Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9724, del 14-11-2023 (2023/10813)

RESOLUCIÓ de 2 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles. Expedient 065/2012-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9724

Data del DOGV
:   14-11-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10813

CVE


Data del document
:   02-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles. Expedient 065/2012-EAE. [2023/10813]  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 065/2012-EAE Camporrobles (València).  
«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles  
Tràmit: Avaluació ambiental de pla  
Promotor: Ajuntament de Camporrobles  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
  
Localització: Terme municipal de Camporrobles (València)  
Expedient: 065/2012 - EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 27 de maig de 2021, va adoptar el següent   
Acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles, en els termes següents:  
  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), a aquest pla se li aplica la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per la LOTUP esmentada.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a fer-ho, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que se'n deriven per l'aplicació del pla, i s'establiran, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
El 13 de maig 2019 es rep de l'Ajuntament de Camporrobles la proposta del Pla general estructural i la resta de documentació per a l'emissió de la corresponent DATE. Es va efectuar un requeriment de resolució de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge sobre l'estudi d'inundabilitat, i es va remetre junt amb informes.  
La documentació presentada consta de:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic del Pla general estructural (PGE).  
- Certificat d'informació pública de l'estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar del PGE i del Pla d'ordenació detallada (POP).  
- Enquesta del Pla de participació pública i proposta de pla de participació pública.  
- Relació d'administracions consultades.  
- Informe i al·legacions.  
- Certificat d'aprovació pel ple de l'Ajuntament del PGE i POP, de 25 de maig de 2019.  
- Proposta del PGE:  
- Memòries informativa i justificativa (en aquesta s'indica com s'ha tingut en compte el DR).  
- Normes urbanístiques.  
- Plànols d'informació i d'ordenació estructural.  
- Proposta de pla d'ordenació detallada.  
- Memòries informativa i justificativa.  
- Ordenances.  
- Plànols d'informació i d'ordenació detallada.  
- Estudi de paisatge.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de trànsit i mobilitat.  
- Estudi de viabilitat econòmica i memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Estudi d'inundabilitat.  
- Catàleg de proteccions.  
- Documentació relativa a la concessió d'aigua per al proveïment.  
  
- Estudi de paisatge.  
- Resolució aprovació estudi d'inundabilitat del PGE de la directora general de Política Territorial i Paisatge de 25 de juny de 2020.  
- Informe de la Conselleria de Cultura de 19.02.2019.  
- Informe Secció Qualitat Ambiental, de la secció forestal i de la unitat de vies pecuàries de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.  
- Informe del Servei de Residus.  
Encara que s'ha rebut documentació del Pla d'ordenació detallada, no és objecte d'aquesta avaluació.  
La documentació presentada permet efectuar l'anàlisi d'avaluació ambiental sobre la proposta del Pla general estructural. Permet determinar com s'han integrat els aspectes ambientals, funcionals i territorials i com s'ha pres en consideració l'estudi d'avaluació ambiental i territorial estratègica, així com els possibles efectes de l'aplicació del pla en el medi ambient i en el model territorial.  
A. Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici i document consultiu. 18.09.2012  
Emissió del document de referència  
(equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 08.07.2013  
Participació pública i consultes durant 45 dies. Data de publicació en el DOGV. 20.05.2016  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de pla. 25.03.2019  
Sol·licitud d'emissió del DATE. 13.05.2019  
Documentació completa per a poder ser avaluada. 10.12.2020  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Antecedents.  
B.0.1) Informació territorial:  
El terme municipal de Camporrobles pertany a la comarca d'Utiel-Requena i té una superfície de 8.950 ha, limita a l'oest amb Mira (Conca) i al nord, amb Aguililla (Conca) i Sinarcas. A l'est, amb Utiel i Fuenterrobles, i al sud, amb Villargordo del Cabriel.  
El municipi se situa a l'altiplà de Requena-Utiel amb la serra de Mira i Aliaguilla al nord; els relleus abarrancats de l'embassament de Contreras, al sud; la serra Bicuerca i el Cerro Pelado, a l'est, i el Cerro de las Cabezas, a l'oest.  
El municipi és travessat per diverses carreteres autonòmiques que discorren per les zones de relleu més suaus que enllacen Camporrobles amb les poblacions pròximes (Utiel, Fuenterrobles, Villagordo del Cabriel), així com per la línia de ferrocarril Madrid-Cuenca-València que el travessa d'oest a est.  
Una gran part de la superfície són terrenys de cultiu, en què predominen els cereals i la vinya i, en menor mesura, l'ametler. Els terrenys forestals estan dominats per fases de matoll continental, però amb zones de predomini de pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) a l'entorn de l'embassament de Contreras i de carrascars (Quercus rotundifolia) i pinedes a la serra de Bicuerca.  
A més del nucli de població principal, Camporrobles, n'hi ha un de secundari, al nord-est del municipi: La Loberuela. L'activitat econòmica es basa en l'agricultura (31,75 %) i en el sector serveis (41,50 %), encara que s'ha produït un augment del sector industrial (14,20 %) i de construcció (12,47 %) en els últims anys.  
La població era de 1.217 habitants en 2017.  
B.0.2. Planejament vigent  
El municipi de Camporrobles compta en l'actualitat amb normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'1 de juny de 1987.  
Segons el DC (en ha):  
  
Sòl urbà residencial: 56,37  
- No inclòs en unitat d'execució: 48,40  
- Inclòs en UE  
Desenvolupat: 4,77  
Sense desenvolupar: 3,20  
  
Sòl urbà industrial:   
- Inclòs en UE:  
Desenvolupat: 0,00  
Sense desenvolupar: 11,01  
Total sòl urbà  
  
Sòl urbanitzable industrial:  
Desenvolupat: 8,16  
  
Sòl no urbanitzable:  
Comú: 7.818,00  
Protegit: 1.056,46  
Total: 8.874,46  
  
Superfície total municipi: 8.950,00 ha  
  
En el sòl urbà es distingeixen les zones següents al nucli de Camporrobles: nucli (zona I), eixample (Z. II), institucional i de serveis (Z. III), zones verdes (Z. IV), esportiu (Z. V), indústria (Z. VI), xarxa viària (Z. VII), proteccions especials viari i ferrocarril (Z. XII).  
Al nucli urbà de La Loberuela també hi ha les zones de la I a la V i la VI indicades anteriorment.  
En el sòl no urbanitzable es distingeixen les zones següents: de protecció forestal (Z. X), zona ramadera-forestal (Z. IX), zona agrícola (Z. XI) i zona de pla especial de millora del medi rural.  
D'acord amb la memòria justificativa del pla general proposat, el sòl urbà en el nucli de Camporrobles representa 63,33 ha i el del llogaret de La Loberuela, 2,32 ha, situat al nord-nord-est del municipi.  
  
En el sòl no urbanitzable es distingeix, d'acord amb la normativa urbanística vigent:  
Zona VIII. Agrícola:  
Ús dominant: agrícola extensiu o de secà.  
Usos permesos: entre d'altres:  
- Residencial: habitatge unifamiliar aïllat destinat exclusivament per a encarregats d'explotació agrària o protecció de les activitats permeses.  
- Indústria i emmagatzematge: categories 3, 4, 5 i 6. Respectivament: incompatibles amb l'ús residencial (3), agropecuàries (4), serveis urbans no contaminants (5) i serveis urbans contaminants (6, depuradores, plantes de tractament de fems, etc.).  
- Pedreres. Hauran de situar-se a més de 2 km de sòl urbà.  
- Explotacions agropecuàries: totes les categories.  
- Hoteler: totes les categories.  
- Esbarjo i esplai: categories 1, 2, 3 i 4. Respectivament: caça i pesca (1), esport terrestre i càmpings turístics (2), esport aquàtic (3) i esplai en naturalesa (4).  
- Sanitari: totes les categories.  
Zona IX. Ramadera-forestal:  
Ús dominant: ramaderia extensiva, pastures i activitats forestals.  
Usos permesos:  
- Residencial: habitatge unifamiliar aïllat destinat exclusivament per a encarregats d'explotació agrària o protecció de les activitats permeses.  
- Indústria i emmagatzematge: categories 3, 4 i 5.  
- Hoteler: només categoria 3, establiments de fins a 10 dormitoris o 250 m² de superfície construïda.  
- Pedreres. Hauran de situar-se a més de 2 km de sòl urbà.  
- Esbarjo i esplai: totes les categories.  
- Explotacions agropecuàries: categories 2, 3, 4 i 5. Respectivament: agricultura intensiva o de regadiu (2), ramaderia intensiva (3), ramaderia extensiva (4) i activitats forestals (5).  
- Sanitari: categoria 3, clíniques i ambulatoris.  
Zona X. Protecció forestal:  
Ús dominant: activitats forestals i d'esbarjo en la naturalesa.  
Usos permesos:  
- Residencial: habitatge unifamiliar aïllat destinat exclusivament per a encarregats d'explotació agrària o protecció de les activitats permeses.  
- Indústria i emmagatzematge: categories 3 i 5. Categoria 3 només d'indústria extractiva i forestal declarada d'utilitat pública i interés social.  
- Educatiu i cultural. Categoria 1: centres culturals socials i d'investigació.  
- Sanitari: categoria 1: establiments amb capacitat inferior a 50 llits.  
  
- Esbarjo i esplai: totes les categories.  
- Explotacions agropecuàries: categories 4 i 5.  
Zona XI. Protecció de regadiu:  
Ús dominant: agricultura intensiva, hortes i cultius de regadiu.  
Usos permesos: la superfície màxima construïda en planta baixa serà de 250 m².  
- Indústria i emmagatzematge: categories 5 i 6.  
- Esbarjo i esplai: totes les categories.  
- Explotacions agropecuàries: totes les categories.  
- Esbarjo i esplai: categoria 3, incloent-hi clubs de piscines.  
Zona XII. Protecció especial: n'hi ha de diferents tipus: llits fluvials, jaciments arqueològics, carreteres, cementeris, vies pecuàries, vies fèrries, etc.  
B.0.4) Alternativa proposada en el document consultiu  
En el document consultiu es va proposar l'alternativa zero, planejament actual, i l'alternativa 1, que consistia en el següent:  
Sòl urbà residencial: 67,38  
- No inclòs en la unitat d'execució: 48,40  
- Inclòs en UE  
Desenvolupat: 4,77  
Sense desenvolupar: 14,21  
Sòl urbà industrial: 8,16  
- Inclòs en UE  
Desenvolupat: 8,16  
Sense desenvolupar: 0,00  
Total sòl urbà: 75,54  
Sòl Urbanitzable Industrial: 20,00  
Sòl no urbanitzable:  
Comú: 5.573,94  
Protegit 3.280,52 (\*)  
Llits i barrancs: 1.009,00  
Infraestructures: 245,46  
Dotacions en SNU: 43,70  
Parc Natural Municipal El Molón: 199,81  
Protecció especial: 129,65  
Amortiment parc natural: 315,13  
Forestal: 2.335,36  
Hàbitats prioritaris: 36,70  
Protecció agrícola: 0,00  
Total sòl no urbanitzable: 8.854,46  
Superfície total municipi: 8.950,00 ha  
  
(\*) La suma del total del sòl no urbanitzable protegit no és resultat de la suma de les superfícies de les proteccions parcials, ja que les proteccions se superposen en alguns casos.  
Aquesta alternativa planteja requalificar el sòl urbà industrial (11,01 ha), no desenvolupat a l'oest del nucli de Camporrobles com a sòl urbà residencial, i proposa un nou sòl urbanitzable industrial (20 ha) allunyat del nucli de població, al nord-est, al costat del sòl industrial actual fruit de modificació puntual del planejament actual.  
Planteja més superfície de sòls protegits, augmentar la protecció forestal -ajustant-la a la cartografia de sòls forestals del SIG d'aquesta Conselleria- i crear proteccions noves d'espais naturals (El Molón i zona d'amortiment del parc natural). Desapareix la protecció agrícola, però es crea una protecció especial que abasta, en part, la zona de protecció agrícola actual.  
Imatge I. Qualificació planejament vigent, normes subsidiàries, 1987. Font: elaboració pròpia a partir de la pàgina web de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. SNU A: sòl no urbanitzable agrícola, SNU GF: ramader forestal, SNU PF: de protecció forestal i SNU PAR: de protecció agrícola regadiu.  
  
Imatge II. Zonificació sòl urbà del planejament vigent, normes subsidiàries, 1987. Font: pàgina web de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat. Zona I: nucli, zona II: eixample, zona III C: zona ferroviària, zona IV: zones verdes, zona V: esportiu, i zona VI: indústria.  
Imatge III Proposta planejament del document consultiu. SUR: sòl urbanitzable residencial, SUI: sòl urbà industrial i SUble I: sòl urbanitzable industrial.  
  
Imatge IV. Proposta planejament de document consultiu. Qualificació I. Elaboració pròpia a partir del document consultiu. SNU PF: sòl no urbanitzable protecció forestal i SNU PE sòl no urbanitzable protecció especial.  
  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast.  
En l'Estudi ambiental i territorial estratègic, en l'apartat 2.5, i en la memòria justificativa del Pla general en l'apartat 11, s'indica de manera succinta com s'ha tingut en consideració el contingut del document d'abast.  
A la vista de la proposta de planejament realitzada i la documentació presentada, s'ha procedit a estudiar si s'han complit totes les indicacions realitzades en aquest i s'ha observat que:  
- S'han plantejat bàsicament dues alternatives: el vigent planejament i el proposat, i s'han analitzat tres alternatives només respecte a la ubicació del sòl urbanitzable industrial. En aquesta anàlisi s'han tingut en compte factors paisatgístics, inundabilitat, proximitat a la població, etc.  
- El planejament preveu sòl definit com a dotacional per a l'EDAR, la possible ampliació d'aquest i una zona de protecció.  
- Respecte al sòl urbà es proposa una reducció d'aquest en conjunt, encara que el sòl urbà residencial augmenta, però ajustant-se a l'ETCV, i l'industrial es redueix globalment, encara que la proposta efectuada supera la previsió de l'ETCV.  
- S'ha completat la informació del cens d'explotacions ramaderes i s'indica que s'han estudiat les afeccions, i el resultat s'ha reflectit en la normativa urbanística. L'anàlisi detallada de l'estudi no s'hi aporta ni s'aborda la proximitat d'algunes explotacions al nucli urbà. S'ha establit una distància de 500 m a sòl urbà i urbanitzable per a les explotacions ramaderes en general i d'1 km per a les explotacions porcines.  
  
- S'ha proposat un sòl no urbanitzable de protecció agrícola seguint la delimitació de sòl amb capacitat agrícola elevada del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
La zona deprimida al sud de la població amb xops i pou ha quedat inclosa en el ZRP-AG.  
- La delimitació del sòl no urbanitzable de protecció forestal s'ha realitzat seguint la delimitació de terreny forestal PATFOR del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, encara que se n'han exclòs algunes zones forestals, tant ordinàries com estratègiques, d'aquesta mena de sòl. La majoria de les zones agrícoles de xicoteta entitat incloses en els terrenys forestals s'han mantingut com a ZRC-AG i, igualment, de manera majoritària, s'ha delimitat el terreny forestal de xicoteta entitat amb la qualificació de protecció forestal (ZRP-NA4) en lloc d'incloure'l en l'àmbit agrícola en què es troba, ZRC-AG, amb una limitació d'ús específica contràriament al que indica el DA.  
  
S'ha seguit el criteri indicat en el DA de delimitació del mosaic agrícola forestal en el sector nord-oriental, i se li ha donat una qualificació de ZRC-AG2 amb limitacions d'usos.  
\* S'ha delimitat un tipus de sòl per a protegir hàbitats de savina negral, ZRP-NA5, seguint la cartografia d'hàbitats a escala 1.50.000 del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià pertanyent al Ministeri de Medi Ambient. Pel que sembla, no s'ha realitzat cap treball de camp per a comprovar-la, incloent-s'hi, en part, zones agrícoles. L'ordenació d'usos és similar a la de protecció forestal, però més restrictiva.  
  
\* S'ha inclòs en la normativa urbanística, article 17.1, que en les àrees que se superposen diverses zones de protecció s'hauran de complir les limitacions derivades de totes aquestes i, en qualsevol cas, les més restrictives.  
\* S'ha delimitat ZRP-NA-1 per al Paratge Natural Municipal El Molón amb el règim d'usos d'aquest espai natural protegit, s'ha descrit com a protegit el DPH, ZRPP-NA-2, i s'han establit, per a captar aigua per al proveïment de la població, perímetres de protecció, així com per als altres pous i fonts, i el radi mínim es troba entre 50 i 300 m.  
  
\* S'ha zonificat el sòl no urbanitzable comú i s'han diferenciat dues zones: AG1 i AG2, aquesta última amb més restriccions a conseqüència de les diferents característiques que té, ja que és un mosaic agrícola-forestal.  
\* Es fa referència a l'activitat extractiva, així com a l'aprofitament d'energies renovables, però no s'ha analitzat l'ús d'aquesta de manera detallada en les diferents zones del municipi. S'han proposat els mateixos exclusivament en el sòl no urbanitzable comú, ZRC-AG1 que no presenta valors especials que cal conservar.  
\* No s'hi ha aportat un estudi de demandes, encara que s'hi ha aportat un informe d'enginyer industrial per part de l'ajuntament per a la sol·licitud d'ampliació de la concessió d'aigües per a proveir la població.  
  
\*S'ha elaborat un estudi de paisatge i un estudi d'inundabilitat.  
  
\* Respecte als «vestigis d'antigues zones humides», s'han inclòs les dues possibles zones: una al sud del nucli urbà de Camporrobles, zona de pous de Pitos, i una altra a l'oest de La Loberuela, i les dues zones de sòls són de capacitat agrícola elevada, havent-se inclòs en el ZRP-AG.  
  
\* S'estableix en l'article 17.17 zona rural de protecció d'avifauna per línies elèctriques tal com se sol·licitava en el DA.  
\* L'EATE conté un apartat específic relatiu als residus.  
\* En relació a les aigües residuals, s'han incorporat part dels condicionants establits en l'informe de l'EPSAR.  
\* S'identifiquen les línies elèctriques, carreteres i ferrocarrils i s'estableix un tipus de sòl per a totes aquestes.  
\* Les zones aptes per a abocador indicades en el visor de l'institut cartogràfic valencià s'han inclòs parcialment en la ZRC-AG, on està permés aquest tipus d'ús.  
\* Respecte al patrimoni cultural s'ha creat un sòl ZRP-NA-7 per a conservar els elements del patrimoni cultural en el sòl no urbanitzable i s'hi ha aportat un catàleg de proteccions.  
La documentació presentada, els informes i la informació disponible per l'òrgan ambiental permeten realitzar una avaluació dels efectes ambientals i establir les determinacions que hauran d'incorporar-se en el pla de manera que aquest siga acceptable ambientalment, i permetre corregir les deficiències d'adaptació de la documentació al document d'abast.  
B.2) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
El títol dels epígrafs de l'EATE no s'ajusta als de l'annex VII de la LOTUP; no obstant això, el contingut d'aquest, així com de la resta de la documentació, s'estima suficient per a dur a terme l'avaluació ambiental del pla.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
D'acord amb la documentació presentada, memòria justificativa, la proposta de nou planejament es realitza per a donar resposta a les necessitats actuals del municipi, realitzant previsions de futur realistes i aprofitant l'ocasió per a adaptar el contingut d'aquest al marc legislatiu vigent.  
S'efectua un diagnòstic que conclou indicant les oportunitats principals a aprofitar i els principals problemes.  
B.3.1) Objectius  
Es descriuen en la memòria justificativa els objectius ambientals següents:  
- Protegir els recursos naturals, agrícoles i paisatgístics mitjançant diferents graus de restricció, delimitant zones de protecció especial.  
  
- Preservar l'ús agrícola actual i potenciar-lo.  
- Evitar la degradació del patrimoni natural i els valors ambientals.  
  
- Millorar la qualitat urbana.  
- Establir mecanismes que garantisquen la gestió efectiva del pla.  
  
B.3.2) Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV se'n van concretar els elements.  
En l'article 5 de la normativa urbanística del pla s'indiquen els elements que componen la infraestructura verda i en el pla d'ordenació núm. 4 es representa gràficament aquesta.  
B.3.3) Descripció de l'alternativa triada i modificacions principals introduïdes respecte al planejament vigent  
En relació amb les alternatives analitzades s'han plantejat tres alternatives centrant-se en la diferent ubicació del sòl urbanitzable industrial, a més de l'alternativa zero, planejament actual. L'alternativa triada és l'alternativa 1 respecte a la ubicació del sòl industrial.  
  
El sòl urbà residencial passa de 52,52 ha en el planejament vigent a 60,75 ha, per tant s'incrementa 8,23 ha en la proposta de PGE, fonamentalment en el nucli de Camporrobles (a penes 0,35 ha a La Loberuela).  
El sòl industrial passa de 21,29 ha en el planejament vigent a 18,16 ha en la proposta de PGE, per tant es redueix en 3,13 ha.  
El sòl urbà i urbanitzable passa de 73,81 ha a 78,91 ha, per tant s'incrementa en 5,1 ha.  
El sòl urbà del planejament vigent passa de 73,81 ha a 68,91 ha, i es redueix a 5,1 ha en la proposta de PGE, conseqüència de la reducció important del sòl urbà industrial situat a l'oest del barri de Camporrobles (13,13 ha) que compensa l'increment del sòl urbà residencial en la proposta de PGE al barri de Camporrobles (7,88 ha).  
  
El sòl industrial s'ha desplaçat al nord-est del nucli urbà de Camporrobles, allunyat d'aquest (10 ha) i al costat de sòl urbà desenvolupat industrial (8,16 ha).  
El sòl no urbanitzable protegit s'ha incrementat passant del planejament actual de 1.056 ha a 3.216 ha en la proposta del PGE i s'ha efectuat una zonificació en funció de valors i limitacions (forestal, agrícola, risc d'inundació, paratge natural municipal, etc.).  
L'increment en la protecció del sòl es deu a diverses circumstàncies. D'una banda, a l'increment del sòl de protecció forestal, que s'ha delimitat bàsicament seguint la delimitació de terreny forestal PATFOR del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, i a l'increment del sòl de protecció agrícola, que s'ha delimitat, bàsicament, seguint la delimitació del sòl amb capacitat d'ús agrícola elevada de l'ICV.  
  
El sòl no urbanitzable comú s'ha zonificat també distingint entre agrícola 1 i 2. En el primer cas es tracta de terrenys agrícoles de secà i en el segon cas es tracta d'un mosaic agrícola de secà forestal.  
  
Algunes de les diferents zones, fonamentalment protegides, se superposen entre si.  
En relació als usos permesos en els diferents tipus de sòls i les condicions:  
- Zona rural comuna (ZRC):  
Usos dominants: agrícola, ramader, cinegètic i forestal.  
Usos permesos:  
- Construccions i instal·lacions agrícoles, ramaderes, cinegètiques o forestals que compleixen el que estableix la LOTUP.  
- Activitats derivades de l'aprofitament i la gestió de productes agrícoles, ramaders i forestals.  
- Habitatge rural vinculat a explotació agrícola.  
- Dotacionals.  
- Activitats terciàries o de serveis: activitats culturals i docents, campaments de turisme, estacions de servei de carburants i àrees de servei de carreteres.  
- ZRC-AG1: a més, els següents:  
- Generació d'energies renovables.  
- Establiments de turisme rural, així com centres recreatius-esportius i d'oci.  
- Parcs eòlics (zona 9 del Pla eòlic valencià).  
- Explotacions mineres.  
- ZRC-AG2: els permesos amb caràcter general per al ZRC.  
Els habitatges unifamiliars s'assentaran sobre parcel·les de superfície no inferior a 10.000 m² amb una ocupació inferior al 2 % de la superfície.  
Respecte a les explotacions ramaderes, s'estableix en l'article 17.4.2 que haurà de situar-se a almenys 500 metres de sòls urbans i urbanitzables per a garantir la no generació de molèsties a la població tenint en compte els vents dominants de la zona. Les explotacions ramaderes porcines mantindran una distància mínima d'1 km a nuclis urbans.  
  
- Zona rural protegida Paratge Natural Municipal El Molón (ZRP-NA-1): la normativa de protecció serà la que defineix el pla especial de protecció d'aquest.  
- Zona rural de protecció d'amortiment del parc natural (ZRP-NA-3):  
- Ús dominant: forestal.  
- Usos permesos: els relacionats amb l'estudi, interpretació i conservació de la naturalesa, l'agrícola en els predis que tinguen aquest ús en l'actualitat o que l'hagen tingut i siga possible revisar-lo, el ramader extensiu i el cinegètic. Es permeten els campaments de turisme i instal·lacions similars de caràcter turístic.  
Les condicions d'ús seran les dels sòls amb protecció forestal.  
- Zona rural de protecció forestal (ZRP-NA-4):  
- Ús dominant: forestal, ramader extensiu i cinegètic.  
- Usos permesos:   
- Estudi, interpretació i conservació de la naturalesa.  
- Esplai al medi natural, recreatius, esportius i d'oci íntimament lligats amb entorn natural.  
- Campaments de turisme.  
- Obres i instal·lacions necessàries per a gestionar béns de domini públic o de serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés, així com per a minorar els riscos que van motivar-ne la protecció, i sempre que justifiquen la necessitat d'implantar-los en aquesta mena de sòl enfront del sòl no urbanitzable comú.  
- Usos agrícoles en els terrenys que actualment el tinguen i en els que siga possible revertir aquest ús d'antics terrenys agrícoles.  
  
- Les construccions i instal·lacions agrícoles vinculades a les explotacions agràries existents en la zona en el moment d'aprovar aquest pla, que es regiran per l'article 197 de la LOTUP.  
- No es permetran noves transformacions de sòl excepte les necessàries per als usos anteriors.  
Paràmetres de construccions:  
- Parcel·la mínima edificable: 50.000 m².  
- Nombre màxim de plantes: I.  
- Altura màxima regulable: 3,50 m.  
- Zona rural protecció d'hàbitats prioritaris (ZRP-NA-5): hàbitats de savina negral.  
- Ús dominant: forestal, protecció del medi natural i agrícola, aquest últim sempre que es desenvolupe en àrees cultivades actualment i no comporte cap modificació de la topografia actual ni eliminar vegetació natural.  
- Usos permesos: esplai, conservació del medi natural i cinegètic. Únicament s'admeten obres i instal·lacions necessàries per a conservar el medi natural, el coneixement o gaudi públics d'aquest, o requerides per les infraestructures i serveis públics i que no puguen situar-se en una altra mena de sòl, amb la justificació prèvia del seu impacte ambiental i autorització de l'administració competent.  
Als sòls inclosos en aquesta zona es podran aplicar les mateixes condicions que als sòls amb protecció forestal.   
- Zona rural protecció risc d'inundació (ZRP-RI): les actuacions que afecten aquestes zones s'ajustaran al que disposen els articles 17 i 18 del PATRICOVA.  
- Zona rural protecció paisatgística (ZRP-NA-6): s'aplicaran a aquests sòls les derivades del Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge.  
- Zona rural protecció agrícola (ZRP-AG):  
- Ús dominant: forestal, ramader extensiu i cinegètic.  
- Usos permesos:   
- Cinegètic i ramader.  
- Habitatge rural vinculat a explotació agrícola.  
- Ús públic recreatiu i científic.  
- Els de transformació i comercialització dels productes i serveis que produeixen els terrenys agrícoles. Activitats de transformació i comercialització de productes del sector primari, que tenint en compte l'especial naturalesa i característiques que tenen, requerisquen emplaçar-se prop de l'origen de la matèria primera. L'edificabilitat per a aquesta implantació d'ús no excedirà el 10 % de la superfície de parcel·la, i la parcel·la mínima és d'1 ha i respecta els estàndards mínims d'altures, reculades, etc. establits en la LOTUP (article 196). Per a evitar la concurrència d'activitats en una mateixa àrea, es limita a 2 construccions vinculades a activitats d'aquest tipus en un radi mínim de 600 metres, i a una distància no inferior a 600 metres respecte del sòl urbà, de manera que no es condicione la possible expansió del nucli urbà.  
- Obres, usos i aprofitaments de millora i conservació ordinària i extraordinària de les carreteres que discórreguen per aquests sòls amb protecció, així com les necessàries per a minorar els riscos que motiven la protecció especial.  
- Casetes de ferramentes, reg i matèries primeres: se'ls aplicarà el que disposa l'article 17.4.3 d'aquestes normes. Per al cas de construccions i instal·lacions agrícoles vinculades a les explotacions agràries existents en la zona en el moment d'aprovació d'aquest pla, aquestes es regiran per les determinacions regulades en l'article 197 de la LOTUP.  
  
A més, hi ha altres zones com a zona rural d'ús dotacional (ZRC-DO), zona rural de protecció patrimonial i arqueològica (ZRP-NA-7), zona rural de protecció vies pecuàries (ZRP-NA-6), etc.  
  
Taula comparativa, a partir de la memòria justificativa:  
  
Classificació del sòl i zones d'ordenació (superfície en hectàrees) Planejament vigent Previsions pla general  
Sòl urbà (zones urbanitzades)  
Sòl urbà residencial 52,52 60,75  
Nucli de Camporrobles Nucli històric ZUR-NH 7,20  
 No inclòs en les actuacions integrades 42,23 ZUR-RE 39,02  
 Inclòs en UE 4,77 ZUR-RE 11,86  
 Resta 3,20 ZUR-RE   
Nucli de La Loberuela No inclòs en UE 2,32 ZUR-RE 2,67  
Sòl urbà industrial 21,29 8,16  
 No inclòs en UE 2,12   
 Inclòs en UE Desenvolupat 8,16 ZUR-IN 8,16  
 Sense desenvolupar 11,01   
 Total sòl urbà 73,81 68,91  
Sòl urbanitzable (zones de nou desenvolupament)  
Sector industrial ZND-IN 10,00  
 Total sòl urbanitzable   
10,00  
Sòl no urbanitzable (zones rurals)  
Sòl no urbanitzable protegit  
 Paratge Natural Municipal El Molón ZRP-NA-1 199,81  
 Llits i barrancs (\*) ZRP-NA-2 1.009,9  
 Amortiment parc natural ZRP-NA-3 336,23  
 Forestal (\*) ZRP-NA-4 1.954,77  
 Hàbitats prioritaris ZRP-NA-5 153,39  
 Vies pecuàries ZRP-NA-6 90,09  
 Patrimonial i arqueològica ZRP-NA-7 553,31  
 Paisatgística (afeccions visuals) (\*\*\*) ZRP-NA-8 178,58  
 Fonts i   
brolladors ZRP-NA-9 113,09  
 Afeccions per infraestructures (\*) ZRP-AF 265,22  
 Risc   
d'inundació ZRP-RI 706,16  
 Protecció agrícola (\*) ZRP-AG 925,05  
 Total sòl no urbanitzable  
 protegit 1.056,46 3.216,05 (\*\*)  
Sòl no urbanitzable comú 7.819,48 ZRC-AG 5.654,79  
 Total sòl no urbanitzable 8.875,95 8.870,84  
Total terme municipal 8.949,75 8.949,75  
Protecció avifauna per línies elèctriques (RD 1432/2008 29 d'agost i Resolució 15.10.2010 conseller de Medi Ambient) 4.269,00  
  
  
(\*) Les normes subsidiàries fixen la superfície global d'aquestes quatre proteccions sense detallar la superfície de cadascuna.  
(\*\*) La superfície total no és el resultat de la suma de les parcials, ja que hi ha superposició en alguns dels tipus de protecció.  
  
(\*\*\*) La protecció paisatgística es refereix als sòls afectats per afeccions visuals, bandes de 150 metres d'amplària en carreteres CV-470 i CV-471, així com les zones limítrofes a la CV-474.  
  
  
Imatge VI. Plànol d'ordenació urbana. Qualificació I. Elaboració pròpia a partir PGE. ZUR-RE: zona urbanitzada residencial, ZND-IN: zona nou desenvolupament industrial, ZUR-IN: zona urbanitzada industrial, ZRC-AG: zona rural comuna, ZRP-NA3: zona rural protegida natural amortiment parc natural, ZRP-AG: protegida agrícola i ZRP-NA-4: protegida forestal.  
Imatge VII. Plànol d'ordenació OB. Qualificació II. Elaboració pròpia a partir del PGE. ZUR-RE: zona urbanitzada residencial, ZRP-NA1: zona rural protegida natural PNM El Molón, ZRP-RI: protegit risc d'inundació, ZRP-NA-2: protegida llits i barrancs, ZRP-NA-8: protegit paisatgístic i ZRP-NA-5: protegit hàbitats prioritaris.  
  
Imatge IX. Plànol d'ordenació urbana. Qualificació I. Elaboració pròpia a partir PGE. Detall.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En la documentació remesa s'aporten els informes i les al·legacions rebudes en el procés d'informació pública i consultes, així com un informe de la consultora redactora del Pla general sobre aquest tema i certificat en què s'indica l'estimació o desestimació de les al·legacions. Igualment s'hi ha aportat un pla de participació pública.  
La documentació permet conéixer com s'hi han incorporat o no els informes i les al·legacions.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic i de consulta a les administracions afectades que ha realitzat l'òrgan promotor.  
Durant el termini d'exposició al públic i consulta es va presentar una al·legació per part de l'arquitecte municipal, que es va estimar, i huit informes de diferents departaments d'administracions afectades, posteriorment es van presentar quatre informes més, tots abordats en l'informe d'al·legacions.  
Posteriorment, a conseqüència del requeriment de l'òrgan ambiental es van reiterar per part de l'ajuntament informes determinats de departaments afectats, i es van rebre informes de la Conselleria de Cultura i dels òrgans competents en matèries relatives a acústica, forestal i vies pecuàries i residus.  
Igualment, es va rebre una resolució de la directora general de política territorial i paisatge en relació a l'estudi d'inundabilitat.  
Com a resultat d'aquesta fase es van obtindre els informes i les al·legacions de les administracions afectades següents:  
  
Data de l'informe Administració pública consultada  
30.05.2016 ADIF  
09.06.2016 Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
21.06.2016 Grup AVSA  
23.06.2016 Direcció General de Salut Pública  
01.07.2016 Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
20.06.2016 Diputació de València  
12.07.2016 EPSAR  
08.08.2016 Iberdrola distribució elèctrica  
31.08.2016 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
25.08.2016 Servei de Vida Silvestre de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
29.08.2016 Servei d'Espais Naturals Protegits de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
07.09.2016  
19.01.2017 Servei d'Ordenació del Territori (ETCV)  
21.12.2016 Secció de qualitat ambiental del Servei Territorial de Medi Ambient de València de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
20.10.2016 Secció forestal del Servei Territorial de Medi de València de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
16.09.2016 Unitat de vies pecuàries del Servei Territorial de Medi Ambient de València de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
19.02.2019 Direcció Territorial de Cultura de la Conselleria de Cultura  
25.05.2020 Resolució d'aprovació de l'estudi d'inundabilitat de la directora general de Política Territorial i Paisatge  
10.12.2020 Servei de Residus de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
21.05.2021 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
17.05.2021 Servei Territorial d'Urbanisme de València  
  
  
  
Dels informes rebuts es destaca el següent:  
- ADIF: sol·licita fer referència correctament a la legislació sectorial i a les zones de protecció del ferrocarril. S'indica que s'ha efectuat.  
  
- Servei d'ordenació del territori (PATRICOVA): en l'informe de 9 de juny de 2016 sol·liciten la realització d'un estudi d'inundabilitat que concrete el risc d'inundació i la seua afecció sobre el pla proposat.  
  
- Resolució sobre l'estudi d'inundabilitat: aprova l'estudi d'inundabilitat.  
S'indica que en la proposta no es reclassifica el sòl afectat per perillositat d'inundació. Per al sòl urbà, tant residencial com industrial, es troben afectats per perillositat d'inundació i serà l'Ajuntament, segons l'article 20 de la normativa, el que haurà de tindre en compte les mesures sobre edificació indicada en l'annex I d'aquesta normativa.  
  
Respecte a la variant que creua al sud del nucli urbà, aquesta, en principi, protegeix la població, per situar-se aigües amunt d'aquesta. No obstant això, la plataforma d'aquesta haurà de quedar exempta d'inundació segons l'article 21.3 de la normativa PATRICOVA. Per això considera necessari que, en el moment de realitzar el projecte constructiu d'aquesta, siga informada pel servei d'ordenació del territori per a comprovar que es compleix.  
- Servei d'Ordenació del Territori (ETCV): en l'informe de 07.09.2016 s'indica que, d'acord amb l'ETCV, el creixement màxim de sòl no ha de superar els 83.022 m² de l'ús residencial i 20.756 m² per a activitats econòmiques.  
L'informe conclou, respecte al residencial, l'existència de bastant sòl urbà a consolidar. Superfície que entraria en el còmput de creixement màxim de sòl residencial de l'ETCV, la qual cosa ens donaria un creixement que sobrepassa els valors de l'ETCV. En el mateix document s'estima una capacitat de 372 habitatges en els nous sectors de sòl urbà. No obstant això, donada la considerable reducció de sòl classificat en la proposta enfront de l'existent en les normes subsidiàries i les àmplies dotacions públiques podria considerar-se acceptable.  
Respecte al sòl per a activitats econòmiques, s'indica que supera les propostes de l'ETCV.  
L'informe del 19 de gener de 2017 indica que amb els mateixos càlculs que inclou el document presentat el creixement màxim de sòl per a activitats econòmiques és de 40.233 m²s. S'indica igualment que si el pla estableix mesures per a traslladar indústries fora del nucli urbà, la superfície necessària per a fer-ho podria quedar exempta del còmput del sòl d'activitats econòmiques, ja que no es tracta pròpiament d'activitats noves, sinó de la recol·locació de les existents.  
  
Es conclou indicant que la memòria justificativa haurà d'incloure un apartat justificatiu dels càlculs dels creixements de sòl, però seguint la metodologia establida en les directrius de l'ETCV, no amb l'esquema de la documentació que s'ha presentat.  
En l'informe d'al·legacions de resposta pel consultor del pla es proposa ajustar el sector de sòl urbanitzable d'ús industrial a la superfície de 100.000 m², i la fitxa d'aquest preveu la possibilitat d'una gestió que permeta la futura localització de les indústries que actualment es radiquen en el nucli urbà, sota la direcció i el control municipal des de l'inici, per exemple, mitjançant la gestió directa del programa corresponent, completat amb la possibilitat d'establir convenis específics entre l'Ajuntament i les activitats interessades, amb aquest objectiu.  
  
- Agència de seguretat i resposta a les emergències: sol·licita que s'incorpore a la normativa el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, en relació a les obres i els treballs en zones forestals i voltants. S'ha incorporat en la normativa urbanística en l'article 17.8 zona rural de protecció forestal (ZRP-NA-4).  
- Diputació de València, carreteres: s'indica una sèrie de qüestions que cal corregir en relació a la identificació de carreteres en els plànols d'ordenació estructural i l'eliminació d'una sèrie de referències que o bé s'atenen o s'estima que ja figuren en els plànols esmentats. S'atén la sol·licitud d'identificació de la connexió ciclista per als vianants de la zona ZND-IN amb el nucli urbà.  
Aborda també qüestions de l'ordenació detallada.  
- EPSAR: s'indica que l'EDAR està dissenyada per al tractament de 450 m³/dia, i el cabal actual és de 363 m³/dia i l'increment previst, de 115,54 m³/dia.  
S'indiquen una sèrie de condicionants que cal complir, i es destaquen:  
- Plasmar en plànols una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a ampliacions o millores futures i una zona servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius.  
- Plasmar la zonificació i ordenació de l'àmbit de col·lectors generals existents i servituds necessàries.  
S'indica que s'ha previst el sòl suficient per a ampliacions futures i s'ha reflectit una servitud de protecció. Igualment s'indica que s'ha atés el que s'havia indicat respecte a la xarxa separativa.  
Aquest DATE ha comprovat que la previsió de zones d'ampliació de l'EDAR, la seua zona de servitud de protecció i limitacions sol·licitades en l'informe de l'EPSAR es reflecteixen en l'article 17.14 de la normativa urbanística. S'ha comprovat també que respecte a l'EDAR s'han representat gràficament les actuals instal·lacions i una franja d'ampliació nova, així com la zona de servitud de protecció de 25 metres.  
No s'ha pogut comprovar l'establiment de zones de servitud respecte als col·lectors de sanejament tal com indica l'informe en el condicionant núm. 2.  
En relació a la resta de condicionants establits en l'informe de l'EPSAR, els números del 3 al 12 hauran de plasmar-se en la normativa urbanística o a través de les fitxes de planejament i gestió.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: informa desfavorablement el fet de no acreditar-se disponibilitat de recursos hídrics.  
No obstant això, s'indica que els llits estan adequadament classificats com a sòl no urbanitzable.  
Respecte al règim de corrents s'indica que no hi ha sectors de sòl urbanitzable afectats per risc d'inundació. El sòl urbà sí que presenta perillositat geomorfològica i risc d'inundació, però no es troba en zona de policia.  
El promotor indica que s'ha sol·licitat un augment de la concessió per a satisfer les noves necessitats i respecte a la perillositat geomorfològica es remet a l'estudi d'inundabilitat.  
En relació a la disponibilitat de recursos hídrics, consta documentació relativa a la concessió d'aigua amb un informe de l'Oficina del Pla Hidrològic de 26 d'octubre de 2018 que estima compatible amb el Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer la concessió d'aigua subterrània sol·licitada per l'ajuntament. No obstant això, condiciona la compatibilitat a acceptar volum màxim de 121.214 m³/any en lloc dels 175.974 m³/any sol·licitats.  
Aquest informe indica que la massa d'aigua subterrània 080.133 - Requena-Utiel es troba en un mal estat quantitatiu.  
L'informe assenyala que «...qualsevol creixement urbanístic que tinga unes necessitats hídriques superiors a les indicades podria materialitzar-se mitjançant la millora de l'eficiència de la xarxa de distribució del municipi, o mitjançant l'aportació de recursos hídrics addicionals, procedents d'usos preexistents amb menys prioritat o de fonts no convencionals, amb la finalitat d'assegurar la compatibilitat entre el planejament urbanístic i l'hidrològic. Així mateix podria materialitzar-se mitjançant la reserva de recursos hídrics establida en el Pla d'explotació de la massa d'aigua subterrània Requena-Utiel, aprovat per la Junta de Govern en la sessió del 20 de desembre de 2016, de 0,5 hm³/any, per a atendre futurs creixements en la unitat de demanda urbana de subterranis de Requena i de la indústria de la zona, en el cas que els creixements estigueren degudament justificats.»  
S'aporta un informe d'un enginyer industrial per a l'ajuntament, de data 12 de desembre de 2018, que indica que «Per tot el que s'ha dit anteriorment, i considerant la tendència de creixement poblacional negatiu que s'accentua des de l'any 2011 i que fa improbable i irreal la materialització o execució de les previsions del planejament en tramitació que suposaria la implantació de 455 nous habitatges, que elevaria la població actual fins als 2.287 habitants, no creiem inconvenient a acceptar la limitació del volum màxim de la concessió als 121.214 m³/any, proposta per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer».  
Consta un certificat del Ple de l'Ajuntament de 17 de desembre de 2018 que aprova la limitació imposada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la base de l'informe de l'enginyer industrial esmentat anteriorment.  
- Servei de vida silvestre: no es preveuen afeccions negatives significatives sobre les espècies catalogades ni sobre els hàbitats protegits.  
- Servei d'espais naturals protegits: indica que es reflecteixen en el pla, respecte al paratge natural municipal, les limitacions d'ús establides i el caràcter d'espai protegit del seu règim normatiu específic.  
- Secció forestal del servei territorial de medi ambient de València: informa favorablement amb la condició que els terrenys forestals estratègics estiguen descrits com a sòl no urbanitzable protegit.  
Aquest DATE ha comprovat que la major part dels terrenys forestals estratègics PATFOR s'han inclòs en sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, determinades superfícies no s'han inclòs en qualificació de protegit.  
- Unitat de vies pecuàries del servei territorial de medi ambient de València: informen desfavorablement en relació al representat gràficament de les vies pecuàries i al tractament urbanístic de les vies pecuàries.  
L'informe d'al·legacions indica que es representaran gràficament les vies pecuàries i respecte al corriol del Pou Vell, es disposaran les condicions establides en la legislació sectorial en la fitxa de l'àrea de repartiment AI-AR1, i obligarà que s'integre en el futur viari com a passeig o albereda.  
Aquesta DATE ha comprovat que s'han representat gràficament les vies pecuàries indicant longitud, amplària i superfície i denominació. No es fa referència al corriol del Pou en les fitxes urbanístiques de la normativa urbanística AI-AR1.  
En conseqüència, abans de l'aprovació definitiva, se sol·licitarà un informe respecte a vies pecuàries i qualificació urbanística del terreny forestal al servei d'ordenació i gestió forestal.  
- Conselleria de Cultura, direcció territorial: es donen indicacions respecte a com dur a terme el catàleg de proteccions, la prospecció arqueològica, etc. És necessari obtindre l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció patrimonial.  
- Secció de qualitat ambiental del servei territorial de medi ambient: s'informa que el contingut de l'estudi acústic s'ajusta al que estableix la legislació sectorial i respecta els objectius de qualitat de la Llei 7/2002 de protecció de la contaminació acústica.  
- Servei de Residus: estableix una sèrie de prescripcions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCVA) que ha de preveure el Pla general.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: en conclusió, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del PGE, s'han de modificar l'EP i les determinacions d'aquest integrades en la documentació normativa del Pla general, en els termes indicats i de conformitat amb els articles 34 i 44 de la LOTUP. S'haurà de:  
- Revisar la caracterització i valoració del paisatge conforme al que sol·licita l'apartat 1 d'aquest informe.  
- Integrar en la infraestructura verda municipal tots els elements requerits en l'apartat 3, aclarint la llegenda del Pla d'ordenació O.4.  
  
- Completar la catalogació dels paisatges de més valor tal com indica l'apartat B.4 i revisar la inclusió de les fitxes de programes de paisatge en la normativa urbanística, segons l'apartat 5.  
  
- Completar la normativa d'integració paisatgística i modificar la normativa urbanística respecte dels àmbits inclosos en la infraestructura verda, segons l'apartat 6.  
L'emissió de l'informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge del PGE de Camporrobles requerirà la incorporació al pla dels requeriments exposats en aquest informe.  
En resum:  
1. Respecte a la caracterització i valoració del paisatge:  
- S'ha de revisar l'àmbit d'estudi.  
- El terme municipal de Camporrobles s'inscriu en l'àmbit dels paisatges de rellevància regional «PRR 28 Vinyes d'Utiel-Requena», que afecta tot el terme, i «PRR 16 Hoces del Cabriel, moles de Cortes i Massís del Caroig» (directriu 53 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana [ETCV]).  
L'EP ha de concretar i adequar a l'escala municipal la caracterització d'aquests paisatges, dotant-los d'una regulació concorde a la rellevància que tenen, els valors intrínsecs, la integritat del seu caràcter, la seua singularitat i l'estima social que mereixen (directriu 51 de l'ETCV).  
- En la delimitació d'unitats de paisatge: es considera necessari revisar la caracterització del paisatge realitzada per a la zona nord-est del terme municipal, enquadrada segons l'EP en les unitats UP 2.1 i UP 2.2, i que des de l'entorn de la colada de l'Espino fins al límit municipal presenta un caràcter paisatgístic clarament diferenciat, ja que engloba en una mateixa unitat de paisatge les zones residuals que han sigut definides en l'EP com a part de la UP 2.1.  
Així mateix, s'ha de revisar la caracterització d'aquesta última, atés que, a escala municipal, sembla englobar àrees amb un caràcter paisatgístic diferenciat, com, per exemple, l'àmbit agrícola comprés entre les unitats UP 3.2 i UP 3.3 i el que queda enquadrat dins d'aquesta última (a l'est de la Canyada Reial núm. 12), que podria conformar, fins i tot, una unitat agroforestal junt amb els contraforts muntanyencs que l'emmarquen.  
- Revisar la valoració tècnica del paisatge, tenint en compte, no sols les modificacions sol·licitades respecte de la delimitació d'unitats, sinó també la pertinença als PRR esmentats i les discordances observades en l'EP, segons el qual el valor paisatgístic de les unitats UP 2.1 i UP 2.2 seria superior que l'assignat en la taula resum (taula 7) i les discordances amb el valor assignat a les unitats ambientals. Així mateix, s'han de justificar succintament els criteris de valoració emprats per als recursos paisatgístics.  
- Han de justificar-se els resultats del pla de participació pública en matèria de paisatge i la seua presa en consideració en l'estudi de paisatge, i justificar la valoració definitiva del paisatge.  
2. En tot cas, i vist que no queda justificada la diferent regulació que es pretén per a àrees de caràcter i valor paisatgístic similars, hauran de tindre's en compte en la zonificació i en la infraestructura verda municipals els requeriments dels apartats següents d'aquest informe.  
3. Respecte a la definició i regulació de la infraestructura verda a escala municipal, delimitada en l'ordenació estructural del PGE (pla O4), es realitzen les consideracions següents:  
- Ha de corregir-se la llegenda del plànol O4 del PGE, de manera que queden clarament identificats els elements que integren la infraestructura verda municipal i que sí que han sigut representats en aquest plànol.  
- Delimitar en el territori, de manera concreta, les dues conques visuals identificades al nord i a l'est del nucli urbà de Camporrobles, i integrar en la infraestructura verda les zones de protecció paisatgística definides en els plànols d'ordenació de la sèrie 2B.  
- S'ha d'identificar la zona d'alta permeabilitat i bona qualitat de les aigües delimitada com a àrea estratègica 1 en la «cartografia territorial dels sòls crítics per a la recàrrega d'aqüífers dins del marc de l'ordenació i gestió de la infraestructura verda del territori a la Comunitat Valenciana» (la utilització de la qual es regula en la resolució de 12 de juny 2020, de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge).  
- Es considera necessari incloure en la infraestructura verda l'àmbit municipal localitzat a l'est de la colada de l'Espino (zonificat com a ZRC-AG2), que permetrà donar continuïtat en el municipi al PRR 28, i l'àmbit agrícola, ZRC-AG1, enquadrat per la unitat de paisatge UP 3.3 (a l'est de la Canyada Reial núm. 12), per l'especial configuració morfològica i paisatgística que té. Així mateix, s'inclouran els àmbits enclavats en les zones rurals de protecció forestal ZRP-NA4 i zonificats com a ZRC-AG1, de manera coherent amb la inclusió de la resta dels sòls de les unitats de paisatge UP 3.2 i UP 3.3, de les quals formen part.  
- S'ha de completar la definició de la infraestructura verda amb les connexions que posen en relació tots els elements d'aquesta, amb la finalitat de garantir-ne la coherència i funcionalitat, segons l'article 4 i l'apartat h de l'annex I, de la LOTUP.  
En tot cas, resulta necessari establir normes d'integració paisatgística i de regulació d'usos i aprofitaments específics per als sòls inclosos en la infraestructura verda i que no gaudeixen d'una regulació ambiental, cultural o sectorial que garantisca el manteniment de l'estructura i funcionalitat i el caràcter obert d'aquesta, segons el que estableixen els articles 5.3 i 23.2 de la LOTUP. Considerant que la regulació de la zona rural protegida seria compatible amb la seua condició d'infraestructura verda, per a la resta dels sòls que integren la infraestructura verda municipal ha de tindre's en compte el que informa l'apartat 6 d'aquest informe.  
4. Respecte a la catalogació dels paisatges de més valor, ha de tindre's en compte que, si com a resultat del que sol·licita l'apartat 1 d'aquest informe es determina un valor paisatgístic alt o molt alt per a algun altre element, aquest s'haurà d'incloure en la secció de paisatge del catàleg de proteccions.  
En tot cas, no pot establir-se la regulació dels elements catalogats per remissió a les normes generals d'integració paisatgística, per tant cal establir una normativa específica de protecció per als elements paisatgístics catalogats o especificar clarament els valors paisatgístics i visuals a preservar en les fitxes de cada element.  
  
5. Respecte a la proposta d'un programa de paisatge a desenvolupar en el PGE: amb la finalitat d'evitar duplicitats, hauran de quedar incloses només en un dels apartats, i serà recomanable eliminar el títol VI de la normativa, de manera que les fitxes de programes de paisatge queden incloses en la normativa amb la resta de fitxes per al desenvolupament del pla.  
6. Respecte a l'ordenació del paisatge i les normes d'integració paisatgística, la proposta de la qual s'integra de manera correcta en la normativa urbanística, s'han de completar aquestes normes segons el que estableix l'article 27 de la LOTUP, establint normes d'integració concretes per al sòl urbanitzable industrial que viabilitzen la seua ubicació en l'àmbit pretés, així com mesures concretes en relació amb la conformació de les vores urbanes de tots els àmbits, residencials i industrials. Així mateix, s'haurà de justificar la idoneïtat i adequació del criteri regulat en l'article 16.d de les normes d'integració paisatgística.  
  
Quant a l'establiment d'una zonificació del sòl no urbanitzable es considera necessari:  
- Amb caràcter general, establir en la normativa urbanística l'exigència per a qualsevol implantació en sòls de la infraestructura verda (amb independència de la seua zonificació) d'un estudi d'integració paisatgística que determine tant la localització adequada dels usos i les activitats que cal implantar com les mesures d'integració paisatgística que s'ha d'aplicar.  
- Amb caràcter particular, en l'àrea estratègica 1 per a recarregar aqüífers, s'haurà de limitar la implantació de nous usos ramaders i de qualssevol altres que suposen un risc de contaminació de l'aqüífer afectat, com els abocadors, així com d'instal·lacions de generació d'energies renovables, segons el que regula el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, que regula la implantació d'energies renovables. Tot això, de conformitat amb el que estableixen les directrius 38 i 41 de l'ETCV i d'acord amb els criteris per a l'ordenació i gestió de la infraestructura verda establits en el punt quart de la resolució (apartat a de 12 de juny 2020, de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, esmentada anteriorment. I en el cas de la zona rural comuna ZRC-AG-1 que forme part de la infraestructura verda, es considera necessari prohibir els usos de generació d'energia renovable, explotacions mineres i plantes per al tractament, valorització, depòsit i eliminació de residus.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València:  
1. La classificació com a sòl urbà de la zona oest i nord-oest del nucli urbà no compleix, en principi, els criteris legals de classificació de sòl establits en la LOTUP (articles 28.3 i 25.2.b). L'àmbit denominat AI-AR1, junt amb l'àmbit denominat UE-4 (que s'indica que no té aprovada la programació), conformen un sector completament vacant d'urbanització, que té l'entitat suficient per a classificar-se com a sòl urbanitzable. Per a gestionar-lo es podrà subdividir en unitats d'execució.  
  
2. En el càlcul de l'estàndard de parc públic, haurà d'excloure's la zona esportiva existent en l'àmbit de la bassa. I haurà de justificar-se el compliment estàndard de 10 m²/hab. De zones verdes, incloent-hi les de la xarxa primària i les de xarxa secundària. Tot això, segons els articles 24.1.c i 24.3 de la LOTUP.  
3. Atés que s'indica que hi ha un dèficit d'execució dels espais i zones verdes previstos en el planejament anterior, haurà d'indicar-se la manera d'obtindre les zones verdes i els equipaments que no siguen ja de titularitat pública i hagen quedat exclosos dels àmbits de gestió.  
  
4. En la pàgina 36 de la memòria justificativa del PGE es fixa, com una de les directrius estratègiques de desenvolupament d'aquest pla, la prohibició taxativa de reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable. Podria revisar-se aquesta directriu, o matisar-se, amb vista a una gestió adequada del pla durant tot el període de vigència, sense obligar a una revisió nova del pla si es presenta la necessitat de nou sòl urbanitzat.  
5. L'execució dels programes de paisatge haurà d'adscriure's a alguna actuació urbanística de les propostes en el pla o bé considerar-se en la memòria de sostenibilitat econòmica a càrrec d'una administració pública.  
  
Imatge X. Àrea estratègica 1 (AE1) per a recarregar aqüífers. Font: visor cartogràfic de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
Es valora molt positivament la metodologia utilitzada per a determinar l'aptitud del territori per a un ús en funció de la capacitat d'acolliment i la vulnerabilitat, així com la delimitació d'unitats ambientals homogènies per a realitzar el diagnòstic ambiental i determinar l'aptitud del territori.  
La metodologia utilitzada defineix la qualitat ambiental de les diferents unitats ambientals en funció de diferents paràmetres com ara vegetació, paisatge, fauna, etc.  
Es determina l'aptitud total de les diferents unitats ambientals en funció, d'una banda, de la capacitat d'acolliment definit a partir dels paràmetres següents: riscos, erosió, afecció a recursos hídrics, aptitud agrològica i, d'altra banda, de la vulnerabilitat a partir de la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, cobertura vegetal, ambients d'interés i pendent del terreny.  
L'aptitud total resulta de creuar la vulnerabilitat amb la capacitat d'acolliment.  
L'ús d'aquesta metodologia es considera molt positiu, i s'efectua la crítica constructiva següent a aquesta:  
- La delimitació de les unitats ambientals hauria d'haver-se efectuat amb més precisió que l'efectuada.  
- La metodologia s'ha orientat, pel que sembla, a determinar l'aptitud total de les unitats ambientals a l'activitat urbanística, sense haver-se efectuat una anàlisi detallada dels diferents usos en sòl no urbanitzable com a energies renovables, explotacions mineres, explotacions ramaderes, ús agrícola, ús forestal, etc.  
- No hi ha una explicació detallada de com s'han utilitzat els resultats d'aquest diagnòstic ambiental en la zonificació d'ús i normativa urbanística del pla.  
Aquesta DATE utilitza una metodologia anàloga a la utilitzada pels autors de l'estudi ambiental i territorial estratègic, amb una terminologia diferent. S'empra el terme de capacitat d'acolliment d'ús de manera similar a com s'empra el d'aptitud global pels autors de l'estudi, però referint-la a cada ús concret, i deduint-la a partir, d'una banda, de la vulnerabilitat entesa com la reducció del valor ambiental d'una unitat ambiental per cada ús i, d'altra banda, de l'aptitud de cada unitat per a cada ús concret a partir de paràmetres com ara riscos, pendent, etc.  
  
L'avaluació ambiental s'ha efectuat a través d'una metodologia d'avaluació d'impacte ambiental, i determina l'impacte per a cada tipus de sòl proposat en funció de les activitats permeses en aquest i els factors ambientals afectats, determina la importància de l'impacte per a cada tipus de sòl i per a cada factor en funció d'una sèrie de caràcters de l'impacte com són la naturalesa, intensitat, extensió, reversibilitat, etc., aquestes fitxes es plantegen per a tots els tipus de sòls plantejats.  
  
S'ha ponderat la importància dels factors ambientals per a tot el municipi sense analitzar la importància que tenen segons la zona o sòl que cal analitzar, tampoc semblen haver-se tingut en compte les unitats ambientals.  
La valoració global de l'impacte s'ha efectuat amb més detall per a les diferents alternatives del sòl urbanitzable industrial, encara que també per al sòl no urbanitzable.  
La metodologia utilitzada numèrica qualitativa hauria d'estar acompanyada d'una explicació en el text més detallada per a resultar més comprensible i permetre una visió global, fonamentalment en el sòl no urbanitzable en els diferents tipus de sòl que té i fent referència a les diferents activitats que poden desenvolupar-s'hi.  
Es realitza un estudi d'alternatives que utilitza una sèrie d'indicadors com ara nivells sonors, gestió de residus, ocupació del sòl, etc. Es fa bàsicament per a les alternatives que es distingeixen en el sòl urbanitzable industrial, sense haver-se plantejat alternatives substancialment diferents respecte al sòl no urbanitzable.  
S'ha trobat a faltar el fet d'haver utilitzat la metodologia d'aptitud global i unitats ambientals definides a l'hora de realitzar l'avaluació ambiental de la proposta i haver-ho fet també gràficament mitjançant la superposició de capes. Hauria permés relacionar la metodologia de diagnòstic ambiental utilitzada (aptitud global) amb la zonificació urbanística efectuada, i podria haver resultat més fàcilment comprensible si s'hagueren utilitzat mapes.  
En qualsevol cas, l'esforç metodològic emprat tant en el diagnòstic ambiental com en l'avaluació ambiental resulta molt positiu.   
Aquesta DATE efectua la valoració següent en relació als efectes ambientals previsibles i a la proposta del pla, en què es determinen les qüestions que han de modificar-se en funció dels impactes significatius previsibles que es poden generar i la capacitat d'acolliment per a determinats usos del territori. Tot això efectuat a partir de la documentació presentada, els informes rebuts, visita de camp i informació disponible en el departament. No obstant això, algunes qüestions s'han abordat de manera concreta en altres apartats d'aquesta DATE.  
1. Creixement. ETCV: la documentació presenta dificultat per a poder comparar les superfícies, els nombres d'habitatges i els habitants entre el planejament vigent i la proposta de PGE ja que es troba dispersa en diferents documents. No obstant això, es dedueix d'aquesta el següent:  
El sòl urbà residencial passa de 52,52 ha en el planejament vigent a 60,75 ha, per tant s'incrementa 8,23 ha en la proposta de PGE, fonamentalment en el nucli de Camporrobles (a penes 0,35 ha a La Loberuela). Els informes del servei d'ordenació del territori consideren que pot ser acceptable el creixement residencial proposat.  
El creixement del sòl urbà residencial es produeix fonamentalment en el nucli urbà principal en les zones següents:  
- Al nord-oest del nucli urbà actual. L'àrea de repartiment AI-AR1 és una àrea que en el planejament vigent és sòl urbà residencial sense desenvolupar en gran part i que en la proposta actual s'incremente cap al nord-oest, en vials i edificacions. Aquesta àrea suposa un nombre d'habitatges de 249 i una població estimada de 529 habitants.  
- Al nord i est sud-est del nucli urbà actual. L'àrea de repartiment AI-AR2 és una àrea que en el planejament vigent és sòl no urbanitzable comú en gran part i, en menys mesura, sòl urbà residencial sense desenvolupar. En la proposta actual el creixement es produeix tant al nord, zona verda, com, en menor mesura, a l'est i sud-est del nucli urbà, vials i edificacions. Aquesta àrea suposa un nombre d'habitatges de 123 i una població estimada de 258 habitants.  
- Al nord del nucli urbà actual. L'àrea de repartiment AI-AR3 és una àrea que en el planejament vigent és sòl no urbanitzable comú en la major part i, en menys mesura, sòl urbà residencial sense desenvolupar. En la proposta actual el creixement es produeix cap al nord. Aquesta àrea suposa un nombre d'habitatges de 83 i una població estimada de 174 habitants.  
  
Imatge XI. Creixement de nou sòl urbà residencial respecte al planejament actual amb zones d'edificació proposades assenyalat de manera aproximada amb línia roja, part d'AI-AR1 i AI-AR2. Font: normes urbanístiques.  
L'informe del 19 de gener de 2017 del Servei d'Ordenació del Territori indica que amb els càlculs que inclou el document presentat el creixement màxim de sòl per a activitats econòmiques és de 40.233 m²s. S'indica igualment que si el pla estableix mesures per a traslladar indústries fora del nucli urbà, la superfície necessària per a fer-ho podria quedar exempta del còmput del sòl d'activitats econòmiques, ja que no es tracta pròpiament d'activitats noves, sinó de la recol·locació de les existents.  
En conseqüència, es considera respecte al sòl urbanitzable industrial que aquest ha d'ajustar-se al límit de creixement establit en l'ETCV, 40.233 m² i, en cas d'ampliar-lo, haurà de sol·licitar un informe favorable del servei d'ordenació del territori.  
2. Consum de recursos: aigua per a proveïment a la població.  
L'Ajuntament de Camporrobles és titular d'un aprofitament d'aigües situat a la serra de la Bicuerca amb un volum concedit de 67.834 m³/any d'acord amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Aquest informe indica que la massa d'aigua subterrània 080.133 - Requena-Utiel es troba en un mal estat quantitatiu. La sol·licitud de l'Ajuntament per a satisfer la demanda del PGE proposat és de 175.974 m³/any, que condiciona l'informe de l'oficina de planificació hidrològica que el volum es limite a 121.214 m³/any. A més, en l'informe s'afig que creixements urbanístics amb necessitats hídriques superiors podrien materialitzar-se mitjançant la millora de l'eficiència de la xarxa de distribució o amb aportació de recursos hídrics procedents d'altres usos preexistents de menys prioritat.  
La demanda actual tenint en compte les dades de subministrament entre els anys 2010-2013 oscil·la entre 114.886 m³/any i 100.329 m³/any, d'acord amb la documentació presentada.  
En conseqüència, s'estima que els creixements residencials i industrials s'hauran d'ajustar al límit indicat per l'oficina de planificació hidrològica o en cas de plantejar creixements per damunt d'aquest límit haurà d'obtindre's una nova concessió. En les fitxes de planejament i gestió dels sectors i les unitats d'execució dels nous desenvolupaments s'haurà d'indicar que el desenvolupament estarà condicionat a l'obtenció de la concessió d'aigua.  
3. Generació de contaminació:  
3.1. Residus: en la documentació aportada s'aporta informació respecte als residus sòlids generats al municipi, però no de l'increment que suposarà la proposta de nou planejament.  
El municipi disposa d'un Ecoparc B per a gestionar residus perillosos i voluminosos d'origen domiciliari.  
No consta un informe del consorci responsable del pla zonal en què està inclòs el municipi respecte a la capacitat per a gestionar l'augment de residus.  
En conseqüència, s'estima necessari que en les fitxes de planejament i gestió de les unitats d'execució i actuacions aïllades residencials per desenvolupar i del sector urbanitzable industrial es preveja garantir la capacitat de gestió dels residus sòlids prèviament al desenvolupament d'aquests.  
S'han d'incloure en el PGE les prescripcions següents del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCVA) d'acord amb l'informe del servei de residus de data 10 de desembre de 2020:  
  
Article 12. Determinacions urbanístiques per a les instal·lacions de gestió  
Article 14. Plans locals de gestió de residus domèstics i assimilables  
  
Article 20. Ecoparcs  
Article 21. Bioresidus  
Article 26. Centres de transferència en polígons industrials  
Article 41. Adaptació dels planejaments urbanístics en revisió  
3.2. Aigües residuals: d'acord amb l'informe de l'EPSAR, l'EDAR està dissenyada per al tractament de 450 m³/dia, i el cabal actual (2019) és de 403 m³/dia i l'increment previst segons l'informe serà de 115,54 m³/dia.  
Dels condicionants establits en l'informe de l'EPSAR de 12 de juliol de 2016 s'ha comprovat que el primer s'ha complit, i per això s'estima necessari que es complisquen els altres, de 2 a 12, per a assegurar un tractament adequat de les aigües residuals.  
3.3. Acústica: l'estudi acústic presentat se centra en el sector de sòl urbanitzable industrial nou i indica que es compleixen els nivells acústics exigits en la legislació sectorial, la qual cosa ratifica l'informe de la secció de qualitat ambiental del Servei Territorial de Medi Ambient d'aquesta conselleria.  
3.4. Explotacions ramaderes: aquest tipus d'usos pot generar molèsties a la població per males olors i pot contaminar sòls i aqüífers en la gestió dels residus que generen.  
En la documentació presentada s'han localitzat les instal·lacions existents aportant polígon i parcel·la, però no s'ha analitzat amb detall la repercussió d'aquesta mena d'usos per als diferents tipus de sòls. Tampoc s'ha abordat el problema de les explotacions existents a l'entorn del nucli urbà i la proposta de nou sòl residencial en el Pla general.  
  
D'una banda, la solució adoptada estableix unes distàncies de 500 m per a les explotacions ramaderes a sòls urbans i urbanitzables i d'1 km en les explotacions ramaderes porcines i, d'una altra, permet l'ús intensiu en la zona rural comuna agrícola i en la zona rural protegida agrícola.  
Aquesta DATE estima acceptables ambientalment, en principi, les distàncies establides i igualment respecte al tipus de sòl, rural comú. S'estima no compatible aquest ús en sòls no urbanitzables protegits, forestals, protecció agrícola, ja que no s'estimen compatibles amb la conservació dels valors que es pretenen protegir (recurs sòl, vegetació, fauna, etc.).  
No obstant això, cal tindre en compte les circumstàncies següents:  
- Una part significativa del municipi està situada en àrees crítiques estratègiques 1 en la cartografia territorial dels sòls crítics per a recarregar aqüífers, per la qual cosa s'estima que no es podran implantar nous usos ramaders, atés el risc de contaminació de l'aqüífer afectat. Tot això, de conformitat amb el que estableixen les directrius 38 i 41 de l'ETCV, i d'acord amb els criteris per a l'ordenació i gestió de la infraestructura verda establits en el punt quart de la resolució (apartat a de 12 de juny de 2020, de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
  
- En relació amb les explotacions ramaderes existents, no s'han localitzat en el pla d'ordenació vigent ni proposat que en facilite l'anàlisi.  
No obstant això, per la informació aportada, s'ha pogut comprovar que hi ha diverses explotacions ramaderes porcines a una distància inferior a 1 km de distància del sòl urbà residencial actual. Són les explotacions ramaderes porcines situades en el sòl urbà industrial actual, a l'oest del nucli urbà, o en zona rural (polígon 6 parcel·les 77 i 76), una altra explotació (s'indica inactiva) al nord del nucli urbà (polígon 1, parcel·la 893) i altres al sud del nucli urbà (polígon 8, parcel·les 508, i 581 i 582), alguna de les quals s'indica inactiva.  
Al nord del nucli urbà hi ha explotació ramadera avícola (polígon 1, parcel·la 898) a menys de 500 m de distància del sòl urbà residencial actual (450 m).  
La proposta de pla general inclou, pel que s'ha pogut deduir de la documentació presentada, sòl urbà residencial amb edificacions previstes que es troba a menys distància de les propostes en el pla general mateix per a les explotacions ramaderes. El nou sòl urbà residencial en aquestes circumstàncies és, en gran part, zones verdes, però hi ha xicotetes superfícies que són noves edificacions d'habitatges al nord-oest del nucli urbà i, pel que sembla, també al sud-est.  
  
En conseqüència, no es considera ambientalment acceptable el desenvolupament de nous sòls urbans o urbanitzables residencials amb edificacions en aquestes zones, ja que se situen a una distància menor de les indicades en el pla general mateix per poder ocasionar-se molèsties a la població. Hi ha sòl urbà residencial amb previsió d'edificacions per desenvolupar a menys distància que les indicades. No obstant això, es tracta de sòl urbà residencial amb edificacions que ja està previst en el planejament actual. Tanmateix, es proposa nou sòl urbà residencial amb edificacions no previst en el planejament vigent i, com que es tracta d'una situació nova, no es considera acceptable ambientalment.  
4. Zonificació i ordenació d'usos.  
4.1. Sòl urbanitzable industrial: s'han plantejat tres alternatives, havent-se efectuat una anàlisi i una comparació d'aquestes des del punt de vista ambiental, i les tres s'han considerat compatibles i acceptables, però s'ha triat l'alternativa 1 per estar separada del nucli de població principal, per a evitar molèsties que podria ocasionar.  
4.2. Sòl no urbanitzable comú, zona rural comuna:  
- Zona rural comuna agrícola-1 (ZRC-1): abasta una gran part dels terrenys agrícoles del municipi dedicats al cultiu de cereals i vinyes, que presenten una fisiografia plana o ondulada. Encara que l'estudi de paisatge assigna a aquest àmbit una qualitat paisatgística mitjana, cal tindre en compte que se situa tot el terme municipal en el paisatge regional PPR-28 denominat vinyes d'Utiel-Requena, grup 11 conjunt paisatgístic, paisatges culturals de vinyes de l'interior.  
En aquest àmbit es permet un nombre elevat d'usos i activitats. S'estima que aquest tipus de terrenys amb una morfologia plana i agrícoles amplis són, en principi, els més adequats ambientalment per a admetre una gran part dels usos que, excepcionalment, la LOTUP admet en les zones rurals comunes, article 197.  
No obstant això, com que ens trobem en un paisatge de rellevància regional que posa en valor els paisatges agrícoles de cereal i vinyes, s'ha d'establir l'obligació que tots aquests usos en l'atorgament s'analitzen de manera que es preserve el caràcter obert i agrícola majoritari d'aquest, analitzant amb detall l'efecte sinèrgic de tots aquests, i els paràmetres següents: grandària, superfície afectada, temps de restauració en pedreres, possibilitats d'integració paisatgística. Aquesta anàlisi s'efectuarà en els estudis d'impacte ambiental i/o estudi paisatgístic quan siguen preceptius o quan no ho siguen en el procés d'atorgament d'autorització o llicència. Es prestarà especialment atenció en usos que poden abastar grans superfícies com les energies renovables i les explotacions mineres. L'anàlisi determinarà si les propostes són acceptables o no i en quina mesura.  
- Explotacions mineres: en la documentació presentada s'informa de les explotacions mineres existents o en estudi. No s'ha efectuat una anàlisi detallada d'aquest ús.  
No obstant això, aquesta DATE considera que la proposta de permetre aquest ús només en la ZRC-AG1 és acceptable ambientalment perquè es tracta dels terrenys que presenten unes característiques (capacitat d'acolliment, valor i aptitud del terreny) més favorables per a aquesta mena d'ús.  
Es preserven d'aquest ús els terrenys que s'indica que presenten valors especials que cal protegir, com són els sòls amb capacitat agrícola elevada, terrenys forestals estratègics i mosaic agrícola forestal, i s'estima que l'exclusió d'aquest ús d'aquesta mena de sòls (protecció forestal, protecció agrícola i rural comuna agrícola 2) permet conservar els valors que es pretenen protegir.  
Les normes urbanístiques indiquen que es permet l'ús d'explotació minera en els sòls no urbanitzables comuns amb declaració d'impacte ambiental favorable respecte a aquest ús. Referent a això, és necessari indicar que l'explotació minera La Redera (N/ref. exp. 218/20005AIA) i l'explotació minera Casa Nova (N/ref.: 366/1996AIA) compten amb una declaració d'impacte ambiental en tot l'àmbit del projecte d'explotació que es va presentar i que una part d'aquest àmbit en La Redera es proposa com a ZRP F en què no es permet aquest ús, i una part menor, a Casa Nova, que també és ZRP-F. Tenint en compte que es tracta d'àmbits ja avaluats, s'estima que tot l'àmbit d'aquests projectes d'explotació minera han de ser sòl no urbanitzable comú on estiga permés aquest ús, i caldrà procedir a modificar els plans d'ordenació, així com les normes urbanístiques establint un ZRC ús miner.  
  
- Energies eòliques: en relació amb aquesta mena d'ús, la normativa urbanística permet l'ús de parcs eòlics exclusivament en la ZRC-AG1. Cal tindre en compte que el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana estableix com a apta per a aquest ús una zona, la 9, que abasta, respecte al planejament proposat, ZRC-AG1 i zones rurals protegides. A més, aquesta zona 9 està desenvolupada amb una declaració d'impacte ambiental favorable i compta amb un pla especial. En conseqüència, és necessari modificar la normativa urbanística de manera que s'ajuste al que estableixen el pla eòlic i el pla especial que desenvolupa la zona 9.  
  
- Zona rural comuna agrícola-2 (ZRC-2): aquest àmbit s'ha establit seguint el que indica el document d'abast. Es tracta d'un àmbit amb característiques de mosaic agrícola forestal amb terrenys agrícoles de secà i terrenys forestals majoritàriament arbrats de pi blanc i, en menys mesura, de carrasca, amb una cobertura elevada. Són terrenys forestals de valor elevat, a pesar que no són estratègics.  
  
L'assignació d'usos permesos es considera acceptable i compatible ambientalment amb els valors i funcions d'aquest àmbit, però s'estima que ha d'indicar-se explícitament la prohibició dels usos explotacions mineres i energies renovables de manera explícita.  
No es permeten establiments de turisme rural. No obstant això, aquest DATE estima compatible aquest tipus d'ús si s'efectua en edificacions existents legals.  
Tenint en compte el valor elevat dels terrenys forestals en aquest àmbit, és important preservar-los i, en conseqüència, els usos permesos en aquests terrenys hauran d'ajustar-se només a usos d'estudi, interpretació i conservació de la naturalesa, esplai al medi natural, recreatius, esportius i d'oci íntimament lligats amb un entorn natural, ramaderia extensiva, cinegètics i forestals, sense implicar construccions i edificacions, i obres i instal·lacions necessàries per a gestionar béns de domini públic o de serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés, així com per a minorar els riscos que van motivar-ne la protecció, i sempre que justifiquen la necessitat d'implantar-se en aquesta mena de sòl enfront del sòl no urbanitzable comú. Tot això per a evitar generar efectes negatius significatius.  
  
Tenint en compte el que indica l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, es considera que han d'incloure's en la ZRC-AG2 els àmbits indicats en la imatge següent, el perímetre exacte dels quals s'establirà d'acord amb el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
- L'àmbit agrícola comprés entre les unitats UP 3.2 i UP 3.3.  
- L'àmbit agrícola que queda enquadrat dins de la UP 3.3, a l'oest de la Canyada Reial núm. 12.  
4.3. Sòl no urbanitzable protegit, zona rural protegida:  
- Zona rural protegida agrícola: l'objectiu d'aquesta mena de sòl és conservar el recurs del sòl amb una capacitat elevada d'ús agrícola, per la qual cosa els usos que suposen un segellament del sòl han d'evitar-se excepte els lligats directament a l'ús agrícola i de xicotetes dimensions. Cal tindre en compte que la superfície de sòl no urbanitzable comú que permet molta diversitat d'usos al municipi és molt àmplia.  
  
En conseqüència, en relació als usos permesos, aquests han de limitar-se als agrícoles i les construccions de casetes de ferramentes o xicotets magatzems agrícoles, i s'hi descartaran altres usos i edificacions proposats com les explotacions ramaderes intensives i les indústries o activitats de transformació i comercialització de productes agrícoles que requerisquen emplaçar-se prop de l'origen de la matèria primera i els habitatges rurals vinculats a l'explotació agrícola.  
Tenint en compte que hi ha diverses construccions d'aquest tipus en aquest àmbit, s'estima que les legalment establides es podran admetre i també la possible ampliació d'aquestes en fins a un 20 % de la construcció, sempre que es justifique la necessitat per a mantindre l'activitat.  
  
S'ha comprovat que la delimitació d'aquest àmbit en els plans d'ordenació presenta un desplaçament respecte a la delimitació del sòl amb capacitat d'ús agrícola elevat del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, per la qual cosa, excepte que es justifique, haurà de corregir-se i ajustar-se adequadament a la delimitació del visor referit.  
- Zona rural protegida forestal (ZRP-NA4): es consideren acceptables els usos permesos i les condicions proposades.  
Respecte a la delimitació d'aquesta zona, s'ha seguit bàsicament la delimitació del terreny forestal estratègic del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, però s'han deixat com a zona rural comuna agrícola 1 enclavaments agrícoles determinats en aquest entorn majoritàriament forestal. Això pot donar lloc a impactes significatius en el sòl forestal protegit i en conseqüència s'estima que aquests terrenys agrícoles formen part del terreny forestal protegit que els envolta i la seua regulació d'ús siga la mateixa l'ús agrícola actual i pot seguir desenvolupat. S'hi adjunten imatges X i XI en què es delimiten aquests terrenys que hauran de formar part del sòl forestal protegit.  
  
  
Imatge XII. Terrenys ZRC-AG1 delimitats dins de la línia blava que han de formar part del ZRP-NA4.  
  
Imatge XIII. Terrenys ZRC-AG1 delimitats dins de la línia blava que han de formar part del ZRP-NA4. Terrenys ZRC-AG1 delimitats dins de la línia roja que han de formar part de ZRC-AG2, la delimitació precisa de la qual s'efectuarà d'acord amb el servei d'infraestructura verda i paisatge.  
  
- Zona rural protegida hàbitats prioritaris: es tracta d'una sèrie de zones on es pretén la conservació dels hàbitats de savina negral. No s'ha efectuat un estudi detallat en camp per delimitar-les. S'ha utilitzat la cartografia d'hàbitats del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià amb una cartografia del ministeri.  
S'hi observa que s'han cartografiat com a hàbitats de savina negral terrenys agrícoles, per la qual cosa s'estima necessària la correcció ajustant-se la delimitació als terrenys forestals.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'estudi ambiental i territorial estratègic s'estableixen una sèrie de mesures preventives i correctores que es consideren acceptables en línies generals, i aquestes estan definides fonamentalment per a executar els diferents projectes que es deriven del Pla general. S'estima necessari que les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi ambiental i territorial estratègic s'incorporen a la normativa urbanística per a assegurar-ne l'aplicació i el compliment.  
En l'estudi ambiental i territorial estratègic es proposen una sèrie d'indicadors per a dur-ne a terme el seguiment, que en línies generals es considera adequat, i també s'indiquen en la memòria justificativa.  
  
No obstant això, no s'estableix com s'efectuarà aquest seguiment, la periodicitat. S'estima necessari dur a terme un seguiment dels indicadors establint una anàlisi d'aquests abans de posar en marxa el planejament proposat i un altre al final d'aquest amb anàlisis parcials cada quatre anys.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
D'acord amb el que disposa l'article 54 de la LOTUP, i amb els fonaments que s'han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental aquesta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles presentada per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de l'aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. No es considera acceptable ambientalment el nou sòl urbà o urbanitzable residencial amb edificacions d'habitatges (respecte al nou planejament) previst al nord-oest (AI-ARI) i sud-est (A AI-AR2), ja que se situa a menys distància de les explotacions ramaderes porcines (1 km) i la resta d'explotacions ramaderes (500 m).  
2. Abans de l'aprovació definitiva del Pla general estructural s'obtindrà:  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura en relació a l'afecció al patrimoni cultural.  
- Informe respecte a vies pecuàries i qualificació urbanística del terreny forestal al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, en relació a les correccions que havien d'efectuar.  
3. Els creixements residencials i industrials s'hauran d'ajustar al límit de volum d'aigua de 121.214 m³/any indicat per l'oficina de planificació hidrològica o, en cas de plantejar creixements amb necessitats per damunt d'aquest límit, haurà d'obtindre's una nova concessió. En les fitxes de planejament i gestió dels sectors i les unitats d'execució dels nous desenvolupaments s'haurà d'indicar que el desenvolupament estarà condicionat a l'obtenció de la concessió d'aigua.  
4. El sòl urbanitzable industrial respecte a la seua ubicació es considera acceptable ambientalment tenint en compte les condicions establides en l'informe del servei d'infraestructura verda i paisatge, i respecte a la seua magnitud s'ha d'ajustar al límit de creixement establit en l'ETCV, 40.233 m², i en cas d'ampliar-lo haurà de sol·licitar un informe favorable del servei d'ordenació del territori.  
5. Compliment de les condicions establides en l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València.  
6. Paisatge: compliment del que estableix l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 21.05.2021 i obtenció del nou informe abans de l'aprovació definitiva del PGE.  
7. Aigües residuals: el compliment dels condicionants dels núm. 2 a 12 de l'informe de l'EPSAR de 12 de juliol de 2016 es reflectirà en la normativa urbanística i/o les fitxes de planejament i gestió de les unitats d'execució i actuacions aïllades pendents de desenvolupament.  
8. Residus: s'han d'incloure en el Pla general estructural les prescripcions següents del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCVA) d'acord amb l'informe del servei de residus de data 10 de desembre de 2020:  
Article 12. Determinacions urbanístiques per a les instal·lacions de gestió  
Article 14. Plans locals de gestió de residus domèstics i assimilables  
Article 20. Ecoparcs  
Article 21. Bioresidus  
Article 26. Centres de transferència en polígons industrials  
9. Establir en la normativa urbanística l'exigència per a qualsevol implantació en sòls de la infraestructura verda (amb independència de la seua zonificació) d'un estudi d'integració paisatgística que determine, tant la localització adequada dels usos i activitats que cal implantar com les mesures d'integració paisatgística que cal aplicar.  
10. Zonificació i ordenació d'usos:  
10.1. Sòl urbanitzable industrial: s'establiran normes d'integració concretes per a aquest, que en viabilitzen la ubicació en l'àmbit pretés.  
  
10.2. S'establiran mesures concretes en relació amb la conformació de les vores urbanes de tots els àmbits, residencials i industrials.  
10.3. Explotacions mineres: tot l'àmbit de les explotacions mineres La Redera (N/ref. exp. 218/20005AIA) i Casa Nova (N/ref.: 366/1996AIA) amb declaració d'impacte ambiental favorable hauran de qualificar-se com a ZRC d'ús miner, i haurà de modificar-se tant la normativa urbanística com els plans d'ordenació.  
10.4. Energies eòliques: es modificarà la normativa urbanística per a permetre l'ús de parcs eòlics d'acord amb el que estableixen el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana i el pla especial de desenvolupament de la zona 9, així com les servituds d'ús que l'estableix, i no sols permetent-lo en el ZRC-AG1.  
10.5. En les àrees crítiques estratègiques 1 per a recarregar aqüífers de la cartografia territorial dels sòls crítics per a recarregar aqüífers del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià (Resolució de 12 de juny de 2020, de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge), no podran implantar-se noves explotacions ramaderes intensives i de qualssevol altres que suposen risc de contaminació de l'aqüífer afectat, com els abocadors, així com d'instal·lacions de generació d'energies renovables. Havent de reflectir-se tant en la normativa urbanística com en els plans d'ordenació.  
10.6. En la zona rural comuna ZRC-AG-1 que forme part de la infraestructura verda es prohibiran els usos de generació d'energia renovable, explotacions mineres i plantes per a tractar, valoritzar, depositar i eliminar residus.  
10.7. Zona rural comuna agrícola 1 (ZRC-AG1): s'establirà l'obligació que en els usos permesos en aquesta mena de sòl, en el seu atorgament, s'analitzen de manera que es preserve el caràcter obert i agrícola majoritari d'aquesta mena de sòl, analitzant amb detall l'efecte sinèrgic de tots aquests, i els paràmetres següents: grandària, superfície afectada, temps de restauració en pedreres, possibilitats d'integració paisatgística. Aquesta anàlisi s'efectuarà en els estudis d'impacte ambiental i/o estudi paisatgístic quan siguen preceptius o quan no ho siguen en el procés d'atorgament d'autorització o llicència. Es prestarà atenció especialment als usos que poden abastar grans superfícies com les energies renovables i les explotacions mineres. L'anàlisi determinarà si les propostes són acceptables o no i en quina mesura.  
10.8. Zona rural comuna agrícola-2 (ZRC-2):  
- S'estima que ha d'indicar-se explícitament la prohibició dels usos d'explotacions mineres i energies renovables de manera explícita.  
- S'estimen compatibles establiments de turisme rural, si s'efectuen en edificacions existents legals.  
- En els terrenys forestals d'aquesta mena de sòl: els usos permesos en aquests terrenys hauran d'ajustar-se només a usos d'estudi, interpretació i conservació de la naturalesa, esplai al medi natural, recreatius, esportius i d'oci íntimament lligats amb l'entorn natural, ramaderia extensiva, cinegètics i forestals, sense implicar construccions i edificacions, i obres i instal·lacions necessàries per a gestionar béns de domini públic o de serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés, així com per a minorar els riscos que van motivar-ne la protecció, i sempre que en justifiquen la necessitat d'implantació en aquesta mena de sòl enfront del sòl no urbanitzable comú.  
- S'inclouran dins d'aquesta mena de sòl, ZRC-AG2, els àmbits ZRC-AG1 següents assenyalats dins de la línia roja en la imatge XIII adjunta, la delimitació exacta de la qual s'establirà amb el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
- L'àmbit agrícola comprés entre les unitats UP 3.2 i UP 3.3.  
- L'àmbit agrícola que queda enquadrat dins de la UP 3.3, a l'oest de la Canyada Reial núm. 12.  
10.9. Zona rural protegida agrícola:   
- Es corregirà la delimitació d'aquesta mena de sòl ajustant-la a la delimitació del sòl amb capacitat d'ús agrícola elevat del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, excepte justificació.  
- Es corregiran els usos en el sentit següent: els usos permesos han de limitar-se als agrícoles i les construccions de casetes de ferramentes o xicotets magatzems agrícoles, descartant-se altres usos i edificacions proposats com les explotacions ramaderes intensives i les indústries o activitats de transformació i comercialització de productes agrícoles que requerisquen emplaçar-se prop de l'origen de la matèria primera i els habitatges rurals vinculats a l'explotació agrícola.  
No obstant això, les construccions d'aquest tipus legalment establides seran admissibles i també la seua possible ampliació en fins a un 20 % de la construcció sempre que es justifique la necessitat per a mantindre l'activitat.  
10.10. Zona rural protegida forestal (ZRP-NA-4): els terrenys agrícoles ZRC-AG1 assenyalats en les imatges XII i XIII adjuntes, assenyalats dins de la línia blava, formaran part de la ZRP forestal amb la regulació d'ús d'aquests.  
10.11. Zona rural protegida hàbitats prioritaris: s'estima necessària la correcció ajustant-se la delimitació als terrenys forestals.  
11. Les mesures preventives i correctores de l'estudi ambiental i territorial estratègic s'integraran en la normativa urbanística del Pla general.  
12. Seguiment: s'efectuarà un informe a l'inici que servirà de referència i un altre al final de la vigència del pla, així com informes cada 4 anys.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjudici dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció d'efectes si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Camporrobles, i les determinacions finals assenyalades hauran d'incorporar-se al Pla.  
Notificar als interessats que, contra aquesta resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no és possible interposar cap recurs, fet que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Fet que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 de juny de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, 2 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9724, del 14-11-2023 (2023/10813)

RESOLUCIÓN de 2 de octubre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Camporrobles. Expediente 065/2012-EAE.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9724

Fecha DOGV
:   14-11-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/10813

CVE


Fecha del documento
:   02-10-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de octubre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Camporrobles. Expediente 065/2012-EAE. [2023/10813]  
De conformidad con el artículo 56.8 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 065/2012-EAE Camporrobles (Valencia).  
«Declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Camporrobles  
Trámite: Evaluación ambiental de plan  
Promotor: Ayuntamiento de Camporrobles  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia  
Localización: Término municipal de Camporrobles (Valencia)  
Expediente:065- 2012 - EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 27 de mayo de 2021, adoptó el siguiente  
Acuerdo:  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Camporrobles, en los siguientes términos:  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la disposición transitoria primera, punto 2, de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) a este plan le es de aplicación la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, desarrollada en la Comunidad Valenciana por la mencionada LOTUP.  
El objeto de la declaración ambiental estratégica y territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 13 de mayo 2019 se recibe del Ayuntamiento de Camporrobles la propuesta del Plan general estructural y resto de documentación para la emisión de la correspondiente DATE. Se efectuó requerimiento de resolución de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje sobre el estudio de inundabilidad, remitiéndose la misma junto con informes.  
La documentación presentada consta de:  
- Estudio ambiental y territorial estratégico del Plan general estructural (PGE)  
- Certificado de información pública del estudio ambiental y territorial estratégico y de la versión preliminar del PGE y del Plan de ordenación pormenorizada (POP).  
- Encuesta plan de participación pública y propuesta de plan de participación pública.  
- Relación de administraciones consultadas.  
- Informe y alegaciones.  
- Certificado de aprobación por el pleno del Ayuntamiento del PGE y POP, de 25 de mayo de 2019.  
- Propuesta del PGE:  
- Memorias informativa y justificativa (en la misma se indica cómo se ha tenido en cuenta el DR).  
- Normas urbanísticas.  
- Planos de información y de ordenación estructural.  
- Propuesta de Plan de ordenación pormenorizada:  
- Memorias informativa y justificativa.  
- Ordenanzas.  
- Planos de información y de ordenación pormenorizada.  
- Estudio de paisaje.  
- Estudio acústico.  
- Estudio de tráfico y movilidad.  
- Estudio de viabilidad económica y memoria de sostenibilidad económica.  
- Estudio de inundabilidad.  
- Catálogo de protecciones.  
- Documentación relativa a la concesión de agua para el abastecimiento.  
- Estudio de paisaje.  
- Resolución aprobación estudio de inundabilidad del PGE de la directora general de Política Territorial y Paisaje de 25 de junio de 2020.  
- Informe de la Conselleria de Cultura de 19.02.2019.  
- Informe Sección Calidad Ambiental, de la sección forestal y de la unidad de vías pecuarias de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
- Informe del Servicio de Residuos.  
Aunque se ha recibido documentación del Plan de ordenación pormenorizada, esta no es objeto de esta evaluación.  
La documentación presentada permite efectuar el análisis de evaluación ambiental sobre la propuesta de Plan general estructural. Permite determinar cómo se han integrado los aspectos ambientales, funcionales y territoriales y cómo se ha tomado en consideración el estudio de evaluación ambiental y territorial estratégica, así como los posibles efectos de la aplicación del plan en el medio ambiente y en el modelo territorial.  
A. Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio y documento consultivo 18.09.2012  
Emisión del documento de referencia  
(Equivale al documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico). 08.07.2013  
Participación pública y consultas durante 45 días. Fecha de publicación en el DOGV: 20.05.2016  
Pleno municipal de aprobación de la propuesta de plan. 25.03.2019  
Solicitud de emisión de DATE 13.05.2019  
Documentación completa para poder ser evaluada 10.12.2020  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico.  
B.0) Antecedentes.  
B.0.1) Información territorial:  
El término municipal de Camporrobles pertenece a la comarca de Utiel - Requena, y tiene una superficie de 8.950 ha, limita al oeste con Mira (Cuenca) y al norte con Aguililla (Cuenca) y Sinarcas. Al este con Utiel y Fuenterrobles y al sur con Villargordo del Cabriel.  
El municipio se sitúa en el altiplano de Requena-Utiel con la Sierra de Mira y Aliaguilla al norte, los relieves abarrancados del embalse de Contreras al sur, la Sierra Bicuerca y el Cerro Pelado al este, y el Cerro de las Cabezas al oeste.  
El municipio es atravesado por diversas carreteras autonómicas que discurren por las zonas de relieve más suaves enlazando Camporrobles con las poblaciones cercanas (Utiel, Fuenterrobles, Villagordo del Cabriel), así como por la línea de ferrocarril Madrid-Cuenca-Valencia que lo atraviesa de oeste a este.  
Una gran parte de la superficie son terrenos de cultivo, predominando los cereales y la vid, y en menor medida el almendro. Los terrenos forestales están dominados por fases de matorral continental, pero con zonas de predominio de pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) en el entorno del embalse de Contreras y de carrascales (Quercus rotundifolia) y pinares en la Sierra de Bicuerca.  
Además del núcleo de población principal, Camporrobles, hay uno secundario, al noreste del municipio, La Loberuela. La actividad económica se basa en la agricultura (31,75 %) y en el sector servicios (41,50 %), aunque se ha producido un aumento del sector industrial (14,20 %) y de construcción (12,47 %) en los últimos años.  
La población es de 1.217 habitantes en 2017.  
B.0.2) Planeamiento vigente:  
El municipio de Camporrobles cuenta en la actualidad con normas subsidiarias aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de 1 de junio de 1987.  
Según el DC (en ha):  
  
Suelo urbano residencial: 56,37  
- No incluido en Unidad de Ejecución: 48,40  
- Incluido en UE  
Desarrollado: 4,77  
Sin desarrollar: 3,20  
  
Suelo urbano industrial:   
- Incluido en UE:  
Desarrollado: 0,00  
Sin desarrollar: 11,01  
Total suelo urbano: 67,38  
  
Suelo urbanizable industrial:  
Desarrollado: 8,16  
  
Suelo no urbanizable:  
Común: 7.818,00  
Protegido: 1.056,46  
Total: 8.874,46  
  
Superficie total municipio: 8.950,00 ha  
  
En el suelo urbano se distinguen las siguientes zonas en el núcleo de Camporrobles: casco (Zona I), Ensanche (Z.II), Institucional y de servicios (Z.III), Zonas Verdes (Z.IV), Deportivo (Z.V), Industria (Z.VI), Red viaria (Z.VII), Protecciones especiales viario y ferrocarril (Z.XII).  
En el núcleo urbano de Loberuela existen también las zonas de I a V y la VI antes indicadas.  
En el suelo no urbanizable se distinguen las siguientes zonas: de protección forestal (Z.X), zona ganadero-forestal (Z.IX), Zona agrícola (Z..XI) y zona de plan especial de mejora del medio rural.  
De acuerdo con la memoria justificativa del Plan general propuesto el suelo urbano en el casco de Camporrobles representan 63,33 ha y el de la aldea de Loberuela 2,32 ha, situada al norte-nordeste del municipio.  
En el suelo no urbanizable se distingue de acuerdo con la normativa urbanística vigente:  
Zona VIII. Agrícola:  
Uso dominante: agrícola extensiva o de secano.  
Usos permitidos: entre otros:  
- Residencial: vivienda unifamiliar aislada destinada exclusivamente para encargados de explotación agraria o protección de las actividades permitidas.  
- Industria y almacenaje: categorías 3, 4, 5 y 6. Respectivamente: incompatibles con el uso residencial (3), agropecuarias (4), servicios urbanos no contaminantes (5) y servicios urbanos contaminantes (6, depuradoras, plantas de tratamiento de basuras, etc.).  
- Canteras. Deberán ubicarse a más de 2 km de suelo urbano.  
- Explotaciones agropecuarias: todas las categorías.  
- Hotelero: todas las categorías.  
- Recreo y esparcimiento: categorías 1, 2, 3 y 4. Respectivamente: caza y pesca (1), deporte terrestre y campings turísticos (2), deporte acuático (3) y esparcimiento en naturaleza (4).  
- Sanitario: Todas las categorías.  
Zona IX. Ganadera-Forestal:  
Uso dominante: ganadería extensiva, pastos y actividades forestales.  
Usos permitidos:  
- Residencial: vivienda unifamiliar aislada destinada exclusivamente para encargados de explotación agraria o protección de las actividades permitidas.  
- Industria y almacenaje: categorías 3, 4 y 5.  
- Hotelero: solo categoría 3, establecimientos de hasta 10 dormitorios o 250 m² de superficie construida.  
- Canteras. Deberán ubicarse a más de 2 km de suelo urbano.  
- Recreo y esparcimiento: todas las categorías.  
- Explotaciones agropecuarias: categorías 2, 3, 4 y 5. Respectivamente: agricultura intensiva o de regadío (2), ganadería intensiva (3), ganadería extensiva (4) y actividades forestales (5).  
- Sanitario: categoría 3, clínicas y ambulatorios.  
Zona X. Protección forestal:  
Uso dominante: actividades forestales y de recreo en la naturaleza.  
Usos permitidos:  
- Residencial: vivienda unifamiliar aislada destinada exclusivamente para encargados de explotación agraria o protección de las actividades permitidas.  
- Industria y almacenaje: categorías 3 y 5. categoría 3 solo de industria extractiva y forestal declarada de utilidad pública e interés social.  
- Educativo y cultural. Categoría 1: centros culturales sociales y de investigación.  
- Sanitario: categoría 1: establecimientos con capacidad inferior a 50 camas.  
- Recreo y esparcimiento: todas las categorías.  
- Explotaciones agropecuarias: categorías 4 y 5.  
Zona XI. Protección de regadío:  
Uso dominante: agricultura intensiva, huertas y cultivos de regadío.  
Usos permitidos: superficie máxima construida en planta baja será de 250 m².  
- Industria y almacenaje: categorías 5 y 6.  
- Recreo y esparcimiento: todas las categorías.  
- Explotaciones agropecuarias: todas las categorías.  
- Recreo y esparcimiento: categoría 3 incluyendo clubs de piscinas.  
Zona XII. Protección especial: hay de diferentes tipos: cauces fluviales, yacimientos arqueológicos, carreteras, cementerios, vías pecuarias, vías férreas, etc.  
B.0.4) Alternativa propuesta en el Documento Consultivo  
En el documento consultivo se propuso la alternativa cero, actual planeamiento, y la alternativa 1 que consistía en lo siguiente:  
Suelo urbano residencial: 67,38  
- No incluido en Unidad de Ejecución: 48,40  
- Incluido en UE  
Desarrollado: 4,77  
Sin desarrollar: 14,21  
Suelo urbano industrial: 8,16  
- Incluido en UE:  
Desarrollado: 8,16  
Sin desarrollar: 0,00  
Total suelo urbano: 75,54  
Suelo urbanizable industrial: 20,00  
Suelo no urbanizable:  
Común: 5.573,94  
Protegido: 3.280,52 (\*)  
Cauces y barrancos: 1.009,00  
Infraestructuras: 245,46  
Dotaciones en SNU: 43,70  
Parque Natural Municipal El Molón: 199,81  
Protección Especial: 129,65  
Amortiguación Parque Natural: 315,13  
Forestal: 2.335,36  
Hábitats prioritarios: 36,70  
Protección agrícola: 0,00  
Total suelo no urbanizable: 8.854,46  
Superficie total municipio: 8.950,00 Has.  
  
(\*) la suma del total del suelo no urbanizable protegido no es resultado de la suma de las superficies de las protecciones parciales, ya que las protecciones se superponen en algunos casos.  
Esta alternativa plantea recalificar el suelo urbano industrial (11,01 ha), no desarrollado al oeste del núcleo de Camporrobles como suelo urbano residencial, y propone un nuevo suelo urbanizable industrial (20 has.) alejado del núcleo de población, al noreste, junto al actual suelo industrial fruto de modificación puntual del actual planeamiento.  
Plantea una mayor superficie de suelos protegidos, aumentando la protección forestal -ajustándola a la cartografía de suelos forestales del SIG de esta Conselleria- y creando protecciones nuevas de espacios naturales (El Molón y zona de amortiguación Parque Natural). Desaparece la protección agrícola, pero se crea una protección especial que abarca en parte la actual zona de protección agrícola.  
Imagen I. Calificación planeamiento vigente, normas subsidiarias, 1987. Fuente: elaboración propia a partir de página web de la Conselleria de política territorial, obras públicas y movilidad. SNU A: suelo no urbanizable agrícola, SNU GF: ganadero forestal, SNU PF: de protección forestal y SNU PAR: de protección agrícola regadío.  
  
Imagen II. Zonificación suelo urbano del planeamiento vigente, Normas subsidiarias, 1987. Fuente: página web de la Conselleria de política territorial, obras públicas y movilidad. Zona I: casco, Zona II: ensanche, Zona III C: zona ferroviaria, Zona IV: zonas verdes, Zona V: deportivo y Zona VI: industria.  
Imagen III Propuesta planeamiento del Documento consultivo. SUR: suelo urbanizable residencial, SUI: suelo urbano industrial y SUble I: suelo urbanizable industrial.  
  
Imagen IV. Propuesta planeamiento del Documento consultivo. Calificación I. Elaboración propia a partir del documento consultivos. SNU PF: suelo no urbanizable protección forestal y SNU PE suelo no urbanizable protección especial.  
  
B.1) Contenidos acordes con el documento de alcance  
En el estudio ambiental y territorial estratégico en su apartado 2.5 y en la memoria justificativa del Plan general en su apartado 11 se indica de manera sucinta cómo se ha tenido en consideración el contenido del documento de alcance.  
A la vista de la propuesta de planeamiento realizada y documentación presentada se ha procedido a estudiar si se han cumplido todas las indicaciones realizadas en el mismo y se ha observado que:  
- Se han planteado básicamente dos alternativas, el vigente planeamiento y el propuesto, analizándose tres alternativas solo respecto a la ubicación del suelo urbanizable industrial. En este análisis se han tenido en cuenta factores paisajísticos, inundabilidad, proximidad a la población, etc.  
- El planeamiento prevé suelo calificado como dotacional para la EDAR, su posible ampliación y una zona de protección.  
- Respecto al suelo urbano se propone una reducción del mismo en su conjunto, aunque el suelo urbano residencial aumenta, pero ajustándose a la ETCV y el industrial se reduce globalmente, aunque la propuesta efectuada supera la previsión de la ETCV.  
- Se ha completado la información del censo de explotaciones ganaderas y se indica que se han estudiado sus afecciones, habiéndose reflejado el resultado en la normativa urbanística. El análisis detallado del estudio no se aporta, ni se aborda la cercanía de algunas explotaciones al casco urbano. Se han establecido una distancia de 500 m a suelo urbano y urbanizable para las explotaciones ganaderas en general y de 1 km para las explotaciones porcinas.  
- Se ha propuesto un suelo no urbanizable de protección agrícola siguiendo la delimitación de suelo con capacidad agrícola elevada del visor del instituto cartográfico valenciano.  
La zona deprimida al sur de la población con chopos y pozo ha quedado incluida en el ZRP-AG.  
- La delimitación del suelo no urbanizable de protección forestal se ha realizado siguiendo la delimitación de terreno forestal PATFOR del visor del instituto cartográfico valenciano, aunque se han excluido algunas zonas forestales tanto ordinarias como estratégicas de este tipo de suelo. La mayoría de las zonas agrícolas de pequeña entidad incluidas en los terrenos forestales se han mantenido como ZRC-AG, e igualmente, de manera mayoritaria, se ha delimitado el terreno forestal de pequeña entidad con la calificación de protección forestal (ZRP-NA4) en lugar de incluirlo en el ámbito agrícola en el que se encuentra, ZRC-AG, con una limitación de uso específica contrariamente a lo indicado en el DA.  
Se ha seguido el criterio apuntado en el DA de delimitación del mosaico agrícola forestal en el sector nororiental, dándole una calificación de ZRC-AG2 con limitaciones de usos.  
\* Se ha delimitado un tipo de suelo para la protección de hábitats de sabina negral, ZRP-NA5, siguiendo la cartografía de hábitats a escala 1:50.000 del visor del instituto cartográfico valenciano perteneciente al Ministerio de Medioambiente. No se ha realizado, al parecer, trabajo de campo para comprobación de la misma, incluyéndose en parte zonas agrícolas. La ordenación de usos es similar a la de protección forestal, pero más restrictiva.  
\* Se ha incluido en la normativa urbanística, art. 17.1, que en las áreas que se superpongan diversas zonas de protección se deberán cumplir las limitaciones derivadas de todas ellas y, en cualquier caso, las más restrictivas.  
\* Se ha delimitado ZRP-NA-1 para el paraje natural municipal «El Molón» con el régimen de usos de este espacio natural protegido, se ha calificado como protegido el DPH, ZRPP-NA-2 y se han establecido para las captaciones de agua para el abastecimiento de la población perímetros de protección, así como para los demás pozos y fuentes siendo el radio mínimo entre 50 y 300 m.  
\* Se ha zonificado el suelo no urbanizable común, diferenciando dos zonas AG1 y AG2, esta última con más restricciones consecuencia de sus diferentes características al ser un mosaico agrícola-forestal.  
  
\* Se hace referencia a la actividad extractiva, así como al aprovechamiento de energías renovables, pero no se ha analizado su uso de manera detallada en las diferentes zonas del municipio. Se ha propuesto los mismos exclusivamente en el suelo no urbanizable común, ZRC-AG1 que no presenta valores especiales a conservar.  
\* No se ha aportado un estudio de demandas, aunque se ha aportado informe de ingeniero industrial por parte del ayuntamiento para la solicitud de ampliación de la concesión de aguas para el abastecimiento a la población.  
\*Se ha elaborado un estudio de paisaje y un estudio de inundabilidad.  
\* Respecto a los «vestigios de antiguas zonas húmedas» se han incluido las dos posibles zonas, una al sur del casco urbano de Camporrobles zona de «Pozos de Pitos» y otra al oeste de la Loberuela, siendo ambas zonas de suelos de elevada capacidad agrícola, habiéndose incluido en el ZRP-AG.  
\* Se establece en el artículo 17.17 zona rural de protección de avifauna por tendidos eléctricos tal y como se solicitaba en el DA.  
\* El EATE contiene un apartado específico relativo a los residuos.  
\* En relación con las aguas residuales se han incorporado parte de los condicionantes establecidos en el informe de la EPSAR.  
\* Se identifican las líneas eléctricas, carreteras y ferrocarriles y se establece un tipo de suelo para todas ellas.  
\* Las zonas aptas para vertedero indicadas en el visor del instituto cartográfico valenciano se han incluido parcialmente en la ZRC-AG en la que está permitido este tipo de uso.  
\* Respecto al patrimonio cultural se ha creado un suelo ZRP-NA-7 para conservación de los elementos del patrimonio cultural en el suelo no urbanizable y se ha aportado un catálogo de protecciones.  
La documentación presentada, los informes e información disponible por el órgano ambiental permite realizar una evaluación de los efectos ambientales y establecer las determinaciones que deberán incorporarse al plan de manera que el mismo sea aceptable ambientalmente, permitiendo corregir las deficiencias de adaptación de la documentación al documento de alcance.  
B.2) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El título de los epígrafes del EATE no se ajusta a los del anexo VII de la LOTUP, no obstante, el contenido del mismo, así como del resto de la documentación se estima suficiente para llevar a cabo la evaluación ambiental del plan.  
B.3) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
De acuerdo con la documentación presentada, memoria justificativa, la propuesta de nuevo planeamiento se realiza para dar respuesta a las necesidades actuales del municipio, realizando previsiones de futuro realistas y aprovechando la ocasión para adaptar el contenido del mismo al marco legislativo vigente.  
Se efectúa un diagnóstico que concluye indicando las principales oportunidades a aprovechar y los principales problemas.  
B.3.1) Objetivos  
Se describen en la memoria justificativa los siguientes objetivos ambientales:  
- Proteger los recursos naturales, agrícolas y paisajísticos mediante distintos grados de restricción, delimitando zonas de especial protección.  
- Preservar el actual uso agrícola y potenciarlo.  
- Evitar la degradación del patrimonio natural y los valores ambientales.  
- Mejora de la calidad urbana.  
- Establecimiento de mecanismo que garanticen la gestión efectiva del plan.  
B.3.2) Infraestructura Verde.  
El art 19 bis de la Ley de ordenación del territorio y protección del paisaje, (añadido por la Ley 12/2009, de 23 de diciembre) introdujo en la normativa urbanística el concepto de la Infraestructura Verde y en el Decreto 1/2011 de la ETCV fueron concretados sus elementos.  
En el artículo 5 de la normativa urbanística del plan se indican los elementos que componen la infraestructura verde y en el plano de ordenación núm. 4 se grafía la misma.  
B.3.3) Descripción de la alternativa elegida y principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente.  
En relación con las alternativas analizadas se han planteado tres alternativas centrándose en la diferente ubicación del suelo urbanizable industrial, además de la alternativa cero, actual planeamiento. La alternativa elegida es la alternativa 1 respecto a la ubicación del suelo industrial.  
El suelo urbano residencial pasa de 52,52 ha en el vigente planeamiento a 60,75 ha, incrementándose 8,23 ha en la propuesta de PGE, fundamentalmente en el núcleo de Camporrobles (apenas 0,35 ha en Loberuela).  
El suelo industrial pasa de 21,29 ha en el vigente planeamiento a 18,16 ha en la propuesta de PGE, reduciéndose en 3,13 ha.  
El suelo urbano y urbanizable pasa de 73,81 ha a 78,91 ha incrementándose en 5,1 ha.  
El suelo urbano del vigente planeamiento pasa de 73,81 ha a 68,91 ha, reduciéndose 5,1 ha en la propuesta de PGE, consecuencia de la importante reducción del suelo urbano industrial situado al oeste del casco de Camporrobles (13,13 ha) que compensa el incremento del suelo urbano residencial en la propuesta de PGE en el casco de Camporrobles (7,88 ha).  
El suelo industrial se ha desplazado al noreste del casco urbano de Camporrobles, alejado de él (10 has.) y junto a suelo urbano desarrollado industrial (8,16 ha)  
El suelo no urbanizable protegido se ha incrementado pasando del planeamiento actual de 1.056 ha a 3.216 ha en la propuesta del PGE y se ha efectuado una zonificación en función de valores y limitaciones (forestal, agrícola, riesgo de inundación, paraje natural municipal, etc.).  
El incremento en la protección del suelo se debe a diversas circunstancias. Por una parte, al incremento del suelo de protección forestal, que se ha delimitado básicamente siguiendo la delimitación de terreno forestal PATFOR del visor del instituto cartográfico valenciano, y al incremento del suelo de protección agrícola, que se ha delimitado, básicamente, siguiendo la delimitación del suelo con capacidad de uso agrícola elevada del ICV.  
El suelo no urbanizable común se ha zonificado también distinguiendo entre agrícola 1 y 2. Se trata de terrenos agrícolas de secano en el primer caso, y en el segundo caso se trata de un mosaico agrícola de secano forestal.  
Algunas de las diferentes zonas, fundamentalmente protegidas, se superponen entre sí.  
En relación a los usos permitidos en los diferentes tipos de suelos y las condiciones:  
- Zona rural común (ZRC):  
Usos dominantes: agrícola, ganadero, cinegético y forestal.  
Usos permitidos:  
- Construcciones e instalaciones agrícolas, ganaderas, cinegéticas o forestales cumpliendo lo establecido en la LOTUP.  
- Actividades derivadas del aprovechamiento y gestión de productos agrícolas, ganaderos y forestales.  
- Vivienda rural vinculada a explotación agrícola.  
- Dotacionales.  
- Actividades terciarias o de servicios: actividades culturales y docentes, campamentos de turismo, estaciones de servicio de carburantes y áreas de servicio de carreteras.  
- ZRC-AG1: además los siguientes:  
- Generación de energías renovables.  
- Establecimientos de turismo rural, así como centros recreativos-deportivos y de ocio.  
- Parques eólicos (zona 9 del Plan Eólico Valenciano).  
- Explotaciones mineras.  
- ZRC-AG2: Los permitidos con carácter general para el ZRC.  
Las viviendas unifamiliares se asentarán sobre parcelas de superficie no inferior a 10.000 m² con una ocupación inferior al 2 % de su superficie.  
Respecto a las explotaciones ganaderas se establece en el artículo 17.4.2 que deberá situarse a no menos de 500 metros de suelos urbanos y urbanizables, garantizando la no generación de molestias a la población teniendo en cuenta los vientos dominantes de la zona. Las explotaciones ganaderas porcinas mantendrán una distancia mínima de 1 km a cascos urbanos.  
- Zona rural protegida Paraje natural Municipal «El Molón» (ZRP-NA-1): la normativa de protección será la definida en el plan especial de protección del mismo.  
- Zona rural de protección de amortiguación del Parque Natural (ZRP-NA-3):  
- Uso dominante: forestales.  
- Usos permitidos: los relacionados con el estudio, interpretación y conservación de la naturaleza, el agrícola en los predios que tengan ese uso en la actualidad o que la hayan tenido y sea posible su revisión, el ganadero extensivo y el cinegético. Se permiten los campamentos de turismo e instalaciones similares de carácter turístico.  
Las condiciones de uso serán las de los suelos con protección forestal.  
- Zona rural de protección forestal (ZRP-NA-4):  
- Uso dominante: forestal, ganadero extensivo y cinegético.  
- Usos permitidos:  
- Estudio, interpretación y conservación de la naturaleza.  
- Esparcimiento en medio natural, recreativos, deportivos y de ocio íntimamente ligados con entorno natural.  
- Campamentos de turismo.  
- Obras e instalaciones necesarias para gestión de bienes de dominio público o de servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés, así como para la minoración de los riesgos que motivaron su protección, y siempre que justifiquen su necesidad de implantación en este tipo de suelo frente al suelo no urbanizable común.  
- Usos agrícolas en los terrenos que actualmente lo tengan y en aquellos en que sea posible la reversión a este uso de antiguos terrenos agrícolas.  
- Las construcciones e instalaciones agrícolas vinculadas a las explotaciones agrarias existentes en la zona en el momento de aprobación del presente plan, que se regirán por el artículo 197 de la LOTUP.  
- No se permitirán nuevas transformaciones de suelo salvo las necesarias para los usos anteriores.  
Parámetros de construcciones:  
- Parcela mínima edificable: 50.000 m².  
- Número máximo de plantas: I.  
- Altura máxima regulable: 3,50 m.  
- Zona rural protección de hábitats prioritarios (ZRP-NA-5): Hábitats de sabina negral.  
- Uso dominante: forestal, protección del medio natural y agrícola, este último siempre y cuando se desarrolle en áreas cultivadas actualmente que no conlleve modificación de la topografía actual ni eliminación de vegetación natural.  
- Usos permitidos: esparcimiento, conservación del medio natural y cinegético. Únicamente se admiten obras e instalaciones necesarias para conservación del medio natural, su conocimiento o disfrute públicos, o requeridas por las infraestructuras y servicios públicos y que no puedan ubicarse en otro tipo de suelo, previa justificación de su impacto ambiental y autorización de la administración competente.  
A los suelos incluidos en esta zona les serán de aplicación las mismas condiciones que a los suelos con protección forestal.   
- Zona rural protección riesgo de inundación (ZRP-RI): las actuaciones que afecten a estas zonas estarán a lo dispuesto en los artículos 17 y 18 del PATRICOVA.  
- Zona rural protección paisajística (ZRP-NA-6): le será de aplicación a estos suelos las derivadas del Plan de Acción Territorial de Infraestructura Verde y Paisaje.  
- Zona rural protección agrícola (ZRP-AG):  
- Uso dominante: forestal, ganadero extensivo y cinegético.  
- Usos permitidos:  
- Cinegético y ganadero.  
- Vivienda rural vinculada a explotación agrícola.  
- El uso público recreativo y científico.  
- Los de transformación y comercialización de los productos y servicios que producen los terrenos agrícolas. Actividades de transformación y comercialización de productos del sector primario, que teniendo en cuenta su especial naturaleza y características, precisen emplazarse cerca del origen de la materia prima. La edificabilidad para esta implantación de uso no excederá el 10 % de la superficie de parcela, siendo la parcela mínima de 1 ha y respetando los estándares mínimos de alturas, retranqueos, etc. establecidos en la LOTUP (art. 196). Para evitar la concurrencia de actividades en una misma área, se limita a 2 construcciones vinculadas a actividades de este tipo en un radio mínimo de 600 metros, y a una distancian no inferior a 600 metros respecto del suelo urbano, de forma que no se condicione la posible expansión del núcleo urbano.  
- Obras, usos y aprovechamientos de mejora y conservación ordinaria y extraordinaria de las carreteras que discurran por estos suelos con protección, así como las necesarias para la minoración de los riesgos que motivan la especial protección.  
- Casetas de aperos, riego y materias primas: les será de aplicación lo dispuesto en el artículo 17.4.3 de las presentes normas. Para el caso de construcciones e instalaciones agrícolas vinculadas a las explotaciones agrarias existentes en la zona en el momento de aprobación del presente plan, estas se regirán por las determinaciones reguladas en el art. 197 de la LOTUP.  
Además, existen otras zonas como zona rural de uso dotacional (ZRC-DO), zona rural de protección patrimonial y arqueológica (ZRP-NA-7), zona rural de protección vías pecuarias (ZRP-NA-6), etc.  
  
Tabla comparativa, a partir de la memoria justificativa:  
  
Clasificación del suelo y zonas de ordenación (superficie en hectáreas) Planeamiento vigente Previsiones plan general  
Suelo urbano (zonas urbanizadas)  
Suelo urbano residencial 52,52 60,75  
Núcleo de Camporrobles Núcleo histórico ZUR-NH 7,20  
 No incluido en las actuaciones integradas 42,23 ZUR-RE 39,02  
 Incluido en UE 4,77 ZUR-RE 11,86  
 Resto 3,20 ZUR-RE   
Núcleo de Loberuela No incluido en UE 2,32 ZUR-RE 2,67  
Suelo urbano industrial 21,29 8,16  
 No incluido en UE 2,12   
 Incluido en UE Desarrollado 8,16 ZUR-IN 8,16  
 Sin   
desarrollar 11,01   
 Total suelo urbano 73,81 68,91  
Suelo urbanizable (zonas de nuevo desarrollo)  
Sector industrial ZND-IN 10,00  
 Total suelo urbanizable   
10,00  
Suelo no urbanizable (zonas rurales)  
Suelo no urbanizable protegido  
 Paraje natural municipal El Molón ZRP-NA-1 199,81  
 Cauces y barrancos (\*) ZRP-NA-2 1.009,9  
 Amortiguación Parque Natural ZRP-NA-3 336,23  
 Forestal (\*) ZRP-NA-4 1.954,77  
 Hábitats prioritarios ZRP-NA-5 153,39  
 Vías pecuarias ZRP-NA-6 90,09  
 Patrimonial y arqueológica ZRP-NA-7 553,31  
 Paisajística (Afecciones visuales) (\*\*\*) ZRP-NA-8 178,58  
 Fuentes y manantiales ZRP-NA-9 113,09  
 Afecciones por infraestructuras (\*) ZRP-AF 265,22  
 Riesgo de inundación ZRP-RI 706,16  
 Protección agrícola (\*) ZRP-AG 925,05  
 Total suelo no urbanizable protegido 1.056,46 3.216,05 (\*\*)  
Suelo no urbanizable común 7.819,48 ZRC-AG 5.654,79  
 Total suelo no urbanizable 8.875,95 8.870,84  
Total término municipal 8.949,75 8.949,75  
Protección avifauna por tendidos eléctricos (RD 1432/2008 29 de agosto y Resolución 15.10.2010 conseller de Medio ambiente 4.269,00  
  
  
(\*) Las normas subsidiarias fijan la superficie global de estas cuatro protecciones, sin detallar la superficie de cada una de ellas.  
(\*\*) La superficie total no es el resultado de la suma de las parciales, puesto que existe superposición en algunos de los tipos de protección.  
(\*\*\*) La protección paisajística se refiere a los suelos afectados por afecciones visuales, bandas de 150 metros de anchura en carreteras CV-470 y CV-471, así como las zonas aledañas a la CV-474.  
  
  
Imagen VI. Plano de ordenación OA. Calificación I. Elaboración propia a partir del PGE. ZUR-RE: zona urbanizada residencial, ZND-IN: zona nuevo desarrollo industrial, ZUR-IN: zona urbanizada industrial, ZRC-AG: zona rural común, ZRP-NA3: zona rural protegida natural amortiguación Parque Natural, ZRP-AG: protegida agrícola y ZRP-NA-4: protegida forestal.  
Imagen VII. Plano de ordenación OB. Calificación II. Elaboración propia a partir del PGE. ZUR-RE: zona urbanizada residencial, ZRP-NA1: zona rural protegida natural PNM «El Molón», ZRP-RI: protegido riesgo de inundación, ZRP-NA-2: protegida cauces y barrancos, ZRP-NA-8: protegido paisajístico y ZRP-NA-5: protegido hábitats prioritarios.  
Imagen IX. Plano de ordenación OA. Calificación I. Elaboración propia a partir del PGE. Detalle.  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
En la documentación remitida se aportan los informes y alegaciones recibidas en el proceso de información pública y consultas, así como informe de la consultora redactora del Plan general al respecto y certificado en el que se indica la estimación o desestimación de las alegaciones. Igualmente se ha aportado un plan de participación pública.  
La documentación permite conocer cómo se han incorporado o no los informes y alegaciones.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público y de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
Durante el plazo de exposición al público y consulta se presentó una alegación por parte del arquitecto municipal, que se estimó, y 8 informes de diferentes departamentos de administraciones afectadas, posteriormente se presentaron cuatro informes más, todos ellos abordados en el informe de alegaciones.  
Posteriormente a consecuencia de requerimiento del órgano ambiental se reiteraron por parte del Ayuntamiento determinados informes de departamentos afectados, recibiéndose informes de la Conselleria de Cultura y de los órganos competentes en materias relativas a acústica, forestal y vías pecuarias y residuos.  
Igualmente se recibió resolución de la directora general de Política Territorial y Paisaje en relación al estudio de inundabilidad.  
Como resultado de esta fase se obtuvieron los informes y alegaciones de las siguientes administraciones afectadas:  
  
Fecha informe Administración pública consultada  
30.05.2016 ADIF  
09.06.2016 Servicio d ordenación del territorio (PATRICOVA)  
21.06.2016 Grupo AVSA  
23.06.2016 Dirección General de Salud Pública  
01.07.2016 Agencia de seguridad y respuesta a las emergencias  
20.06.2016 Diputación de Valencia  
12.07.2016 EPSAR  
08.08.2016 Iberdrola distribución eléctrica  
31.08.2016 Confederación Hidrográfica del Júcar  
25.08.2016 Servicio de vida silvestre de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
29.08.2016 Servicio de espacios naturales protegidos de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
07.09.2016  
19.01.2017 Servicio de ordenación del territorio (ETCV)  
21.12.2016 Sección de calidad ambiental del servicio territorial de medio ambiente de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
20.10.2016 Sección forestal del servicio territorial de medio ambiente de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
16.09.2016 Unidad de vías pecuarias del servicio territorial de medio ambiente de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
19.02.2019 Dirección Territorial de Cultura de la Conselleria de Cultura  
25.05.2020 Resolución de aprobación del estudio de inundabilidad de la directora general de Política Territorial y Paisaje.  
10.12.2020 Servicio de residuos de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
21.05.2021 Servicio de infraestructura verde y paisaje  
17.05.2021 Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia  
  
  
  
De los informes recibidos se destaca lo siguiente:  
- ADIF: solicita hacer referencia correctamente a la legislación sectorial y a las zonas de protección del ferrocarril. Se indica que se ha efectuado.  
- Servicio de ordenación del territorio (PATRICOVA): en su informe de 9 de junio de 2016 solicitan la realización de un estudio de inundabilidad que concrete el riesgo de inundación y su afección sobre el plan propuesto.  
- Resolución sobre el estudio de inundabilidad: aprueba el estudio de inundabilidad.  
Se indica que en la propuesta no se reclasifica suelo afectado por peligrosidad de inundación. Para el suelo urbano, tanto residencial como industrial, se encuentran afectados por peligrosidad de inundación y será el Ayuntamiento según el artículo 20 de la normativa, el que deberá tener en cuenta las medidas sobre edificación indicada en el anexo I de esa normativa.  
Respecto a la variante que cruza al sur del casco urbano, esta en principio protege a la población, por situarse aguas arriba de la misma. No obstante, la plataforma de la misma deberá quedar exenta de inundación según el artículo 21.3 de la normativa PATRICOVA. Por ello considera necesario que, en el momento de la realización del proyecto constructivo de la misma, sea informada por el servicio de ordenación del territorio para comprobar el cumplimiento de la misma.  
- Servicio de ordenación del territorio (ETCV): en el informe de 07.09.2016 se indica que de acuerdo con la ETCV el crecimiento máximo de suelo no debe superar los 83.022 m² el uso residencial y 20.756 m² para actividades económicas.  
El informe concluye respecto al residencial la existencia de bastante suelo urbano a consolidar. Superficie que entraría en el cómputo de crecimiento máximo de suelo residencial de la ETCV, lo cual nos daría un crecimiento que sobrepasa los valores de la ETCV. En el propio documento se estima una capacidad de 372 viviendas en los nuevos sectores de suelo urbano. No obstante, dada la considerable reducción de suelo clasificado en la propuesta frente al existente en las Normas Subsidiarias y las amplias dotaciones públicas podría considerarse aceptable.  
Respecto al suelo para actividades económicas se indica que supera las propuestas de la ETCV.  
En el informe del 19 de enero de 2017 se indica que con los propios cálculos que incluye el documento presentado el crecimiento máximo de suelo para actividades económicas es de 40.233 m²s. Se indica igualmente que, si el plan establece medidas para el traslado de industrias fuera del casco urbano, la superficie necesaria para ello podría quedar exenta del cómputo del suelo de actividades económicas, ya que no se trata propiamente de nuevas actividades, sino de recolocación de las existentes.  
Se concluye indicando que la memoria justificativa deberá incluir un apartado justificativo de los cálculos de los crecimientos de suelo, pero siguiendo la metodología establecida en las directrices de la ETCV, no con el esquema de la documentación que se ha presentado.  
En el informe de alegaciones de respuesta por el consultor del plan se propone ajustar el sector de suelo urbanizable de uso industrial a la superficie de 100.000 m², previendo en la ficha del mismo la posibilidad de una gestión que permita la futura localización de las industrias que actualmente se radican en el núcleo urbano, bajo la dirección y control municipal desde su inicio, por ejemplo, mediante la gestión directa del correspondiente programa, completado con la posibilidad del establecimiento de convenios específicos entre el Ayuntamiento y las actividades interesadas, con dicho objeto.  
- Agencia de seguridad y respuesta a las emergencias: solicita se incorpore a la normativa el cumplimiento del Decreto 7//2004 de 23 de enero en relación a las obras y trabajos en zonas forestales e inmediaciones. Se ha incorporado en la normativa urbanística en el artículo 17.8 zona rural de protección forestal (ZRP-NA-4).  
- Diputación de Valencia, carreteras: se indican una serie de cuestiones a corregir en relación a la identificación de carreteras en los planos de ordenación estructural y la eliminación de una serie de referencias que o bien se atienden o se estima que ya figuran en los planos citados. Se atiende la solicitud de identificación de la conexión ciclista peatonal de la zona ZND-IN con el casco urbano.  
Aborda también cuestiones de la ordenación pormenorizada.  
- EPSAR: se indica que la EDAR está diseñada para el tratamiento de 450 m³/día, siendo el caudal actual de 363 m³/día y el incremento previsto de 115,54 m³/día.  
Se indican una serie de condicionantes a cumplir, destacándose:  
  
- Plasmar en planos un área de reserva contigua a la instalación para futuras ampliaciones o mejoras y una zona de servidumbre de protección en la que se excluya la implantación de uso residenciales, sanitarios, culturales y recreativos.  
- Plasmar la zonificación y ordenación del ámbito de colectores generales existentes y servidumbres necesarias.  
Se indica que se ha previsto suelo suficiente para futuras ampliaciones y se ha reflejado una servidumbre de protección. Igualmente se indica que se ha atendido lo indicado respecto a la red separativa.  
El presente DATE ha comprobado que la previsión de zonas de ampliación de la EDAR, su zona de servidumbre de protección y limitaciones solicitadas en el informe de la EPSAR se reflejan en el artículo 17.14 de la normativa urbanística. Se ha comprobado también que respecto a la EDAR se han grafiado las actuales instalaciones y una franja de ampliación nueva, así como la zona de servidumbre de protección de 25 metros.  
No se ha podido comprobar el establecimiento de zonas de servidumbre respecto a los colectores de saneamiento tal y como indica el informe en su condicionante núm. 2.  
En relación al resto de condicionantes establecidos en el informe de la EPSAR, números 3 a 12 deberán plasmarse en la normativa urbanística o a través de las fichas de planeamiento y gestión.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar: informa desfavorablemente al no acreditarse disponibilidad de recursos hídricos.  
No obstante, se indica que los cauces están adecuadamente clasificados como suelo no urbanizable.  
Respecto al régimen de corrientes se indica que no hay sectores de suelo urbanizable afectados por riesgo de inundación. El suelo urbano sí presenta peligrosidad geomorfológica y riesgo de inundación pero no se encuentra en zona de policía.  
Se indica por el promotor que se ha solicitado un aumento de la concesión para satisfacer las nuevas necesidades y respecto a la peligrosidad geomorfológica se remite al estudio de inundabilidad.  
En relación a la disponibilidad de recursos hídricos consta documentación relativa a la concesión de agua con informe de la Oficina del Plan Hidrológico de 26 de octubre de 2018 que estima compatible con el Plan Hidrológico de la Demarcación Hidrográfica del Júcar la concesión de agua subterránea solicitada por el ayuntamiento. No obstante, condiciona la compatibilidad a la aceptación de volumen máximo de 121.214 m³/año en lugar de los 175.974 m³/año solicitados.  
Este informe indica que la masa de agua subterránea 080.133 - Requena-Utiel se encuentra en un mal estado cuantitativo.  
El informe indica que «...cualquier crecimiento urbanístico que tenga unas necesidades hídricas superiores a las indicadas, podría materializarse mediante la mejora de la eficiencia de la red de distribución del municipio, o mediante la aportación de recursos hídricos adicionales, procedentes de usos preexistentes con menor prioridad o de fuentes no convencionales, con la finalidad de asegurar la compatibilidad entre el planeamiento urbanístico y el hidrológico. Así mismo podría materializarse mediante la reserva de recursos hídricos establecida en el Plan de Explotación de la masa de agua subterránea Requena-Utiel, aprobado por la Junta de Gobierno en su sesión del 20 de diciembre de 2016, de 0,5 hm³/año, para atender futuros crecimientos en la unidad de demanda urbana de subterráneos de Requena y de la industria de la zona, en el caso de que los crecimientos estuvieran debidamente justificados.»  
Se aporta informe de ingeniero industrial para el Ayuntamiento, de fecha 12 de diciembre de 2018, en el que se indica que «Por todo lo anterior, y considerando la tendencia de crecimiento poblacional negativo que viene acentuándose desde el año 2011 y que hacen improbable e irreal la materialización o ejecución de las previsiones del planeamiento en tramitación que supondrían la implantación de 455 nuevas viviendas elevando la población actual hasta los 2.287 habitantes, no apreciamos inconveniente en aceptar la limitación del volumen máximo de la concesión a los 121.214 m³/año, propuesta por la Confederación Hidrográfica del Júcar».  
Consta certificado de pleno del ayuntamiento de 17 de diciembre de 2018 aprobando la limitación impuesta por la Confederación Hidrográfica del Júcar en base al informe del ingeniero industrial antes citado.  
  
- Servicio de vida silvestre: no se prevén afecciones negativas significativas sobre las especies catalogadas ni sobre los hábitats protegidos.  
- Servicio de espacios naturales protegidos: indica que se reflejan en el plan, respecto al paraje natural municipal, las limitaciones de uso establecidas y el carácter de espacio protegido de su régimen normativo específico.  
- Sección forestal del servicio territorial de medioambiente de Valencia: informa favorablemente con la condición de que los terrenos forestales estratégicos estén calificados como suelo no urbanizable protegido.  
La presente DATE ha comprobado que la mayor parte de los terrenos forestales estratégicos PATFOR se han incluido en suelo no urbanizable protegido, no obstante, determinadas superficies no se han incluido en calificación de protegido.  
- Unidad de vías pecuarias del servicio territorial de medioambiente de Valencia: informan desfavorablemente en relación al grafiado de las vías pecuarias y al tratamiento urbanístico de las vías pecuarias.  
En el informe de alegaciones se indica que se grafiarán las vías pecuarias y respecto a la a la Vereda del Pozo Viejo se dispondrán las condiciones establecidas en la legislación sectorial en la ficha del área de reparto AI-AR1, obligando a que la misma se integre en el futuro vial como paseo o alameda.  
La presente DATE ha comprobado que se han grafiado las vías pecuarias indicando longitud, anchura y superficie y denominación. No se hace referencia a la Vereda del Pozo en las fichas urbanísticas de la normativa urbanística AI-AR1.  
En consecuencia, previamente a la aprobación definitiva se solicitará informe respecto a vías pecuarias y calificación urbanística del terreno forestal al servicio de ordenación y gestión forestal.  
- Conselleria de Cultura, dirección territorial: se dan indicaciones respecto a cómo llevar a cabo el catálogo de protecciones, la prospección arqueológica, etc. Es necesario la obtención del informe vinculante de la Conselleria de cultura respecto a la afección patrimonial.  
- Sección de calidad ambiental del servicio territorial de medio ambiente: se informa que el contenido del estudio acústico se ajusta a lo establecido en la legislación sectorial y respeta los objetivos de calidad de la Ley 7/2002 de protección de la contaminación acústica.  
- Servicio de Residuos: establece una serie de prescripciones del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana (PIRCVA) que debe contemplar el Plan General.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje: En conclusión, con carácter previo a la aprobación definitiva del PGE, se debe modificar el EP y las determinaciones de este integradas en la documentación normativa del Plan General, en los términos indicados y de conformidad con los artículos 34 y 44 de la LOTUP. Se deberá:  
- Revisar la caracterización y valoración del paisaje conforme a lo solicitado en el apartado 1 de este informe.  
- Integrar en la infraestructura verde municipal todos los elementos requeridos en el apartado 3, clarificando la leyenda del plano de ordenación O.4.  
- Completar la catalogación de los paisajes de mayor valor conforme a lo indicado en el apartado B.4 y revisar la inclusión de las fichas de programas de paisaje en la normativa urbanística, conforme al apartado 5.  
- Completar la normativa de integración paisajística y modificar la normativa urbanística respecto de los ámbitos incluidos en la infraestructura verde, conforme al apartado 6.  
La emisión de informe favorable en materia de infraestructura verde y paisaje del PGE de Camporrobles requerirá de la incorporación al plan de los requerimientos expuestos en este informe.  
En resumen:  
1. Respecto a la caracterización y valoración del paisaje:  
- Se debe revisar el ámbito de estudio.  
- El término municipal de Camporrobles se inscribe en el ámbito de los paisajes de relevancia regional «PRR 28 Viñedos de Utiel-Requena», que afecta a la práctica totalidad del término, y «PRR 16 Hoces del Cabriel, Muelas de Cortes y Macizo del Caroig» (directriz 53 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV)).  
El EP ha de concretar y adecuar a la escala municipal la caracterización de estos paisajes, dotándolos de una regulación acorde a su relevancia, sus valores intrínsecos, la integridad de su carácter, su singularidad y el aprecio social que merecen (directriz 51 de la ETCV).  
- En la delimitación de unidades de paisaje: se considera necesario revisar la caracterización del paisaje realizada para la zona noreste del término municipal, encuadrada según el EP en las unidades UP 2.1 y UP 2.2, y que desde el entorno de la colada del Espino hasta el límite municipal, presenta un carácter paisajístico claramente diferenciado, englobando en una misma unidad de paisaje las zonas residuales que han sido definidas en el EP como parte de la UP 2.1.  
Asimismo, se ha de revisar la caracterización de esta última dado que, a escala municipal, parece englobar áreas con un carácter paisajístico diferenciado, como por ejemplo, el ámbito agrícola comprendido entre las unidades UP 3.2 y UP 3.3 y el que queda encuadrado dentro de esta última (al este de la Cañada Real núm. 12), que podría conformar incluso una unidad agroforestal junto con las estribaciones montañosas que lo enmarcan.  
- Revisar la valoración técnica del paisaje, teniendo en cuenta, no solo las modificaciones solicitadas respecto de la delimitación de unidades, sino también la pertenencia a los PRR citados y las discordancias observadas en el EP, según el cual el valor paisajístico de las unidades UP 2.1 y UP 2.2 sería mayor que el asignado en la tabla resumen (tabla 7) y las discordancias con el valor asignado a las unidades ambientales. Asimismo, se debe justificar sucintamente los criterios de valoración empleados para los recursos paisajísticos.  
- Ha de justificarse los resultados del plan de participación pública en materia de paisaje y su toma en consideración en el estudio de paisaje, justificando la valoración definitiva del paisaje.  
2. En todo caso, y visto que no queda justificada la distinta regulación que se pretende para áreas de similar carácter y valor paisajístico, deberá tenerse en cuenta en la zonificación y en la infraestructura verde municipales los requerimientos de los siguientes apartados de este informe.  
3. Respecto a la definición y regulación de la infraestructura verde a escala municipal, delimitada en la ordenación estructural del PGE (plano O4), se realizan las siguientes consideraciones:  
- Debe corregirse la leyenda del plano O4 del PGE, de manera que queden claramente identificados los elementos que integran la infraestructura verde municipal y que sí han sido representados en dicho plano.  
- Delimitar en el territorio, de manera concreta, las dos cuencas visuales identificadas al norte y al este del núcleo urbano de Camporrobles, e integrar en la infraestructura verde las zonas de protección paisajística definidas en los planos de ordenación de la serie 2B.  
- Se debe identificar la zona de alta permeabilidad y buena calidad de las aguas delimitada como área estratégica 1 en la «cartografía territorial de los suelos críticos para la recarga de acuíferos dentro del marco de la ordenación y gestión de la infraestructura verde del territorio en la Comunitat Valenciana» (cuya utilización se regula en la resolución de 12 de junio 2020, de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje).  
- Se considera necesario incluir en la infraestructura verde el ámbito municipal localizado al este de la colada del Espino (zonificado como ZRC-AG2), que permitirá dar continuidad en el municipio al PRR 28, y el ámbito agrícola, ZRC-AG1, encuadrado por la unidad de paisaje UP 3.3 (al este de la Cañada Real núm. 12), por su especial configuración morfológica y paisajística. Asimismo, se incluirán los ámbitos enclavados en las zonas rurales de protección forestal ZRP-NA4 y zonificados como ZRC-AG1, de manera coherente con la inclusión del resto de los suelos de las unidades de paisaje UP 3.2 y UP 3.3, de las que forman parte.  
- Se debe completar la definición de la infraestructura verde con las conexiones que pongan en relación todos los elementos de la misma, con el fin de garantizar su coherencia y funcionalidad, conforme al artículo 4 y el apartado h del anexo I, de la LOTUP.  
En todo caso, resulta necesario establecer normas de integración paisajística y de regulación de usos y aprovechamientos específicas para los suelos incluidos en la infraestructura verde y que no gozan de una regulación ambiental, cultural o sectorial que garantice el mantenimiento de la estructura y funcionalidad y el carácter abierto de la misma, conforme a lo establecido en los artículos 5.3 y 23.2 de la LOTUP. Considerando que la regulación de la zona rurales protegidas sería compatible con su condición de infraestructura verde, para el resto de los suelos que integran la infraestructura verde municipal debe tenerse en cuenta lo informado en el apartado 6 de este informe.  
4. Respecto a la catalogación de los paisajes de mayor valor, debe tenerse en cuenta que, si como resultado de lo solicitado en el apartado 1 de este informe se determinase un valor paisajístico alto o muy alto para algún otro elemento, este se deberá incluir en la sección de paisaje del catálogo de protecciones.  
En todo caso, no puede establecerse la regulación de los elementos catalogados por remisión a las normas generales de integración paisajística, debiendo establecer una normativa específica de protección para los elementos paisajísticos catalogados o especificar claramente los valores paisajísticos y visuales a preservar en las fichas de cada uno de los elementos.  
5. Respecto a la propuesta de un programa de paisaje a desarrollar en el PGE: con el fin de evitar duplicidades, deberán quedar incluidas solo en uno de los apartados, siendo recomendable eliminar el Título VI de la normativa, de manera que las fichas de programas de paisaje queden incluidas en la normativa junto al resto de fichas para el desarrollo del plan.  
6. Respecto a la ordenación del paisaje y las normas de integración paisajística, cuya propuesta se integra de manera correcta en la normativa urbanística, se deben completar dichas normas conforme a lo establecido en el artículo 27 de la LOTUP, estableciendo normas de integración concretas para el suelo urbanizable industrial que viabilicen su ubicación en el ámbito pretendido, así como medidas concretas en relación con la conformación de los bordes urbanos de todos los ámbitos, residenciales e industriales. Asimismo, se deberá justificar la idoneidad y adecuación del criterio regulado en el artículo 16.d de las normas de integración paisajística.  
En cuanto al establecimiento de una zonificación del suelo no urbanizable se considera necesario:  
- Con carácter general, establecer en la normativa urbanística la exigencia para cualquier implantación en suelos de la infraestructura verde (con independencia de su zonificación) de un estudio de integración paisajística que determine, tanto la adecuada localización de los usos y actividades a implantar, como las medidas de integración paisajística a aplicar.  
- Con carácter particular, en el área estratégica 1 para la recarga de acuíferos, se deberá limitar la implantación de nuevos usos ganaderos y de cualesquiera otros que supongan riesgo de contaminación del acuífero afectado, como los vertederos, así como de instalaciones de generación de energías renovables, conforme a lo regulado en el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, que regula la implantación de energías renovables. Todo ello, de conformidad con lo establecido en las directrices 38 y 41 de la ETCV y de acuerdo con los criterios para la ordenación y gestión de la infraestructura verde establecidos en el punto cuarto de la resolución (apartado a de 12 de junio 2020, de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, citada anteriormente. Y en el caso de la zona rural común ZRC-AG-1 que forme parte de la infraestructura verde, se considera necesario prohibir los usos de generación de energía renovable, explotaciones mineras y plantas para el tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos.  
- Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia:  
1. La clasificación como suelo urbano de la zona oeste y noroeste del casco urbano no cumple, en principio, los criterios legales de clasificación de suelo establecidos en la LOTUP (arts. 28.3 y 25.2.b). El ámbito denominado AI-AR1, junto con el ámbito denominado UE-4 (que se indica no tiene aprobada su programación), conforman un sector completamente vacante de urbanización, que tiene la entidad suficiente para clasificarse como suelo urbanizable. A efectos de su gestión se podrá subdividir en unidades de ejecución.  
2. En el cálculo del estándar de parque público, deberá excluirse la zona deportiva existente en el ámbito de La balsa. Y deberá justificarse el cumplimiento estándar de 10 m²/hab. De zonas verdes, incluyendo las de la red primaria y las de red secundaria. Todo ello, según arts. 24.1 c) y 24.3 de la LOTUP.  
3. Dado que se indica que hay un déficit de ejecución de los espacios y zonas verdes previstos en el anterior planeamiento, deberá indicarse el modo de obtención de las zonas verdes y equipamientos que no sean ya de titularidad pública y hayan quedado excluidos de los ámbitos de gestión.  
4. En la página 36 de la memoria justificativa del PGE se fija, como una de las directrices estratégicas de desarrollo de dicho plan, la prohibición taxativa de reclasificación de suelo no urbanizable a suelo urbanizable. Podría revisarse esta directriz, o matizarse, con vistas a una adecuada gestión del plan durante todo su período de vigencia, sin obligar a una nueva revisión del plan si se presentara esa necesidad de nuevo suelo urbanizado.  
5. La ejecución de los programas de paisaje deberá adscribirse a alguna actuación urbanística de las propuestas en el plan o bien considerarse en la memoria de sostenibilidad económica a cargo de una administración pública.  
  
Imagen X. Área estratégica 1 (AE1) para la recarga de acuíferos. Fuente: visor cartográfico del instituto cartográfico valenciano.  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
Se valora muy positivamente la metodología utilizada para determinar la aptitud del territorio para un uso en función de la capacidad de acogida y la vulnerabilidad, así como la delimitación de unidades ambientales homogéneas para realizar el diagnóstico ambiental y determinar la aptitud del territorio.  
La metodología utilizada define la calidad ambiental de las diferentes unidades ambientales en función de diferentes parámetros como vegetación, paisaje, fauna, etc.  
Se determina la aptitud total de las diferentes unidades ambientales en función, por una parte, de la capacidad de acogida definida a partir de los siguientes parámetros: riesgos, erosión, afección a recursos hídricos, aptitud agrológica y, por otra parte, de la vulnerabilidad a partir de la vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos, cobertura vegetal, ambientes de interés y pendiente del terreno.  
La aptitud total resulta de cruzar la vulnerabilidad con la capacidad de acogida.  
El uso de esta metodología se considera muy positivo, efectuándose la siguiente crítica constructiva a la misma:  
- La delimitación de las unidades ambientales debería haberse efectuado con mayor precisión que la efectuada.  
- La metodología se ha orientado, al parecer, a determinar la aptitud total de las unidades ambientales a la actividad urbanística, sin haberse efectuado un análisis detallado de los diferentes usos en suelo no urbanizable como energías renovables, explotaciones mineras, explotaciones ganaderas, uso agrícola, uso forestal, etc.  
- No hay una explicación detallada de cómo se han utilizado los resultados de este diagnóstico ambiental en la zonificación de uso y normativa urbanística del plan.  
La presente DATE utiliza una metodología análoga a la utilizada por los autores del estudio ambiental y territorial estratégico, con una terminología diferente. Se emplea el término de capacidad de acogida de uso de forma similar a cómo se emplea el de aptitud global por los autores del estudio, pero refiriéndola a cada uso concreto, y deduciéndola a partir, por una parte, de la vulnerabilidad entendida como la reducción del valor ambiental de una unidad ambiental por cada uso y, por otra parte, de la aptitud de cada unidad para cada uso concreto a partir de parámetros como riesgos, pendiente, etc.   
La evaluación ambiental se ha efectuado a través de una metodología de evaluación de impacto ambiental, determinando el impacto para cada tipo de suelo propuesto en función de las actividades permitidas en el mismo y los factores ambientales afectados, determinando la importancia del impacto para cada tipo de suelo y para cada factor en función de una serie de caracteres del impacto como son la naturaleza, intensidad, extensión, reversibilidad, etc. estas fichas se plantean para todos los tipos de suelos planteados.  
Se ha ponderado la importancia de los factores ambientales para todo el municipio, no analizándose la importancia de los mismos según la zona o suelo a analizar, tampoco parecen haberse tenido en cuenta las unidades ambientales.  
La valoración global del impacto se ha efectuado con más detalle para las diferentes alternativas del suelo urbanizable industrial, aunque también para el suelo no urbanizable.  
La metodología utilizada numérica cualitativa debería ir acompañada de una explicación en el texto más detallada para resultar más comprensible y permitir una visión global, fundamentalmente en el suelo no urbanizable en sus diferentes tipos de suelo y haciendo referencia a las diferentes actividades que pueden desarrollarse en los mismos.  
Se realiza un estudio de alternativas utilizando una serie de indicadores como niveles sonoros, gestión residuos, ocupación del suelo, etc. Se realiza básicamente para las alternativas que se distinguen en el suelo urbanizable industrial, sin haberse planteado alternativas sustancialmente diferentes respecto al suelo no urbanizable.  
Se ha echado en falta el haber utilizado la metodología de aptitud global y unidades ambientales definidas a la hora de realizar la evaluación ambiental de la propuesta y haberlo hecho también gráficamente mediante la superposición de capas. Habría permitido relacionar la metodología de diagnóstico ambiental utilizada (aptitud global) con la zonificación urbanística efectuada, y podría haber resultado más fácilmente comprensible al utilizar mapas.  
En cualquier caso, el esfuerzo metodológico empleado tanto en el diagnóstico ambiental como en la evaluación ambiental resulta muy positivo.  
La presente DATE efectúa la siguiente valoración en relación a los efectos ambientales previsibles y a la propuesta del plan, determinando aquellas cuestiones que deben modificarse en función de los previsibles impactos significativos que se pueden generar y la capacidad de acogida para determinados usos del territorio. Todo ello efectuado a partir de la documentación presentada, los informes recibidos, visita de campo e información disponible en el departamento. No obstante, algunas cuestiones se han abordado de manera concreta en otros apartados de la presente DATE.  
1. Crecimiento. ETCV: la documentación presenta dificultad para poder comparar las superficies, números de viviendas y habitantes entre el vigente planeamiento y la propuesta de PGE al encontrarse dispersa en diferentes documentos. No obstante, se deduce de la misma lo siguiente:  
El suelo urbano residencial pasa de 52,52 has en el vigente planeamiento a 60,75 has, incrementándose 8,23 has en la propuesta de PGE, fundamentalmente en el núcleo de Camporrobles (apenas 0,35 has en Loberuela). Los informes del servicio de ordenación del territorio consideran que puede ser aceptable el crecimiento residencial propuesto.  
El crecimiento del suelo urbano residencial se produce fundamentalmente en el núcleo urbano principal en las siguientes zonas:  
- Al noroeste del actual casco urbano. El área de reparto AI-AR1 es un área que en el vigente planeamiento es suelo urbano residencial sin desarrollar en gran parte y que en la propuesta actual se incremente hacia el noroeste, en viales y edificaciones. Esta área supone un número de viviendas de 249 y una población estimada de 529 habitantes.  
- Al norte y este sureste del actual casco urbano. El área de reparto AI-AR2 es un área que en el vigente planeamiento es suelo no urbanizable común en gran parte y en menor medida suelo urbano residencial sin desarrollar. En la propuesta actual el crecimiento se produce tanto al norte, zona verde, como, en menor medida, al este y sureste del casco urbano, viales y edificaciones. Esta área supone un número de viviendas de 123 y una población estimada de 258 habitantes.  
- Al norte del actual casco urbano. El área de reparto AI-AR3 es un área que en el vigente planeamiento es suelo no urbanizable común en su mayor parte y en menor medida suelo urbano residencial sin desarrollar. En la propuesta actual el crecimiento se produce hacia el norte. Esta área supone un número de viviendas de 83 y una población estimada de 174 habitantes.  
  
Imagen XI. Crecimiento de nuevo suelo urbano residencial respecto al actual planeamiento con zonas de edificación propuestas señalado de forma aproximada con línea roja, parte de AI-AR1 y AI-AR2. Fuente: Normas urbanísticas.  
En el informe del 19 de enero de 2017 del servicio de ordenación del territorio se indica que con los propios cálculos que incluye el documento presentado el crecimiento máximo de suelo para actividades económicas es de 40.233 m²s. Se indica igualmente que, si el plan establece medidas para el traslado de industrias fuera del casco urbano, la superficie necesaria para ello podría quedar exenta del cómputo del suelo de actividades económicas, ya que no se trata propiamente de nuevas actividades, sino de recolocación de las existentes.  
En consecuencia, se considera respecto al suelo urbanizable industrial que el mismo debe ajustarse al límite de crecimiento establecido en la ETCV, 40.233 m², y en caso de ampliarlo deberá solicitar informe favorable del servicio de ordenación del territorio.  
2. Consumo de recursos: agua para abastecimiento a la población.  
El Ayuntamiento de Camporrobles es titular de un aprovechamiento de aguas ubicado en la sierra de la Bicuerca con un volumen concedido de 67.834 m³/año de acuerdo con el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar  
Este informe indica que la masa de agua subterránea 080.133 - Requena-Utiel se encuentra en un mal estado cuantitativo. La solicitud del Ayuntamiento para satisfacer la demanda del PGE propuesto es de 175.974 m³/año, condicionando el informe de la oficina de planificación hidrológica a que el volumen se limite a 121.214 m³/año. Además, en el informe se añade que crecimientos urbanísticos con necesidades hídricas superiores podrían materializarse mediante la mejora de la eficiencia de la red de distribución o con aportación de recursos hídricos procedentes de otros usos preexistentes de menor prioridad.  
La demanda actual teniendo en cuenta los datos de suministro entre los años 2010-2013 oscila entre 114.886 m³/año y 100.329 m³/año, de acuerdo con la documentación presentada.  
En consecuencia, se estima que los crecimientos residenciales e industriales se deberán ajustar al límite indicado por la oficina de planificación hidrológica o en caso de plantear crecimientos por encima de este límite deberá obtenerse una nueva concesión. En las fichas de planeamiento y gestión de los sectores y unidades de ejecución de los nuevos desarrollos se deberá indicar que su desarrollo estará condicionado a la obtención de la concesión de agua.  
3. Generación de contaminación:  
3.1. Residuos: en la documentación aportada se aporta información respecto a los residuos sólidos generados en el municipio, pero no del incremento que supondrá la propuesta de nuevo planeamiento.  
El municipio dispone de un Ecoparque B para la gestión de residuos peligrosos y voluminosos de origen domiciliario.  
No consta informe del Consorcio responsable del plan zonal en el que está incluido el municipio respecto a la capacidad para gestionar el aumento de residuos.  
En consecuencia, se estima necesario que en las fichas de planeamiento y gestión de las unidades de ejecución y actuaciones aisladas residenciales por desarrollar y del sector urbanizable industrial se prevea garantizar la capacidad de gestión de los residuos sólidos previamente al desarrollo de los mismos.  
Se deben incluir en el PGE las siguientes prescripciones del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana (PIRCVA) de acuerdo con el informe del servicio de residuos de fecha 10 de diciembre de 2020:  
Art. 12. Determinaciones urbanísticas para las instalaciones de gestión.  
Art. 14. Planes locales de gestión de residuos domésticos y asimilables  
Art. 20. Ecoparques.  
Art. 21. Biorresiduos.  
Art. 26. Centros de transferencia en polígonos industriales.  
Art. 41. Adaptación de los planeamientos urbanísticos en revisión.  
3.2. Aguas residuales: de acuerdo con el informe de la EPSAR la EDAR está diseñada para el tratamiento de 450 m³/día, siendo el caudal actual (2019) de 403 m³/día y el incremento previsto según el informe será de 115,54 m³/día.  
De los condicionantes establecidos en el informe de la EPSAR de 12 de julio de 2016 se ha comprobado que el primero se ha cumplido, estimándose necesario que se cumplan los demás, 2 a 12, para asegurar un adecuado tratamiento de las aguas residuales.  
3.3. Acústica: el estudio acústico presentado se centra en el sector de suelo urbanizable industrial nuevo indicando que se cumplen los niveles acústicos exigidos en la legislación sectorial, lo que ratifica el informe de la sección de calidad ambiental del servicio territorial de medio ambiente de esta conselleria.  
3.4. Explotaciones ganaderas: este tipo de usos puede generar molestias a la población por malos olores y puede contaminar suelos y acuíferos en la gestión de los residuos que generan.  
En la documentación presentada se han localizado las instalaciones existentes aportando polígono y parcela, pero no se ha analizado con detalle la repercusión de este tipo de usos para los diferentes tipos de suelos. Tampoco se ha abordado el problema de las explotaciones existentes en el entorno del casco urbano y la propuesta de nuevo suelo residencial en el Plan general.  
La solución adoptada por una parte establece unas distancias de 500 m para las explotaciones ganaderas a suelos urbanos y urbanizables y de 1 km en las explotaciones ganaderas porcinas, y por otra, permite el uso intensivo en la zona rural común agrícola y en la zona rural protegida agrícola.  
La presente DATE estima aceptable ambientalmente en principio las distancias establecidas e igualmente respecto al tipo de suelo, rural común. Se estima no compatible este uso en suelos no urbanizables protegidos, forestal, protección agrícola, al no estimarse compatibles con la conservación de los valores que se pretenden proteger (recurso suelo, vegetación, fauna, etc.).  
No obstante, hay que tener en cuenta las siguientes circunstancias:  
- Una parte significativa del municipio se encuentra situada en áreas críticas estratégicas 1 en la cartografía territorial de los suelos críticos para la recarga de acuíferos, por lo que se estima que no se podrán implantar nuevos usos ganaderos atendiendo al riesgo de contaminación del acuífero afectado. Todo ello de conformidad con lo establecido en las directrices 38 y 41 de la ETCV y de acuerdo con los criterios para la ordenación y gestión de la infraestructura verde establecidos en el punto cuarto de la resolución (apartado a de 12 de junio de 2020, de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
- En relación con las explotaciones ganaderas existentes no se han localizado las mismas en plano de ordenación vigente ni propuesto que facilite el análisis.  
No obstante, por la información aportada, se ha podido comprobar que existen diversas explotaciones ganaderas porcinas a una distancia inferior a 1km. de distancia del suelo urbano residencial actual. Son las explotaciones ganaderas porcinas situadas en el actual suelo urbano industrial, al oeste del casco urbano, o en zona rural (polígono 6 parcelas 77 y 76), otra explotación (se indica inactiva) al norte del casco urbano (polígono 1, parcela 893) y otras al sur del casco urbano (polígono 8, parcelas 508, y 581 y 582), alguna de las cuales se indica inactiva.  
Al norte del casco urbano existe explotación ganadera avícola (polígono 1, parcela 898) a menos de 500 m de distancia del suelo urbano residencial actual (450 m).  
La propuesta de Plan General incluye, por lo que se ha podido deducir de la documentación presentada, suelo urbano residencial con edificaciones previstas que se encuentra a menos distancia de las propuestas en el propio Plan General para las explotaciones ganaderas. El nuevo suelo urbano residencial en estas circunstancias es en gran parte zonas verdes, pero existen pequeñas superficies que son nuevas edificaciones de viviendas al noroeste del casco urbano y, al parecer, también, al sureste.  
En consecuencia, no se considera ambientalmente aceptable el desarrollo de nuevos suelos urbanos o urbanizables residenciales con edificaciones en estas zonas al situarse a menor distancia de las indicadas en el propio Plan General por poder ocasionarse molestias a la población. Hay suelo urbano residencial con previsión de edificaciones por desarrollar a menor distancia que las indicadas, no obstante, se trata de suelo urbano residencial con edificaciones que ya está previsto en el actual planeamiento, sin embargo, se propone nuevo suelo urbano residencial con edificaciones no previsto en el vigente planeamiento y, al tratarse de una situación nueva, no se considera ambientalmente aceptable.  
4. Zonificación y ordenación de usos.  
4.1. Suelo urbanizable industrial: se han planteado tres alternativas, efectuándose un análisis y comparación de las mismas desde el punto de vista ambiental, considerándose las tres compatibles y aceptables, escogiéndose la alternativa 1 al estar separada del núcleo de población principal y evitar molestias que podría ocasionar.  
4.2. Suelo no urbanizable común, zona rural común:  
- Zona rural común agrícola-1 (ZRC-1): abarca una gran parte de los terrenos agrícolas del municipio dedicados al cultivo de cereales y viñas, presentando una fisiografía llana u ondulada. Aunque el estudio de paisaje asigna a este ámbito una calidad paisajística media, hay que tener en cuenta que se ubica todo el término municipal en el paisaje regional PPR-28 denominado viñedos de Utiel-Requena, grupo 11 conjunto paisajístico, paisajes culturales de viñedos del interior.  
En este ámbito se permiten gran número de usos y actividades. Se estima que este tipo de terrenos con una morfología llana y agrícolas amplios son en principio los más adecuados ambientalmente para admitir una gran parte de los usos que, excepcionalmente, la LOTUP admite en las zonas rurales comunes, artículo 197.  
No obstante, al encontrarnos en un paisaje de relevancia regional que pone en valor los paisajes agrícolas de cereal y viñedos, se debe establecer la obligación de que todos estos usos en su otorgamiento se analicen de manera que se preserve el carácter abierto y agrícola mayoritario del mismo, analizando con detalle el efecto sinérgico de todos ellos, y los siguientes parámetros: tamaño, superficie afectada, tiempo de restauración en canteras, posibilidades de integración paisajística. Este análisis se efectuará en los estudios de impacto ambiental y/o estudio paisajístico cuando sean preceptivos o cuando no lo sean en el proceso de otorgamiento de autorización o licencia. Se prestará especialmente atención en usos que pueden abarcar grandes superficies como las energías renovables y las explotaciones mineras. El análisis determinará si las propuestas son aceptables o no y en qué medida.  
- Explotaciones mineras: en la documentación presentada se informa de las explotaciones mineras existentes o en estudio. No se ha efectuado un análisis detallado de este uso.  
La presente DATE considera no obstante que la propuesta de permitir este uso solo en la ZRC-AG1 es aceptable ambientalmente al tratarse de aquellos terrenos que presentan unas características (capacidad de acogida, valor y aptitud del terreno) más favorables para este tipo de uso.  
Se preservan de este uso aquellos terrenos que se indica presentan valores especiales a proteger como son los suelos con capacidad agrícola elevada, terrenos forestales estratégicos y mosaico agrícola forestal, estimándose que la exclusión de este uso de este tipo de suelos (protección forestal, protección agrícola y rural común agrícola 2) permite la conservación de los valores que se pretenden proteger.  
Las normas urbanísticas indican que se permite el uso de explotación minera en los suelos no urbanizables comunes con declaración de impacto ambiental favorable respecto a este uso. A este respecto es necesario indicar que la explotación minera La Redera (N/Ref. Expte 218/20005AIA) y la explotación minera Casa Nueva (N/Ref.: 366/1996AIA) cuentan con declaración de impacto ambiental en todo el ámbito del proyecto de explotación que se presentó y que una parte de ese ámbito en la Redera se propone como ZRP F en el que no se permite ese uso, y una parte menor en Casa Nueva que también es ZRP-F. Teniendo en cuenta que se trata de ámbitos ya evaluados se estima que todo el ámbito de estos proyectos de explotación minera deben ser suelo no urbanizable común en el que esté permitido este uso, debiendo procederse a modificar los planos de ordenación, así como las normas urbanísticas estableciendo un ZRC uso minero.  
- Energías eólicas: en relación con este tipo de uso la normativa urbanística permite el uso de parques eólicos exclusivamente en la ZRC-AG1. Hay que tener en cuenta que el Plan Eólico de la Comunitat Valenciana establece como apta para este uso una zona, 9, que abarca, respecto al planeamiento propuesto, ZRC-AG1 y zonas rurales protegidas, además esta zona 9 está desarrollada con declaración de impacto ambiental favorable contando con un plan especial. En consecuencia, es necesario modificar la normativa urbanística de manera que se ajuste a lo establecido en el plan eólico y en el plan especial que desarrolla la zona 9.  
- Zona rural común agrícola-2 (ZRC-2): este ámbito se ha establecido siguiendo lo indicado en el documento de alcance. Se trata de un ámbito con características de mosaico agrícola forestal con terrenos agrícolas de secano y terrenos forestales mayoritariamente arbolados de pino carrasco y en menor medida de carrasca con una cobertura elevada. Son terrenos forestales de valor elevados a pesar de que no son estratégicos.  
La asignación de usos permitidos se considera aceptable y compatible ambientalmente con los valores y funciones de este ámbito, pero se estima que debe indicarse explícitamente la prohibición de los usos explotaciones mineras y energías renovables de forma explícita.  
No se permiten establecimientos de turismo rural, sin embargo, este DATE estima compatible este tipo de uso si se efectúa en edificaciones existentes legales.  
Teniendo en cuenta el valor elevado de los terrenos forestales en este ámbito, es importante la preservación de los mismos y en consecuencia los usos permitidos en esos terrenos deberán ajustarse solo a usos de estudio, interpretación y conservación de la naturaleza, esparcimiento en medio natural, recreativos, deportivos y de ocio íntimamente ligados con entorno natural, ganadería extensiva, cinegéticos y forestales, sin implicar construcciones y edificaciones, y obras e instalaciones necesarias para gestión de bienes de dominio público o de servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés, así como para la minoración de los riesgos que motivaron su protección, y siempre que justifiquen su necesidad de implantación en este tipo de suelo frente al suelo no urbanizable común. Todo ello para evitar la generación de efectos negativos significativos.  
Teniendo en cuenta lo indicado en el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje se considera que debe incluirse en la ZRC-AG2 los ámbitos indicados en la imagen siguiente, cuyo perímetro exacto se establecerá de acuerdo con el servicio de infraestructura verde y paisaje:  
- El ámbito agrícola comprendido entre las unidades UP 3.2 y UP 3.3.  
- El ámbito agrícola que queda encuadrado dentro de la UP 3.3, al oeste de la Cañada Real núm. 12.  
4.3. Suelo no urbanizable protegido, zona rural protegida:  
- Zona rural protegida agrícola: el objetivo de este tipo de suelo es la conservación del recurso suelo con elevada capacidad de uso agrícola por lo que aquellos usos que supongan un sellado del suelo deben evitarse salvo los ligados directamente al uso agrícola y de pequeñas dimensiones. Hay que tener en cuenta que la superficie de suelo no urbanizable común que permite una gran diversidad de usos en el municipio es muy amplia.  
En consecuencia, en relación a los usos permitidos estos deben limitarse a los agrícolas y las construcciones de casetas de aperos o pequeños almacenes agrícolas, descartándose otros usos y edificaciones propuestos como las explotaciones ganaderas intensivas y las industrias o actividades de transformación y comercialización de productos agrícolas que precisen emplazarse cerca del origen de la materia prima y las viviendas rurales vinculadas a la explotación agrícola.  
Teniendo en cuenta que existen diversas construcciones de este tipo en este ámbito, se estima que las legalmente establecidas serán admisibles y también su posible ampliación en hasta un 20 % de la construcción siempre que se justifique su necesidad para el mantenimiento de la actividad.  
Se ha comprobado que la delimitación de este ámbito en los planos de ordenación presenta un desplazamiento respecto a la delimitación del suelo con capacidad de uso agrícola elevado del visor del instituto cartográfico valenciano por lo que, salvo justificación, deberá corregirse y ajustarse adecuadamente a la delimitación del visor referido.  
- Zona rural protegida forestal (ZRP-NA4): se consideran aceptables los usos permitidos y condiciones propuestas.  
Respecto a la delimitación de esta zona se ha seguido básicamente la delimitación del terreno forestal estratégico del visor del instituto cartográfico valenciano, pero se han dejado como zona rural común agrícola 1 determinados enclaves agrícolas en ese entorno mayoritariamente forestal. Esto puede dar lugar a impactos significativos en el suelo forestal protegido estimándose en consecuencia que esos terrenos agrícolas formen parte del terreno forestal protegido que los rodea y su regulación de uso sea la misma. Pudiendo seguir desarrollado el uso agrícola actual. Se adjunta imágenes X y XI en el que se delimitan estos terrenos que deberán formar parte del suelo forestal protegido.  
  
  
Imagen XII. Terrenos ZRC-AG1 delimitados dentro de la línea azul que deben formar parte del ZRP-NA4.  
  
Imagen XIII. Terrenos ZRC-AG1 delimitados dentro de la línea azul que deben formar parte del ZRP-NA4. Terrenos ZRC-AG1 delimitados dentro de línea roja que deben formar parte de ZRC-AG2 cuya delimitación precisa se efectuará de acuerdo con el servicio de infraestructura verde y paisaje.  
  
- Zona rural protegida hábitats prioritarios: se trata de una serie de zonas en las que se pretende la conservación de los hábitats de sabina negral. No se ha efectuado un estudio detallado en campo para su delimitación. Se ha utilizado la cartografía de hábitats del visor del instituto cartográfico valenciano con una cartografía del ministerio.  
Se observa en la misma que se han cartografiado como hábitats de sabina negral terrenos agrícolas, por lo que se estima necesaria la corrección ajustándose la delimitación a los terrenos forestales.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
En el estudio ambiental y territorial estratégico se establecen una serie de medidas preventivas y correctoras que se consideran aceptables en líneas generales, estando las mismas definidas fundamentalmente para la ejecución de los diferentes proyectos que se deriven del Plan general. Se estima necesario que las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio ambiental y territorial estratégico se incorporen a la normativa urbanística para asegurar su aplicación y cumplimiento.  
En el estudio ambiental y territorial estratégico se proponen una serie de indicadores para llevar a cabo el seguimiento, que en líneas generales se considera adecuado, indicándose también los mismos en la memoria justificativa.  
No obstante, no se establece cómo se va a efectuar ese seguimiento, su periodicidad. Se estima necesario llevar a cabo un seguimiento de los indicadores estableciendo un análisis de los mismos antes de la puesta en marcha del planeamiento propuesto y otro al final del mismo con análisis parciales cada cuatro años.  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que se han expuesto, se propone considerar aceptable desde el punto de vista ambiental la presente declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Camporrobles presentada por el Ayuntamiento, siempre y cuando se incorporen en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. No se considera aceptable ambientalmente el nuevo suelo urbano o urbanizable residencial con edificaciones de viviendas (respecto al nuevo planeamiento) previsto al noroeste (AI-ARI) y sureste (A AI-AR2) al situarse a menor distancia de las explotaciones ganaderas porcinas (1 km) y resto de explotaciones ganaderas (500 m).  
2. Previamente a la aprobación definitiva del Plan general estructural se obtendrá:  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura en relación a la afección al patrimonio cultural.  
- Informe respecto a vías pecuarias y calificación urbanística del terreno forestal al servicio de ordenación y gestión forestal, en relación a las correcciones que debían efectuar.  
3. Los crecimientos residenciales e industriales se deberán ajustar al límite de volumen de agua de 121.214 m³/año indicado por la oficina de planificación hidrológica o, en caso de plantear crecimientos con necesidades por encima de este límite, deberá obtenerse una nueva concesión. En las fichas de planeamiento y gestión de los sectores y unidades de ejecución de los nuevos desarrollos se deberá indicar que su desarrollo estará condicionado a la obtención de la concesión de agua.  
4. El suelo urbanizable industrial respecto a su ubicación se considera aceptable ambientalmente teniendo en cuenta las condiciones establecidas en el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje, y respecto a su magnitud se debe ajustar al límite de crecimiento establecido en la ETCV, 40.233 m², y en caso de ampliarlo deberá solicitar informe favorable del servicio de ordenación del territorio.  
5. Cumplimiento de las condiciones establecidas en el informe del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia.  
6. Paisaje: cumplimiento de lo establecido en el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje de fecha 21.05.2021 y obtención de nuevo informe previa a la aprobación definitiva del PGE  
7. Aguas residuales: el cumplimiento de los condicionantes núm. 2 a 12 del informe de la EPSAR de 12 de julio de 2016 se reflejará en la normativa urbanística y/o las fichas de planeamiento y gestión de las unidades de ejecución y actuaciones aisladas pendientes de desarrollo.  
8. Residuos: Se deben incluir en el Plan general estructural las siguientes prescripciones del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana (PIRCVA) de acuerdo con el informe del servicio de residuos de fecha 10 de diciembre de 2020:  
Art. 12. Determinaciones urbanísticas para las instalaciones de gestión.  
Art. 14. Planes locales de gestión de residuos domésticos y asimilables  
Art. 20. Ecoparques.  
Art. 21. Biorresiduos.  
Art. 26. Centros de transferencia en polígonos industriales.  
9. Establecer en la normativa urbanística la exigencia para cualquier implantación en suelos de la infraestructura verde (con independencia de su zonificación) de un estudio de integración paisajística que determine, tanto la adecuada localización de los usos y actividades a implantar, como las medidas de integración paisajística a aplicar.  
10. Zonificación y ordenación de usos:  
10.1. Suelo urbanizable industrial: se establecerán normas de integración concretas para el mismo, que viabilicen su ubicación en el ámbito pretendido.  
10.2. Se establecerán medidas concretas en relación con la conformación de los bordes urbanos de todos los ámbitos, residenciales e industriales.  
10.3. Explotaciones mineras: todo el ámbito de las explotaciones mineras La Redera (N/Ref. Expte 218/20005AIA) y Casa Nueva (N/Ref.: 366/1996AIA) con declaración de impacto ambiental favorable deberán calificarse como ZRC de uso minero, debiendo modificarse tanto la normativa urbanística como los planos de ordenación.  
10.4. Energías eólicas: se modificará la normativa urbanística para permitir el uso de parques eólicos de acuerdo con lo establecido en el Plan eólico de la Comunitat Valenciana y en el plan especial de desarrollo de la zona 9, así como las servidumbres de uso que establece el mismo, y no solo permitiéndolo en el ZRC-AG1.  
10.5. En las áreas críticas estratégicas 1 para la recarga de acuíferos de la cartografía territorial de los suelos críticos para la recarga de acuíferos del visor del instituto cartográfico valenciano (Resolución de 12 de junio de 2020, de La Dirección General de Política Territorial y Paisaje), no podrán implantarse nuevas explotaciones ganaderas intensivas y de cualesquiera otros que supongan riesgo de contaminación del acuífero afectado, como los vertederos, así como de instalaciones de generación de energías renovables. Debiendo reflejarse tanto en la normativa urbanística como en los planos de ordenación.  
10.6. En la zona rural común ZRC-AG-1 que forme parte de la infraestructura verde, se prohibirán los usos de generación de energía renovable, explotaciones mineras y plantas para el tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos.  
10.7. Zona rural común agrícola 1 (ZRC-AG1): se establecerá la obligación de que en los usos permitidos en este tipo de suelo, en su otorgamiento, se analicen los mismos de manera que se preserve el carácter abierto y agrícola mayoritario de este tipo de suelo, analizando con detalle el efecto sinérgico de todos ellos, y los siguientes parámetros: tamaño, superficie afectada, tiempo de restauración en canteras, posibilidades de integración paisajística. Este análisis se efectuará en los estudios de impacto ambiental y/o estudio paisajístico cuando sean preceptivos o cuando no lo sean en el proceso de otorgamiento de autorización o licencia. Se prestará especialmente atención en los usos que pueden abarcar grandes superficies como las energías renovables y las explotaciones mineras. El análisis determinará si las propuestas son aceptables o no y en qué medida.  
10.8. Zona rural común agrícola-2 (ZRC-2):  
- Se estima que debe indicarse explícitamente la prohibición de los usos explotaciones mineras y energías renovables de forma explícita.  
- Se estiman compatibles establecimientos de turismo rural si se efectúan en edificaciones existentes legales.  
- En los terrenos forestales de este tipo de suelo: los usos permitidos en esos terrenos deberán ajustarse solo a usos de estudio, interpretación y conservación de la naturaleza, esparcimiento en medio natural, recreativos, deportivos y de ocio íntimamente ligados con entorno natural, ganadería extensiva, cinegéticos y forestales, sin implicar construcciones y edificaciones, y obras e instalaciones necesarias para gestión de bienes de dominio público o de servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés, así como para la minoración de los riesgos que motivaron su protección, y siempre que justifiquen su necesidad de implantación en este tipo de suelo frente al suelo no urbanizable común.  
- Se incluirán dentro de este tipo de suelo, ZRC-AG2, los siguientes ámbitos ZRC-AG1 señalados dentro de la línea roja en la imagen XIII adjunta, cuya delimitación exacta se establecerá con el servicio de infraestructura verde y paisaje:  
- El ámbito agrícola comprendido entre las unidades UP 3.2 y UP 3.3.  
- El ámbito agrícola que queda encuadrado dentro de la UP 3.3, al oeste de la Cañada Real núm. 12.  
10.9. Zona rural protegida agrícola:  
- Se corregirá la delimitación de este tipo de suelo ajustándola a la delimitación del suelo con capacidad de uso agrícola elevado del visor del Instituto cartográfico valenciano, salvo justificación.  
- Se corregirán los usos en el siguiente sentido: los usos permitidos deben limitarse a los agrícolas y las construcciones de casetas de aperos o pequeños almacenes agrícolas, descartándose otros usos y edificaciones propuestos como las explotaciones ganaderas intensivas y las industrias o actividades de transformación y comercialización de productos agrícolas precisen emplazarse cerca del origen de la materia prima y las viviendas rurales vinculadas a la explotación agrícola.  
No obstante, las construcciones de este tipo legalmente establecidas serán admisibles y también su posible ampliación en hasta un 20 % de la construcción siempre que se justifique su necesidad para el mantenimiento de la actividad.  
10.10. Zona rural protegida forestal (ZRP-NA-4): los terrenos agrícolas ZRC-AG1 señalados en las imágenes XII y XIII adjuntas señalados dentro de la línea azul formarán parte de la ZRP forestal con su regulación de uso.  
10.11. Zona rural protegida hábitats prioritarios: se estima necesaria la corrección ajustándose la delimitación a los terrenos forestales.  
11. Las medidas preventivas y correctoras del estudio ambiental y territorial estratégico se integrarán en la normativa urbanística del Plan general.  
12. Seguimiento: se efectuará un informe al inicio que servirá de referencia y otro al final de la vigencia del plan, así como informes cada 4 años.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Conselleria. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Camporrobles, debiendo incorporarse al plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 4 de junio de 2021.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 2 de octubre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML