Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7954, del 10-01-2017 (2016/9767)

Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de l'article 16 de les normes urbanístiques del Pla general d'ordenació urbana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7954

Data del DOGV
:   10-01-2017

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2016/9767

CVE


Data del document
:   05-12-2016

Organisme emissor
:   Ajuntament de la Nucia

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Nucia, la](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de l'article 16 de les normes urbanístiques del Pla general d'ordenació urbana. [2016/9767]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, es publica l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de l'article 16 de les NNUU PGOU, del tenor literal següent,  
  
«La Junta de Govern Local, celebrada en data 2 de desembre de 2016, va acordar:  
  
A. Antecedents  
El Ple de l'Ajuntament de la Nucia, en la seua condició d'òrgan substantiu, va adoptar acord en sessió celebrada el dia 31 de març de 2016 pel qual aprovava el document d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica sobre la modificació del text de l'article 16 de les NNUU del Pla general, per la incorporació de normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars (art. 16.bis) i normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu (art. 16.ter).  
  
Així mateix, s'acorda, en la referida sessió plenària, remetre a la Junta de Govern Local, com a òrgan ambiental i territorial competent, la sol·licitud d'inici i la documentació que l'acompanya, als efectes que se sotmeta a consultes amb les administracions públiques afectades segons el contingut de l'article 49.1.d de la LOTUP i persones interessades per un termini mínim de 20 dies hàbils, i es procedisca, si escau, a elaborar la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic de l'article 51 de LOTUP.  
  
B. Documentació presentada  
A la sol·licitud d'inici, remesa pel Ple de l'Ajuntament de la Nucia, s'adjunta esborrany de la modificació, la referida documentació és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
C. Planejament vigent  
El planejament general vigent en el municipi de la Nucia consisteix en un pla general que compta amb aprovació definitiva per la Comissió Provincial d'Urbanisme d'Alacant, el dia 27 de juliol de l'any 1988. Des de l'aprovació definitiva del Pla general, han sigut tramitades i aprovades 22 modificacions puntuals, la major part de les quals afecten només les ordenances o simples rectificacions de límits, sense provocar incidències en l??ordenació territorial.  
  
D. Modificació: objecte i justificació  
La proposta de modificació de les normes urbanístiques del Pla general afecta la redacció vigent de l'article 16. Equipaments o equip comunitari o dotació.  
Aquesta proposta afecta exclusivament determinacions de l'ordenació detallada, segons el que preveu l'article 19 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, complint la modificació proposada amb les determinacions de l'ordenació detallada previstes en l'article 35 de l'esmentada llei.  
  
La modificació es justifica en el fet que és necessària per a adaptar les ordenances dels sòls educatius destinats a la construcció de centres escolars a les normes de la conselleria competent en la matèria, ja que amb les ordenances actuals no es poden construir centres homologats, i al seu torn, harmonitzar les ordenances dels equipaments d'ús esportiu a tot el terme municipal, aclarint les condicions d'implantació, els usos principals i els permesos, de manera que no hi ha diferències entre les ordenances dels equipaments esportius del municipi.  
  
La modificació es concreta en la incorporació de normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars (art. 16.bis) i normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu (art.16.ter).  
  
E. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, s'observa que el desenvolupament de la modificació del Pla General proposada, no presenta afeccions sobre el medi ambient, per la qual cosa es considera que la modificació proposada no pareix que tindrà efecte significatiu sobre el medi ambient.  
  
F. Consultes  
Per part d'aquest Ajuntament, el qual ostenta la condició d'òrgan promotor i òrgan ambiental i territorial, de conformitat amb l'article 48.c.3 de la LOTUP, per afectar la proposta plantejada únicament i exclusivament determinacions de l'ordenació detallada, segons el que preveu l'article 19 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, complint la modificació proposada amb les determinacions de l'ordenació detallada previstes en l'article 35 de l'esmentada llei, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, s'ha procedit a sotmetre la documentació indicada a consultes a les següents administracions públiques afectades i persones interessades, per un termini de 45 dies hàbils:  
1r Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
Amb data 20 de juny de 2016, (r/s 05.07.2016-núm. 2777) se sotmet a informe d'eixe centre directiu document d'inici d'avaluació ambiental corresponent a la modificació d'ordenances del Pla general, relativa a equipaments per a usos esportius i educatius en l'àmbit del municipi de la Nucia, als efectes previstos en l'articles 51, 57 i següents de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana i article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià.  
  
Amb requeriment previ a aquest efecte del cap del Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant, amb data 7 de setembre de 2016, el regidor delegat d'Urbanisme de la Nucia per mitjà del seu escrit de data 5 de setembre de 2016, eixida 6 de setembre de 2016, a fi de completar la documentació inicialment presentada, aporta informe tècnic i pla emés a aquest efecte.  
Amb data d'entrada en l'Ajuntament de la Nucia de 23 de novembre de 2016, (r/e 10.141), es rep informe de la directora general de Cultura i Patrimoni de la Generalitat Valenciana, en què després de l'exposició dels anteriors antecedents s'assenyala:  
Vist el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i en l'exercici de les competències que atribueix a la Conselleria d'Educació, Investigació Cultura i Esport la referida llei sectorial i dins d'aquesta les que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, aprovat per Decret 155/2015, de 18 de setembre, del Consell, assigna específicament a la Direcció General de Cultura i Patrimoni, i després d'haver demanat els oportuns informes dels serveis tècnics, per la present resolució se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La modificació pretesa de les ordenances del Pla general no planteja afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions. Tampoc modifica els àmbits d'afecció arqueològica de les zones del PGOU, recollides en el Catàleg de béns i espais protegits, en especial en l'espai del patrimoni arqueològic per la qual cosa vist el precepte indicat i de conformitat amb els informes dels serveis tècnics s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, modificació d'ordenances del Pla general, relativa a equipaments per a usos esportius i educatius en l'àmbit del municipi de la Nucia.  
  
El present informe es contrau a la documentació ambiental de l'actuació en els termes en què s'ha descrit aquesta literalment i gràficament amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
G. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen als articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Amb data novembre de 2016, i a instàncies de l'Ajuntament de la Nucia, s'emet un informe sobre incidència ambiental i paisatgística de la modificació de l'article 16 del PG de la Nucia, elaborat pel tècnic lat. en CCAA Javier Jerés Escolano, en el qual s'assenyala:  
  
1. Antecedents  
L'Ajuntament de la Nucia ha tramitat una modificació d'ordenances que afecta totes les parcel·les de domini públic destinades a equipaments d'ús esportiu i educatiu, en aquest últim cas sempre que es destinen a usos escolars homologats per la conselleria competent, en el seu terme municipal. L'objectiu de la dita modificació és doble:  
  
D'una banda, harmonitzar els usos dominants i compatibles de les parcel·les esportives, l'edificabilitat permesa, i la resta d'ordenances per a la implantació d'instal·lacions esportives i usos compatibles, per a potenciar l'aposta del municipi per aquestes activitats, i en conseqüència, reforçar l'aposta per a continuar sent un referent en la comarca per les instal·lacions existents.  
D'una altra banda, harmonitzar les ordenances de les parcel·les educatives, sempre que la seua destinació siga la construcció de centres escolars homologats, adaptant les instruccions vigents de la conselleria competent, per a evitar problemes d'incompatibilitat.  
L'àmbit en què s'actua serà tot el municipi de la Nucia, i afecta les classes de sòl urbà i urbanitzable. En la mesura en què aquesta modificació d'ordenances suposa la regulació d'usos i de la resta de paràmetres d'implantació i edificació d'aquestes parcel·les, encara que totes elles són de domini públic, ha sigut necessari tramitar, a l'empara de la legislació vigent, un procediment d'avaluació ambiental. A aquest efecte, l'Ajuntament va presentar davant de l'administració competent en matèria d'ordenació del territori un document inicial d'acord amb el que preveu l'article 121.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Una vegada finalitzades les consultes a les administracions competents, i havent-se determinat que el procediment ambiental resultant correspon a l'avaluació ambiental estratègica simplificada, l'Ajuntament requereix del tècnic que subscriu informe sobre les possibles incidències ambientals i paisatgístiques que podrien derivar-se de l'aplicació efectiva de la dita modificació de les ordenances, motiu pel qual es redacta aqueste document.  
  
2. Objectius  
Els objectius del present informe són els següents:  
- Identificar l'abast de les modificacions proposades, açò és, determinar els espais actualment afectats per aquesta modificació i analitzar si poden afectar, o veure's afectats, en alguna variable d'interés ambiental i/o paisatgístic.  
- Avaluar les possibles incidències en les àrees afectades.  
- Proposar, si escau, mesures preventives i/o correctores que permeten compatibilitzar la proposta amb el seu respectiu entorn, incloent-hi la necessitat de desenvolupar amb posterioritat estudis de major detall.  
  
- Emetre un dictamen general sobre les conclusions obtingudes.  
  
3. Descripció general de la proposta  
Segons consta en el document inicial tramitat per l'Ajuntament, els objectius de la modificació són els següents:  
- Modificar les normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars, afectant les parcel·les qualificades com a PED (xarxa primària educatiu) i SED (xarxa secundària educativa), sempre que les mateixes es destinen a la construcció de col·legis homologats per la conselleria competent en la matèria, l'àmbit d'aplicació serà el sòl urbà i urbanitzable del municipi, amb preferència sobre les ordenances dels plans parcials aprovats. El sòl per a les dotacions serà de titularitat pública.  
- Modificar les normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu, afectant les parcel·les qualificades com a PRD (xarxa primària poliesportiu) i SRD (xarxa secundària esportiu), l'àmbit d'aplicació serà el sòl urbà i urbanitzable del municipi, amb preferència sobre les ordenances dels plans parcials aprovats. El sòl per a les dotacions serà de titularitat pública.  
  
Respecte a l'abast i el contingut de la planificació i de la proposta, consisteix en el contingut següent:  
- Creació de dos nous articles en les ordenances, amb el contingut següent:  
Article 16.bis. Normas particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars  
Àmbit d'aplicació. Equipaments d'ús i domini públic. Condicions comunes a PED (xarxa primària educatiu) i SED (xarxa secundària educatiu), sempre que aquestes es destinen a la construcció de col·legis homologats per la conselleria competent en la matèria: l'àmbit d'aplicació serà el sòl urbà i urbanitzable del municipi, amb preferència sobre les ordenances dels plans parcials aprovats.  
  
El sòl per a les dotacions serà de titularitat pública.  
La normativa específica que regula els usos i l'edificació és:  
Serà aplicable la instrucció tècnica 2/2005, sobre directrius per a possibilitar l'emissió dels informes requerits per la legislació urbanística valenciana en matèria educativa, de la conselleria competent en matèria educativa.  
En particular, s'aplicarà l'article 16, amb la condició que les normes urbanístiques d'aplicació a les parcel·les, no establiran condicions limitadores d'edificabilitat més desfavorables que les següents:  
  
- Coeficient d'edificabilitat inferior a 1 m²t/m².  
- Nombre de plantes no inferior a 3.  
- Altura de cornisa inferior a 12 m.  
- Separacions a límits/fatxades, i nombre d'aparcaments igual al nombre d'unitats docents que es projecten.  
- Per a la construcció d'edificis escolars, haurà d'aportar-se estudi d'integració paisatgística per a assegurar les condicions d'integració d'aquests en la parcel·la i el seu entorn, sotmetent la documentació a informació pública en els termes establits en la legislació aplicable.  
  
  
Article 16.ter. Normas particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu  
Àmbit d'aplicació. Equipaments d'ús i domini públic. Condicions comunes a PRD (xarxa primària poliesportiu) i SRD (xarxa secundària esportiu): l'àmbit d'aplicació serà el sòl urbà i urbanitzable del municipi, amb preferència sobre les ordenances dels plans parcials aprovats. El sòl per a les dotacions serà de titularitat pública.  
  
La normativa específica que regula els usos i l'edificació és:  
  
I. Usos admesos i prohibits.  
Ús dominant: recreatiu esportiu.  
S'admeten com a usos compatibles: usos hotelers o assimilats, assistencials i sanitaris, sempre vinculats a les activitats esportives. Haurà d'acreditar-se la vinculació a activitats esportives en la sol·licitud de llicència, només admetent-se l'ús per a esportistes, entrenadors, etc;, centres de rehabilitació i tractament d'esportistes; amb una edificabilitat conjunta màxima per a aquests usos del 25 % de l'edificabilitat de la parcel·la.  
S'admet la restauració i terciari només per a xicotetes botigues esportives, amb una edificabilitat màxima per a aquests usos del 10 % de l'edificabilitat de la parcel·la.  
La resta d'usos estan prohibits.  
  
  
II. Accessos i viari privats.  
Els accessos als equipaments des de les vies públiques hauran de ser utilitzables pels vehicles de minusvàlids. En el seu acabat superficial s'utilitzaran materials antilliscants.  
  
III. Reculades.  
Les edificacions o tancaments d'instal·lacions esportives hauran de tindre una reculada com a mínim igual a 3 m des de l'alineació exterior de les vies i espais lliures públics.  
La reculada entre edificis serà de 10 m.  
  
IV. Percentatge d'ocupació.  
Les limitacions d'ocupació màxima sobre parcel·la neta (%), així com la composició en planta de l'edificació serà el resultat d'aplicar reculades.  
  
V. Altura màxima de les construccions.  
L'altura de l'edificació no haurà d'excedir dènou metres (19 m), i s'admet un màxim de 5 plantes, inclosa la planta baixa.  
  
VI. Aspecte exterior de les edificacions.  
Les edificacions hauran d'estar en harmonia amb el lloc i les construccions de l'entorn. Els tancaments de parcel·la enfront dels espais públics hauran d'estar conformats per materials de qualitat i aspecte equivalent als de les fatxades de les construccions.  
  
VII. Places d'aparcament.  
El nombre de places d'aparcament vindrà determinat per les necessitats de l'ús públic de l'equipament en qüestió, amb remissió a la normativa sectorial. Per a usos hotelers, assistencials, restauració i botigues esportives, serà aplicable la reserva prevista en la legislació vigent per a usos terciaris, reservant-se les places en espais de la pròpia parcel·la o en soterrani.  
  
IX. Edificabilitat.  
L'edificabilitat màxima és la d'1 m²t/m²s.  
  
X. Condicions de parcel·lació i tipologies.  
a) Parcel·la mínima: 1.000 m².  
b) Tipus d'edificació: bloc exempt.  
  
XI. Condicions d'integració paisatgística.  
Per a la construcció d'edificis hotelers o assimilats, assistencials i sanitaris, sempre vinculats a les activitats esportives; haurà d'aportar-se estudi d'integració paisatgística per a assegurar les condicions d'integració d'aquests en la parcel·la i el seu entorn, sotmetent la documentació a informació pública en els termes establits en la legislació aplicable.  
  
4. Abast de l'anàlisi  
L'abast de l'anàlisi correspon a les àrees grafiades en el pla 01 de l'annex, corresponents a les parcel·les dotacionals educatives i esportives dins del terme municipal. En la següent imatge es mostren les àrees delimitades d'acord amb la codificació següent:  
1. P. Xarxa primària  
2. S. Xarxa secundària  
3. ED. Educatiu  
4. RD. Esportiu  
  
  
Emplaçament de les àrees educatives i esportives subjectes a modificació  
  
Sobre aquestes àrees no s'han detectat elements patrimonials en el seu entorn immediat que puguen requerir preservar les actuals línies d'horitzó, de manera que en el cas de les dotacions educatives no és previsible que la modificació proposada introduïsca canvis significatius respecte a la situació actual. Respecte a les àrees esportives, considerant la seua ubicació i extensió, resulta convenient aprofundir respecte a la seua possible incidència visual.  
Per a analitzar la possible incidència ambiental i paisatgística de les àrees d'actuació es contextualitzaran respecte als elements territorials més significatius.  
  
5. Avaluació  
El municipi de la Nucia disposa d'estudi de paisatge, pendent d'aprovació definitiva per part de la Generalitat, on figura la caracterització i valoració de les unitats i recursos paisatgístics. De la mateixa manera compta amb diferents informes ambientals (estudi de capacitat d'acollida del territori, estudi ambiental i territorial estratègic, etc.) que ja identifica les zones ambientalment sensibles, per la qual cosa als efectes d'evitar duplicitats de contingut i produir un document concret i ajustat a l'escala d'anàlisi, únicament es reproduiran gràficament els elements més importants a considerar. Són els següents:  
  
  
LIC ZEPA  
  
  
PAISATGE PROTEGIT SÒL FORESTAL  
  
Vies pecuàries  
  
  
Com es pot apreciar, a priori únicament es detecta una possible afecció d'una parcel·la educativa sobre sòl de caràcter forestal no estratègic, afecció aparent atés que la dita parcel·la ja compta amb la qualificació dotacional i la modificació de l'article no afecta la variable horitzontal (extensió) sinó la vertical (altures). Així, i a la vista que la modificació no incrementaria la seua incidència ambiental respecte a la situació actual, resulta rellevant centrar l'anàlisi respecte a la possible incidència visual, especialment en les zones de major visibilitat (carreteres principals) o exposició.  
Als efectes de determinar si la modificació proposada pot presentar algun tipus d'incompatibilitat amb els objectius de qualitat paisatgística definits en l'estudi de paisatge, s'analitzaran alguns elements sobre els quals es pressuposa una major incidència, com pot ser les zones edificables de les parcel·les esportives de la ciutat esportiva (per la seua visibilitat des de la carretera CV-70 | CV-715) o bé l'àrea educativa localitzada en el Copet, per la seua proximitat a espais protegits. En tot cas, com a norma general, han de tindre's en compte els criteris següents:  
  
  
Criteris generals.  
L'article 8 de la LOTUP, relativa als criteris generals d'ordenació i integració paisatgística, determina que la planificació territorial i urbanística, la implantació d'usos i els projectes d'infraestructures, preservaran i potenciaran la qualitat dels paisatges i la seua percepció visual aplicant els criteris següents:  
a) Les construccions s'adaptaran al medi en què se situen, siga rural o urbà, tenint en compte els elements culturals existents en l'àmbit de l'actuació.  
b) Es respectaran els elements culturals, la topografia i la vegetació com a elements conformadors del caràcter dels paisatges, considerant-los condicionants i referents dels projectes.  
c) Totes les actuacions garantiran la correcta visualització i accés al paisatge. Per a això:  
Mantindran el caràcter i les condicions de visibilitat dels paisatges de major valor, especialment els agropecuaris tradicionals, els oberts i naturals, les perspectives de conjunts urbans històrics o tradicionals, els elements culturals i l'entorn de recorreguts escènics.  
  
Amb caràcter general, es preservaran de la urbanització i de l'edificació els elements dominants que constitueixen referències visuals del territori: crestes de muntanyes, cúspides del terreny, vores de penya-segats, zones amb pendents elevades, fites i elevacions topogràfiques.  
Respectaran zones d'afecció paisatgística i visual entorn dels punts d'observació que faciliten les vistes més significatives de cada lloc i els que contribuïsquen a la posada en valor de la infraestructura verda.  
  
Respecte a les normes i directrius de l'estudi de paisatge del municipi, es determinaven les següents:  
  
Criteris per a la implantació de noves actuacions en el territori.  
1. Respectar la topografia i la vegetació del lloc.  
Es considerarà la topografia integrant els seus elements més significatius, naturals i artificials, i respectant en qualsevol cas les seues funcions, com a referències visuals del territori i espais de gaudi escenogràfic. Així mateix, s'haurà d'integrar la vegetació i l'arbratge existents que siguen determinants del caràcter i la singularitat dels paisatges.  
  
2. Definir adequadament els contorns urbans i espais de transició entre usos.  
Per a aconseguir la integració dels nuclis de població en el paisatge del seu entorn s'haurà de propiciar una estructura urbana adequada, definint els espais de transició, els contorn urbans i la seua silueta, atenent les particularitats de cada un d'ells  
3. Tractar adequadament els accessos a municipis i la seua seqüència visual.  
Es protegiran i ordenaran les vistes cap als recursos paisatgístics, des dels accessos i vies de comunicació, preservant per a això franges d'afecció que es definiran en funció de la conca visual de les esmentades infraestructures, i de les principals vistes cap als recursos que s'obtenen des d'elles.  
4. Integrar paisatgísticament i visualment les noves implantacions en el territori quant a volumetries, materials i colors.  
Qualsevol excepció a aquest criteri s'haurà de justificar adequadament en el marc de l'estratègia territorial.  
5. Preservar les vistes cap als paisatges de major valor.  
Es consideraran les vistes cap als recursos paisatgístics des dels principals punts d'observació. Es garantirà que la planificació, els creixements i les infraestructures mantinguen les condicions de visibilitat pròpies dels paisatges de major valor, procurant la seua localització en àrees de menor exposició visual o prèviament alterades per altres motius, triant les alternatives que presenten un major potencial d'integració paisatgística.  
6. Ubicar les àrees per a activitats econòmiques, de forma preferent, en zones d'ombra visual.  
Es prioritzarà la ubicació d'aquestes àrees en les zones de menor exposició visual i, en especial, fora dels principals accessos als nuclis urbans respectant franges d'afecció visual de com a mínim 100 metres en aquestes àrees, i dotant-les d'un adequat tractament paisatgístic.  
  
7. Potenciar el paisatge del municipi zonificant de manera adequada el sòl no urbanitzable.  
Es limitaran les activitats que puguen alterar la percepció del paisatge, i es proposaran mesures que incentiven el manteniment d'aquest. Es valoraran, per a la seua inclusió en la infraestructura verda, les àrees que s'hagen de preservar per a protegir el patró ecològic, millorar el paisatge visual del nucli o preservar zones de transició física i visual entre distints usos i activitats.  
8. Afavorir l'accés i gaudi als paisatges de major valor en un marc de mobilitat sostenible.  
La planificació territorial i urbanística contribuirà a la consecució de la mobilitat sostenible, tractant-la de manera conjunta amb els usos en el territori, tendint al consum de recursos pròxims, a la reducció del model dispers, de l'empremta ecològica i de les emissions de diòxid de carboni, i incrementant la participació del transport públic i del no motoritzat. La potenciació de la mobilitat sostenible ha de comportar la millora de l'accessibilitat, funcional i visual, als paisatges de major valor, compatibilitzant qualsevol proposta amb la infraestructura verda del territori.  
  
Criteris territorials i paisatgístics per a l'ús públic de la infraestructura verda.  
1. Els usos terciaris i recreatius que estiguen vinculats als espais naturals i que puguen afectar els valors objecte de la protecció, hauran d'integrar-se paisatgísticament, emplaçar-se preferentment en la zona d'amortiment d'impactes o zonificació equivalent i ser compatible, si és el cas, amb el pla d'ús públic de l'espai natural protegit permetent el gaudi de la naturalesa pel públic en general sense amenaçar les característiques del sistema.  
2. Són elements estructurants de l'ús públic de la infraestructura verda, entre altres, les vies pecuàries principals i els camins de l'aigua.  
3. Es crearan connexions blanes que permeten integrar els espais verds urbans amb els paisatges de valor en l'entorn del nucli urbà, facilitant el seu recorregut per sistemes de transport no motoritzat.  
4. Les edificacions, instal·lacions i infraestructures que s'autoritzen en la infraestructura verda del territori hauran de ser qualificadores del medi natural, cultural o econòmic on s'ubiquen o de conformitat amb el que estableix l'estratègia territorial i la legislació vigent.  
  
5. S'establiran miradors i itineraris i s'identificaran els trams des d'on la percepció del paisatge siga més suggeridora.  
6. Es procurarà que els itineraris connecten edificis d'interés, miradors, centres d'interpretació, parcs periurbans i àrees recreatives, organitzant-se en forma de xarxa.  
7. En els miradors i itineraris es fomentaran les actuacions necessàries de condicionament, senyalització, manteniment i difusió a fi de facilitar la percepció dels valors del paisatge, i s'evitarà una artificialització excessiva.  
8. Per a la millora de la percepció del paisatge es procurarà evitar la presència d'elements situats en primera línia que irrompen negativament en el camp visual dels miradors i itineraris.  
9. A fi de millorar la percepció dels recursos paisatgístics s'adoptaran estratègies d'harmonització, mimesi, ocultació o, fins it tot, supressió dels elements de major impacte.  
10. Es fomentarà la restauració dels camins i itineraris paisatgístics amb tècniques de revegetació, utilitzant espècies representatives dels ecosistemes on s'ubiquen.  
  
Criteris d'implantació d'usos en els connectors biològics i territorials.  
1. En espais identificats com a connectors biològics i territorials, es donarà prioritat a l'aprofitament sostenible dels recursos naturals, paisatgístics i agrícoles i als usos del sòl compatibles amb la conservació de les funcions ecològiques i territorials dels connectors.  
  
2. Els desenvolupaments urbanístics en aquests espais seran excepcionals, i convenientment justificats de ser la millor alternativa, en la realitat territorial existent i de no generar un impacte significatiu en les funcions de connectivitat que realitzen aquests espais. En tals casos s'hauran d'observar els següents criteris d'ordenació:  
- Les zones verdes i espais oberts se situaran preferentment en els connectors biològics i territorials, limitant-se les edificacions i els creixements del sòl impermeabilitzat.  
- Les infraestructures lineals que s'instal·len en els corredors territorials minimitzaran l'efecte barrera, procurant la continuïtat de la xarxa de camins i sendes, executant mesures correctores de permeabilitat amb disseny adequat a la seua finalitat, adoptant criteris de manteniment de la connectivitat ecològica i territorial en totes les fases de planificació, construcció i gestió de les dites infraestructures.  
3. Els trams dels corredors fluvials urbans hauran de ser tractats amb el major grau de naturalització possible, i en aquest sentit es plantejarà:  
- Actuacions de revegetació amb espècies de ribera fluvial semblants a les existents aigües amunt i avall del nucli urbà, i reduint al mínim possible la presència de mobiliari urbà.  
- La no-construcció d'edificacions a menys de 20 metres de la ribera del llit. Quan aquesto connectors transcórreguen per sòls urbanitzables i no urbanitzables la dita franja es podrà elevar fins a 50 metres.  
  
Com pot observar-se, la modificació proposada no introdueix modificacions que puguen alterar, a priori, els objectius i criteris definits amb anterioritat atés que introdueix un canvi menor que afecta fonamentalment les altures i que es preveu d'escassa entitat. Per això, es desenvolupa una anàlisi de visibilitat sobre una de les àrees edificables de major repercussió pel seu potencial visual (nombre d'observadors) dins de la ciutat esportiva. En el cas de resultar poc significativa, ha d'entendre's que les conclusions són extrapolables a la resta d'àrees subjectes a la modificació mentre no hi hagueren elements sensibles que pogueren veure's afectats per la dita modificació.  
  
Anàlisi de la incidència visual de la modificació sobre la ciutat esportiva.  
La ciutat esportiva es localitza en la zona estructural de paisatge número 7 (la Serreta). D'acord amb l'estudi de paisatge del Pla general, aquesta zona està situada al sud del nucli urbà de la Nucia, en la zona central del terme municipal, els límits de la qual són: al nord-oest, el barranc del Barranquet que intersecta al nord amb la carretera CV-760, tancant la zona en aquest punt; a l'est, amb les zones baixes del Captivador; al sud-est, amb la pedrera de grava i el traçat del riu Sec, així com el traçat de la CV-70, principal carretera d'accés al nucli urbà.  
  
La zona es caracteritza fonamentalment pel seu mosaic agroforestal, definida per grans extensions de pineda de pi blanc, com a espècie arbòria principal, encara que es pot evidenciar la presència d'algunes àrees agrícoles en fase d'abandó. Aquestes zones agrícoles es caracteritzen per la grandària reduïda de les parcel·les i pel caràcter de secà d'aquestes, amb aprofitaments d'ametler i olivera fonamentalment. Actualment compta amb un pla parcial aprovat que desenvoluparà urbanísticament aquesta zona. El citat pla parcial manté en el seu estat actual gran part de la superfície localitzada en el Tossal del Captivador, la qual cosa permet que la majoria de les zones forestals en millors condicions de densitat, diversitat i estat fitosanitari, queden preservades futures transformacions.  
Com a límit sud de la zona de la Serreta, es troba una gran pedrera d'extracció d'àrids i graves que en l'actualitat segueix en fase d'explotació. La cara nord de la xicoteta serra que la conté és la que es troba en explotació, mentre que la cara sud manté totes les seues característiques naturals.  
Per a la valoració de la integració paisatgística és necessari estimar el potencial visual de l'actuació a les distàncies de 500 m, 1.500 m i 3.000 m de ràdio. El factor escala és fonamental per a ajustar l'anàlisi, ja que l'increment previsible d'altures d'edificacions no és significatiu, almenys des del punt de vista de la seua incidència en el paisatge. Cal tindre en compte, a més, que els dits increments es troben per davall del marge de resolució del modelatge (models digitals del terreny i elevacions) que aquest tipus d'estudis, per l'escala d'anàlisi realitzada, comprenen.  
L'administració autonòmica recomana que les anàlisis de visibilitat es realitzen a partir dels MDT, a escala 1:20.000, subministrats per l'ICV. Aquests models digitals del terreny reflecteixen la superfície del sòl i els principals elements verticals del terreny, discriminant la vegetació.  
  
  
  
  
MDT (isohipses) escala 1:20.000  
  
  
No obstant això, és possible ajustar el grau de sensibilitat utilitzant les imatges LIDAR que l'IGN proporciona, on és possible, per mitjà de l'ús de sistemes d'informació geogràfica, filtrat dels punts de retorn, i posterior modelatge tant del terreny com d'elevacions (MDT i MDE). Per a aquest informe s'ha optat per un modelitzat en dos etapes: d'una banda, per mitjà de filtrat dels punts de retorn LIDAR de sòl i edificacions; i, d'un altre, per mitjà de filtrats dels retorns vinculats a vegetació baixa, mitjana i alta. Una vegada obtinguts, s'executen els modelatges i es calculen les àrees de visibilitat (zones visibles/no visibles) a diferents altures i per separat, analitzant les àrees de visibilitat conjuntes. El modelatge de vegetació és especialment sensible a la formació de masses arbòries concentrades i s'utilitza com a anàlisi de contrast. Finalment, es realitza un tanteig de terreny per a verificar els resultats aconseguits.  
Per a la determinació de l'efecte visual que produiria el canvi previst per la proposta presentada, s'analitza la visibilitat a tres cotes: 15, 20 i 25 m [H]. A pesar que la modificació preveu que l'altura de l'edificació no haurà d'excedir dènou metres (19 m), s'amplia l'anàlisi fins als 25 m d'altura sobre el terreny, ja que no és possible determinar, en aquesta fase, la cota real de les rasants. D'aquesta manera es compta amb un marge de seguretat suficient per a determinar la incidència visual que puga produir-se.  
Per a interpretar correctament el resultat dels càlculs realitzats cal tindre en compte que l'anàlisi de visibilitat associat a la vegetació té la limitació que pot presentar canvis en cas de tales, rebaixos i/o aclarides. En aquest cas, és el MDT del sòl junt amb les edificacions inventariades el que predominaria. De la mateixa manera, qualsevol introducció de nous elements entre el focus d'anàlisi i un potencial observador, podria suposar una limitació visual.  
A continuació es mostren els resultats obtinguts (altura mitjana de l'observador en punts distants=1,75 m [h]).  
  
Visibilitat calculada: H=15 i h=1,75  
  
Visibilitat calculada: H=20 i h=1,75  
  
  
  
  
  
Visibilitat calculada: H=25 i h=1,75  
  
  
Com s'ha pogut comprovar en les imatges anteriors, la variació en la visibilitat potencial a diferents cotes no és significativa en la determinació del MDT (sòl+edificacions). Ampliant l'escala d'anàlisi a una ràdio pròxima, i considerant la cota màxima, s'observa que és la CV-70 el punt principal de potencials observadors en què pot veure's afectat.  
  
  
Visibilitat calculada: H=25 i h=1,75 (detall)  
  
  
No obstant això, quan s'introdueix la variable de la vegetació, s'observa que la visibilitat es redueix considerablement. En la imatge següent es mostra el resultat obtingut.  
  
  
Visibilitat corregida: H=25 i h=1,75  
  
  
Punts de visibilitat (corregida): av. de Benidorm [1] i CV-70 [2]  
  
  
  
Amb la visibilitat calculada a partir de l'MDT sense vegetació (màxima) i amb vegetació (corregida o mínima) obtenim el rang de visibilitat teòrica des dels punts de vista principal.  
En les zones identificades, que corresponen a l'avinguda de Benidorm i la CV-70, els punts de major visibilitat es localitzen sobre trajectòries de visualització oposades al punt d'observació, a més de trobar-se a una distància superior a 500 m (pels efectes d'escala que pot produir).  
  
En les imatges obtingudes a partir de visualitzador d'imatges de Google Maps, pot comprovar-se la visibilitat real en direcció al punt analitzat. En el cas de la CV-70 (imatge presa en direcció contrària al sentit de circulació) s'aprecien, lleugerament, les cobertes de les instal·lacions esportives actuals.  
  
En el cas de l'avinguda de Benidorm, ocorre una situació semblant, és a dir, que la zona analitzada podria ser visible des del carril contrari (noteu que l'edificació existent, a la dreta de la imatge, limita considerablement la capacitat de visualització de la zona analitzada).  
  
  
Per a comprovar l'efecte real que la cobertura del terreny actual exerceix sobre la capacitat visual de l'actuació, s'ha continuat la revisió visual del trajecte principal de la CV-70 realitzant el traçat amb cotxe, on s'ha comprovat que, efectivament, hi ha nombrosos elements d'interrupció visual que confirmarien els resultats obtinguts amb els models. Atés que la presa d'imatges durant un trajecte rodat és complicada, s'opta per l'ús de l'eina de Google Maps als efectes de facilitar la visualització del trajecte. En les pàgines següents es mostren una sèrie d'imatges obtingudes per aquest mitjà per a contrastar-les.  
  
Trajecte per la CV-70, en direcció Benidorm a la Nucia  
En la imatge superior s'aprecia un canvi de pendent. La ciutat esportiva es localitzaria a la dreta de la direcció de trànsit  
  
  
  
  
Zona de canvi de pendent, on la vegetació existent limita la visió de l'àmbit analitzat  
  
  
Àrea identificada en l'anàlisi de visibilitat (corregida) on s'aprecien les cobertes de les instal·lacions existents  
  
Una vegada superada la zona de visibilitat, de nou la vegetació intervé com a pantalla visual natural  
  
Tal com ens acostem a la rotonda que uneix la CV-70 amb la CV-175, molt puntualment són observables les actuals instal·lacions  
  
  
Des de l'accés a la rotonda, ja són visibles les actuals instal·lacions  
  
L'anàlisi visual marca el punt central d'aquesta com a punt potencial d'observació.  
  
  
Com s'ha posat de manifest en el conjunt d'imatges anteriors, la visibilitat des de la CV-70 cap a la ciutat esportiva (sentit de trajecte de Benidorm a la Nucia) s'ajustaria al model corregit. No obstant això, en el cas d'eliminació de la coberta vegetal, la visibilitat correspondria a la calculada per al model sense vegetació, per la qual cosa no resultaria necessari realitzar noves anàlisis.  
  
A la vista de l'anàlisi realitzada, la modificació proposada no tindria incidència visual significativa i, a priori, la dita conclusió podria estendre's al conjunt de zones afectades per la modificació. No obstant això, no ha d'estendre's la dita apreciació en relació amb la integració paisatgística i visual d'una actuació concreta quan depén de la solució arquitectònica que es preveja en cada cas en particular.  
  
6. Conclusions.  
Atenent els resultats obtinguts, la modificació de l'article 16 de les normes del PG de la Nucia no té incidència significativa sobre l'accessibilitat visual al paisatge i disposa dels instruments necessaris per a garantir la integració de qualsevol actuació sobre el seu paisatge immediat, ja que preveu l'obligatorietat de realitzar un estudi d'integració paisatgística específic previ al seu desenvolupament.  
Respecte a la seua incidència ambiental, no s'han detectat afeccions sobre espais o paisatges protegits, si bé la parcel·la destinada a dotació educativa localitzada al sud-est del municipi estaria afectada per sòl forestal (comú) d'acord al PATFOR. En aquest sentit cal assenyalar que la modificació proposada no introduiria canvis respecte a la seua condició actual, al no incrementar l'àrea ocupable, per la qual cosa no intensifica la seua possible incidència sobre les variables mediambientals.  
En conclusió, i a judici del tècnic que subscriu, no es considera que la modificació proposada presente incompatibilitats per al seu desenvolupament sempre que es complisquen les determinacions expressades en el seu articulat. És per això que es redacta el present informe d'acord amb l'encàrrec realitzat, sotmés a l'aprovació superior, i subjecte a una opinió millor versada. A Alacant, per a la Nucia, al novembre de 2016.  
  
  
H. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. La dita directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
Atesa la disposició transitòria primera de la LOTUP, el procediment d'avaluació ambiental previst en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, serà aplicable als instruments de planejament que s'inicien a partir de l'entrada en vigor de la LOTUP, és a dir, a partir del 20 d'agost de 2014.  
Vista l'aprovació plenària de la sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental, amb data març 2016, i de conformitat amb la disposició transitòria primera, apartat segon, de la mencionada llei, la tramitació ambiental es durà a terme d'acord amb la Llei 5/2014 LOTUP.  
  
I. Justificació per a l'aplicació del procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica  
La modificació de planejament que es pretén afecta únicament i exclusivament determinacions de l'ordenació detallada, segons el que preveu l'article 19 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, complint la modificació proposada amb les determinacions de l'ordenació detallada previstes en l'article 35 de l'esmentada llei. No és susceptible de generar problemes ambientals diferents dels ja previstos.  
No afecta elements del patrimoni natural o cultural i no incompleix les determinacions legals vigents de qualsevol altra àrea afectada que poguera trobar-se sotmesa a algun tipus de protecció.  
Per tant, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, es considera que no té efectes significatius sobre el medi ambient, i es pot resoldre la seua avaluació ambiental i territorial estratègica per procediment simplificat.  
  
  
J. Òrgan competent  
La lletra c) de l'article 48 de Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, amb la nova redacció que en fa l'article 115 de la Llei 10/2015, de 29 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOCV 31 desembre), determina que l'òrgan ambiental i territorial serà l'ajuntament del terme municipal de l'àmbit del planejament objecte de l'avaluació ambiental, sense perjudici de l'assistència i la cooperació de les diputacions provincials d'acord amb la legislació de règim local, en els casos següents:  
  
1. En els instruments de planejament urbanístic que afecten únicament i exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà definida en la present llei.  
2. En els instruments de planejament urbanístic que, en el desenvolupament de planejament avaluat ambientalment, afecten únicament i exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbanitzable definida en la present llei.  
3. En els instruments de planejament urbanístic que afecten únicament i exclusivament l'ordenació estructural del sòl urbà que compte amb els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant de la zona establida en l'ordenació estructural.  
  
Així, en aplicació del que disposa l'article 21.1.s de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, correspondrà aquesta competència a l'alcalde al no ser atribuïda expressament per la llei a un altre òrgan municipal.  
Sense perjudici de l'anterior, per delegació d'Alcaldia de data 1 de març de 2016, s'han atribuït a la competència de la Junta de Govern Local, les funcions d'òrgan ambiental i territorial en els supòsits previstos en l'article 48.c de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana amb la redacció que en fa la Llei 10/2015, de 29 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat.  
  
K. Conclusions  
Analitzada la proposta de modificació puntual del text de l'article 16 de les NNUU del Pla general, per la incorporació de normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars (art. 16.bis) i normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu (art. 16.ter), cal considerar que la dita actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del Pla general de la Nucia.  
  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la dita llei, la proposta de modificació puntual del Pla general de la Nucia plantejada no té incidència significativa en el model territorial del dit municipi, no produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és bastant per a determinar que la proposta de modificació puntual del text de l'article 16 de les NNUU del Pla general, per la incorporació de normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars (art. 16.bis) i normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu (art. 16.ter), no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb l'anterior, i vist l'informe de la Comissió Tècnica de data 28 de novembre de 2016, sobre el document d'avaluació ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual de l'article 16 de les NNUU del PGOU, s'informa:  
Que és procedent emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de l'article 16 de les NNUU del Pla general, relativa a la incorporació de dos apartats (art.16.bis) ?sobre normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars- i (art. 16.ter) ?sobre normes particulars relatives als espais de titularitat pública d'equipaments d'ús esportiu- d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, corresponent continuar la tramitació de la modificació d'acord amb la seua normativa sectorial.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació.  
De conformitat amb el que disposa l??article 48.c, 50 i 51 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP) i en virtut de la delegació d'Alcaldia de data 1 de març de 2016, per mitjà de la present resolució la Junta de Govern Local aprova:  
  
Primer  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual de l'article 16 de les NNUU del Pla general, relativa a la incorporació de dos apartats (art.16.bis) ?sobre normes particulars relatives a espais de titularitat pública d'equipaments educatius el fi de les quals siga la construcció de centres escolars- i (art. 16.ter) segons la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Continuar la tramitació de la modificació puntual d'acord amb la seua normativa específica.  
  
Tercer  
Comunicar la present resolució d'informe ambiental i territorial estratègic a l'alcalde i el Ple de l'Ajuntament de la Nucia, en la seua qualitat d'òrgan promotor i substantiu respectivament.  
  
Quart  
Publicar el present informe en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 51.7 de la LOTUP.»  
  
  
La Nucia, 5 de desembre de 2016.- El regidor delegat: Miguel Angel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7954, del 10-01-2017 (2016/9767)

Informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual del artículo 16 de las normas urbanísticas del Plan general de ordenación urbana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7954

Fecha DOGV
:   10-01-2017

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2016/9767

CVE


Fecha del documento
:   05-12-2016

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de La Nucia

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Nucia, la](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual del artículo 16 de las normas urbanísticas del Plan general de ordenación urbana. [2016/9767]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, se publica el informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual del artículo 16 de las NNUU PGOU, del tenor literal siguiente,  
  
«La Junta de Gobierno Local, celebrada en fecha 2 de diciembre de 2016, acordó:  
  
A. Antecedentes  
El Pleno del Ayuntamiento de La Nucia, en su condición de órgano sustantivo, adoptó acuerdo en sesión celebrada el día 31 de marzo de 2016 aprobando el documento de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica sobre la modificación del texto del artículo 16 de las NNUU del Plan general, por la incorporación de normas particulares relativas a espacios de titularidad pública de equipamientos educativos cuyo fin sea la construcción de centros escolares (art. 16.bis) y normas particulares relativas a los espacios de titularidad pública de equipamientos de uso deportivo (art. 16.ter).  
  
Asimismo, se acuerda, en la referida sesión plenaria, remitir a la Junta de Gobierno Local, como órgano ambiental y territorial competente, la solicitud de inicio y la documentación que la acompaña, a los efectos de que se someta a consultas con las administraciones públicas afectadas según el contenido del artículo 49.1.d de la LOTUP y personas interesadas por un plazo mínimo de 20 días hábiles, y se proceda, en su caso, a Elaborar la resolución de informe ambiental y territorial estratégico del artículo 51 de LOTUP.  
  
B. Documentación presentada  
A la solicitud de inicio, remitida por el Pleno del Ayuntamiento de La Nucia, se acompaña borrador de la modificación, la referida documentación es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
C. Planeamiento vigente  
El planeamiento general vigente en el municipio de La Nucia consiste en un plan general que cuenta con aprobación definitiva por la Comisión Provincial de Urbanismo de Alicante, el día 27 de julio del año 1988. Desde la aprobación definitiva del Plan general, han sido tramitadas y aprobadas 22 modificaciones puntuales, la mayor parte de las cuales afectan solo a las ordenanzas o a simples rectificaciones de límites, sin provocar incidencias en la ordenación territorial.  
  
D. Modificación: objeto y justificación  
La propuesta de modificación de las normas urbanísticas del Plan general afecta a la redacción vigente del artículo 16. Equipamientos o equipo comunitario o dotación.  
Esta propuesta afecta exclusivamente a determinaciones de la ordenación pormenorizada, según lo previsto en el artículo 19 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunidad Valenciana, cumpliendo la modificación propuesta con las determinaciones de la ordenación pormenorizada previstas en el artículo 35 de la citada ley.  
La modificación se justifica en el hecho de que es necesaria para adaptar las ordenanzas de los suelos educativos destinados a la construcción de centros escolares a las normas de la conselleria competente en la materia, ya que con las ordenanzas actuales no se pueden construir centros homologados, y a su vez, armonizar las ordenanzas de los equipamientos de uso deportivo en todo el término municipal, aclarando las condiciones de implantación, los usos principales y los permitidos, de forma que no existen diferencias entre las ordenanzas de los equipamientos deportivos del municipio.  
La modificación se concreta en la incorporación De normas particulares relativas a espacios de titularidad pública de equipamientos educativos cuyo fin sea la construcción de centros escolares (art. 16.bis) y normas particulares relativas a los espacios de titularidad pública de equipamientos de uso deportivo (art.16.ter).  
  
E. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
Realizado el análisis técnico de la documentación presentada y consultada la cartografía temática de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, se observa que el desarrollo de la modificación del Plan General propuesta, no presenta afecciones sobre el medio ambiente, por lo que, se considera que la modificación propuesta no parece que vaya a tener efecto significativo sobre el medio ambiente.  
  
F. Consultas  
Por parte de este Ayuntamiento, el cual ostenta la condición de órgano promotor y órgano ambiental y territorial, de conformidad con el artículo 48.c.3 de la LOTUP, al afectar la propuesta planteada única y exclusivamente a determinaciones de la ordenación pormenorizada, según lo previsto en el artículo 19 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, cumpliendo la modificación propuesta con las determinaciones de la ordenación pormenorizada previstas en el artículo 35 de la citada ley, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, se ha procedido a someter la documentación indicada a consultas a las siguientes administraciones públicas afectadas y personas interesadas, por un plazo de 45 días hábiles:  
1.º Dirección General de Cultura y Patrimonio de la Generalitat Valenciana.  
Con fecha 20 de junio de 2016, (r/s 05.07.2016-núm. 2777) se somete a informe de ese centro directivo documento de inicio de evaluación ambiental correspondiente a la modificación de ordenanzas del Plan general, relativa a equipamientos para usos deportivos y educativos en el ámbito del municipio de La Nucia, a los efectos previstos en el artículos 51, 57 y siguientes de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana y artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano.  
Previo requerimiento al efecto del jefe del Servicio Territorial de Cultura y Deporte de Alicante, con fecha 7 de septiembre de 2016 el concejal delegado de Urbanismo de La Nucia mediante su escrito de fecha 5 de septiembre de 2016, salida 6 de septiembre de 2016, al objeto de completar la documentación inicialmente presentada, aporta informe técnico y plano emitido al efecto.  
Con fecha de entrada en el Ayuntamiento de La Nucia de 23 de noviembre de 2016, (r/e 10.141), se recibe informe de la directora general de Cultura y Patrimonio de la Generalitat Valenciana, en el que tras la exposición de los anteriores antecedentes se señala:  
Visto lo que dispone el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano y en el ejercicio de las competencias que atribuye a la Conselleria de Educación, Investigación Cultura y Deporte la referida ley sectorial y dentro de la misma las que el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, aprobado por Decreto 155/2015, de 18 de septiembre, del Consell asigna específicamente a la Dirección General de Cultura y Patrimonio, y tras haber recabado los oportunos informes de los servicios técnicos, por la presente se sustancia el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
La modificación pretendida de las ordenanzas del Plan general no plantea afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones. Tampoco modifica los ámbitos de afección arqueológica de las zonas del PGOU, recogidas en el Catálogo de bienes y espacios protegidos, en especial en el espacio del patrimonio arqueológico por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con los informes de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, modificación de ordenanzas del Plan general, relativa a equipamientos para usos deportivos y educativos en el ámbito del municipio de La Nucia.  
El presente informe se contrae a la documentación ambiental de la actuación en los términos en que se ha descrito la misma literal y gráficamente con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
G. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Con fecha noviembre de 2016, y a instancias del Ayuntamiento de La Nucia, se emite informe sobre incidencia ambiental y paisajística de la modificación del artículo 16 del PG de La Nucia, elaborado por el técnico ldo. en CCAA Javier Jerez Escolano, en el que se señala:  
  
1. Antecedentes  
El Ayuntamiento de La Nucia ha tramitado una modificación de ordenanzas que afecta a todas las parcelas de dominio público destinadas a equipamientos de uso deportivo y educativo, en este último caso siempre que se destinen a usos escolares homologados por la conselleria competente, en su término municipal. El objetivo de dicha modificación es doble:  
- Por una parte, armonizar los usos dominantes y compatibles de las parcelas deportivas, la edificabilidad permitida, y el resto de ordenanzas para la implantación de instalaciones deportivas y usos compatibles, para potenciar la apuesta del municipio por estas actividades, y en consecuencia, reforzar la apuesta para seguir siendo un referente en la comarca por las instalaciones existentes.  
- Por otra, armonizar las ordenanzas de las parcelas educativas, siempre que su destino sea la construcción de centros escolares homologados, adaptando las instrucciones vigentes de la conselleria competente, para evitar problemas de incompatibilidad.  
El ámbito en el que se actúa será todo el municipio de La Nucia, y afecta a las clases de suelo urbano y urbanizable. En la medida en la que esta modificación de ordenanzas supone la regulación de usos y del resto de parámetros de implantación y edificación de estas parcelas, aún siendo todas ellas de dominio público, ha sido necesario tramitar, al amparo de la legislación vigente, un procedimiento de evaluación ambiental. A tal efecto, el Ayuntamiento presentó ante la administración competente en materia de ordenación del territorio un documento inicial conforme a lo previsto en el artículo 121.2 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Una vez finalizadas las consultas a las administraciones competentes, y habiéndose determinado que el procedimiento ambiental resultante corresponde a la evaluación ambiental estratégica simplificada, el Ayuntamiento requiere del técnico que suscribe informe sobre las posibles incidencias ambientales y paisajísticas que podrían derivarse de la aplicación efectiva de dicha modificación de las ordenanzas, motivo por el cual se redacta este documento.  
  
2. Objetivos  
Los objetivos del presente informe son los siguientes:  
- Identificar el alcance de las modificaciones propuestas, esto es, determinar los espacios actualmente afectados por esta modificación y analizar si pueden afectar, o verse afectados, en alguna variable de interés ambiental y/o paisajístico.  
- Evaluar las posibles incidencias en las áreas afectadas.  
- Proponer, en su caso, medidas preventivas y/o correctoras que permitan compatibilizar la propuesta con su respectivo entorno, incluyendo la necesidad de desarrollar con posterioridad estudios de mayor detalle.  
- Emitir un dictamen general sobre las conclusiones obtenidas.  
  
3. Descripción general de la propuesta  
Según consta en el documento inicial tramitado por el Ayuntamiento, los objetivos de la modificación son los siguientes:  
- Modificar las normas particulares relativas a los espacios de titularidad pública de equipamientos educativos cuyo fin sea la construcción de centros escolares, afectando a las parcelas calificadas como PED (Red Primaria Educativo) y SED (Red Secundaria Educativo), siempre que las mismas se destinen a la construcción de colegios homologados por la conselleria competente en la materia, el ámbito de aplicación será el suelo urbano y urbanizable del municipio, con preferencia sobre las ordenanzas de los planes parciales aprobados. El suelo para las dotaciones será de titularidad pública.  
- Modificar las normas particulares relativas a los espacios de titularidad pública de equipamientos de uso deportivo, afectando a las parcelas calificadas como PRD (red primaria polideportivo) y SRD (red secundaria deportivo), el ámbito de aplicación será el suelo urbano y urbanizable del municipio, con preferencia sobre las ordenanzas de los planes parciales aprobados. El suelo para las dotaciones será de titularidad pública.  
Respecto a su alcance y contenido de la planificación y de la propuesta, consiste en el siguiente contenido:  
- Creación de dos nuevos artículos en las ordenanzas, con el siguiente contenido:  
Artículo 16.bis.Normas particulares relativas a los espacios de titularidad pública de equipamientos educativos cuyo fin sea la construcción de centros escolares  
Ámbito de aplicación. Equipamientos de uso y dominio público. Condiciones comunes a PED (Red Primaria Educativo) y SED (Red Secundaria Educativo), siempre que las mismas se destinen a la construcción de colegios homologados por la conselleria competente en la materia: el ámbito de aplicación será el suelo urbano y urbanizable del municipio, con preferencia sobre las ordenanzas de los planes parciales aprobados.  
El suelo para las dotaciones será de titularidad pública.  
La normativa específica que regula los usos y la edificación es:  
Será de aplicación la instrucción técnica 2/2005, sobre directrices para posibilitar la emisión de los informes requeridos por la legislación urbanística valenciana en materia educativa, de la conselleria competente en materia educativa.  
En particular, se aplicará el artículo 16, con la condición de que las normas urbanísticas de aplicación a las parcelas, no establecerán condiciones limitativas de edificabilidad más desfavorables que las siguientes:  
- Coeficiente de edificabilidad inferior a 1 m²t/m².  
- Número de plantas no inferior a 3.  
- Altura de cornisa inferior a 12 m.  
- Separaciones a lindes/fachadas, y número de aparcamientos igual al número de unidades docentes que se proyecten.  
- Para la construcción de edificios escolares, deberá aportarse estudio de integración paisajística para asegurar las condiciones de integración de los mismos en la parcela y su entorno, sometiendo la documentación a información pública en los términos establecidos en la legislación aplicable.  
  
Artículo 16.ter.Normas particulares relativas a los espacios de titularidad pública de equipamientos de uso deportivo  
Ámbito de aplicación. Equipamientos de uso y dominio público. Condiciones comunes a PRD (red primaria polideportivo) y SRD (red secundaria deportivo): el ámbito de aplicación será el suelo urbano y urbanizable del municipio, con preferencia sobre las ordenanzas de los planes parciales aprobados. El suelo para las dotaciones será de titularidad pública.  
La normativa específica que regula los usos y la edificación es:  
  
I. Usos admitidos y prohibidos.  
Uso dominante: recreativo deportivo.  
Se admiten como usos compatibles: usos hoteleros o asimilados, asistenciales y sanitarios, siempre vinculados a las actividades deportivas. Deberá acreditarse la vinculación a actividades deportivas en la solicitud de licencia, solo admitiéndose el uso para deportistas, entrenadores, etc; centros de rehabilitación y tratamiento de deportistas; con una edificabilidad conjunta máxima para estos usos del 25 % de la edificabilidad de la parcela.  
Se admite la restauración y terciario solo para pequeñas tiendas deportivas, con una edificabilidad máxima para estos usos del 10 % de la edificabilidad de la parcela.  
El resto de usos están prohibidos.  
  
  
II. Accesos y viario privados.  
Los accesos a los equipamientos desde las vías públicas deberán ser utilizables por los vehículos de minusválidos. En su acabado superficial se utilizarán materiales antideslizantes.  
  
III. Retranqueos.  
Las edificaciones o cerramientos de instalaciones deportivas deberán guardar un retranqueo al menos igual a 3 m desde la alineación exterior de las vías y espacios libres públicos.  
El retranqueo entre edificios será de 10 m.  
  
IV. Porcentaje de ocupación.  
Las limitaciones de ocupación máxima sobre parcela neta (%), así como la composición en planta de la edificación será el resultado de aplicar retranqueos.  
  
V. Altura máxima de las construcciones.  
La altura de la edificación no deberá exceder de diecinueve metros (19 m), y se admiten un máximo de 5 plantas, incluida la planta baja.  
  
VI. Aspecto exterior de las edificaciones.  
Las edificaciones deberán estar en armonía con el lugar y las construcciones del entorno. Los cerramientos de parcela frente a los espacios públicos deberán estar conformados por materiales de calidad y aspecto equivalente a los de las fachadas de las construcciones.  
  
VII. Plazas de aparcamiento.  
El número de plazas de aparcamiento vendrá determinado por las necesidades del uso público del equipamiento en cuestión, con remisión a la normativa sectorial. Para usos hoteleros, asistenciales, restauración y tiendas deportivas; será de aplicación la reserva prevista en la legislación vigente para usos terciarios, reservándose las plazas en espacios de la propia parcela o en sótano.  
  
IX. Edificabilidad.  
La edificabilidad máxima es la de 1 m²t/m²s.  
  
X. Condiciones de parcelación y tipologías.  
a) Parcela mínima: 1.000 m².  
b) Tipo de edificación: bloque exento.  
  
XI. Condiciones de integración paisajística.  
Para la construcción de edificios hoteleros o asimilados, asistenciales y sanitarios, siempre vinculados a las actividades deportivas; deberá aportarse estudio de integración paisajística para asegurar las condiciones de integración de los mismos en la parcela y su entorno, sometiendo la documentación a información pública en los términos establecidos en la legislación aplicable.  
  
4. Alcance del análisis  
El alcance del análisis corresponde a las áreas grafiadas en el plano 01 del anexo, correspondientes a las parcelas dotacionales educativas y deportivas dentro del término municipal. En la siguiente imagen se muestran las áreas delimitadas de acuerdo a la siguiente codificación:  
1. P. Red primaria  
2. S. Red secundaria  
3. ED. Educativo  
4. RD. Deportivo  
  
  
Emplazamiento de las áreas educativas y deportivas sujetas a modificación  
  
Sobre estas áreas no se han detectado elementos patrimoniales en su entorno inmediato que puedan requerir preservar las actuales líneas de horizonte, de forma que en el caso de las dotaciones educativas no es previsible que la modificación propuesta introduzca cambios significativos respecto a la situación actual. Respecto a las áreas deportivas, considerando su ubicación y extensión, resulta conveniente profundizar respecto a su posible incidencia visual.  
Para analizar la posible incidencia ambiental y paisajística de las áreas de actuación se contextualizarán respecto a los elementos territoriales más significativos.  
  
5. Evaluación  
El municipio de La Nucia dispone de estudio de paisaje, pendiente de aprobación definitiva por parte de la Generalitat, en donde figura la caracterización y valoración de las unidades y recursos paisajísticos. De la misma forma cuenta con diferentes informes ambientales (estudio de capacidad de acogida del territorio, estudio ambiental y territorial estratégico, etc.) que ya identifica las zonas ambientalmente sensibles, por lo que a los efectos de evitar duplicidades de contenido y producir un documento concreto y ajustado a la escala de análisis, únicamente se reproducirán gráficamente los elementos más importantes a considerar. Son los siguientes:  
  
LIC ZEPA  
  
  
PAISAJE PROTEGIDO SUELO FORESTAL  
  
Vías pecuarias  
  
  
Como se puede apreciar, a priori únicamente se detecta una posible afección de una parcela educativa sobre suelo de carácter forestal no estratégico, afección aparente dado que dicha parcela ya cuenta con la calificación dotacional y la modificación del artículo no afecta a la variable horizontal (extensión) sino a la vertical (alturas). Así, y a la vista que la modificación no incrementaría su incidencia ambiental respecto a la situación actual, resulta relevante centrar el análisis respecto a la posible incidencia visual, especialmente en las zonas de mayor visibilidad (carreteras principales) o exposición.  
A los efectos de determinar si la modificación propuesta puede presentar algún tipo de incompatibilidad con los objetivos de calidad paisajística definidos en el estudio de paisaje, se analizarán algunos elementos sobre los que se presupone una mayor incidencia, como puede ser las zonas edificables de las parcelas deportivas de la ciudad deportiva (por su visibilidad desde la carretera CV-70 | CV-715) o bien el área educativa localizada en el Copet, por su proximidad a espacios protegidos. En cualquier caso, como norma general, deben tenerse en cuenta los siguientes criterios:  
  
Criterios generales.  
El artículo 8 de la LOTUP, relativa a los criterios generales de ordenación e integración paisajística, determina que la planificación territorial y urbanística, la implantación de usos y los proyectos de infraestructuras, preservarán y potenciarán la calidad de los paisajes y su percepción visual aplicando los siguientes criterios:  
a) Las construcciones se adaptarán al medio en el que se sitúen, sea rural o urbano, teniendo en cuenta los elementos culturales existentes en el ámbito de la actuación.  
b) Se respetarán los elementos culturales, la topografía y la vegetación como elementos conformadores del carácter de los paisajes, considerándolos condicionantes y referentes de los proyectos.  
c) Todas las actuaciones garantizarán la correcta visualización y acceso al paisaje. Para ello:  
Mantendrán el carácter y las condiciones de visibilidad de los paisajes de mayor valor, especialmente los agropecuarios tradicionales, los abiertos y naturales, las perspectivas de conjuntos urbanos históricos o tradicionales, los elementos culturales y el entorno de recorridos escénicos.  
Con carácter general, se preservarán de la urbanización y de la edificación los elementos dominantes que constituyen referencias visuales del territorio: crestas de montañas, cúspides del terreno, bordes de acantilados, zonas con pendientes elevadas, hitos y elevaciones topográficas.  
Respetarán zonas de afección paisajística y visual en torno a los puntos de observación que faciliten las vistas más significativas de cada lugar y los que contribuyan a la puesta en valor de la infraestructura verde.  
Respecto a las normas y directrices del estudio de paisaje del municipio, se determinaban las siguientes:  
  
Criterios para la implantación de nuevas actuaciones en el territorio.  
1. Respetar la topografía y la vegetación del lugar.  
Se considerará la topografía integrando sus elementos más significativos, naturales y artificiales, y respetando en cualquier caso sus funciones, como referencias visuales del territorio y espacios de disfrute escenográfico. Asimismo, se deberá integrar la vegetación y el arbolado existentes que sean determinantes del carácter y la singularidad de los paisajes.  
2. Definir adecuadamente los bordes urbanos y espacios de transición entre usos.  
Para lograr la integración de los núcleos de población en el paisaje de su entorno se deberá propiciar una estructura urbana adecuada, definiendo los espacios de transición, los bordes urbanos y su silueta, atendiendo a las particularidades de cada uno de ellos.  
3. Tratar adecuadamente los accesos a municipios y su secuencia visual.  
Se protegerán y ordenarán las vistas hacia los recursos paisajísticos, desde los accesos y vías de comunicación, preservando para ello franjas de afección que se definirán en función de la cuenca visual de las citadas infraestructuras, y de las principales vistas hacia los recursos que se obtienen desde ellas.  
4. Integrar paisajística y visualmente las nuevas implantaciones en el territorio en cuanto a volumetrías, materiales y colores.  
Cualquier excepción a este criterio se deberá justificar adecuadamente en el marco de la estrategia territorial.  
5. Preservar las vistas hacia los paisajes de mayor valor.  
Se considerarán las vistas hacia los recursos paisajísticos desde los principales puntos de observación. Se garantizará que la planificación, los crecimientos y las infraestructuras, mantengan las condiciones de visibilidad propias de los paisajes de mayor valor, procurando su localización en áreas de menor exposición visual o previamente alteradas por otros motivos, eligiendo las alternativas que presenten un mayor potencial de integración paisajística.  
6. Ubicar las áreas para actividades económicas, de forma preferente, en zonas de sombra visual.  
Se priorizará la ubicación de estas áreas en las zonas de menor exposición visual y, en especial, fuera de los principales accesos a los núcleos urbanos respetando franjas de afección visual de al menos 100 metros en estas áreas, y dotándolas de un adecuado tratamiento paisajístico.  
7. Potenciar el paisaje del municipio zonificando de manera adecuada el suelo no urbanizable.  
Se limitarán las actividades que puedan alterar la percepción del paisaje, y se propondrán medidas que incentiven el mantenimiento del mismo. Se valorarán, para su inclusión en la infraestructura verde, las áreas que se deban preservar para proteger el patrón ecológico, mejorar el paisaje visual del núcleo o preservar zonas de transición física y visual entre distintos usos y actividades.  
8. Favorecer el acceso y disfrute a los paisajes de mayor valor en un marco de movilidad sostenible.  
La planificación territorial y urbanística contribuirá a la consecución de la movilidad sostenible, tratándola de manera conjunta con los usos en el territorio, tendiendo al consumo de recursos próximos, a la reducción del modelo disperso, de la huella ecológica y de las emisiones de dióxido de carbono, e incrementando la participación del transporte público y del no motorizado. La potenciación de la movilidad sostenible debe llevar aparejada la mejora de la accesibilidad, funcional y visual, a los paisajes de mayor valor, compatibilizando cualquier propuesta con la infraestructura verde del territorio.  
  
Criterios territoriales y paisajísticos para el uso público de la infraestructura verde.  
1. Los usos terciarios y recreativos que estén vinculados a los espacios naturales y que puedan afectar a los valores objeto de la protección, deberán integrarse paisajísticamente, emplazarse preferentemente en la zona de amortiguación de impactos o zonificación equivalente y ser compatible, en su caso, con el plan de uso público del espacio natural protegido permitiendo el disfrute de la naturaleza por el público en general sin amenazar las características del sistema.  
2. Son elementos estructurantes del uso público de la infraestructura verde, entre otros, las vías pecuarias principales y los caminos del agua.  
3. Se crearán conexiones blandas que permitan integrar los espacios verdes urbanos con los paisajes de valor en el entorno del casco urbano, facilitando su recorrido por sistemas de transporte no motorizado.  
4. Las edificaciones, instalaciones e infraestructuras que se autoricen en la infraestructura verde del territorio deberán ser cualificadoras del medio natural, cultural o económico donde se ubiquen o de conformidad con lo establecido en la estrategia territorial y la legislación vigente.  
5. Se establecerán miradores e itinerarios y se identificarán los tramos desde donde la percepción del paisaje sea más sugerente.  
6. Se procurará que los itinerarios conecten edificios de interés, miradores, centros de interpretación, parques periurbanos y áreas recreativas, organizándose en forma de red.  
7. En los miradores e itinerarios se fomentarán las actuaciones necesarias de acondicionamiento, señalización, mantenimiento y difusión a fin de facilitar la percepción de los valores del paisaje, y se evitará una artificialización excesiva.  
8. Para la mejora de la percepción del paisaje se procurará evitar la presencia de elementos situados en primera línea que irrumpan negativamente en el campo visual de los miradores e itinerarios.  
9. Con el fin de mejorar la percepción de los recursos paisajísticos se adoptarán estrategias de armonización, mímesis, ocultación o, incluso, supresión de los elementos de mayor impacto.  
10. Se fomentará la restauración de los caminos e itinerarios paisajísticos con técnicas de revegetación, utilizando especies representativas de los ecosistemas donde se ubiquen.  
  
Criterios de implantación de usos en los conectores biológicos y territoriales.  
1. En espacios identificados como conectores biológicos y territoriales, se dará prioridad al aprovechamiento sostenible de los recursos naturales, paisajísticos y agrícolas y a los usos del suelo compatibles con la conservación de las funciones ecológicas y territoriales de los conectores.  
2. Los desarrollos urbanísticos en estos espacios serán excepcionales, y convenientemente justificados en ser la mejor alternativa, en la realidad territorial existente y en no generar un impacto significativo en las funciones de conectividad que realizan estos espacios. En tales casos se deberán observar los siguientes criterios de ordenación:  
- Las zonas verdes y espacios abiertos se situarán preferentemente en los conectores biológicos y territoriales, limitándose las edificaciones y los crecimientos del suelo impermeabilizado.  
- Las infraestructuras lineales que se instalen en los corredores territoriales minimizarán el efecto barrera, procurando la continuidad de la red de caminos y sendas, ejecutando medidas correctoras de permeabilidad con diseño adecuado a su finalidad, adoptando criterios de mantenimiento de la conectividad ecológica y territorial en todas las fases de planificación, construcción y gestión de dichas infraestructuras.  
3. Los tramos de los corredores fluviales urbanos deberán de ser tratados con el mayor grado de naturalización posible, en este sentido se planteará:  
- Actuaciones de revegetación con especies de ribera fluvial similares a las existentes aguas arriba y abajo del núcleo urbano, y reduciendo al mínimo posible la presencia de mobiliario urbano.  
- La no construcción de edificaciones a menos de 20 metros de la ribera del cauce. Cuando estos conectores transcurran por suelos urbanizables y no urbanizables dicha franja se podrá elevar hasta 50 metros.  
  
Como puede observarse, la modificación propuesta no introduce modificaciones que puedan alterar, a priori, los objetivos y criterios definidos con anterioridad dado que introduce un cambio menor que afecta fundamentalmente a las alturas y que se prevé de escasa entidad. Por ello, se desarrolla un análisis de visibilidad sobre una de las áreas edificables de mayor repercusión por su potencial visual (número de observadores) dentro de la ciudad deportiva. En el caso de resultar poco significativa, debe entenderse que las conclusiones son extrapolables al resto de áreas sujetas a la modificación en cuanto no habrían elementos sensibles que pudieran verse afectados por dicha modificación.  
  
Análisis de la incidencia visual de la modificación sobre la ciudad deportiva.  
La ciudad deportiva se localiza en la zona estructural de paisaje número 7 (La Serreta). De acuerdo con el estudio de paisaje del Plan general, esta zona está situada al sur del casco urbano de La Nucia, en la zona central del término municipal, cuyos límites son: al noroeste, el barranco del Barranquet que intersecta al norte con la carretera CV-760, cerrando la zona en este punto; al este, con las zonas bajas del Captivador; al sureste, con la cantera de grava y el trazado del Riu Sec, así como por el trazado de la CV-70, principal carretera de acceso al casco urbano.  
La zona se caracteriza fundamentalmente por su mosaico agroforestal, definida por grandes extensiones de pinar de pino carrasco, como especie arbórea principal, aunque se puede evidenciar la presencia de algunas áreas agrícolas en fase de abandono. Estas zonas agrícolas se caracterizan por lo reducido del tamaño de las parcelas y por el carácter de secano de las mismas, con aprovechamientos de almendro y olivo fundamentalmente. Actualmente cuenta con un plan parcial aprobado que desarrollará urbanísticamente esta zona. El citado plan parcial mantiene en su estado actual gran parte de la superficie localizada en el Tossal del Captivador, lo que permite que la mayoría de las zonas forestales en mejores condiciones de densidad, diversidad y estado fitosanitario, queden preservadas futuras transformaciones.  
Como límite sur de la zona de La Serreta, se encuentra una gran cantera de extracción de áridos y gravas que en la actualidad sigue en fase de explotación. La cara norte de la pequeña sierra que la contiene es la que se encuentra en explotación, mientras que la cara sur mantiene todas sus características naturales.  
Para la valoración de la integración paisajística es necesario estimar el potencial visual de la actuación a las distancias de 500 m, 1.500 m y 3.000 m de radio. El factor escala es fundamental para ajustar el análisis, ya que el incremento previsible de alturas de edificaciones no es significativo, al menos desde el punto de vista de su incidencia en el paisaje. Hay que tener en cuenta, además, que dichos incrementos se encuentran por debajo del margen de resolución del modelado (modelos digitales del terreno y elevaciones) que este tipo de estudios, por la escala de análisis realizado, abarcan.  
La administración autonómica recomienda que los análisis de visibilidad se realicen a partir de los MDT, a escala 1:20.000, suministrados por el ICV. Estos modelos digitales del terreno reflejan la superficie del suelo y los principales elementos verticales del terreno, discriminando la vegetación.  
  
  
  
MDT (isohipsas) escala 1:20.000  
  
  
Sin embargo es posible ajustar el grado de sensibilidad utilizando las imágenes LIDAR que el IGN proporciona, donde es posible, mediante el uso de sistemas de información geográfica, filtrado de los puntos de retorno, y posterior modelado tanto del terreno como de elevaciones (MDT y MDE). Para este informe se ha optado por un modelizado en dos etapas: por un lado, mediante filtrado de los puntos de retorno LIDAR de suelo y edificaciones; y, por otro, mediante filtrados de los retornos vinculados a vegetación baja, media y alta. Una vez obtenidos, se ejecutan los modelados y se calculan las áreas de visibilidad (zonas visibles/no visibles) a diferentes alturas y por separado, analizando las áreas de visibilidad conjuntas. El modelado de vegetación es especialmente sensible a la formación de masas arbóreas concentradas y se utiliza como análisis de contraste. Por último, se realiza un tanteo de terreno para verificar los resultados alcanzados.  
Para la determinación del efecto visual que produciría el cambio previsto por la propuesta presentada, se analiza la visibilidad a tres cotas: 15, 20 y 25 m [H]. A pesar de que la modificación prevé que la altura de la edificación no deberá exceder de diecinueve metros (19 m), se amplía el análisis hasta los 25 m de altura sobre el terreno, ya que no es posible determinar, en esta fase, la cota real de las rasantes. De esta manera se cuenta con un margen de seguridad suficiente para determinar la incidencia visual que pueda producirse.  
Para interpretar correctamente el resultado de los cálculos realizados hay que tener en cuenta que el análisis de visibilidad asociado a la vegetación tiene la limitación de que puede presentar cambios en caso de talas, rebajes y/o clareos. En este caso, es el MDT del suelo junto con las edificaciones inventariadas el que predominaría. De la misma forma, cualquier introducción de nuevos elementos entre el foco de análisis y un potencial observador, podría suponer una limitación visual.  
A continuación se muestran los resultados obtenidos (altura media del observador en puntos distantes= 1,75 m [h]).  
  
Visibilidad calculada: H=15 y h=1,75  
  
Visibilidad calculada: H=20 y h=1,75  
  
  
  
  
  
Visibilidad calculada: H=25 y h=1,75  
  
  
Como se ha podido comprobar en las imágenes anteriores, la variación en la visibilidad potencial a diferentes cotas no es significativa en la determinación del MDT (suelo+edificaciones). Ampliando la escala de análisis a un radio próximo, y considerando la cota máxima, se observa que es la CV-70 el punto principal de potenciales observadores en que puede verse afectado.  
  
Visibilidad calculada: H=25 y h=1,75 (detalle)  
  
  
Sin embargo, cuando se introduce la variable de la vegetación, se observa que la visibilidad se reduce considerablemente. En la imagen siguiente se muestra el resultado obtenido.  
  
  
Visibilidad corregida: H=25 y h=1,75  
  
  
Puntos de visibilidad (corregida): av. de Benidorm [1] y CV-70 [2]  
  
  
  
Con la visibilidad calculada a partir del MDT sin vegetación (máxima) y con vegetación (corregida, o mínima) obtenemos el rango de visibilidad teórica desde los puntos de vista principal.  
En las zonas identificadas, que corresponden a la avenida de Benidorm y la CV-70, los puntos de mayor visibilidad se localizan sobre trayectorias de visualización opuestas al punto de observación, además de encontrarse a una distancia superior a 500 m (por los efectos de escala que puede producir).  
En las imágenes obtenidas a partir de visualizador de imágenes de Google Maps, puede comprobarse la visibilidad real en dirección al punto analizado. En el caso de la CV-70 (imagen tomada en dirección contraria al sentido de circulación) se aprecian, ligeramente, las cubiertas de las instalaciones deportivas actuales.  
  
En el caso de la avenida de Benidorm, ocurre una situación similar, es decir, que la zona analizada podría ser visible desde el carril contrario (nótese que la edificación existente, a la derecha de la imagen, limita considerablemente la capacidad de visualización de la zona analizada).  
  
  
Para comprobar el efecto real que la cobertura del terreno actual ejerce sobre la capacidad visual de la actuación, se ha continuado la revisión visual del trayecto principal de la CV-70 realizando el trazado en coche, donde se ha comprobado que, efectivamente, existen numerosos elementos de interrupción visual que confirmarían los resultados obtenidos con los modelos. Dado que la toma de imágenes durante un trayecto rodado es complicada, se opta por el uso de la herramienta de Google Maps a efectos de facilitar la visualización del trayecto. En las páginas siguientes se muestran una serie de imágenes obtenidas por este medio para su contraste.  
Trayecto por la CV-70, en dirección Benidorm a La Nucia  
En la imagen superior se aprecia un cambio de pendiente. La ciudad deportiva se localizaría a la derecha de la dirección de tránsito  
  
  
  
  
Zona de cambio de pendiente, donde la vegetación existente limita la visión del ámbito analizado  
  
  
Área identificada en el análisis de visibilidad (corregido) donde se aprecian las cubiertas de las instalaciones existentes  
  
Una vez superado la zona de visibilidad, de nuevo la vegetación interviene como pantalla visual natural  
  
Conforme nos acercamos a la rotonda que une la CV-70 con la CV-175, muy puntualmente son observables las actuales instalaciones  
  
  
Desde el acceso a la rotonda, ya son visibles las actuales instalaciones  
El análisis visual marca el punto central de la misma como punto potencial de observación.  
  
  
Como se ha puesto de manifiesto en el conjunto de imágenes anteriores, la visibilidad desde la CV-70 hacia la ciudad deportiva (sentido de trayecto de Benidorm a La Nucía) se ajustaría al modelo corregido. No obstante, en el caso de eliminación de la cubierta vegetal, la visibilidad correspondería a la calculada para el modelo sin vegetación, por lo que no resultaría necesario realizar nuevos análisis.  
  
A la vista del análisis realizado, la modificación propuesta no tendría incidencia visual significativa y, a priori, dicha conclusión podría extenderse al conjunto de zonas afectadas por la modificación. No obstante, no debe extenderse dicha apreciación en relación a la integración paisajística y visual de una actuación concreta en cuanto depende de la solución arquitectónica que se prevea en cada caso en particular.  
  
6. Conclusiones.  
Atendiendo a los resultados obtenidos, la modificación del artículo 16 de las normas del PG de La Nucia no tiene incidencia significativa sobre la accesibilidad visual al paisaje y dispone de los instrumentos necesarios para garantizar la integración de cualquier actuación sobre su paisaje inmediato, ya que prevé la obligatoriedad de realizar un estudio de integración paisajística específico previo a su desarrollo.  
Respecto a su incidencia ambiental, no se han detectado afecciones sobre espacios o paisajes protegidos, si bien la parcela destinada a dotación educativa localizada al sureste del municipio estaría afectada por suelo forestal (común) de acuerdo al PATFOR. En este sentido hay que señalar que la modificación propuesta no introduciría cambios respecto a su condición actual, al no incrementar el área ocupable, por lo que no intensifica su posible incidencia sobre las variables medioambientales.  
En conclusión, y a juicio del técnico que suscribe, no se considera que la modificación propuesta presente incompatibilidades para su desarrollo siempre y cuando se cumplan las determinaciones expresadas en su articulado. Es por ello que se redacta el presente informe de acuerdo al encargo realizado, sometido a la aprobación superior, y sujeto a una opinión mejor versada. En Alicante, para La Nucia, en noviembre de 2016.  
  
H. Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
Atendiendo a la disposición transitoria primera de la LOTUP, el procedimiento de evaluación ambiental previsto en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, será aplicable a los instrumentos de planeamiento que se inicien a partir de la entrada en vigor de la LOTUP, es decir, a partir del 20 de agosto de 2014.  
Vista la aprobación plenaria de la solicitud de inicio del procedimiento de evaluación ambiental, con fecha marzo 2016, y de conformidad con la disposición transitoria primera, apartado segundo, de la mencionada ley, la tramitación ambiental se llevará a cabo conforme a la Ley 5/2014 LOTUP.  
  
I. Justificación para la aplicación del procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica  
La modificación de planeamiento que se pretende afecta única y exclusivamente a determinaciones de la ordenación pormenorizada, según lo previsto en el artículo 19 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunidad Valenciana, cumpliendo la modificación propuesta con las determinaciones de la ordenación pormenorizada previstas en el artículo 35 de la citada ley. No es susceptible de generar problemas ambientales distintos de los ya previstos.  
No afecta a elementos del patrimonio natural o cultural y no incumple las determinaciones legales vigentes de cualquier otra área afectada que pudiera encontrarse sometida a algún tipo de protección.  
Por tanto, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, se considera que no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, pudiéndose resolver su evaluación ambiental y territorial estratégica por procedimiento simplificado.  
  
  
J. Órgano competente  
La letra c) del artículo 48 de Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, con la nueva redacción dada por el artículo 115 de la Ley 10/2015, de 29 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOCV 31 diciembre), determina que el órgano ambiental y territorial será el ayuntamiento del término municipal del ámbito del planeamiento objeto de la evaluación ambiental, sin perjuicio de la asistencia y la cooperación de las diputaciones provinciales de acuerdo con la legislación de régimen local, en los siguientes casos:  
1. En los instrumentos de planeamiento urbanístico que afecten única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano definida en la presente ley.  
2. En los instrumentos de planeamiento urbanístico que, en el desarrollo de planeamiento evaluado ambientalmente, afecten única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbanizable definida en la presente ley.  
3. En los instrumentos de planeamiento urbanístico que afecten única y exclusivamente a la ordenación estructural del suelo urbano que cuente con los servicios urbanísticos efectivamente implantados, sin modificar el uso dominante de la zona establecida en la ordenación estructural.  
Así, en aplicación de lo dispuesto en el artículo 21.1.s) de la Ley 7/1985, de 2 de abril, reguladora de las bases del régimen local, corresponderá esta competencia al alcalde al no ser atribuida expresamente por la ley a otro órgano municipal.  
Sin perjuicio de lo anterior, por delegación de Alcaldía de fecha 1 de marzo de 2016, se ha atribuido a la competencia de la Junta de Gobierno Local, las funciones de órgano ambiental y territorial en los supuestos previstos en el artículo 48.c de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana con la redacción dada por la Ley 10/2015, de 29 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat.  
  
K. Conclusiones  
Analizada la propuesta de modificación puntual del texto del artículo 16 de las NNUU del Plan general, por la incorporación de normas particulares relativas a espacios de titularidad pública de equipamientos educativos cuyo fin sea la construcción de centros escolares (art. 16.bis) y normas particulares relativas a los espacios de titularidad pública de equipamientos de uso deportivo (art. 16.ter), cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del Plan general de La Nucia.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, la propuesta de modificación puntual del Plan general de La Nucia planteada no tiene incidencia significativa en el modelo territorial de dicho municipio, no produce incremento significativo en el consumo de recursos; no supone afección sobre elementos del patrimonio natural y cultural y, teniendo en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la propuesta de modificación puntual del texto del artículo 16 de las NNUU del Plan general, por la incorporación de normas particulares relativas a espacios de titularidad pública de equipamientos educativos cuyo fin sea la construcción de centros escolares (art. 16.bis) y normas particulares relativas a los espacios de titularidad pública de equipamientos de uso deportivo (art. 16.ter), no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo anterior, y visto el informe de la Comisión Técnica de fecha 28 de noviembre de 2016, sobre el documento de evaluación ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual del artículo 16 de las NNUU del PGOU, se informa:  
Que procede emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual del artículo 16 de las NNUU del Plan general, relativa a la incorporación de dos apartados (art.16.bis) ?sobre normas particulares relativas a espacios de titularidad pública de equipamientos educativos cuyo fin sea la construcción de centros escolares- y (art. 16.ter) ?sobre normas particulares relativas a los espacios de titularidad pública de equipamientos de uso deportivo- de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación conforme a su normativa sectorial.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el informe ambiental y territorial estratégico de la modificación.  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 48.c, 50 y 51 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat Valenciana, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP) y en virtud de la delegación de Alcaldía de fecha 1 de marzo de 2016, por medio de la presente la Junta de Gobierno Local aprueba:  
  
Primero  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual del artículo 16 de las NNUU del Plan general, relativa a la incorporación de dos apartados (art.16.bis) ?sobre normas particulares relativas a espacios de titularidad pública de equipamientos educativos cuyo fin sea la construcción de centros escolares- y (art. 16.ter) según la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
  
Segundo  
Continuar la tramitación de la modificación puntual conforme a su normativa específica.  
  
Tercero  
Comunicar la presente resolución de informe ambiental y territorial estratégico al alcalde y Pleno del Ayuntamiento de La Nucia, en su calidad de órgano promotor y sustantivo respectivamente.   
  
Cuarto  
Publicar el presente informe en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 51.7 de la LOTUP.»  
  
La Nucia, 5 de diciembre de 2016.- El concejal delegado: Miguel Angel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML