúan pendientes.  
El barranco del Pozalet es uno de los afluentes tributarios de la cuenca de la rambla del Poyo, afectado por riesgo de inundación al desaparecer en el término municipal de Riba-roja. En el estudio de impacto ambiental inicial no se identifica el impacto territorial que supone el vertido de los caudales de aguas tanto pluviales como residuales depuradas al barranco, ni el riesgo de inundación actual aguas abajo o su incremento por efecto del cambio de uso y la urbanización.  
El análisis de estos aspectos se ha llevado a cabo a través de estudios complementarios comunes a los sectores de planeamiento parcial promovidos (sectores I-11, I-12, T-13 e I-14), que incluyen medidas concretas frente los riesgos ambientales existentes. Se ha propuesto la ejecución de una o varias balsas de laminación como medida correctora frente al caudal pico en caso de lluvias torrenciales (sector San Rafael de Ribarroja); y medidas para la gestión de las aguas residuales, que serán tratadas en una nueva depuradora (sector I-12 de Loriguilla) y para las que se ha propuesto asegurar en todo momento el vertido «cero» al barranco del Pozalet de las aguas residuales tratadas, es decir, su completa reutilización para el riego de zonas verdes y el baldeo y limpieza de viarios.  
Con fecha 5 de noviembre de 2006, con posterioridad al inicio de la tramitación del planeamiento parcial que nos ocupa, el Ayuntamiento de Loriguilla efectúa consulta acerca del documento de concierto previo para la revisión del plan general, que se justifica a fin de dar cobertura a la clasificación de nuevos sectores residenciales (sectores R5 a R8 y R15 a R17), tres nuevos sectores industriales (sectores I-11, I-12 e I-14) y un nuevo sector terciario (T-13).  
El documento de concertación incorpora en el texto las soluciones previstas en pronunciamientos ambientales anteriores en cuanto a la ejecución de una o varias balsas de laminación para las aguas pluviales, y el vertido nulo y completa reutilización de las aguas residuales en la nueva EDAR prevista, pero no avanza soluciones concretas ni datos de los proyectos necesarios para la ejecución de estas actuaciones. Aunque sí se propone definitivamente un gran desarrollo urbanístico cuyo alcance abarca todo el ámbito municipal de Loriguilla Nuevo.  
En cuanto a la ordenación pormenorizada del sector, se disponen las zonas verdes hacia el ferrocarril como respuesta a la afección que se deriva del trazado de la vía férrea, y se lleva el viario hasta el borde del barranco sin mediar transición alguna.   
No se tienen en cuenta las condiciones de uso del suelo junto a los cauces que establece el art. 30.1 de la normativa urbanística del PATRICOVA: «la ordenación pormenorizada de los suelos urbanizables colindantes con los cauces deberá disponer terrenos destinados a espacios libres y zonas verdes públicas junto al dominio público hidráulico y a lo largo de toda su extensión. Los mencionados espacios libres y zonas verdes deberán cumplir las condiciones dimensionales exigidas para los jardines por la legislación urbanística aplicable». Es decir, deben cumplir la dimensión mínima establecida para las zonas verdes clasificadas como jardín (JL), que se define como un espacio que siempre debe tener una superficie mínima de 1.000 metros cuadrados, en que sea inscribible un círculo de 25 metros de diámetro. El art. 30.2 dice que «el tratamiento y ajardinamiento de las mismas será el adecuado a su carácter inundable y de soporte de un ecosistema fluvial y ripario». En este sentido la ubicación de centros de transformación de energía eléctrica junto al cauce, debe considerarse un uso incompatible en episodios de avenidas.  
Entendiendo el riesgo natural como la plasmación territorial de actuaciones humanas poco concordes con las características del medio físico, deben evitarse aquellas implantaciones de usos del suelo que no tengan en cuenta su realidad física, máxime cuando no resulta necesaria esta implantación debido a la existencia de alternativas en suelo industriales próximos y la misma se ubica junto al cauce sin disponer espacios libres inundables como medida preventiva, opción que sí se lleva a cabo en otras actuaciones colindantes al barranco.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
  
Primero  
Se estima no aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, proyecto de Homologación y Plan Parcial Industrial Sector I-14 de Loriguilla, promovido por el propio Ayuntamiento de Loriguilla.  
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 24 de noviembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 216/2008-AIA.  
Titulo: Autorización ambiental integrada de una actividad de tratamiento de superficies de metales.   
Promotor: Cromats Santaperpetua, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: c/ Cuenca, 65 (polígono industrial El Bolabar) del término municipal de Alaquàs (Valencia).  
1. Objeto.  
El objeto del proyecto es la tramitación de la autorización ambiental integrada (AAI) para una industria de tratamiento de superficies de metales por procedimiento electroquímico o químico, conforme a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
Asimismo, el proyecto constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, debiendo someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.   
Las instalaciones de la empresa ocupan una superficie total de 2.100 m² que se ubican en el polígono industrial del Bolabar en c/Cuenca, 65 del término municipal de Alaquàs. La actividad principal de la empresa es el tratamiento de superficies de mobiliario metálico de latón, hierro o zamak con diversos acabados, desarrollándose esta actividad en una nave industrial de estructura metálica y hormigón que ocupa la práctica totalidad de la parcela.  
El proceso de fabricación comprende las etapas comunes de recepción y almacenamiento, pulido de las piezas, pretatamientos de desengrase y decapado, recubrimiento con cobre o níquel para resistencia anticorrosión, acabado de las piezas, secado, lacado y horneado de las piezas y, por último, el almacenamiento y expedición del producto terminado. Las operaciones de acabado tienen como objeto en dar a las piezas la decoración final que puede ser en oro, cromo, níquel negro, latón o níquel satinado.  
3. Alternativas.  
El estudio de impacto ambiental (EsIA) no considera alternativas a la actuación proyectada en cuanto a su ubicación, al tratarse de actividad existente. Las posibles alternativas frente a la solución adoptada quedan condicionadas por las características propias del proyecto y las consideraciones y soluciones adoptadas en el EsIA.  
4. Afecciones legales.  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
El proyecto constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, debiendo obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental previamente a la autorización definitiva del mismo.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
5. Consideraciones ambientales.  
Respecto a las principales afecciones ambientales del proyecto sobre el medio ambiente, el EsIA considera diversos impactos ambientales como consecuencia de la actuación proyectada, proponiéndose diferentes acciones correctoras en cada caso, así como un programa de vigilancia ambiental.  
La actividad existente se localiza en suelo industrial dentro de un polígono consolidado, derivando las afecciones ambientales de potenciales contaminaciones que pudieran producirse durante el funcionamiento de la actividad industrial sobre el medio ambiente: emisiones, vertidos, residuos, ruidos, consumo de recursos, etc.  
Entre la importancia de recursos para el funcionamiento de la actividad destaca la demanda de agua consumida, la cual, se asegura mediante suministro de la red de agua potable por la empresa Aguas de Valencia, SA con un consumo anual aproximado de 10.937 m³/año. Este consumo se corresponde, principalmente, a los enjuagues y baños, y el resto a usos generales (limpieza, saneamiento, etc).  
Entre las medidas correctoras adoptadas para la reducción del consumo de agua y a fin de minimizar los arrastres de materias primas (iones disueltos) en los baños y enjuagues, se adoptan diversas médicas correctoras. Por un lado, la colocación de caudalímetros en las entradas de los enjuagues que detecten consumos excesivos de agua, mantenimiento de las condiciones operativas de los baños mediante analíticas y registro de los resultados. Por otro lado, como medidas de minimización de la contaminación de las aguas, se aplican técnicas de enjuagues múltiples en cascada y a contracorriente que mejoran el rendimiento de los enjuagues, y se incorporan enjuagues ECO (enjuague estanco de recuperación) para los baños de oro y de cromo, que se intercalan entre el propio baño y los enjuagues posteriores. Se reduce de este modo, los arrastres de iones metálicos desde los baños. El empleo de agua descalcificada en los últimos enjuagues mejora el rendimiento. Por último, las aguas residuales generadas en el proceso productivo que vayan a reciclarse, se envían al sistema de intercambio iónico alargando la vida del baño y consumiendo menos materia prima. Está formada por dos circuitos independientes, uno para aguas cianuradas y otro para aguas libres de cianuro. Esta desionización se asegura mediante un equipo de resinas de intercambio iónico.   
La empresa dispone de un sistema de depuración físico-químico para el tratamiento de las aguas provenientes de los enjuagues de todas las líneas de tratamiento de superficies y de todas las secciones de la empresa. Este sistema depura las aguas cargadas de metales en disolución, las aguas cianuradas, crómicas, y las ácidas y básicas, permitiendo su vertido dentro de los límites legales.   
Los almacenamientos de residuos generados en la empresa se realizan separados en función de su naturaleza. Los residuos peligrosos se almacenan en el interior de las instalaciones productivas.  
Los vertidos de la empresa se realizan al alcantarillado, siendo en su mayor parte los procedentes de las aguas de proceso rechazadas tratadas en la depuradora de la planta.  
Se han identificado cinco focos potencialmente contaminadores de la atmósfera. Se trata del foco de emisiones de extracción de gases de la cabina de barnizado, de la extracción de gases del quemador del horno, de emisiones de gases del quemador del secadero, de la extracción del polvo de la sección de pulidos, y de la extracción de gases de los baños de galvanizado. El foco de emisión de partículas de polvo de la sección de pulido presenta un ciclón como medida correctora, a fin de reducir la carga de partículas que arrastra que se recogen en un recipiente en su parte inferior.   
6. Tramitación administrativa.  
En fecha 25 de junio de 2008, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite nota interna informando que no se han recibido alegaciones al respecto tras la finalización de periodo de información pública y solicitando declaración de impacto ambiental para el proyecto que nos ocupa, con la siguiente documentación:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexo  
- Estudio de impacto ambiental  
- Informe preliminar de suelos contaminados  
- Copia del informe emitido por el Servicio de Protección del Medio Ambiente Atmosférico, de 17 de julio de 2007 de la D.G. para el Cambio Climático.   
7. Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado del grupo 4.g) del anexo I, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que se ha considerado necesaria la preceptiva formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 12º del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de solicitud de autorización ambiental integrada de una actividad de tratamiento de superficies de metales, promovida por Cromats Santaperpetua SL, en el c/ Cuenca, 65 del polígono industrial «El Bolabar», en el término municipal de Alaquàs (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los almacenamientos de residuos peligrosos de naturaleza líquida y los almacenamientos de productos químicos líquidos susceptibles de sufrir fugas o derrames deberán disponer de cubetos de retención u otros sistemas de recogida.  
2. En las diferentes zonas de trabajo que puedan dar lugar a derrames líquidos, principalmente la zona de baños, enjuagues y la estación depuradora, deberán dotarse de medios de recogida de derrames que eviten su vertido hacia las rejillas o sumideros directamente conectados alcantarillado.   
3. La planta depuradora de tratamiento de las aguas residuales tendrá capacidad suficiente para asegurar unos parámetros de vertido que cumplan con los límites exigidos en la autorización ambiental integrada.   
4. Se deberán realizar mediciones de los focos de emisión de contaminantes a la atmósfera, así como una auditoría acústica, que den cumplimiento a los límites marcados por la autorización ambiental integrada debiéndose, en su caso, adoptar las medidas correctoras necesarias.  
5. Se llevará un registro documental del programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental, que permita comprobar el seguimiento y cumplimiento de las mediadas correctoras y protectoras recogidas en el mismo.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Dirección General de Gestión del Medio Natural que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 24 de noviembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 36/2008-AIA  
Título: DIC para Instalación Solar Fotovoltaica.  
Promotor: Zahori Solar SL.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: parcelas 69 y 70 del polígono 12 en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia).  
Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la obtención de la declaración de interés comunitario para la implantación de la actividad de generación de energía eléctrica a partir de la energía solar, por medio de la instalación de un conjunto de plantas generadoras constituidas por módulos solares fotovoltaicos, y las necesarias instalaciones electromecánicas asociadas, conforme a la Ley 10/2004, de 9 de la Generalitat, del suelo no urbanizable.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La parcela se encuentra en suelo no urbanizable agrícola según las normas subsidiarias de Fuenterrobles aprobadas en fecha 22 de julio de 1985 y su modificación puntual de fecha 30 de septiembre de 1997. La actividad no se encuentra recogida en la normativa por lo que no existen condicionantes para este tipo de actividades. No obstante, en el informe de compatibilidad urbanística aportado se fija una distancia mínima de 500 m con respecto al casco urbano apoyando esta decisión en el nomenclator de actividades calificadas.   
La parcela en la que se pretende ubicar la instalación comprende una superficie total de 11,56 ha. Se ha previsto un retranqueo del vallado de más de 5 m y de 9 m para las estructuras de soporte.   
La instalación constará de 24.840 módulos solares, la potencia total instalada será de 4.140 kW. Será un sistema de placas fijas orientadas al sur con una inclinación de 31º respecto a la horizontal que se colocan sobre estructuras metálicas fijas. Se indica que si el terreno lo permite las estructuras se anclarán sin cimentación, en caso contrario se anclarán a losetas de 1,5 m². La altura sobre el terreno será de 2,7 m.  
Elementos auxiliares de la instalación:   
- 46 centros de transformación y un centro de maniobra que ocuparán una superficie total de 1.051 m².  
- Vallado perimetral de 2 m de altura.  
- El acceso a la parcela se realizará a través de caminos existentes. Sí se ha previsto la construcción de caminos interiores en la instalación, con un ancho mínimo de 2 m y que discurrirán periféricamente a la parcela con dos caminos longitudinales en sentido este-oeste. La superficie total ocupada será de 3.823 m².  
- Sistemas de vigilancia y seguridad de la planta.  
No se ha especificado el trazado que tendrá la línea de evacuación de energía indicando que se atenderá a lo que diga la empresa propietaria de la red y a la que se ha solicitado el punto de conexión en fecha 3 de abril de 2007. Se indica que en las parcelas 37 y 38, colindantes con la instalación, existe un poste de media tensión.   
La instalación no dispondrá de ningún abastecimiento de agua.  
Tramitación administrativa.  
El día 5 de febrero de 2008, tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda expediente consistente en estudio de impacto ambiental y documentación técnica del proyecto.  
El trámite de exposición pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el día 30 de enero de 2008. Sin que se produjeran alegaciones al mismo.   
Consideraciones ambientales  
Según el planeamiento municipal la parcela se encuentra calificada como suelo no urbanizable agrícola. Dichas normas subsidiarias no recogen el uso referente a la instalación fotovoltaica. Por lo que se considera que debe ser el órgano sustantivo en la aprobación de la declaración de interés comunitario el que decida si la actividad industrial de producción de electricidad es compatible con el planeamiento actual.  
La instalación se pretende ubicar a unos 500 m de núcleo de población de Fuenterrobles en una zona antropizada ocupada por parcelas agrícolas y en la que se localizan además varias explotaciones ganaderas. En la zona también se localiza el cementerio municipal por lo que se ha respetado una zona de protección alrededor del perímetro de éste de 50 y 100 m respectivamente. Las parcelas no se hallan afectadas por ninguna figura de protección medioambiental  
El área afectada por la instalación es de 11,56 ha. Se trata de dos parcelas agrícolas dedicadas al cultivo de almendro y a la labor de secano. La capacidad de uso agrícola en la zona está valorada como moderada. La parcela presenta una ligera pendiente hacia el SO. La erosión potencial en la zona está clasificada como baja. No se detalla el movimiento de tierras necesario sólo se indica que no serán de entidad dado que la inclinación del terreno es buena.   
Las alteraciones más importantes que se producirán sobre el suelo estarán asociadas a la implantación de los módulos solares y elementos auxiliares, accesos, viales interiores, construcción de zanjas, cimentaciones. Se indica que en el acondicionado de la parcela se respetarán las zonas abancaladas y la topografía de los terrenos. Entre las medidas correctoras propuestas se han planteado el acondicionamiento y regularización de perfiles, destinar al uso agrícola las zonas no ocupadas por los módulos y la siembra de las superficies desnudas no destinadas al uso agrícola con especies de autóctonas.  
No existen cursos de agua permanente ni intermitente en la zona. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos está valorada como alta según la cartografía disponible. Según el estudio la instalación fotovoltaica no generará aguas residuales limitándose la afección al vertido accidental durante a fase de construcción. En el caso de que se produzcan se procederá a la retirada de la capa de suelo afectada y se entregará a gestor autorizado. No habrá canalización de pluviales. El aceite del transformador será retirado y gestionado a través de gestor autorizado.   
No se especifica el trazado ni el punto de conexión para la línea de evacuación de energía. Se indica que en las parcelas 37 y 38, colindantes con la actuación, se localizan dos apoyos (nº 450110 y 50397) de una línea de media tensión existente. La conexión con esta línea se realizaría aérea dada la cercanía con el punto de entronque. Existe además una línea de alta tensión que discurre a más de un kilómetro de la parcela.   
Se indica que no existen yacimientos catalogados. En caso de localizarse se indica que se avisaría de inmediato al organismo competente. No se tiene constancia de que se disponga del informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
Se considera que el mayor impacto asociado a esta instalación será el impacto paisajístico y vendrá dado por la presencia de los módulos en una zona donde domina la componente agrícola. El estudio de impacto ambiental indica la escasa singularidad del paisaje donde se pretende ubicar la instalación. Entre las medidas correctoras propuestas se plantea la instalación de una pantalla vegetal en la zona suroeste del perímetro del vallado utilizando especies adaptadas a la zona y la elección de paneles con materiales que minimicen el reflejo.   
El programa de vigilancia ambiental incluye la realización de controles durante la fase construcción sin que se indique la periodicidad de los mismos.   
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Artículo 24 de la Ley 10/2004, de la Generalitat del Suelo No Urbanizable.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalación fotovoltaica que se instalará en el polígono 12, parcelas 69 y 70, en el término municipal de Fuenterrobles, promovida por Zahorí-Solar SL, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El órgano sustantivo para la aprobación de la declaración de interés comunitario será quien evalúe si la actividad industrial de producción de electricidad resulta compatible con el planeamiento municipal vigente en el municipio.  
2. Se deberá obtener el informe definitivo favorable a los efectos patrimoniales de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, establecido en el artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
3. Se deberá disponer de informe de la Dirección General de Paisaje en relación con la integración paisajística de la instalación en cumplimiento del Art. 58 del Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana. El contenido de dicho informe se incorporará a las consideraciones que se establecen en la presente declaración de impacto ambiental.  
4. En el transcurso de las obras se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
Además en el transcurso de la actividad se implantarán aquellas medidas que la legislación vigente, en su caso, establezca para la prevención de incendios forestales procedentes de fuentes eléctricas así como medias generales de prevención.  
5. Todos los residuos generados, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento, deberán ser debidamente recogidos y tratados de acuerdo a su naturaleza y peligrosidad. Asimismo, deberán quedar restauradas todas las áreas que se hayan visto alteradas por la ejecución de las obras. Todos estos aspectos deberán ser incorporados al programa de vigilancia ambiental del estudio de impacto ambiental.  
Las aguas residuales domésticas que se generen en cualquiera de las fases del proyecto deberán ser almacenadas en un depósito estanco y entregadas a un gestor autorizado.  
6. La línea de evacuación de la energía se trazará fuera de las zonas ocupadas por suelo forestal. En el caso de que la conexión no pueda realizarse en la parcela 37 o 38, la línea de evacuación se realizará preferiblemente enterrada. La documentación del proyecto así como la una valoración de las posibles afecciones ambientales se remitirá al Área de Evaluación Ambiental con el fin de que se emitan las resoluciones o informes necesarios.  
7. Finalizado el periodo de funcionamiento se procederá al desmantelamiento de todos los elementos instalados y a la restauración del terreno afectado a la situación original. Las obras de restauración serán objeto de un proyecto específico que el titular deberá aportar a esta Conselleria en el plazo de tres años, a fin de que pueda ser revisado y aceptado expresamente antes de proceder a su ejecución, y en su caso con las garantías o fianzas que se estime oportuno, de conformidad con el artículo 33 del Reglamento de Impacto Ambiental (Decreto 162/1990).  
8. Se deberá remitir informe en cumplimiento del programa de vigilancia ambiental a esta Conselleria con las conclusiones de los trabajos que se lleven a cabo.   
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 25 de noviembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML