Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8511, del 22-03-2019 (2019/2144)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 82/15-AIA la Torre d'en Doménec.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8511

Data del DOGV
:   22-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2144

CVE


Data del document
:   20-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Torre d'en Doménec, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 82/15-AIA la Torre d'en Doménec. [2019/2144]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 82/15-AIA la Torre d'en Doménec.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 82/2015-AIA.  
Títol: ampliació d'explotació avícola amb capacitat total per a 75.000 pollastres d'engreix.  
Promotor: Hermanos Bort Pastor, CB.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Torre d'en Doménec (Castelló).  
Localització: polígon 1, parcel·la 615, del terme municipal de la Torre d'en Doménec (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és la sol·licitud de llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a l'ampliació d'una explotació avícola que hi ha a la parcel·la 615, del polígon 1, de la partida els Quadrons, del terme municipal de la Torre d'en Doménec.  
L'explotació existent, que consta de dues naus avícoles amb capacitat per a 48.000 pollastres d'engreix, té declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants, corresponent a l'expedient 293/04-AIA, de data 20 d'abril de 2005. A la mateixa parcel·la, es pretén realitzar una ampliació de la capacitat de l'explotació de 27.000 pollastres d'engreix addicionals, mitjançant la construcció d'una tercera nau, amb unes dimensions de 15,2 x 100 metres, al costat de les dues que ja estan en ús.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Emplaçament.  
L'activitat se situarà a la parcel·la 615, del polígon 1, del terme municipal de la Torre d'en Doménec.  
La distància del lloc on es pretén construir l'explotació respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, tal com indica la normativa de distàncies establides en el Reial decret 1084/2005, de 16 de setembre, d'ordenació de l'avicultura de carn. S'aporta l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de data 24 d'octubre de 2014.  
  
La distancia respecte a la zona habitada més pròxima a l'explotació (nucli urbà de la Torre d'en Doménec) és d'uns 970 m, complint d'aquesta manera la normativa de distàncies establides en el Pla General d'Ordenació Urbana d'aquest municipi, en l'apartat dedicat a l'ordenació d'instal·lacions ramaderes, exceptuant les granges porcines.  
  
La parcel·la on se situa l'explotació té una superfície de 10.782 m² i està qualificada com a sòl no urbanitzable comú. Amb data 19 de gener de 2015, s'emet un certificat municipal de compatibilitat urbanística favorable condicionat al compliment dels requisits indicats en els informes sectorials vinculants inclosos en l'expedient.  
  
Accessos  
A la parcel·la es pot accedir des de la carretera CV-10, a través d'un camí rural. Aquest vial està pavimentat amb quitrà en la totalitat del seu recorregut, fins a l'accés a l'explotació. Té una amplària aproximada de 4 metres. La distància respecte a la carretera CV-10 és de 350 metres, aproximadament.  
Descripció de l'activitat i procés productiu  
L'activitat consisteix en l'engreix de pollastres (pollastres d'engreix). Els pollastres d'engreix arribaran a la granja amb un dia d'edat i seran retirats aproximadament als 45 o 50 dies, amb un pes entre 2 i 2,5 kg. Una vegada que es retiren els animals, es procedirà a la neteja i desinfecció de les naus; aquest procés té una durada entre 10 i 15 dies.  
El sistema productiu que seguirà l'explotació és el de la integració, és a dir, una empresa productora facilitarà els pollets per a l'engreix i al final del cicle, la mateixa empresa integradora serà la que els retire per al posterior trasllat a l'escorxador.  
El règim del procés productiu serà intensiu i seguirà el sistema «tot dins, tot fora», és a dir, les aus entraran totes en l'explotació amb la mateixa edat i eixiran totes al mateix temps, amb el que s'aconsegueix tindre un lot homogeni que en facilitarà molt el maneig.  
  
Les tasques diàries que ha de realitzar el granger es redueixen al control i vigilància dels equips (menjadores, abeuradors, calefacció), regulació, ventilació i condicions ambientals, salut i creixement dels animals i la retirada i posterior trasllat dels animals morts als punts destinats a això.  
Mesures sanitàries  
Amb la periodicitat necessària, es realitzaran programes de desratització, a fi d'evitar la presència de rosegadors com a potencials vectors de malalties infectocontagioses.  
L'entrada de persones a les naus es realitzarà per pediluvis i amb roba adequada.  
L'explotació disposa d'una tanca perimetral que coincideix exactament amb la delimitació de la parcel·la en la qual se situa l'explotació. Aquesta tanca perimetral té una porta d'accés, de tipus corredissa, per a permetre l'entrada dels vehicles de càrrega i descàrrega d'animals i pinso. Aquest accés és únic, de manera que es pot realitzar un control exhaustiu de les entrades en el perímetre de l'explotació.  
  
El gual sanitari, situat en l'única entrada a la parcel·la on se situa l'explotació, està realitzat mitjançant formigó en massa, i està format per un recipient que aconsegueix 30 cm de profunditat, amb pendent suau per a facilitar l'entrada i eixida dels vehicles. Aquest gual ocupa tota l'amplària de la porta d'accés, per tant, obliga a passar-hi tot vehicle que haja d'accedir a l'explotació. Les dimensions indicades possibiliten que es desinfecten els pneumàtics en tot el seu perímetre i alçària.  
  
La nova nau a construir tindrà, igual que les naus existents, les finestres destinades a ventilació, amb malla gabial de característiques adequades per a una explotació avícola.  
Cadascuna de les naus se separarà en dos espais mitjançant un parament vertical desmuntable o mòbil, amb la finalitat de poder aïllar els pollastres malalts.  
Protocol de neteja i desinfecció  
Una vegada retirats els animals ja engreixats, s'iniciarà un buit sanitari d'uns 15 dies, finalitzat el qual comença de nou el cicle. El protocol de neteja desinfecció a realitzar durant el buit sanitari serà el següent:  
  
En primer lloc, es retira el jaç (format per encenall, excrements d'animals, restes de plomes i restes de pinso). Seguidament, s'agrana exhaustivament el sòl de la nau i s'inicia una neteja en sec (agranada, neteja d'entrades i eixides d'aire, etc [?]). A continuació, es desmunten totes les instal·lacions mòbils (abeuradors, menjadores, suports, etc. [?]). Aquestes peces es trauen fora de la nau per a realitzar una neteja i desinfecció exhaustiva. Les instal·lacions de pinso es netegen de pinso i pols amb mitjans mecànics. Finalment, es realitzarà la neteja humida (reblaniment amb detergent i aigua temperada a baixa pressió, neteja a alta pressió amb broc de doll pla, assecatge i aplicació de desinfectant).  
  
Característiques de les edificacions  
El nou mòdul s'emplaçarà longitudinalment, en direcció nord-est - sud-oest, entre els mòduls existents.  
Dimensions de les naus existents:  
- Mòdul 1, situat a l'oest de la parcel·la: 110 x 12 m (1.320 m²).  
- Mòdul 2, situat a l'est de la parcel·la: 108 x 14 m (1.512 m²).  
Dimensions i característiques constructives de la nova nau:  
- Mòdul 3, situat entre els dos mòduls ja construïts: 100 x 15,2 m (1.520 m²).  
L'alçària en cornisa de la nau serà de 2,60 m, mentre que es disposarà d'una alçària màxima en carener de 4,50 m.  
Adjunt a la nau ramadera es construirà el local tècnic exterior, amb unes dimensions de 4,06 m x 4,72 m i una superfície de 19,16 m². Per tant, la superfície total construïda dels nous edificis serà de 1.539,16 m².  
  
La nau disposarà de tres portes d'accés, una gran (4 x 2,5 m) en la façana principal i d'altres dues (0,90 x 2 m) situades en una de les façanes laterals.  
L'estructura serà a base de pòrtics metàl·lics. Les parets es conformaran mitjançant plaques de xapa lacada, amb aïllament de poliuretà amb una grossària de 50 mm. Les finestres, destinades a ventilació, seran de tipus basculant amb malla antiocells, i es col·locaran a banda i banda de la nau. Existiran un total de 17 finestres a cada costat. Les dimensions de les finestres seran d'1 m x 0,40 m. La coberta es conformarà mitjançant plaques de xapa grecada fixades a les corretges i tindrà un pendent del 20 %.  
Per al subministrament continu d'aliment, al costat de la nova nau, s'instal·laran dues sitges de fibra de vidre i suports metàl·lics de 14.000 kg de capacitat, totalment estancs.  
El local tècnic adjunt presentarà les mateixes característiques constructives que la resta de la nau.  
La superfície interior consistirà en un espai totalment diàfan en el qual es muntaran les instal·lacions necessàries per a l'alimentació, ventilació i climatització de la nau.  
La solera de la nau haurà de ser totalment estanca i impermeable. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat s'haurà de certificar davant l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat de la solera de la nau mitjançant document signat per tècnic competent.  
El local tècnic adjunt albergarà els quadres de control destinats a modificar els paràmetres de ventilació, climatització, alimentació i il·luminació d'aquest mòdul de l'explotació. A més, servirà com a magatzem de tots aquells elements que no puguen estar a l'interior de la nau avícola.  
Maquinària  
- 4 menjadores amb funcionament mitjançant motor trifàsic de 2 CV.  
- 10 ventiladors per a circulació d'aire a l'interior de les naus d'1,5 CV.  
S'instal·larà, a més, un sistema de calefacció mitjançant radiadors de gas, que és el que ja s'utilitza en les dues naus existents. Per a calfar la nova nau s'instal·laran tres radiadors amb una potència per radiador de 68.800 kcal/h, i la potència total de la instal·lació de radiadors és de 206.400 kcal/h.  
Combustibles  
L'explotació disposa d'una instal·lació d'emmagatzematge de GLP per al subministrament de gas propà comercial que alimenta els radiadors de calefacció situats a l'interior de les naus. S'adjunta la concessió de llicència municipal d'activitat qualificada per a una instal·lació d'emmagatzematge i receptora de GLP en depòsit fix aeri de 10.000 litres.  
Instal·lacions.  
- Aigua: el proveïment d'aigua potable es realitza a través de la xarxa municipal de la Torre d'en Doménec.  
- Instal·lació de lampisteria: la instal·lació de lampisteria partirà de l'escomesa principal d'adob i es distribuirà als punts de consum, mitjançant canonada de material plàstic. Per a la zona d'explotació inicial (mòduls 1 i 2) hi ha uns depòsits d'emmagatzematge i proveïment en cas de tall del subministrament. Per a la nova construcció del mòdul 3 (ampliació de l'explotació) s'instal·larà un nou depòsit de 30.000 litres de capacitat per a assegurar el subministrament d'aigua potable en l'ampliació de l'explotació en cas de talls o interrupcions en la xarxa general.  
- Ventilació: la ventilació de la granja serà de tipus forçada o dinàmica, de manera que la circulació de l'aire es portarà a terme a través d'extractors o ventiladors helicoïdals de baixa pressió. Es preveu la instal·lació en una de les parts de 10 ventiladors amb un cabal de 49.000 m³/h, la qual cosa suposarà un cabal total màxim de ventilació de 490.000 m³/h. Cadascun dels ventiladors tindrà un motor trifàsic d'1,5 CV.  
- Climatització: el sistema de climatització que es pretén implantar treballa per depressió. Tots els elements del sistema de climatització-ventilació estan relacionats entre ells a través d'un controlador climàtic.  
- Refrigeració: s'instal·laran 68,4 m² de panells Pad Cooling, de paper de cel·lulosa de 15 cm de grossària. Aquests panells tindran unes mesures de 20 m + 18 m de llarg per 2 m d'alçària cadascun i se situaran enfront de les finestres d'entrada d'aire. La instal·lació constarà de dues bombes d'aigua per a la recirculació i dos depòsits de 1.000 litres.  
  
- Calefacció: el sistema de calefacció que es preveu emprar consisteix en la instal·lació de diverses unitats convectores de gas. En l'exterior de la nau es preveu la instal·lació de tres convectors exteriors de 68,8 kcal/h. Aquests convectors empraran gas propà com a combustible. L'aire generat per aquestes unitats serà projectat per una turbina. Aquest aire projectat es distribueix adequadament gràcies a uns deflectors instal·lats en la boca d'eixida de l'aire.  
- Subministrament elèctric: l'energia en l'explotació procedirà d'un grup electrogen. Atés que el grup electrogen existent no té la suficient potència per a alimentar la totalitat de l'explotació, es reemplaçarà per un altre que puga subministrar la potència necessària per als tres mòduls.  
- Il·luminació: la il·luminació es realitzarà a través de punts de llum (pantalles amb tubs fluorescents) distribuïts per tot el local.  
- Instal·lacions sanitàries: no cal la construcció d'un lavabo ja que la granja presenta un alt grau d'automatització i el treballador estarà esporàdicament en l'explotació.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 7 de juliol de 2015 té entrada còpia de l'expedient municipal número 116/2014, remés per l'Ajuntament de la Torre d'en Doménec, relatiu a llicència ambiental per a explotació ramadera (ampliació), situada a la partida els Quadrons, polígon 1, parcel·la 615, del terme municipal de la Torre d'en Doménec, i promoguda per Hermanos Bort Pastor, CB, on se sol·licita el pronunciament en matèria d'impacte ambiental. S'hi adjunta la documentació tècnica següent: estudi d'impacte ambiental, projecte d'ampliació d'explotació ramadera i projecte de construcció de nau.  
El tràmit d'informació pública de l'expedient de llicència ambiental es va dur a terme mitjançant la inserció del corresponent anunci en el BOP núm. 55, de data 2 de maig de 2015 i la publicació d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament i en la pàgina web de l'ajuntament, i han sigut notificats individualment tots els veïns confrontants al lloc de l'emplaçament de l'activitat. Segons el certificat de secretaria, de data 4 de juliol de 2015, durant el termini concedit de 30 dies hàbils es va presentar dins del termini i en la forma escaient una al·legació. Aquesta al·legació, que al·ludeix a la repercussió negativa que l'activitat ocasionaria en la valoració de la seua finca confrontant, va ser rebutjada per Resolució de l'Alcaldia de data 4 de juliol de 2015, per entendre que no presentava, en principi, arguments jurídics ni tècnics admissibles per a denegar la concessió de llicència.  
El 28 d'agost de 2015 se sol·licita informe al Servei d'Ordenació Territorial, respecte de l'afecció de la parcel·la a risc d'inundació.  
  
El 28 d'agost de 2015 es realitza consulta a la Subdirecció General d'Infraestructures Públiques, per limitar la parcel·la objecte d'estudi amb el traçat de la Via Augusta.  
El 24 de novembre de 2015, l'ajuntament remet una esmena de deficiències del projecte d'activitat.  
El 2 de desembre de 2015 es reitera la sol·licitud d'informe al Servei d'Ordenació Territorial.  
El 5 de gener de 2016 es rep l'informe del PATRICOVA sobre risc d'inundació remés pel Servei d'Ordenació del Territori.  
El 10 de febrer de 2016, es remet, tant al promotor com a l'òrgan substantiu, l'informe d'abast i continguts de l'estudi d'impacte ambiental.  
El 30 de març de 2016, l'ajuntament remet la documentació presentada pel promotor següent: estudi d'inundabilitat i informe d'esmenes tècniques d'impacte ambiental.  
El 19 d'abril de 2016, es remet al Servei d'Ordenació del Territori l'estudi d'inundabilitat de la parcel·la objecte d'estudi perquè determine la compatibilitat de l'actuació i, si escau, les mesures correctores a aplicar.  
El 2 de maig de 2016, el Servei d'Ordenació del Territori sol·licita tres exemplars en paper de l'estudi d'inundabilitat, signats per tècnic competent, segons s'estableix en els articles 11, 12 i 13 de la normativa del PATRICOVA.  
El 19 de maig de 2016, el promotor presenta tres còpies en format paper i digital de l'estudi d'inundabilitat.  
El 23 de maig de 2016, es remeten al Servei d'Ordenació del Territori els tres exemplars en paper de l'estudi d'inundabilitat signats per tècnic competent.  
El 26 d'octubre de 2016, el Servei d'Ordenació del Territori remet informe desfavorable sobre l'estudi d'inundabilitat de data de redacció març de 2016.  
El 25 de maig de 2017 es remet al promotor i a l'òrgan substantiu l'informe desfavorable sobre l'estudi d'inundabilitat, i se li concedeix un termini de tres mesos perquè presente un nou estudi d'inundabilitat que esmene les deficiències de l'aportat.  
El 2 de juny de 2017, el Servei d'Ordenació del Territori remet un segon informe desfavorable sobre el nou estudi d'inundabilitat, de data de redacció desembre de 2016, presentat directament pel promotor davant del servei esmentat.  
El 13 de juny de 2017 es remet al promotor i a l'òrgan substantiu l'informe desfavorable sobre el 2n estudi d'inundabilitat presentat pel promotor, i se li concedeix un termini de tres mesos perquè presente un nou estudi d'inundabilitat que esmene les deficiències de l'aportat.  
  
El 28 de juliol de 2017, l'Ajuntament de la Torre d'en Doménec remet còpia en CD i en paper del nou estudi d'inundabilitat, de data de redacció juliol de 2017.  
El 4 d'agost de 2017, es remet al Servei d'Ordenació del Territori una sol·licitud d'informe sobre l'estudi d'inundabilitat aportat pel promotor, de data de redacció juliol de 2017.  
El 27 de setembre de 2017, el Servei d'Ordenació del Territori sol·licita dos exemplars en format paper de l'estudi d'inundabilitat signats per tècnic competent.  
El 6 d'octubre de 2017, es remet al Servei d'Ordenació del Territori una còpia en paper de l'estudi d'inundabilitat de data de redacció juliol de 2017, i es reitera la sol·licitud de l'informe corresponent.  
  
El 14 d'agost de 2018, el Servei d'Ordenació del Territori remet la resolució d'aprovació de l'estudi d'inundabilitat.  
El 8 d'octubre de 2018 es realitza un requeriment de documentació a l'òrgan substantiu i al promotor.  
El 13 de novembre de 2018, l'Ajuntament de la Torre d'en Doménec remet un annex a l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor.  
  
Informes considerats  
Es resumeix a continuació el contingut dels informes inclosos en l'expedient municipal, com també el dels rebuts fins ara en resposta a les consultes realitzades pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental:  
  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en relació amb la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de data 24 d'octubre de 2014.  
  
La direcció territorial informa favorablement l'ampliació sol·licitada, i condiciona aquesta al compliment d'una sèrie de requisits per a garantir unes condicions sanitàries mínimes i que s'especifiquen en l'informe.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 16 de desembre de 2014.  
El cap del Servei Territorial d'Urbanisme informa favorablement l'actuació sol·licitada, i aquesta s'ha d'adequar a les condicions de l'informe vinculant de ramaderia, quantificar a l'efecte d'ocupació totes les construccions i harmonitzar amb l'ambient rural tenint tots els seus paraments exteriors i cobertes acabades.  
- Informe d'avaluació d'efectes sobre la Xarxa Natura 2000, biodiversitat i espais naturals protegits, del Servei Territorial de Castelló de Medi Ambient, de data 12 de desembre de 2014.  
Aquest informe conclou que el projecte no tindrà efectes apreciables a distància sobre la Xarxa Natura 2000, no es considera probable que l'actuació tinga incidència apreciable sobre espècies o hàbitats amenaçats, i està fora de l'àmbit territorial constituït pels espais naturals protegits declarats mitjançant la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa es considera compatible amb la normativa mediambiental constituïda pels apartats reflectits en l'informe i, en aquest sentit, pot continuar la seua tramitació de conformitat amb el que s'estableix en la seua legislació reguladora, sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
- Informe del tècnic municipal inclòs en el certificat de compatibilitat urbanística, de data 19 de gener de 2015.  
S'informa favorablement la compatibilitat territorial del projecte, sempre que es complisquen els requisits establits en els informes sectorials vinculants inclosos en l'expedient (informe de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 16 de desembre de 2014, informe de la Unitat d'Espais Naturals Protegits, de data 12 de desembre de 2014, i informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de data 24.10.2014).  
- Informe del tècnic municipal de data 30 d'abril de 2015.  
Entre altres assumptes s'informa que part de la parcel·la en la qual se situa l'activitat projectada està dins de la zona de policia de 100 metres del barranc dels Estornés, per la qual cosa el peticionari haurà de sol·licitar informe favorable de l'actuació a l'organisme de conca, sense el qual no es podrà concedir la llicència ambiental sol·licitada per a la instal·lació de l'ampliació d'activitat avícola.  
- Notificació de Resolució del comissari d'aigües de data 4 de setembre de 2015.  
Aquesta resolució autoritza Hermanos Bort Pastor, CB, per a la construcció d'una nau (dimensions 15 x 100 m) per a explotació avícola en zona de policia de llit públic (barranc dels Estornés), parcel·la 615, del polígon 1, del terme municipal de la Torre d'en Doménec. Aquesta autorització inclou la tanca de la parcel·la, sempre que es realitze a més de 5 metres del marge del llit.  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de data 5 de gener de 2016.  
En l'informe es conclou el següent: «Per tot el que s'ha exposat, la DIC, ampliació de granja avícola a la parcel·la 615, del polígon 1, del terme municipal de la Torre d'en Doménec (Castelló), està afectada per risc d'inundació, per la qual cosa es requereix, a l'efecte de continuar la tramitació administrativa en matèria de risc d'inundacions, l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que concrete el risc d'inundació i la seua afecció sobre l'actuació informada, de conformitat amb les determinacions normatives del PATRICOVA.»  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de data 26 d'octubre de 2016.  
S'emet informe desfavorable de l'estudi d'inundabilitat de data de redacció de març de 2016 per no complir el que s'estableix en la normativa del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de data 2 de juny de 2017.  
S'emet informe desfavorable de l'estudi d'inundabilitat de data de redacció de desembre de 2016 per no complir el que s'estableix en la normativa del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
- Resolució del director general d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de data 1 d'agost de 2018.  
Mitjançant aquesta resolució s'aprova l'estudi d'inundabilitat de data de redacció de juliol de 2017. Aquest estudi conclou que no seran necessàries mesures correctores específiques. No obstant això, en la resolució precitada s'indica que l'ajuntament, com a Administració responsable dels projectes d'urbanització, condicionarà l'aprovació de la llicència urbanística al correcte disseny de les obres de drenatge. Així mateix, l'ajuntament haurà de comprovar les correctes dimensions i execució d'aquestes infraestructures de drenatge per a no afectar tercers aliens a l'àmbit de l'actuació, i haurà de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu, sense perjudici de les autoritzacions pertinents que hauran d'obtindre de l'organisme de conca.  
En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o zona de policia o la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions addicionals); igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
  
  
Afeccions legals  
L'explotació avícola objecte d'aquesta ampliació està situada a la parcel·la 615, del polígon 1, del terme municipal de la Torre d'en Doménec. Segons el certificat de compatibilitat urbanística, de data 19 de gener de 2015, de l'Ajuntament de la Torre d'en Doménec, el sòl on s'emplaça l'activitat es classifica i qualifica com a sòl no urbanitzable, ús agrícola-ramader, per la qual cosa s'informa favorablement respecte de la seua compatibilitat territorial sempre que es complisquen els requisits establits en els informes sectorials vinculants inclosos en l'expedient.  
La parcel·la en la qual se situa l'explotació està afectada per risc d'inundació segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Mitjançant Resolució del director general d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de data 1 d'agost de 2018, es va aprovar l'estudi d'inundabilitat de data de redacció juliol de 2017, presentat pel promotor.  
La distància respecte a la zona habitada més pròxima a l'explotació (nucli urbà de la Torre d'en Doménec) és d'uns 970 m, complint d'aquesta manera la normativa de distàncies establides en Pla General d'Ordenació Urbana d'aquest municipi, en l'apartat dedicat a l'ordenació d'instal·lacions ramaderes, exceptuant les granges porcines. La distància del lloc on es pretén construir l'explotació respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, tal com indica la normativa de distàncies establides en el Reial decret 1084/2005, de 16 de setembre, d'ordenació de l'avicultura de carn. S'aporta l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de data 24 d'octubre de 2014.  
  
El municipi de la Torre d'en Doménec està designat com a zona vulnerable associat a les masses d'aigua superficials afectades per la contaminació per nitrats d'origen agrari a la Comunitat Valenciana, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designa municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
La zona on està situada l'explotació avícola està situada pròxima però fora d'una zona reflectida en el visor cartogràfic de la Generalitat com a terreny forestal. No obstant això, atesa la proximitat a sòl forestal, durant els treballs de construcció (especialment en el desbrossament i neteja del terreny), s'haurà de complir el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Segons el BDB, consta la possible presència de l'espècie Aquila fasciata en l'entorn pròxim de l'activitat (quadrícula d'1 km de costat). Segons l'informe del tècnic d'espais naturals protegits del Servei Territorial de Castelló de Medi Ambient, de data 12 de desembre de 2014, el projecte d'ampliació de la granja es considera compatible amb la normativa mediambiental i no serà necessari realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
L'explotació se situa al punt més pròxim, a 41 metres de la vora d'un barranc xicotet, denominat dels Estornés, pròxim al punt d'afluència al barranc de Traver. En el moment de construir les dues naus ja existents es van sol·licitar els corresponents permisos amb autorització administrativa favorable per a la instal·lació d'una explotació avícola en zona de policia d'un llit del domini públic hidràulic. Per a realitzar l'ampliació de l'explotació s'ha sol·licitat permís de nou, en estar aquesta modificació a l'interior de la zona de policia. Entre la documentació presentada pel promotor està la notificació de la Resolució del comissari d'aigües, de data 4 de setembre de 2015, en la qual s'autoritza Hermanos Bort Pastor, CB, per a la construcció de la nova nau i de la tanca de la parcel·la.  
  
Consideracions ambientals  
1. L'explotació existent disposa de declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants, corresponent a l'expedient 293/04-AIA, de data 20 d'abril de 2005. Respecte al grau de compliment dels condicionants establits en aquesta DIA, l'arquitecte municipal de la Torre d'en Doménec emet informe sobre aquest tema amb data 26 d'octubre de 2018. En aquest informe fa constar que la construcció del femer descrit en el projecte sobre la base del qual es va formular la precitada declaració d'impacte ambiental, es va realitzar a base de sòl i parets de formigó, amb les dimensions especificades en aquest, però sense executar-se el sostre d'uralita especificat. En l'annex a l'estudi d'impacte ambiental s'indica que mai s'ha utilitzat aquest femer, ja que l'empresa gestora retira la gallinassa directament des de l'interior de cada nau avícola, sense apilaments intermedis. Referent a això, cal indicar que, des del punt de vista mediambiental, es considera necessària l'existència d'un femer amb capacitat suficient per a emmagatzemar el fem produït durant un cicle productiu com a mesura preventiva contra la contaminació del sòl i de les aigües, ja que, en cas de retard en la recollida per part del gestor, ha d'haver-hi una superfície impermeable per a realitzar l'apilament del fem, i evitar en tot cas que aquest s'apile directament sobre el sòl. No obstant això, si l'òrgan substantiu comprova mitjançant justificació documentada que la recollida del fem s'ha realitzat sempre durant els períodes de buit sanitari, es podrà eximir el promotor de l'ampliació del femer, sempre que es condicione convenientment el que hi ha. En tot cas, el femer haurà de posseir solera impermeable i estanca, sistema de recollida de lixiviats i parets i coberta que impedisquen l'arrossegament del fem per la pluja.  
  
2. Principals impactes que l'activitat pot produir sobre el medi ambient:  
- Contaminació acústica  
Durant la fase de construcció, la contaminació acústica estarà originada principalment pel trànsit de la maquinària. El nucli urbà més pròxim està a 1 quilòmetre, per tant el soroll serà imperceptible en el nucli urbà del municipi de la Torre d'en Doménec. Per a reduir els sorolls i les vibracions generats per la maquinària utilitzada durant la fase de construcció de la nau s'haurà de realitzar un manteniment adequat d'aquesta per a assegurar el compliment dels requisits legals d'emissions de sorolls. També es comprovarà el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
  
Durant el funcionament de l'activitat els sorolls i vibracions seran els produïts pels animals i per la maquinària utilitzada per al subministrament del pinso, sistema de ventilació, sistema de neteja a pressió i sistema de calefacció. La situació de la granja en una zona allunyada d'habitatges i construccions, unit a l'aïllament acústic de les naus, reduiran significativament les molèsties degudes als sorolls i vibracions produïts per l'activitat.  
- Contaminació atmosfèrica  
Durant la fase de construcció de la granja, la contaminació atmosfèrica es produirà principalment per la presència de pols i gasos de combustió. Els camins d'accés per a la maquinària d'obra són vies asfaltades, per la qual cosa la generació de pols procedent del trànsit de vehicles serà mínima. S'estima que la major generació de pols s'originarà durant les primeres etapes del procés constructiu, és a dir, durant la preparació del terreny (desbrossament i anivellament). No obstant això, són treballs que està previst que es realitzen en 3 dies, per tant, s'estima que l'impacte causat en aquesta fase de construcció serà temporal i reversible. Per a reduir aquests impactes, s'haurà de comprovar el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques, i es realitzarà el manteniment adequat de la maquinària utilitzada. Per a disminuir l'alliberament de partícules en suspensió durant la fase de construcció s'hauran d'aplicar regs en dosi suficients.  
En la fase de funcionament, no s'estima cap mena d'impacte a causa de la generació de pols ja que el pinso s'emmagatzemarà en sitges i existirà un sistema d'alimentació automàtic tancat (que evita la manipulació diària del pinso). En aquesta fase, d'altres emissions a considerar seran les d'amoníac i òxid nitrós originades pel procés de descomposició del fem durant l'allotjament de les aus en l'explotació. Per a minimitzar l'impacte d'aquestes emissions, s'implantaran una sèrie de mesures correctores integrals, que afecten tant el disseny del nou mòdul a construir com procediments de maneig per al conjunt de l'explotació.  
  
D'altra banda, en atenció a la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup C d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, l'ampliació de l'explotació estarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera. En el cas de la Comunitat Valenciana aquesta notificació es realitzarà a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
- Contaminació de sòl i aigües  
Durant la fase de construcció, a causa de la presència de vehicles i maquinària, és la presència d'hidrocarburs, olis, etc. procedents del manteniment i ús diari d'aquests el que pot ocasionar la contaminació del sòl i dels aqüífers. Vist el caràcter temporal d'aquesta actuació, no es realitzarà cap mena d'activitat de manteniment de maquinària a la parcel·la. Així mateix, s'evitarà també el proveïment de carburant, tant de vehicles com de maquinària, a la parcel·la i el seu entorn. Per tot això s'estima que l'impacte serà nul.  
En la fase de funcionament el risc de contaminació del sòl per filtració de fem és un risc controlat, ja que a l'interior de la nau es construirà una solera de formigó que evitarà la possible filtració de lixiviats.  
  
Una vegada buidades les naus, el fem serà retirat per una empresa autoritzada, per a la posterior valorització, i així evitar la manipulació i emmagatzematge d'aquest a l'explotació.  
- Impacte sobre la vegetació  
Durant la fase de construcció es procedirà a l'arrencada de les oliveres situades a la zona d'ubicació de la nova construcció. El desenvolupament normal de l'activitat no afectarà la vegetació existent als voltants. No obstant això, durant la fase de construcció, la vegetació de les parcel·les confrontants podria veure's afectada per la pols generada per la maquinària, per la qual cosa hauran de realitzar-se regs en dosis suficients per a reduir aquest impacte.  
- Impacte sobre el paisatge  
La construcció de la nau comportarà una modificació visual del paisatge. La ubicació de la nova construcció d'ampliació comporta una modificació mínima de l'àrea física, ocupada actualment per oliveres. A més, el paisatge natural ja està transformat per les naus existents, per tant, es produirà una modificació del paisatge natural en grau mínim i molt localitzat. El grau de freqüència de visites a la zona no és molt alt, ja que no existeix als voltants llocs d'especial interés turístic. La zona sí que està travessada per vials de consideració, ja que a 180 metres de distància està la carretera CV-10. No obstant això, la conca visual no es veurà especialment afectada ja que es tracta d'una actuació molt localitzada i situada en una zona de mitjana muntanya, en la qual el cultiu d'espècies llenyoses emmascara la presència de les naus.  
  
Per tot el que s'ha exposat, s'estima que l'impacte sobre el paisatge que es produirà serà localitzat, moderat i plenament integrat en l'entorn.  
  
- Generació d'olors  
L'impacte produït per la generació d'olors és una conseqüència de l'activitat que, encara que no es pot anul·lar, sí que es pot minimitzar fent compatible l'activitat amb l'entorn en què se situa. La distància existent al nucli de població més pròxim fa que l'impacte produït sobre la població siga mínim. Així mateix, en no manipular ni emmagatzemar el fem produït, l'impacte també disminueix.  
  
- Impacte socioeconòmic  
Si considerem que els recursos propis de la localitat de la Torre d'en Doménec són la ramaderia i l'agricultura, i que existeix falta d'indústria consolidada que absorbisca la mà d'obra de la localitat, es valora molt positivament la construcció d'aquesta ampliació d'explotació de bestiar avícola, si bé ja s'ha citat que les tasques diàries les realitzarà la promotora. De totes maneres, existeixen moments puntuals en el maneig de l'explotació en els quals es fa necessari recórrer a la contractació de mà d'obra, especialment durant el buit sanitari i la desinfecció i durant la càrrega dels animals en els camions amb destinació a l'escorxador, una vegada finalitzat l'engreix d'aquests.  
  
D'altra banda, afavoreix la continuïtat i la consolidació del teixit agroindustrial de la comarca, i contribueix a una cohesió social i territorial.  
- Impacte sobre el patrimoni  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, amb data 22 de juny de 2016, informa favorablement el projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Impactes produïts pel cessament de l'activitat  
Considerant les característiques constructives de la nau, aquesta serà fàcilment desmuntable. Tots els materials emprats en la seua construcció estaran lliures d'amiant, per la qual cosa en cas de ser desmuntada o demolida no es requeriran mesures correctores especials.  
Tots els materials obtinguts en el seu desmuntatge seran conduïts a abocador autoritzat o reutilitzats en operacions constructives i no s'abandonaran en cap concepte.  
Es conclou, per tant, que el cessament de l'activitat no produirà cap impacte rellevant.  
- Gestió del fem  
La gallinassa o jaç està composta per les dejeccions de les aus de corral, juntament amb el material usat en els llits, plomes i restes de pinso i aigua vessats. Com a llit, s'utilitzarà una mescla d'encenall i serradures amb una grossària aproximada de 10 cm, depositat prèviament sobre la solera de formigó.  
S'estima una producció de fem anual en l'explotació ja ampliada d'aproximadament 900 tones, la qual cosa ocuparia un volum d'uns 1.800 m³. El fem produït, serà retirat al final de cada cicle productiu per gestor autoritzat.  
S'aporta còpia del contracte subscrit amb empresa autoritzada per a la retirada del fem, de data 16 d'octubre de 2018. Aquesta empresa gestora està inscrita en el registre d'establiments SANDACH. També s'aporta còpia del contracte de retirada de l'empresa proposada inicialment per a la retirada del fem, de data 17 de novembre de 2018, on s'indica que serà aquesta empresa l'encarregada del transport fins a l'empresa gestora. No obstant això, encara que aquesta última empresa està donada d'alta com a gestor de residus no perillosos de la Comunitat Valenciana, no ho està en el registre d'establiments SANDACH, per la qual cosa no està autoritzada per al transport de fem. Per aquest motiu, tant la retirada com la gestió del fem haurà de ser realitzada per l'empresa proposada que sí que està inscrita en el registre SANDACH.  
  
- Gestió de cadàvers  
L'explotació disposa d'un compromís d'inscripció en l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de ramat no boví per a l'ampliació sol·licitada.  
El granger retirarà de la seua explotació, en cas que n'hi haja, els animals morts en l'engreix. Aquests cadàvers, els traslladarà a una caseta destinada a aquest efecte, la més pròxima possible a l'explotació. L'empresa contractada serà l'encarregada, amb la periodicitat necessària, de retirar els animals morts de la caseta i el posterior trasllat a la planta de tractament.  
- Gestió de residus sanitaris i especials ramaders  
Els residus d'aquest tipus produïts en l'explotació són:  
18 02 02: residus la recollida i eliminació dels quals és objecte de requisits especials per a previndre infeccions.  
18 02 03: residus la recollida i eliminació dels quals no és objecte de requisits especials per a previndre infeccions.  
18 02 08: medicaments diferents dels especificats en el codi 18 02 07.  
Per a la gestió de tots aquests residus, la granja disposa d'un contracte de retirada subscrit amb una empresa autoritzada per a això. S'instal·larà en l'explotació un contenidor en el qual el granger depositarà aquest tipus de residus i la retirada dels quals serà, aproximadament, semestral.  
El volum generat d'aquest tipus de residu s'estima en uns 30 kg anuals per a cadascun dels tres mòduls existents.  
- Gestió d'aigües residuals  
No hi ha serveis higiènics en l'explotació, pel fet que no hi ha presència permanent del personal a càrrec d'aquesta, ja que la granja té un alt nivell d'automatització. A causa d'aquesta presència eventual dels treballadors, no s'estima necessària l'existència de serveis higiènics, i, per tant, de sistemes d'emmagatzematge de les aigües residuals generades, com també de sistemes de gestió d'aquestes.  
  
La gestió de les aigües residuals procedents de la neteja de les instal·lacions (5-6 neteges a l'any), es realitzarà mitjançant recollida d'aquestes en una canaleta de tres metres de llarg i secció de 20 x 25 cm proveïda de reixeta xafable, instal·lada en cadascuna de les dues portes d'accés a les naus situades en les façanes, que buiden les aigües a un depòsit de plàstic de 700 litres. Segons s'indica en l'annex a l'estudi d'impacte ambiental, l'aigua recollida en aquest depòsit s'utilitzarà per a reg de diversos arbres existents en la finca que alberga l'explotació. Aquesta pràctica es considera inadmissible des del punt de vista mediambiental ja que es tractaria d'un abocament d'aigües contaminades no autoritzat, tenint en compte, a més, que els terrenys estan inclosos en zona vulnerable, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell. Per tant, les aigües residuals recollides en el depòsit hauran de ser retirades per gestor autoritzat.  
- Gestió d'aigües pluvials  
A fi de canalitzar les aigües pluvials, per a evitar que aquestes puguen entrar en contacte amb materials contaminats, fonamentalment restes de fem, el disseny de l'explotació ha de garantir una correcta gestió d'aquesta aigua, a saber:  
- S'han d'instal·lar canaletes en els extrems de les teulades de les naus a fi de recollir les aigües pluvials i conduir-les fins als desguassos naturals en els límits de la parcel·la.  
- S'ha de dotar el sòl de la parcel·la d'un xicotet pendent cap als límits de la parcel·la, perquè d'una forma natural (evitant grans escolaments), l'aigua de pluja desguasse sense que existisca el risc que poguera entrar a l'interior de les naus.  
- Al voltant de cadascuna de les naus s'ha de construir una vorera a base de formigó d'una amplària d'1 m que permetrà un major aïllament entre les naus i el sòl de la parcel·la, i evitar així que possibles escolaments d'aigua de pluja pogueren entrar a l'interior de les naus.  
- L'emmagatzematge del fem s'ha de realitzar a l'interior de les naus (llit o jaç), amb la qual cosa l'aigua de pluja no pot entrar en contacte amb el fem ja que aquest està cobert per la teulada de la mateixa construcció.  
- S'ha de dotar les finestres d'un sistema de tancament automàtic, que evite que l'aigua de pluja entre a l'interior de les naus, i arribe a entrar en contacte amb el fem.  
- Qualsevol element en mal estat susceptible d'estar contaminat per fem (menjadores, abeuradors, tancaments interiors, etc), que calga substituir, ha de romandre a l'interior de la nau, fins a la seua retirada definitiva a gestor autoritzat, i evitar, en tot cas, l'apilament en l'exterior de la nau.  
- Consum del recurs aigua  
El proveïment d'aigua potable es realitza a través de la xarxa municipal de la Torre d'en Doménec. La previsió anual de consum d'aigua s'estima entorn dels 4.309,92 m³. S'aporta certificat de l'Ajuntament de la Torre d'en Doménec sobre disponibilitat de proveïment d'aigua potable per a l'ampliació de l'explotació, en el qual se certifica que hi ha recursos a bastament per a atendre la demanda generada per l'ampliació de l'activitat ramadera. Es pressuposa que l'ajuntament té títol habilitant de l'organisme de conca tant per a proveïment com per a ús ramader.  
  
- Gestió de residus de construcció  
D'acord amb el Reial decret 105/2008, pel qual es regula la gestió dels residus de construcció i demolició, s'ha de redactar un pla de gestió de residus de construcció i demolició.  
La segregació, tractament i gestió de residus es realitzarà mitjançant el tractament corresponent per part d'empreses homologades mitjançant contenidors o sacs industrials que han de complir les especificacions de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
S'atendran els criteris municipals establits (ordenances, condicions de llicència d'obres [?]), especialment si obliguen a la separació en origen de determinades matèries objecte de reciclatge o deposició.  
  
3. Mesures correctores proposades:  
Bones pràctiques ambientals  
- S'ha de portar un registre dels consums d'aigua, energia i pinso.  
- S'han d'establir procediments de manteniment, neteja i desinfecció.  
- S'ha de prestar una especial atenció a la gestió dels residus (cadàvers d'animals, residus medicamentosos, etc. [?]).  
Aplicació de tècniques nutricionals  
- La formulació dels pinsos ha de tindre en compte l'estat fisiològic dels animals. S'estima que s'empraran, almenys, tres tipus de pinsos. La utilització d'aquesta tècnica permetrà una reducció de nitrogen en el fem d'un 10 % i una reducció en les emissions de NH3 entre un 10 % i un 15 %.  
- Reducció, en la mesura que siga possible, del contingut de proteïna bruta del pinso, i suplementar si cal amb aminoàcids sintètics perquè el rendiment no disminuïsca. Això permet una reducció de les emissions de NH3 entre un 30 % i un 40 %.  
- Utilització de fonts de fòsfor més digestibles i de fitases. Això pot suposar una reducció de fòsfor entre un 25 % i un 30 %.  
Millores en el disseny i maneig de les instal·lacions.  
El nou mòdul, corresponent a l'ampliació de l'explotació, s'ha de construir utilitzant materials que conferisquen un gran aïllament tèrmic i acústic.  
La solera de les naus ha de ser a base de formigó impermeabilitzat, de manera que s'eviten possibles filtracions dels lixiviats de la gallinassa.  
La construcció de naus estanques aconsegueix que es minimitzen les emissions tant de soroll com d'olors a l'exterior.  
Els sistemes de climatització i ventilació forçada permetran reduir l'estrés dels animals.  
Per a regular i optimitzar els sistemes de l'explotació es disposarà d'una central de regulació per mòdul, la qual cosa incidirà directament en un major estalvi energètic.  
Tècniques d'estalvi d'aigua  
La instal·lació d'abeuradors tipus tetina amb recuperador d'aigua incideix en un estalvi en el consum d'aigua i evita que es formen tolls en el llit.  
Altres tècniques que suposaran un estalvi d'aigua són:  
- Realitzar revisions periòdiques de la instal·lació de l'aigua per a poder detectar possibles avaries que originen fugues. El consum d'aigua es pot arribar a triplicar per aquesta causa.  
- Netejar les instal·lacions dels animals i els equipaments amb sistemes d'aigua a pressió. Aquesta pràctica pot reduir entre un 25 % i un 40 % el consum d'aigua.  
- Portar un registre en el qual es controlarà el volum d'aigua consumit.  
4. Programa de vigilància ambiental:  
Es proposa el programa de vigilància ambiental següent:  
- Especialment durant els mesos de calor, realitzar un control per a verificar el correcte funcionament del sistema de refrigeració i ventilació.  
- Periòdicament, en finalitzar cada cicle, realitzar una inspecció de les conduccions de subministrament de gas, i del correcte funcionament dels convectors.  
- Portar un llibre d'explotació, en el qual es registre el desenvolupament i l'avançament de l'activitat. Periòdicament, entre altres coses, relacionar les entrades i eixides d'animals, vacunació i medicació dels animals, controls realitzats i aplicació de mesures correctores implantades si celen, i, en definitiva, qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se.  
- Durant el desenvolupament de les obres, en cas d'aparició de restes arqueològiques, etnològiques o paleontològiques, notificar immediatament a la Direcció General de Patrimoni, la qual suspendrà l'actuació, delimitarà el perímetre d'afecció i adoptarà les mesures oportunes.  
  
El programa proposat s'haurà de preveure amb els següents punts:  
- Adoptar i vigilar de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi i l'altra normativa sectorial d'aplicació.  
- La granja ha de tindre un llibre de registre en el qual anotar totes les retirades de fem realitzades per gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze la seua retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- Emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 1.a, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels casos fàctics en els quals és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'ampliació d'explotació avícola amb capacitat total per a 75.000 pollastres d'engreix, situada al polígon 1, parcel·la 615, del terme municipal de la Torre d'en Doménec (Castelló), promogut per Hermanos Bort Pastor, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Vista la proximitat de l'explotació a terreny forestal, s'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
2. L'ajuntament, com a Administració responsable dels projectes d'urbanització, ha de condicionar l'aprovació de la llicència urbanística al correcte disseny de les obres de drenatge contingudes en l'estudi d'inundabilitat. Així mateix, l'ajuntament haurà de comprovar el correcte dimensionament i execució d'aquestes infraestructures de drenatge per a no afectar tercers aliens a l'àmbit de l'actuació, i haurà de rescabalar els danys que es produïsquen per aquest motiu, sense perjudici de les autoritzacions pertinents que hauran d'obtindre de l'organisme de conca.  
En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic i/o zona de policia o la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions addicionals); igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
  
3. Els materials d'excavació, que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, s'han de gestionar d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar o, en defecte d'això, han de ser lliurats a gestor autoritzat.  
4. Les soleres de la nau i del femer hauran de ser totalment estanques i impermeables. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, s'haurà de certificar davant l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat d'aquestes mitjançant document signat per tècnic competent.  
  
5. Com a mesures destinades a reduir els sorolls i les vibracions generats per la maquinària utilitzada durant la fase de construcció de la nau, s'ha de fer un manteniment adequat d'aquesta per a assegurar el compliment dels requisits legals d'emissions de sorolls. També s'ha de comprovar el correcte estat mecànic de tots els vehicles mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
6. Durant la fase de construcció, s'han de realitzar regs en dosis suficients per a evitar que la pols generada puga afectar la vegetació i cultius de les parcel·les pròximes.  
7. Respecte a la gestió del fem  
7.1. Tant la retirada com la gestió del fem produït en l'explotació haurà de ser realitzada per empresa gestora autoritzada inscrita en el registre SANDACH.  
7.2. El titular de l'explotació haurà de portar un llibre de registre actualitzat a la disposició de l'autoritat ambiental, format per tots els documents de lliurament-recollida de fem.  
7.3. S'haurà d'ampliar el femer existent fins a aconseguir la capacitat suficient per a emmagatzemar el fem produït durant un cicle productiu com a mesura preventiva contra la contaminació del sòl i de les aigües, i evitar, en tot cas, que aquest s'apile directament sobre el sòl. Només en el cas que es justifique documentalment davant l'òrgan substantiu que la recollida del fem s'ha realitzat sempre durant els períodes de buit sanitari, es podrà eximir el promotor de l'ampliació del femer, sempre que es condicione convenientment l'existent. En qualsevol cas, el femer haurà de posseir solera impermeable i estanca, sistema de recollida de lixiviats i parets i coberta que impedisquen l'arrossegament del fem per la pluja.  
  
8. L'ampliació de l'explotació ha de ser notificada a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en atenció a la classificació de l'activitat com a grup C segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
9. Las aigües residuals procedents de la neteja de les instal·lacions recollides en el depòsit destinat per a això han de ser retirades per gestor autoritzat, i queda totalment prohibit el reg amb aquestes aigües.  
10. El programa de vigilància ambiental es completarà amb els següents punts:  
10.1. S'han d'adoptar i vigilar de manera periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, i l'altra normativa sectorial d'aplicació.  
10.2. La granja ha de tindre un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què se'n realitze la retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
10.3. S'ha d'emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
10.4. S'ha de presentar anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 3 de desembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8511, del 22-03-2019 (2019/2144)

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 82/15-AIA La Torre d'en Doménec.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8511

Fecha DOGV
:   22-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/2144

CVE


Fecha del documento
:   20-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Torre d'en Doménec, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 82/15-AIA La Torre d'en Doménec. [2019/2144]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 82/15-AIA La Torre d'en Doménec.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 82/2015-AIA.  
Título: Ampliación explotación avícola con capacidad total para 75000 broilers.  
Promotor: Hermanos Bort Pastor, CB.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Torre d'en Doménec (Castellón).  
Localización: polígono 1, parcela 615, del término municipal de La Torre d'en Doménec (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del presente proyecto es la solicitud de licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, para la ampliación de una explotación avícola existente en la parcela 615, del polígono 1, de la partida Quadrons del término municipal de La Torre d'en Doménec.  
La explotación existente, que consta de dos naves avícolas con capacidad para 48.000 broilers, cuenta con declaración de impacto ambiental favorable con condicionantes, correspondiente al expediente 293/04-AIA, de fecha 20 de abril de 2005. En la misma parcela, se pretende realizar una ampliación de la capacidad de la explotación de 27.000 broilers adicionales, mediante la construcción de una tercera nave, con unas dimensiones de 15,2x100 metros, junto a las dos que ya se encuentran en uso.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Emplazamiento.  
La actividad se ubicará en la parcela 615, del polígono 1, del término municipal de La Torre d'en Doménec.  
La distancia del lugar donde se pretende construir la explotación respecto a otras explotaciones de la misma especie es superior a 500 m, tal y como señala la normativa de distancias establecidas en el Real decreto 1084/2005, de 16 de septiembre, de ordenación de la avicultura de carne. Se aporta el informe favorable de la Conselleria de Agricultura, de acuerdo con la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de fecha 24 de octubre de 2014.  
La distancia respecto a la zona habitada más próxima a la explotación (casco urbano de La Torre d'en Doménec) es de unos 970 m, cumpliendo de este modo la normativa de distancias establecidas en Plan General de Ordenación Urbana de dicho municipio, en el apartado dedicado a la ordenación de instalaciones ganaderas, exceptuando las granjas porcinas.  
La parcela donde se ubica la explotación tiene una superficie de 10.782 m² y está calificada como suelo no urbanizable común. En fecha 19 de enero de 2015, se emite certificado municipal de compatibilidad urbanística favorable condicionado al cumplimiento de los requisitos reseñados en los informes sectoriales vinculantes incluidos en el expediente.  
Accesos.  
A la parcela se puede acceder desde la carretera CV-10, a través de un camino rural. Dicho vial se encuentra pavimentado mediante alquitrán en la totalidad de su recorrido, hasta el acceso a la explotación. Cuenta con una anchura aproximada de 4 metros. La distancia respecto a la carretera CV-10 es de 350 metros aproximadamente.  
Descripción de la actividad y proceso productivo.  
La actividad consiste en el engorde de pollos (broilers). Los broilers llegarán a la granja con un día de edad y serán retirados aproximadamente a los 45 o 50 días, con un peso entre 2 y 2,5 kg. Una vez se retiren los animales, se procederá a la limpieza y desinfección de las naves, contando dicho proceso con una duración de entre 10 y 15 días.  
El sistema productivo que va a seguir la explotación es el de la integración, es decir, una empresa productora facilitará los pollitos para su engorde y al final del ciclo, la propia empresa integradora será la que los retire para su posterior traslado a matadero.  
El régimen del proceso productivo será intensivo y seguirá el sistema «todo dentro, todo fuera», es decir, las aves entrarán todas en la explotación con la misma edad y saldrán todas ellas al mismo tiempo, con lo que se consigue tener un lote homogéneo que facilitará mucho su manejo.  
Las tareas diarias que debe realizar el granjero, se reducen al control y vigilancia de los equipos (comederos, bebederos, calefacción), regulación, ventilación y condiciones ambientales, salud y crecimiento de los animales y la retirada y posterior traslado de los animales muertos a los puntos destinados a ello.  
Medidas sanitarias.  
Con la periodicidad necesaria, se realizarán programas de desratización, a fin de evitar la presencia de roedores como potenciales vectores de enfermedades infecto-contagiosas.  
La entrada de personas a las naves se realizará por pediluvios y con ropa adecuada.  
La explotación cuenta con un vallado perimetral que coincide exactamente con la delimitación de la propia parcela en la que se ubica la explotación. Dicho vallado perimetral cuenta con una puerta de acceso, de tipo corredera, para permitir la entrada de los vehículos de carga y descarga de animales y pienso. Este acceso es único, de modo que se puede realizar un control exhaustivo de las entradas en el perímetro de la explotación.  
El vado sanitario, situado en la única entrada a la parcela donde se sitúa la explotación, está realizado mediante hormigón en masa, conformando un recipiente que alcanza 30 cm de profundidad, con pendiente suave para facilitar la entrada y salida de los vehículos. Dicho vado ocupa toda la anchura de la puerta de acceso, obligando su paso por el mismo a todo vehículo que tenga que acceder a la explotación. Las dimensiones indicadas posibilitan que se desinfecten los neumáticos en todo su perímetro y altura.  
La nueva nave a construir contará, al igual que las naves existentes, en las ventanas destinadas a ventilación, con malla pajarera de características adecuadas para una explotación avícola.  
Cada una de las naves se separará en dos espacios mediante un paramento vertical desmontable o móvil, con la finalidad de poder aislar a los pollos enfermos.  
Protocolo de limpieza-desinfección.  
Una vez retirados los animales ya engordados, se iniciará un vacío sanitario de unos 15 días, finalizado el cual empieza de nuevo el ciclo. El protocolo de limpieza-desinfección a realizar durante el vacío sanitario, será el siguiente:  
En primer lugar, se procede a retirar la yacija (formada por viruta, excrementos de animales, restos de plumas y restos de pienso). Seguidamente, se procede a un barrido exhaustivo del suelo de la nave y se inicia una limpieza en seco (barrido, limpieza de entradas y salidas de aire, etc [?]). A continuación, se procede a desmontar todas las instalaciones móviles (bebederos, comederos, soportes, etc [?]). Estas piezas se sacarán fuera de la nave para realizar una limpieza y desinfección exhaustiva. Las instalaciones de pienso se limpiarán de pienso y polvo con medios mecánicos. Finalmente se realizará la limpieza húmeda (reblandecimiento con detergente y agua templada a baja presión, limpieza a alta presión con boquilla de chorro plano, secado y aplicación de desinfectante).  
Características de las edificaciones.  
El nuevo módulo se emplazará longitudinalmente, en dirección noreste-suroeste, entre los módulos existentes.  
Dimensiones de las naves existentes:  
- Módulo 1, situado en el oeste de la parcela: 110 x 12 m (1320 m²).  
- Módulo 2, situado en el este de la parcela: 108 x 14 m (1512 m²).  
Dimensiones y características constructivas de la nueva nave:  
- Módulo 3, situado entre los dos módulos ya construidos: 100 x 15,2 m (1520 m²).  
La altura en cornisa de la nave será de 2,60 m, mientras que se dispondrá de una altura máxima en cumbrera de 4,50 m.  
Adjunto a la nave ganadera se construirá el local técnico exterior, con unas dimensiones de 4,06 m x 4,72 m y una superficie de 19,16 m². Por tanto, la superficie total construida de los nuevos edificios será de 1.539,16 m².  
La nave dispondrá de tres puertas de acceso, una grande (4 x 2,5 m) en el frontal de la misma y otras dos (0,90 x 2 m) ubicadas en una de las fachadas laterales.  
La estructura será a base de pórticos metálicos. Las paredes se conformarán mediante placas de chapa lacada, con aislamiento de poliuretano con un espesor de 50 mm. Las ventanas, destinadas a ventilación, serán de tipo basculante con malla antipájaros, y se colocarán a ambos lados de la nave. Existirán un total de 17 ventanas en cada lado. Las dimensiones de las ventanas serán de 1 m x 0,40 m. La cubierta se conformará mediante placas de chapa grecada fijadas a las correas y tendrá una pendiente del 20 %.  
Para el suministro continuo de alimento, junto a la nueva nave, se instalarán dos silos de fibra de vidrio y soportes metálicos de 14.000 kg de capacidad, totalmente estancos.  
El local técnico adjunto, presentará las mismas características constructivas que el resto de la nave.  
La superficie interior consistirá en un espacio totalmente diáfano en el que se montarán las instalaciones necesarias para la alimentación, ventilación y climatización de la nave.  
La solera de la nave deberá ser totalmente estanca e impermeable. Con carácter previo al inicio de la actividad se deberá certificar ante el órgano sustantivo la impermeabilidad y estanqueidad de la solera de la nave mediante documento firmado por técnico competente.  
El local técnico adjunto albergará los cuadros de control destinados a modificar los parámetros de ventilación, climatización, alimentación e iluminación de este módulo de la explotación. Además, servirá como almacén de todos aquellos elementos que no puedan estar en el interior de la nave avícola.  
Maquinaria.  
- 4 comederos con funcionamiento mediante motor trifásico de 2 CV.  
- 10 ventiladores para circulación de aire en interior de las naves de 1,5 CV.  
Se instalará, además, un sistema de calefacción mediante radiadores de gas, que es el que ya se viene utilizando en las dos naves existentes. Para calentar la nueva nave se instalarán 3 radiadores con una potencia por radiador de 68.800 kcal/h, siendo la potencia total de la instalación de radiadores de 206.400 kcal/h.  
Combustibles.  
La explotación cuenta con una instalación de almacenamiento de GLP para el suministro de gas propano comercial que alimenta a los radiadores de calefacción situados en el interior de las naves. Se adjunta la concesión de licencia municipal de actividad calificada para una instalación de almacenamiento y receptora de GLP en depósito fijo aéreo de 10.000 litros.  
Instalaciones.  
- Agua: el abastecimiento de agua potable se realiza a través de la red municipal de La Torre d'en Doménec.  
- Instalación de fontanería: la instalación de fontanería partirá de la acometida principal de abonado y se distribuirá a los puntos de consumo, mediante tubería de material plástico. Para la zona de explotación inicial (módulos 1 y 2) existen unos depósitos de almacenamiento y abastecimiento en caso de corte del suministro. Para la nueva construcción del módulo 3 (ampliación de la explotación) se instalará un nuevo depósito de 30.000 litros de capacidad para asegurar el suministro de agua potable en la ampliación de la explotación en caso de cortes o interrupciones en la red general.  
- Ventilación: la ventilación de la granja será de tipo forzada o dinámica, de manera que la circulación del aire se llevará a cabo a través de extractores o ventiladores helicoidales de baja presión. Se prevé la instalación en uno de los frontales de 10 ventiladores con un caudal de 49.000 m³/h, lo que supondrá un caudal total máximo de ventilación de 490.000 m³/h. Cada uno de los ventiladores tendrá un motor trifásico de 1,5 CV.  
- Climatización: el sistema de climatización que se pretende implantar, trabaja por depresión. Todos los elementos del sistema climatización-ventilación están relacionados entre ellos a través de un controlador climático.  
- Refrigeración: Se instalarán 68,4 m² de paneles «Pad Cooling» de papel de celulosa de 15 cm de espesor. Dichos paneles tendrán unas medidas de 20 m + 18 m de largo por 2 m de altura cada uno y se situarán enfrente de las ventanas de entrada de aire. La instalación constará de dos bombas de agua para la recirculación y dos depósitos de 1.000 litros.  
- Calefacción: el sistema de calefacción que se prevé emplear, consiste en la instalación de varias unidades convectoras de gas. En el exterior de la nave se prevé la instalación de tres convectores exteriores de 68,8 kcal/h. Estos convectores emplearán gas propano como combustible. El aire generado por dichas unidades será proyectado por una turbina. Este aire proyectado se distribuye adecuadamente gracias a unos deflectores instalados en la boca de salida del aire.  
- Suministro eléctrico: la energía en la explotación procederá de un grupo electrógeno. Dado que el grupo electrógeno existente no tiene la suficiente potencia como para alimentar la totalidad de la explotación, se reemplazará por otro que pueda suministrar la potencia necesaria para los tres módulos.  
- Iluminación: la iluminación se realizará a través de puntos de luz (pantallas con tubos fluorescentes) distribuidos por todo el local.  
- Instalaciones sanitarias: no se precisa la construcción de un aseo ya que la granja presenta un alto grado de automatización y el trabajador se encontrará esporádicamente en la explotación.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 7 de julio de 2015 tiene entrada copia del expediente municipal número 116/2014, remitido por el Ayuntamiento de La Torre d'en Doménec, relativo a licencia ambiental para explotación ganadera (ampliación), ubicada en Partida Quadrons, polígono 1, parcela 615, del término municipal de La Torre d'en Doménec, y promovida por Hermanos Bort Pastor, CB, solicitando el pronunciamiento en materia de impacto ambiental. Se adjunta al mismo la siguiente documentación técnica: estudio de impacto ambiental, proyecto de ampliación de explotación ganadera y proyecto de construcción de nave.  
El trámite de información pública del expediente de licencia ambiental, se llevó a cabo mediante la inserción del correspondiente anuncio en el BOP núm. 55, de fecha 2 de mayo de 2015 y la publicación de un edicto en el tablón de anuncios del ayuntamiento y en la página web del ayuntamiento, siendo notificados individualmente todos los vecinos colindantes al lugar del emplazamiento de la actividad. Según el certificado de secretaría, de fecha 4 de julio de 2015, durante el plazo concedido de 30 días hábiles, se presentó en tiempo y forma una alegación. Dicha alegación, que alude a la repercusión negativa que la actividad ocasionaría en la valoración de su finca colindante, fue rechazada por resolución de la Alcaldía de fecha 4 de julio de 2015 por entender que no presentaba, en principio, argumentos jurídicos ni técnicos admisibles para denegar la concesión de licencia.  
El 28 de agosto de 2015 se solicita informe al Servicio de Ordenación Territorial, respecto de la afección de la parcela a riesgo de inundación.  
El 28 de agosto de 2015 se realiza consulta a la Subdirección General de Infraestructuras Públicas, por limitar la parcela objeto de estudio con el trazado de la Vía Augusta.  
El 24 de noviembre de 2015, el ayuntamiento remite subsanación de deficiencias del proyecto de actividad.  
El 2 de diciembre de 2015 se reitera la solicitud de informe al Servicio de Ordenación Territorial.  
El 5 de enero de 2016 se recibe informe PATRICOVA sobre riesgo de inundación remitido por el Servicio de Ordenación del Territorio.  
El 10 de febrero de 2016 se remite, tanto al promotor como al órgano sustantivo, el informe de alcance y contenidos del estudio de impacto ambiental.  
El 30 de marzo de 2016 el ayuntamiento remite la siguiente documentación presentada por el promotor: estudio de inundabilidad e informe de subsanaciones técnicas de impacto ambiental.  
El 19 de abril de 2016 se remite al Servicio de Ordenación del Territorio el estudio de inundabilidad de la parcela objeto de estudio para que determine la compatibilidad de la actuación y en su caso las medidas correctoras a aplicar.  
El 2 de mayo de 2016, el Servicio de Ordenación del Territorio solicita tres ejemplares en papel del estudio de inundabilidad, firmados por técnico competente, según se establece en los artículos 11, 12 y 13 de la normativa del PATRICOVA.  
El 19 de mayo de 2016 el promotor presenta tres copias en formato papel y digital del estudio de inundabilidad.  
El 23 de mayo de 2016 se remiten al Servicio de Ordenación del Territorio los 3 ejemplares en papel del estudio de inundabilidad firmados por técnico competente.  
El 26 de octubre de 2016, el Servicio de Ordenación del Territorio remite informe desfavorable sobre el estudio de inundabilidad de fecha de redacción marzo de 2016.  
El 25 de mayo de 2017 se remite al promotor y al órgano sustantivo el informe desfavorable sobre el estudio de inundabilidad concediéndole un plazo de tres meses para que presente un nuevo estudio de inundabilidad que subsane las deficiencias del aportado.  
El 2 de junio de 2017 el Servicio de Ordenación del Territorio remite un segundo informe desfavorable sobre el nuevo estudio de inundabilidad, de fecha de redacción diciembre de 2016, presentado directamente por el promotor ante dicho servicio.  
El 13 de junio de 2017 se remite al promotor y al órgano sustantivo el informe desfavorable sobre el 2º estudio de inundabilidad presentado por el promotor, concediéndole un plazo de tres meses para que presente un nuevo estudio de inundabilidad que subsane las deficiencias del aportado.  
El 28 de julio de 2017 el Ayuntamiento de La Torre d'en Doménec remite copia en cd y en papel de nuevo estudio de inundabilidad, de fecha de redacción julio de 2017.  
El 4 de agosto de 2017 se remite al Servicio de Ordenación del Territorio solicitud de informe sobre el estudio de inundabilidad aportado por el promotor, de fecha de redacción julio de 2017.  
El 27 de septiembre de 2017 el Servicio de Ordenación del Territorio solicita dos ejemplares en formato papel del estudio de inundabilidad firmados por técnico competente.  
El 6 de octubre de 2017 se remite al Servicio de Ordenación del Territorio una copia en papel del estudio de inundabilidad de fecha de redacción julio de 2017, reiterando la solicitud del correspondiente informe.  
El 14 de agosto de 2018 el Servicio de Ordenación del Territorio remite la resolución de aprobación del estudio de inundabilidad.  
El 8 de octubre de 2018 se realiza un requerimiento de documentación al órgano sustantivo y al promotor.  
El 13 de noviembre de 2018 el Ayuntamiento de La Torre d'en Doménec remite anexo al estudio de impacto ambiental presentado por el promotor.  
  
Informes considerados  
Se resume a continuación el contenido de los informes incluidos en el expediente municipal, así como el de los recibidos hasta la fecha en respuesta a las consultas realizadas por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental:  
- Informe de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación, en relación con la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de fecha 24 de octubre de 2014.  
La dirección territorial informa favorablemente la ampliación solicitada, condicionando la misma al cumplimiento de una serie de requisitos para garantizar unas condiciones sanitarias mínimas y que se especifican en el informe.  
- Informe de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente de fecha 16 de diciembre de 2014.  
El Jefe del Servicio Territorial de Urbanismo informa favorablemente la actuación solicitada, debiendo adecuarse la misma a las condiciones del informe vinculante de ganadería, cuantificar a los efectos de ocupación todas las construcciones y armonizar con el ambiente rural teniendo todos sus paramentos exteriores y cubiertas terminadas.  
- Informe de evaluación de efectos sobre la Red Natura 2000, Biodiversidad y Espacios Naturales Protegidos, del Servicio Territorial de Castellón de Medio Ambiente de fecha 12 de diciembre de 2014.  
Este informe concluye que el proyecto no tendrá efectos apreciables a distancia sobre la Red Natura 2000, no se considera probable que la actuación tenga incidencia apreciable sobre especies o hábitats amenazados, y se encuentra fuera del ámbito territorial constituido por los espacios naturales protegidos declarados mediante la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, por lo que se considera compatible con la normativa medioambiental constituida por los apartados reflejados en el informe y, en este sentido, puede continuar su tramitación de conformidad con lo establecido en su legislación reguladora, sin necesidad de realizar una evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
- Informe del técnico municipal incluido en el certificado de compatibilidad urbanística de fecha 19 de enero de 2015.  
Se informa favorablemente la compatibilidad territorial del proyecto, siempre y cuando se cumplan los requisitos establecidos en los informes sectoriales vinculantes incluidos en el expediente (informe de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de fecha 16 de diciembre de 2014, informe de la Unidad de Espacios Naturales Protegidos, de fecha 12 de diciembre de 2014, e informe de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, de fecha 24.10.2014).  
- Informe del técnico municipal de fecha 30 de abril de 2015.  
Entre otros asuntos se informa que parte de la parcela en la que se ubica la actividad proyectada se encuentra dentro de la zona de policía de 100 metros del Barranc dels Estornés, por lo que se deberá solicitar por el peticionario informe favorable de la actuación al organismo de cuenca, sin el cual no se podrá conceder la solicitada licencia ambiental para la instalación de la ampliación de actividad avícola.  
- Notificación de resolución del Comisario de Aguas de fecha 4 de septiembre de 2015.  
Dicha resolución autoriza a Hermanos Bort Pastor, CB, la construcción de una nave (dimensiones 15x100 m) para explotación avícola en zona de policía de cauce público (barranc dels Estornés), parcela 615 del polígono 1 del término municipal de la Torre d'en Doménec. Esta autorización incluye el vallado de la parcela, siempre que se realice a más de 5 metros de la margen del cauce.  
- Informe del Servicio de Ordenación del Territorio de fecha 5 de enero de 2016.  
En el informe se concluye lo siguiente: «Por todo lo expuesto, la DIC, ampliación de granja avícola en parcela 615 del polígono 1 del término municipal de La Torre d'en Doménec (Castellón) se encuentra afectada por riesgo de inundación, por lo que se requiere, a efectos de continuar la tramitación administrativa en materia de riesgo de inundaciones, la elaboración de un Estudio de Inundabilidad que concrete el riesgo de inundación y su afección sobre la actuación informada, de conformidad con las determinaciones normativas del PATRICOVA.»  
- Informe del Servicio de Ordenación del Territorio de fecha 26 de octubre de 2016.  
Se emite informe desfavorable del estudio de inundabilidad de fecha de redacción de marzo de 2016 por no cumplir lo establecido en la normativa del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención de riesgos de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- Informe del Servicio de Ordenación del Territorio de fecha 2 de junio de 2017.  
Se emite informe desfavorable del estudio de inundabilidad de fecha de redacción de diciembre de 2016 por no cumplir lo establecido en la normativa del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención de riesgos de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- Resolución del director general de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de fecha 1 de agosto de 2018.  
Mediante dicha resolución se aprueba el estudio de inundabilidad de fecha de redacción de julio de 2017. Dicho estudio concluye que no serán necesarias medidas correctoras específicas. No obstante, en la precitada resolución se indica que el ayuntamiento, como administración responsable de los proyectos de urbanización, condicionará la aprobación de la licencia urbanística al correcto diseño de las obras de drenaje. Asimismo, el ayuntamiento tendrá que comprobar el correcto dimensionado y ejecución de dichas infraestructuras de drenaje para no afectar a terceros ajenos al ámbito de la actuación, debiendo resarcir de los daños que se produzcan por este motivo, sin perjuicio de las autorizaciones pertinentes que deberán obtener del organismo de cuenca.  
En el momento que la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía o a la posible incidencia en el régimen de corrientes, deberá ajustarse a lo que dispone la normativa vigente (Texto refundido de la Ley de aguas y disposiciones adicionales); igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
  
Afecciones legales.  
La explotación avícola objeto de esta ampliación se encuentra situada en la parcela 615 del polígono 1, del término municipal de La Torre d'en Doménec. Según el certificado de compatibilidad urbanística, de fecha 19 de enero de 2015, del Ayuntamiento de La Torre d'en Doménec, el suelo donde se emplaza la actividad se clasifica y califica como suelo no urbanizable, uso agrícola-ganadero, por lo que se informa favorablemente respecto de su compatibilidad territorial siempre y cuando se cumplan los requisitos establecidos en los informes sectoriales vinculantes incluidos en el expediente.  
La parcela en la que se ubica la explotación se encuentra afectada por riesgo de inundación según el plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención de riesgos de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Mediante resolución del director general de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de fecha 1 de agosto de 2018, se aprobó el estudio de inundabilidad de fecha de redacción julio de 2017, presentado por el promotor.  
La distancia respecto a la zona habitada más próxima a la explotación (casco urbano de La Torre d'en Doménec) es de unos 970 m, cumpliendo de este modo la normativa de distancias establecidas en Plan General de Ordenación Urbana de dicho municipio, en el apartado dedicado a la ordenación de instalaciones ganaderas, exceptuando las granjas porcinas. La distancia del lugar donde se pretende construir la explotación respecto a otras explotaciones de la misma especie es superior a 500 m, tal y como señala la normativa de distancias establecidas en el Real decreto 1084/2005, de 16 de septiembre, de ordenación de la avicultura de carne. Se aporta el informe favorable de la Conselleria de Agricultura, de acuerdo con la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de fecha 24 de octubre de 2014.  
El municipio de La Torre d'en Doménec está designado como zona vulnerable asociado a las masas de agua superficiales afectadas por la contaminación por nitratos de origen agrario en la Comunitat Valenciana, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La zona donde está ubicada la explotación avícola se encuentra situada próxima pero fuera de una zona reflejada en el visor cartográfico de la Generalitat como terreno forestal. No obstante, dada la proximidad a suelo forestal durante los trabajos de construcción (en especial en el desbroce y limpieza del terreno) se cumplirá con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
La localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. Según el BDB, consta la posible presencia de la especie Aquila fasciata en el entorno próximo de la actividad (cuadrícula de 1 km de lado). Según el informe del técnico de espacios naturales protegidos del Servicio Territorial de Castellón de Medio Ambiente, de fecha 12 de diciembre de 2014, el proyecto de ampliación de la granja se considera compatible con la normativa medioambiental y no será necesario realizar una evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
La explotación se sitúa en su punto más cercano, a 41 metros de la orilla de un pequeño barranco, denominado dels Estornés, próximo al punto de afluencia al Barranc de Traver. En el momento de construir las dos naves ya existentes, se solicitaron los correspondientes permisos con autorización administrativa favorable para la instalación de una explotación avícola en zona de policía de un cauce del dominio público hidráulico. Para realizar la ampliación de la explotación se ha solicitado permiso de nuevo, al encontrarse dicha modificación en el interior de la zona de policía. Entre la documentación presentada por el promotor se encuentra la notificación de la resolución del Comisario de Aguas, de fecha 4 de septiembre de 2015, en la que se autoriza a Hermanos Bort Pastor, CB, la construcción de la nueva nave y del vallado de la parcela.  
  
Consideraciones ambientales.  
1. La explotación existente cuenta con declaración de impacto ambiental favorable con condicionantes, correspondiente al expediente 293/04-AIA, de fecha 20 de abril de 2005. Con respecto al grado de cumplimiento de los condicionantes establecidos en dicha DIA, el arquitecto municipal de La Torre d'en Doménec emite informe al respecto en fecha 26 de octubre de 2018. En dicho informe hace constar que la construcción del estercolero descrito en el proyecto en base al cual se formuló la precitada declaración de impacto ambiental, se realizó a base de suelo y paredes de hormigón, con las dimensiones especificadas en el mismo, pero sin ejecutarse el techo de uralita especificado. En el anexo al estudio de impacto ambiental se indica que nunca se ha utilizado este estercolero puesto que la empresa gestora retira la gallinaza directamente desde el interior de cada nave avícola, sin acopios intermedios. A este respecto cabe indicar que, desde el punto de vista medioambiental, se considera necesaria la existencia de un estercolero con capacidad suficiente para almacenar el estiércol producido durante un ciclo productivo como medida preventiva contra la contaminación del suelo y de las aguas, ya que, en caso de retraso en la recogida por parte del gestor debe existir una superficie impermeable para realizar el acopio del estiércol, evitando en todo caso que el mismo se acopie directamente sobre el suelo. No obstante, si el órgano sustantivo comprobara mediante justificación documentada que la recogida del estiércol se ha realizado siempre durante los periodos de vacío sanitario, se podrá eximir al promotor de la ampliación del estercolero, siempre y cuando se acondicione convenientemente el existente. En todo caso, el estercolero deberá poseer solera impermeable y estanca, sistema de recogida de lixiviados y paredes y cubierta que impidan el arrastre del estiércol por la lluvia.  
2. Principales impactos que la actividad puede producir sobre el medio ambiente:  
- Contaminación acústica.  
Durante la fase de construcción la contaminación acústica estará originada principalmente por el tráfico de la maquinaria. El núcleo urbano más próximo se encuentra a 1 kilómetro, por lo que prácticamente el ruido será imperceptible en el casco urbano del municipio de La Torre d'en Doménec. Para reducir los ruidos y vibraciones generados por la maquinaria utilizada durante la fase de construcción de la nave se deberá realizar un mantenimiento adecuado de la misma para asegurar el cumplimiento de los requisitos legales de emisiones de ruidos. También se comprobará el correcto estado mecánico de todos los vehículos mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
Durante el funcionamiento de la actividad los ruidos y vibraciones serán los producidos por los propios animales y por la maquinaria utilizada para el suministro del pienso, sistema de ventilación, sistema de limpieza a presión, y sistema de calefacción. La situación de la granja en una zona alejada de viviendas y construcciones, unido al aislamiento acústico de las propias naves, reducirán significativamente las molestias debidas a los ruidos y vibraciones producidos por la actividad.  
- Contaminación atmosférica.  
Durante la fase de construcción de la granja la contaminación atmosférica se producirá principalmente por la presencia de polvo y gases de combustión. Los caminos de acceso para la maquinaria de obra son vías asfaltadas, por lo que la generación de polvo procedente del tráfico de vehículos será mínima. Se estima que la mayor generación de polvo se originará durante las primeras etapas del proceso constructivo, es decir, durante la preparación del terreno (desbroce y nivelación). No obstante, son trabajos que está previsto que se realicen en 3 días, por tanto, se estima que el impacto causado en esta fase de construcción será temporal y reversible. Para reducir estos impactos, se deberá comprobar el correcto estado mecánico de todos los vehículos mediante las preceptivas revisiones técnicas, y se realizará el mantenimiento adecuado de la maquinaria utilizada. Para disminuir la liberación de partículas en suspensión durante la fase de construcción se deberán aplicar riegos en dosis suficientes.  
En la fase de funcionamiento no se estima ningún tipo de impacto debido a la generación de polvo ya que el pienso se almacenará en silos y existirá un sistema de alimentación automático cerrado (que evita la manipulación diaria del pienso). En esta fase, otras emisiones a considerar serán las de amoniaco y óxido nitroso originadas por el proceso de descomposición del estiércol durante el alojamiento de las aves en la explotación. Para minimizar el impacto de estas emisiones, se implantarán una serie de medidas correctoras integrales, que afecten tanto al diseño del nuevo módulo a construir como a procedimientos de manejo para el conjunto de la explotación.  
Por otra parte, en atención a la capacidad de la explotación, la actividad estaría clasificada como grupo C de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia, la ampliación de la explotación estará sometida a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera. En el caso de la Comunitat Valenciana dicha notificación se realizará a la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
- Contaminación de suelo y aguas.  
Durante la fase de construcción, debido a la presencia de vehículos y maquinaria, es la presencia de hidrocarburos, aceites, etc. procedentes del mantenimiento y uso diario de los mismos lo que puede ocasionar la contaminación del suelo y de los acuíferos. Dado el carácter temporal de esta actuación, no se realizará ningún tipo de actividad de mantenimiento de maquinaria en la parcela. Asimismo, se evitará también el repostaje, tanto de vehículos como de maquinaria, en la parcela y su entorno. Por todo ello se estima que el impacto será nulo.  
En la fase de funcionamiento el riesgo de contaminación del suelo por filtración de estiércol, es un riesgo controlado, ya que en el interior de la nave se construirá una solera de hormigón que evitará la posible filtración de lixiviados.  
Una vez vaciadas las naves, el estiércol será retirado por una empresa autorizada, para su posterior valorización, evitando de esta manera la manipulación y almacenamiento del mismo en la propia explotación.  
- Impacto sobre la vegetación.  
Durante la fase de construcción se procederá al arranque de los olivos situados en la zona de ubicación de la nueva construcción. El desarrollo normal de la actividad no afectará a la vegetación existente en los alrededores. Sin embargo, durante la fase de construcción, la vegetación de las parcelas colindantes podría verse afectada por el polvo generado por la maquinaria, por lo que deberán realizarse riegos en dosis suficientes para reducir este impacto.  
- Impacto sobre el paisaje.  
La construcción de la nave comportará una modificación visual del paisaje. La ubicación de la nueva construcción de ampliación comporta una modificación mínima del área física, ocupada actualmente por olivos. Además, el paisaje natural ya se encuentra transformado por las naves existentes, produciéndose por tanto una modificación del paisaje natural en grado mínimo y muy localizado. El grado de frecuentación de visitas a la zona no es muy alto, ya que no existe en los alrededores lugares de especial interés turístico. La zona sí que está atravesada por viales de consideración, transcurriendo a 180 metros de distancia la carretera CV-10. No obstante, la cuenca visual no se verá especialmente afectada ya que se trata de una actuación muy localizada y ubicada en una zona de media montaña, en la que el cultivo de especies leñosas enmascara la presencia de las naves.  
Por todo lo expuesto se estima que el impacto sobre el paisaje que se va a producir va a ser localizado, moderado y plenamente integrado en el entorno.  
- Generación de olores.  
El impacto producido por la generación de olores, es una consecuencia de la actividad que, aunque no se puede anular, sí se puede minimizar haciendo compatible la propia actividad con el entorno en que se ubica. La distancia existente al núcleo de población más cercano hace que el impacto producido sobre la población sea mínimo. Asimismo, al no manipular ni almacenar el estiércol producido, el impacto también disminuye.  
- Impacto socio-económico.  
Considerando que los recursos propios de la localidad de La Torre d'en Doménec son la ganadería y la agricultura, y que existe falta de industria consolidada que absorba la mano de obra de la localidad; se valora muy positivamente la construcción de esta ampliación de explotación de ganado avícola, si bien ya se ha citado que las tareas diarias las realizará la propia promotora. De todos modos, existen momentos puntuales en el manejo de la explotación en los que se hace necesario recurrir a la contratación de mano de obra, especialmente durante el vacío sanitario y la desinfección y durante la carga de los animales en los camiones con destino al matadero, una vez finalizado el engorde de los mismos.  
Por otro lado, favorece la continuidad y la consolidación del tejido agroindustrial de la comarca, contribuyendo a una cohesión social y territorial.  
- Impacto sobre el patrimonio.  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 22 de junio de 2016 informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Impactos producidos por el cese de la actividad.  
Considerando las características constructivas de la nave, esta será fácilmente desmontable. Todos los materiales empleados en su construcción estarán libres de amianto, por lo que en caso de ser desmontada o demolida no se precisarán medidas correctoras especiales.  
Todos los materiales obtenidos en su desmontaje, serán conducidos a vertedero autorizado o reutilizados en operaciones constructivas y no se abandonarán bajo ningún concepto.  
Se concluye, por tanto, que el cese de la actividad no producirá ningún impacto relevante.  
- Gestión del estiércol.  
La gallinaza o yacija está compuesta por las deyecciones de las aves de corral, junto con el material usado en las camas, plumas y restos de pienso y agua derramados. Como cama, se utilizará una mezcla de viruta y serrín con un espesor aproximado de 10 cm, depositado previamente sobre la solera de hormigón.  
Se estima una producción de estiércol anual en la explotación ya ampliada de aproximadamente 900 toneladas, lo que ocuparía un volumen de unos 1800 m³. El estiércol producido, será retirado al final de cada ciclo productivo por gestor autorizado.  
Se aporta copia del contrato suscrito con empresa autorizada para la retirada del estiércol, de fecha 16 de octubre de 2018. Dicha empresa gestora se encuentra inscrita en el registro de establecimientos SANDACH. También se aporta copia del contrato de retirada de la empresa propuesta inicialmente para la retirada del estiércol, de fecha 17 de noviembre de 2018, indicando que será esta empresa la encargada del transporte hasta la empresa gestora. Sin embargo, aunque esta última empresa se encuentra dada de alta como gestor de residuos no peligrosos de la Comunitat Valenciana, no lo está en el registro de establecimientos SANDACH, por lo que no está autorizada para el transporte de estiércol. Por este motivo, tanto la retirada como la gestión del estiércol deberá ser realizada por la empresa propuesta que sí que se encuentra inscrita en el registro SANDACH.  
- Gestión de cadáveres.  
La explotación cuenta con un compromiso de inscripción en la asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino para la ampliación solicitada.  
El granjero retirará de su explotación, en caso que los haya, los animales muertos en el engorde. Estos cadáveres, los trasladará a una caseta destinada a tal efecto, lo más próxima posible a la explotación. La empresa contratada será la encargada, con la periodicidad necesaria, de retirar los animales muertos de la caseta y su posterior traslado a la planta de tratamiento.  
- Gestión de residuos sanitarios y especiales ganaderos.  
Los residuos de este tipo producidos en la explotación son:  
18 02 02: Residuos cuya recogida y eliminación es objeto de requisitos especiales para prevenir infecciones.  
18 02 03: Residuos cuya recogida y eliminación no es objeto de requisitos especiales para prevenir infecciones.  
18 02 08: Medicamentos distintos de los especificados en el código 18 02 07.  
Para la gestión de todos estos residuos, la granja cuenta con un contrato de retirada suscrito con una empresa autorizada para ello. Se instalará en la explotación un contenedor en el que el granjero depositará este tipo de residuos y cuya retirada será, aproximadamente, semestral.  
El volumen generado de este tipo de residuo se estima en unos 30 kg anuales para cada uno de los tres módulos existentes.  
- Gestión de aguas residuales.  
No existen servicios higiénicos en la explotación, debido a que no hay presencia permanente del personal a cargo de la misma, ya que la granja cuenta con un alto nivel de automatización. Debido a esta presencia eventual de los trabajadores, no se estima necesaria la existencia de servicios higiénicos, y por tanto, de sistemas de almacenamiento de las aguas residuales generadas, así como de sistemas de gestión de las mismas.  
La gestión de las aguas residuales procedentes de la limpieza de las instalaciones (5-6 limpiezas al año), se realizará mediante recogida de las mismas en una canaleta de tres metros de largo y sección de 20x25 cm provista de rejilla pisable, instalada en cada una de las dos puertas de acceso a las naves situadas en las fachadas, que vacían las aguas a un depósito de plástico de 700 litros. Según se indica en el anexo al estudio de impacto ambiental, el agua recogida en este depósito se utilizará para riego de varios árboles existentes en la finca que alberga la explotación. Esta práctica se considera inadmisible desde el punto de vista medioambiental ya que se trataría de un vertido de aguas contaminadas no autorizado, teniendo en cuenta además que los terrenos están incluidos en zona vulnerable, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell. Así pues, las aguas residuales recogidas en el depósito deberán ser retiradas por gestor autorizado.  
- Gestión de aguas pluviales.  
A fin de canalizar las aguas pluviales, para evitar que estas pudieran entrar en contacto con materiales contaminados, fundamentalmente restos de estiércol, el diseño de la explotación garantizará una correcta gestión de esta agua, mediante:  
- Se instalarán canaletas en los extremos de los tejados de las naves a fin de recoger las aguas pluviales y conducirlas hasta sus cauces de desagües naturales en los límites de la parcela.  
- Se dotará al suelo de la parcela de una pequeña pendiente hacia los límites de la parcela, para que de una forma natural (evitando grandes escorrentías), el agua de lluvia desagüe sin que exista el riesgo que pudiera entrar en el interior de las naves.  
- Alrededor de cada una de las naves se construirá una acera a base de hormigón de una anchura de 1 m que permitirá un mayor aislamiento entre las naves y el suelo de la propia parcela, evitando así que posibles escorrentías de agua de lluvia pudieran entrar en el interior de las naves.  
- El almacenamiento del estiércol se realiza en el interior de las propias naves (cama o yacija), con lo cual el agua de lluvia no puede entrar en contacto con el estiércol al encontrarse este cubierto por el tejado de la propia construcción.  
- Se dota a las ventanas de un sistema de cierre automático, que evite que el agua de lluvia entre en el interior de las naves, llegando a entrar en contacto con el estiércol.  
- Cualquier elemento en mal estado susceptible de estar contaminado por estiércol (comederos, bebederos, cerramientos interiores, etc), que haya que substituir, permanecerá en el interior de la nave, hasta su retirada definitiva a gestor autorizado. Evitando en todo caso, su acopio en el exterior de la nave.  
- Consumo del recurso agua.  
El abastecimiento de agua potable se realiza a través de la red municipal de La Torre d'en Doménec. La previsión anual de consumo de agua se estima en torno a los 4309,92 m³. Se aporta certificado del Ayuntamiento de La Torre d'en Doménec sobre disponibilidad de abastecimiento de agua potable para la ampliación de la explotación, en el que se certifica que existen recursos en cantidad suficiente para atender la demanda generada por la ampliación de la actividad ganadera. Se presupone que el ayuntamiento tiene título habilitante del organismo de cuenca tanto para abastecimiento como para uso ganadero.  
- Gestión de residuos de construcción.  
De acuerdo con el Real decreto 105/2008, por el que se regula la gestión de los residuos de construcción y demolición, se procederá a la redacción de un plan de gestión de residuos de construcción y demolición.  
La segregación, tratamiento y gestión de residuos se realizará mediante el tratamiento correspondiente por parte de empresas homologadas mediante contenedores o sacos industriales que cumplirán las especificaciones de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Se atenderán los criterios municipales establecidos (ordenanzas, condiciones de licencia de obras [?]), especialmente si obligan a la separación en origen de determinadas materias objeto de reciclaje o deposición.  
3. Medidas correctoras propuestas:  
Buenas prácticas ambientales.  
- Se llevará un registro de los consumos de agua, energía y pienso.  
- Se establecerán procedimientos de mantenimiento, limpieza y desinfección.  
- Se prestará una especial atención a la gestión de los residuos (cadáveres de animales, residuos medicamentosos, etc [?]).  
Aplicación de técnicas nutricionales.  
- La formulación de los piensos debe tener en cuenta el estado fisiológico de los animales. Se estima que se emplearán, al menos, tres tipos de piensos. La utilización de esta técnica permitirá una reducción de nitrógeno en el estiércol de un 10 % y una reducción en las emisiones de NH3 de entre un 10 y un 15 %.  
- Reducción, en la medida de lo posible, del contenido de proteína bruta del pienso, suplementando si fuera necesario con aminoácidos sintéticos para que el rendimiento no disminuya. Esto permite una reducción de las emisiones de NH3 de entre un 30 y un 40 %.  
- Utilización de fuentes de fósforo más digestibles y de fitasas. Esto puede suponer una reducción de fósforo de entre un 25 y un 30 %.  
Mejoras en el diseño y manejo de las instalaciones.  
El nuevo módulo, correspondiente a la ampliación de la explotación, se construirá utilizando materiales que confieran un gran aislamiento térmico y acústico.  
La solera de las naves será a base de hormigón impermeabilizado, de forma que se eviten posibles filtraciones de los lixiviados de la gallinaza.  
La construcción de naves estancas consigue que se minimicen las emisiones tanto de ruido como de olores al exterior.  
Los sistemas de climatización y ventilación forzada permitirán reducir el estrés de los animales.  
Para regular y optimizar los sistemas de la explotación se dispondrá de una central de regulación por módulo, lo que incidirá directamente en un mayor ahorro energético.  
Técnicas de ahorro de agua.  
La instalación de bebederos tipo tetina con recuperador de agua incide en un ahorro en el consumo de agua y evita que se formen charcos en la cama.  
Otras técnicas que supondrán un ahorro de agua son:  
- Se realizarán revisiones periódicas de la instalación del agua para poder detectar posibles averías que originen fugas. El consumo de agua se puede llegar a triplicar por esta causa.  
- Se limpiarán las instalaciones de los animales y los equipamientos con sistemas de agua a presión. Esta práctica puede reducir entre un 25 % y un 40 % el consumo de agua.  
- Se llevará un registro en el que se controlará el volumen de agua consumido.  
4. Programa de vigilancia ambiental:  
Se propone el siguiente programa de vigilancia ambiental:  
- Especialmente durante los meses de calor, se realizará un control para verificar el correcto funcionamiento del sistema de refrigeración y ventilación.  
- Periódicamente, al finalizar cada ciclo, se realizará una inspección de las conducciones de suministro de gas, y del correcto funcionamiento de los convectores.  
- Se llevará un libro de explotación, en el que se registrará el desarrollo y avance de la actividad. Periódicamente, entre otras cosas, se relacionarán las entradas y salidas de animales, vacunación y medicación de los animales, controles realizados y aplicación de medidas correctoras implantadas en caso de ser necesarias, y en definitiva, cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse.  
- Durante el desarrollo de las obras, en caso de aparición de restos arqueológicos, etnológicos o paleontológicos se notificará inmediatamente a la Dirección General de Patrimonio, suspendiendo la actuación, delimitando el perímetro de afección y adoptando las medidas oportunas.  
El programa propuesto se deberá completar con los siguientes puntos:  
- Se deberán adoptar y vigilar de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el «Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis» y demás normativa sectorial de aplicación.  
- La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 1.a, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de explotación avícola con capacidad total para 75000 broilers, ubicada en el polígono 1, parcela 615, del término municipal de La Torre d'en Doménec (Castelló), promovido por Hermanos Bort Pastor, CB, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Dada la proximidad de la explotación a terreno forestal, se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen e terreno forestal o en sus inmediaciones.  
2. El Ayuntamiento, como administración responsable de los proyectos de urbanización, condicionará la aprobación de la licencia urbanística al correcto diseño de las obras de drenaje contenidas en el estudio de inundabilidad. Asimismo, el ayuntamiento tendrá que comprobar el correcto dimensionado y ejecución de dichas infraestructuras de drenaje para no afectar a terceros ajenos al ámbito de la actuación, debiendo resarcir de los daños que se produzcan por este motivo, sin perjuicio de las autorizaciones pertinentes que deberán obtener del organismo de cuenca.  
En el momento que la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía o a la posible incidencia en el régimen de corrientes, deberá ajustarse a lo que dispone la normativa vigente (texto refundido de la Ley de aguas y disposiciones adicionales); igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
3. Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
4. Las soleras de la nave y del estercolero deberán ser totalmente estancas e impermeables. Con carácter previo al inicio de la actividad se deberá certificar ante el órgano sustantivo la impermeabilidad y estanqueidad de las mismas mediante documento firmado por técnico competente.  
5. Como medidas destinadas a reducir los ruidos y vibraciones generados por la maquinaria utilizada durante la fase de construcción de la nave se realizará un mantenimiento adecuado de la misma para asegurar el cumplimiento de los requisitos legales de emisiones de ruidos. También se comprobará el correcto estado mecánico de todos los vehículos mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
6. Durante la fase de construcción se realizarán riegos en dosis suficientes para evitar que el polvo generado pueda afectar a la vegetación y cultivos de las parcelas próximas.  
7. Respecto a la gestión del estiércol:  
7.1. Tanto la retirada como la gestión del estiércol producido en la explotación deberá ser realizada por empresa gestora autorizada inscrita en el registro SANDACH.  
7.2. El titular de la explotación llevará un libro de registro actualizado a disposición de la autoridad ambiental, formado por todos los documentos de entrega-recogida de estiércol.  
7.3. Se ampliará el estercolero existente hasta alcanzar la capacidad suficiente para almacenar el estiércol producido durante un ciclo productivo como medida preventiva contra la contaminación del suelo y de las aguas, evitando en todo caso que el mismo se acopie directamente sobre el suelo. Solo en el caso de que se justifique documentalmente ante el órgano sustantivo que la recogida del estiércol se ha realizado siempre durante los periodos de vacío sanitario, se podrá eximir al promotor de la ampliación del estercolero, siempre y cuando se acondicione convenientemente el existente. En cualquier caso el estercolero deberá poseer solera impermeable y estanca, sistema de recogida de lixiviados y paredes y cubierta que impidan el arrastre del estiércol por la lluvia.  
8. La ampliación de la explotación se notificará a la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, en atención a la clasificación de la actividad como grupo C según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011.  
9. Las aguas residuales procedentes de la limpieza de las instalaciones recogidas en el depósito destinado para ello serán retiradas por gestor autorizado, quedando totalmente prohibido el riego con estas aguas.  
10. El programa de vigilancia ambiental se completará con los siguientes puntos:  
10.1. Se adoptarán y vigilarán de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, y demás normativa sectorial de aplicación.  
10.2. La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
10.3. Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
10.4. Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
11. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 3 de diciembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML