Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9533, del 14-02-2023 (2023/1097)

RESOLUCIÓ de 31 de gener de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial del corredor verd del riu Sonella, al terme municipal d'Onda. Expedient 44/2019-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9533

Data del DOGV
:   14-02-2023

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2023/1097

CVE


Data del document
:   31-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 31 de gener de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial del corredor verd del riu Sonella, al terme municipal d'Onda. Expedient 44/2019-EAE. [2023/1097]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 44/2019-EAE Onda (Castelló).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del pla especial del corredor verd del riu Sonella  
Promotor: Ajuntament d'Onda  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
Localització: municipi d'Onda (Castelló)  
Expedient: 044/2019-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 23 de juliol de 2020, va adoptar el següent:  
Acord:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial del corredor verd del riu Sonella d'Onda, en els termes següents:  
Amb data 16 d'abril de 2019 es rep de l'Ajuntament d'Onda, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial del corredor verd del riu Sonella.  
  
Documentació aportada  
Amb data 16 d'abril de 2019 es rep de l'Ajuntament d'Onda, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, la documentació següent en format digital: document inicial estratègic (DIE), ordenances, pla d'ordenació i catàleg, memòria justificativa, memòria informativa, estudi de viabilitat econòmica i plànols d'informació.  
  
  
Planejament vigent  
El municipi d'Onda disposa, com a document de planejament urbanístic, d'un Pla general d'ordenació urbana.  
- El 25 de juliol de 1994, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló va acordar aprovar definitivament la seua revisió respecte dels àmbits classificats com a sòl urbà i sòl urbanitzable programat UP-3.  
  
- L'11 d'abril de 1995, aquesta comissió va aprovar definitivament la revisió respecte a la resta del sòl urbanitzable i sòl no urbanitzable.  
Sobre el pla general es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions el 5 de setembre de 1993 (R/N: exp. 135/1993AIA).  
Per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló de 22 de juliol de 1998, va quedar homologat el Pla general d'Onda a la Llei reguladora de l'activitat urbanística, Llei 6/1994. Sobre el pla general es va emetre DIA favorable amb condicions el 8 de juliol de 1998 (R/N: exp. 301/1998AIA).  
  
  
Imatge I - Plànol de la vigent classificació, realitzat a partir del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. SNU P (sòl no urbanitzable protegit), verd fosc; SNU C (comú), verd clar; SU R (sòl urbà residencial) roig, i SU I (sòl urbà industrial) gris.  
  
En relació amb la regulació d'usos, el vigent planejament estableix el següent:  
  
SNU C: títol VI, capítol I  
- Habitatge familiar.  
- Magatzem vinculat a explotació agrícola i ramadera.  
- Instal·lacions necessàries per a explotacions agrícola, ramadera, etc.  
- Explotació de pedreres o extracció d'àrids o terres.  
- Activitats de serveis vinculats funcionalment a carreteres.  
- Activitats industrials i productives.  
- Activitats turístiques, recreatives, esportives, d'oci, d'esplai i terciàries.  
SNU P: títol VI, capítol II  
- SNU PE (protecció ecològica): les riberes de tots els corrents d'aigua existents al terme municipal i els llits són terrenys de domini públic,  
  
«- La realització d'obres o activitats en els llits públics i els seus marges, se sotmetran als tràmits i requisits exigits per l'article 69 de la Llei d'aigües de 1985.  
- Es prohibeix qualsevol tipus d'obres, plantacions o activitats que puguen dificultar el lliure curs de les aigües en els llits públics assenyalats, siga quin siga el règim de propietat. Especialment es prohibeixen totes les obres que sobreisquen de la rasant natural del terreny, excepte les requerides per les obres hidràuliques de canalització o desviament o desdoblament, dels rius públics.  
- En aplicació de l'article 95 de la Llei d'aigües de 1985, en la tramitació d'autoritzacions, concessions, així com els expedients per a la realització d'obres amb qualsevol finalitat, incloent-hi la correcció de conques hidràuliques, que puguen afectar els llits i als seus marges, s'exigirà la realització d'un estudi d'impacte ambiental, en el qual es justifique que no es produiran conseqüències que afecten adversament la qualitat de les aigües i el medi ambient.  
- Les zones de servitud de pas vinculades als marges dels llits públics, estaran sotmeses a les mateixes restriccions d'ús i edificació que els llits públics exposades en els punts anteriors. Es destinaran preferentment a la seua regeneració mitjançant la conservació de les espècies autòctones existents o mitjançant la utilització d'espècies vegetals adequades.  
- Les activitats a realitzar en les zones marcades en la normativa gràfica com de protecció ecològica, que siguen de propietat privada, degudament acreditada, hauran d'adjuntar el corresponent estudi sobre l'impacte ambiental, que pogueren produir-se.»  
- SNU PI (protecció d'infraestructures): constituïdes per la infraestructura viària, els camins ramaders hi inclosos i la infraestructura del cicle hidràulic (canals per a reg, aigua potable i aigües residuals), xarxa elèctrica, gasoducte, etc.  
L'ús general o dominant d'aquestes zones és el dotacional d'infraestructures o el dotacional de comunicacions. El règim d'usos estarà regulat per la legislació sectorial específica aplicable en cada cas.  
  
No es permetran altres construccions que les pròpies de la infraestructura corresponent i les autoritzades per la legislació sectorial específica.  
- SNU PF (protecció forestal): els terrenys ocupats actualment per vegetació arbòria o arbustiva, així com aquells terrenys que van ser objecte d'incendi al setembre de 1993.  
Només poden destinar-se a usos forestals amb zones d'agricultura de secà. Per contra, no podran ser dedicats mai a utilitzacions que impliquen transformació de la seua destinació o de la naturalesa forestal, o que lesionen el valor específic de la vegetació arbòria que es vol protegir.  
Es prohibeixen tots els usos incompatibles amb l'ús forestal i especialment l'ús d'habitatge, així com qualsevol tipus d'edificació. També es prohibeixen els abocaments de qualsevol tipus de residus sòlids, líquids o gasosos en aquest tipus de sòls.  
  
Planejament en tramitació: l'Ajuntament va iniciar la tramitació d'un nou Pla general sobre el qual es va emetre document de preestudi d'abast el 19 de novembre de 2009 i posteriorment un informe ambiental el 29 març de 2017. Es va remetre un advertiment de caducitat el 23 de juny de 2020 (R/N: 61/2009EAE).  
En aquest nou pla general es proposa la creació d'un parc fluvial (corredor verd) al llarg de la ribera esquerra del riu Sonella que comprenga els terrenys situats entre el sòl urbà i urbanitzable, i la ribera del riu, i així donar al municipi una zona dotacional de primer ordre i de sistema general com a sòl no urbanitzable.  
  
Objecte de la modificació  
El Pla especial té, com a objectiu principal, la posada en valor de l'espai comprés entre els sòls urbans i urbanitzables d'Onda i el riu Sonella, amb més de 380.433 m² de sòl, mitjançant la seua adequada ordenació i regulació d'usos, i així aconseguir potenciar els valors naturals i socials a través de la infraestructura verda que conforma el riu Sonella i el seu entorn.  
Com a desenvolupament de l'objectiu principal descrit es proposen uns objectius específics:  
- Posada en valor del riu Sonella, pel seu valor històric, paisatgístic i cultural, i afavorir una xarxa d'itineraris que permeten el gaudi recreatiu i social d'aquest espai.  
- Recuperar espai públic per a afavorir una mobilitat més neta, mitjançant la creació de sendes o recorreguts per als vianants i ciclistes entre els nuclis urbans d'Artesa, Onda i el Tossalet.  
- Posada en valor d'espais de valor natural, millorant l'accessibilitat i connectivitat d'aquests.  
- Preservació i conservació del patrimoni natural, històric i hidràulic.  
- Regenerar les àrees degradades que es localitzen entre els nuclis esmentats anteriorment.  
- Crear un espai públic que acoste els ciutadans i els visitants d'Onda al riu, com a porta d'accés al Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
  
- Desenvolupar actuacions compatibles amb el riu i amb les condicions naturals que l'entorn exigeix.  
- Connectar la nova xarxa de camins que es projecte amb la xarxa de camins, senderes i camins ramaders existents.  
- Millorar les condicions naturals que reduïsquen els riscos d'inundació que presenta la zona d'acord amb els estudis d'inundabilitat realitzats per les administracions autonòmica i estatal.  
La proposta que es desenvoluparà no té per objecte modificar el Pla general, sinó desenvolupar els articles del títol sisé, relatius al sòl no urbanitzable, i més concretament els referits a la zona de sòl no urbanitzable comú i zona de sòl no urbanitzable protegit (SNUP, protecció ecològica, i SNUP, protecció d'infraestructures, en concret els camins ramaders i les infraestructures del cicle hidràulic) que són els existents en l'àmbit del Pla especial.  
Els límits del Pla especial s'han dividit en dos àmbits denominats àmbit estricte i àmbit ampliat, cadascun dels quals tindrà funcions i tractaments diferents en l'ordenació proposada.  
La superfície de l'àmbit estricte, constituïda per les riberes del llit del riu Sonella en el marge esquerre, incloent-hi els camins exteriors, és de 254.482,44 m².  
L'àmbit ampliat, constituït bàsicament pel llit, domini públic hidràulic, comprén una superfície de 125.940,02 m².  
  
Imatge II. Àmbit del Pla especial. Font: DIE.  
  
D'acord amb el DIE, l'alternativa 1 elegida en aquest suposa una zonificació i una regulació normativa mitjançant ordenances que permeta gestionar els usos que puguen desenvolupar-se, a fi d'aconseguir els objectius el Pla especial. En aquesta no es reclassifica sòl, per tant, es manté la prevista en el Pla general i s'adeqüen els usos compatibles amb les limitacions establides en les Normes Urbanístiques i en les legislacions sectorials que són aplicables.  
La pràctica totalitat del sòl sobre el qual es desenvolupa el Pla especial és no urbanitzable, concretament, 250.373,33 m² corresponents a l'àmbit estricte i 125.940,02 m² de l'àmbit ampliat, que representen el 98,92 % de la totalitat del sòl que abasta el Pla especial.  
  
Els sòls classificats com a urbà i urbanitzable, amb una extensió conjunta de 4.120,12 m² (equivalent a l'1,08 % del sòl total), que s'integrarien en el corredor verd, es corresponen amb diferents alternatives de la xarxa d'itineraris previstos, els traçats dels quals transcorren parcialment per vials dels sectors urbanitzables confrontants amb el corredor verd i pel sòl urbà d'Artesa, a fi de donar continuïtat a aquesta xarxa. Els sòls urbans i urbanitzables que formaran part del corredor verd es localitzen íntegrament en l'àmbit estricte i tenen la qualificació de residencial.  
  
Taula de superfícies per àmbits del corredor verd del Pla general d'Onda. Font: DIE.  
  
  
Àmbit del corredor Classificació del sòl Qualificació del sòl (m²) Superfície total (m²)  
 Comú Protegit Residencial   
Estricte Sòl no urbanitzable 72.623,58 177.749,75 250.373,33  
 Sòl urbanitzable 1.874,42 1.874,42  
 Sòl urbà 2.245,70 2.245,70  
 Subtotal 72.623,58 177.749,75 4.120,12 254.493,45  
Ampliat Sòl no urbanitzable 1.864,96 124.075,06 125.940,02  
 Subtotal 1.864,96 124.075,06 125.940,02  
Superfície total (m²) 74.488,54 301.824,81 4.120,12 380.433,47  
  
  
D'acord amb les ordenances proposades: en el Pla especial la zonificació del sòl rural del Pla especial per al corredor verd - Riu Sonella a Onda delimita diferents zones rurals comunes (ZRC) i zones rurals protegides (ZRP) incloses en aquest espai de la infraestructura verda, amb la finalitat d'ordenar el sòl inclòs en l'àmbit d'ordenació i atenent convenientment els valors i funcions ambientals, territorials, paisatgístiques, econòmiques o culturals que exerceixen.  
  
El sòl rural del Pla especial per al corredor verd - Riu Sonella a Onda se zonifica en els següents àmbits específics constituïts per tres zones lligades a la seua proximitat a assentaments urbans, però sobretot a la presència d'una gran extensió de sòl capaç d'albergar diversos usos i activitats relacionades amb la millora ambiental i natural del riu Sonella i el seu entorn. Aquestes tres zones es preveu unir-les mitjançant dues connexions, enteses com a espais lineals que permetran donar continuïtat al corredor verd connectant les zones anteriors dues a dues.  
  
En aquest sentit, s'han definits tres nuclis o zones, el nucli d'Artesa (zona A), amb una superfície de 107.289 m², el nucli de Nova Onda (zona B), amb una superfície de 45.047 m² i finalment el nucli Capamantos (zona C) amb una superfície de 73.718 m².  
La zona A d'Artesa està unida amb la zona B amb la connexió del Carme amb una superfície de 4.169 m², i la zona B amb la C amb la connexió Abanicos amb una superfície de 16.005 m².  
Mentre que les dues zones de connexió, el Carmen i Abanicos, consisteixen en àmbits quasi lineals que serveixen per a donar continuïtat al corredor verd i que serveixen de suport per a la implantació dels itineraris, en els tres nuclis proposats, Artesa, Nova Onda i Capamantos, permeten la implantació d'usos complementaris per a arredonir el concepte de ruta i potenciar l'interés espai verd-turístic- cultural del corredor verd.   
Es considera que el corredor té un caràcter completament dotacional, com a infraestructura verda pública permetrà usos dotacionals respectuosos amb el medi ambient (aules mediambientals, restauració, cros, etc.).  
  
  
Imatge III. Zonificació d'usos proposada. Font: DIE.  
  
D'altra banda, aquestes zones queden al seu torn zonificades en les següents subzones:  
A.I. Zona rural protegida natural. (ZRP-NA)  
A.I.A. Zona rural protegida ús forestal. (ZRP-NA1)  
A.II. Zona sòl rural protegit per risc d'inundació. (ZRP-RI)  
A.III. Zona rural protegida per afeccions  
A.III.A. Zona rural protegida per afeccions. Camins ramaders. (ZRP-AF1)  
A.III.B. Zona rural protegida per afeccions. Llits. (ZRP-AF2)  
  
Imatge IV. Subzonificació proposada en sòl rural en relació amb la seua qualificació. Font: plànols d'ordenació del Pla especial.  
Imatge V. Subzonificació proposada en sòl rural protegit per risc d'inundació. Font: plànols d'ordenació del Pla especial.  
Imatge VI. Subzonificació proposada en sòl rural protegit per afeccions. Font: plànols d'ordenació del Pla especial.  
En l'article 3 de les ordenances s'estableixen les condicions generals d'ús.  
«Sense perjudici de les condicions particulars que s'especifiquen en cada ús, s'haurà de complir el següent:  
a) Hauran de complir les condicions establides en la legislació urbanística vigent per als diferents usos i les seues autoritzacions, sense perjudici de les condicions particulars més restrictives que s'establisquen en cada zona o subzona.  
b) No s'autoritzaran activitats, instal·lacions, construccions o obres incompatibles amb els valors protegits o amb el manteniment i sostenibilitat del medi rural, o que desvirtuen els valors ambientals assenyalats en aquest document per a aquestes, o excedisquen les estrictament indispensables per al seu ús, o l'emplaçament de les quals en sòl rural no estiga justificat davant d'altres classes de sòl.»  
Els articles 4 i 5 regulen les tanques.  
En l'article 7 s'estableixen condicions de protecció ambiental relatives a abocaments, prospeccions, desmunts, prevenció d'incendis, coves i vegetació. Respecte a aquesta última s'estableix el següent: «Es prohibeix danyar, talar, tallar o arrancar espècies vegetals autòctones en tot l'àmbit del Pla especial, llevat que estiguen relacionades amb labors pròpies de la gestió agrícola o forestal i siguen de caràcter habitual.»  
  
L'article 8 estableix les condicions particulars per a instal·lacions auxiliars, i destaca el següent: «Les instal·lacions de reg, fins i tot casetes i poselles amb una superfície ocupada en planta no superior a 6 m², una alçària màxima de 2,20 m. Aquestes instal·lacions hauran de complir les condicions de parcel·la i estètiques de l'article 6 d'aquestes ordenances.»  
L'article 10 regula l'activitat agropecuària i forestal en l'àrea del Pla especial per a regular l'ús agrícola i ramader tradicional i la tala i repoblació forestal. Per exemple: «La tala d'arbres haurà de disposar de l'autorització expressa de l'òrgan competent en matèria de medi ambient. Les repoblacions forestals hauran de fer-se amb espècies autòctones, pròpies dels espais que es protegeixen.»  
L'article 11 estableix les normes generals respecte a les construccions en l'àrea del Pla especial:  
«- Es fomentarà la rehabilitació enfront de la nova construcció d'edificis.  
- Queda expressament prohibida la construcció de nous habitatges i construccions ramaderes.»  
L'article 12 regula els usos i actuacions en les àrees de l'entorn:  
«Fins que l'Administració ho adquirisca, es permetran les tasques agrícoles tradicionals i la ramaderia, sempre que no afecten la integritat, conservació de les actuals explotacions agrícoles. També es permetrà la tanca de les parcel·les amb l'ús d'elements naturals i tradicionals, i sempre que no es provoque un impacte visual directe sobre el llit del riu.»  
  
Article 9. Zona rural protegida natural (ZRP-NA): «correspon als terrenys amb valors ambientals, paisatgístics, culturals o econòmics que s'hagen de conservar, recuperar o millorar, perquè així ho reculla el pla general estructural o derivats de declaracions formals o administratives de rang superior.»  
Article 13. Zona rural protegida d'ús forestal (ZRP-NA1):  
- Es regula d'acord amb la legislació sectorial forestal.  
- «En aquest sòl s'admet únicament l'ús forestal, tant de plantació com natural, i es prohibeixen tots els usos que no estiguen directament vinculats amb el bé que es vol protegir, i no es podran dur a terme activitats de transformació agrícola que suposen l'alteració radical del relleu i del paisatge. Llevat que es demostre que la parcel·la en qüestió va ser anteriorment sotmesa a ús agrícola.»  
S'estableixen una sèrie de limitacions, com per exemple:  
- S'admet el manteniment i la regeneració de les formacions forestals arbòries, arbustives, de matoll o herbàcies, ja siguen espontànies o procedisquen de sembra o plantació, que complisquen o puguen complir funcions ambientals, de regulació, biodiversitat, protectores, productores, culturals, paisatgístiques o recreatives, així com les activitats de regeneració de zones forestals degradades.  
- Es permeten activitats, com ara la silvicultura. No tindran la consideració de canvi d'ús les rompudes i cultius necessaris per a la realització i/o manteniment de repoblacions i plantacions forestals, realitzades segons el legalment previst.  
- Es permet la construcció de pistes o camins forestals i infraestructures necessàries per a la provisió dels serveis ambientals, com ara àrees recreatives, observatoris forestals, etc., sempre que hagen estat autoritzades prèviament.  
  
Article 14. Zona de sòl rural protegit per risc d'inundació (ZRP-RI):  
  
- ZRP-RI2, es consideren com a zones de precaució davant de possibles inundacions.  
- ZRP-RI1, la qual és la de major perillositat i susceptible de veure's incrementat el risc davant nous usos. Per això, aquesta zona serà de major restricció davant dels usos que es localitzen, els quals hauran de ser compatibles amb les regulacions estatals i autonòmiques en matèria d'inundació.  
El capítol III estableix les ordenances de protecció i millora de la mobilitat.  
Article 18. Es consideren itineraris «aquelles vies públiques que es construïsquen per a permetre la millora de la mobilitat per als vianants i amb vehicles sense motor a fi de facilitar l'accés al llit, i al llarg d'aquest, constituïts com a recorreguts alternatius i punts de connexió amb el municipi».  
L'article 19 estableix la tipologia de la via ciclista/per als vianants, camí verd. El camí verd, amb ús compartit de vianants i ciclistes, tindrà un ample de 3 m, compatible amb tots dos usos. Es regula el paviment, les esplanades, els ferms i els paviments, el drenatge, s'estableixen condicionaments mediambientals i la integració paisatgística. D'aquesta última cal destacar el següent: «Només s'utilitzaran espècies autòctones o ornamentals introduïdes des d'antic a la Comunitat Valenciana i que no tinguen caràcter invasor.»  
«Es distingiran els tipus de vegetació següents.  
- Bosc de ribera: quant a la vegetació de ribera s'utilitzaran per a la repoblació i plantació principalment xops (Populus sp.) i salzes (Salix sp.) en els marges més exteriors del llit, i canyissos i joncs en les zones en contacte amb l'aigua.  
- Bosc mediterrani: la vegetació forestal estarà constituïda fonamentalment per pinedes amb predomini del pi blanc (Pinus halepensis) amb un estrat arbustiu format per coscolls (Quercus coccifera), llentiscles (Pistacia lentiscus), brucs (Erica multiflora), aladerns (Rhamnus alaternus), margallons (Chamaerops humilis), romer (Rosmarinus officinalis), timons (Thymus sp.), murta (Myrtus communis), baladre (Nerium oleander) i lavanda (Lavandula officinalis).  
- Cultius de secà: en zones pròximes a parcel·les de cultiu i més pròximes al nucli de la població, en les quals es troben exemplars solts de garrofera (Ceratonia siliqua) i olivera (Olea europea), es realitzarà una repoblació amb les mateixes espècies.  
- En les zones de descans s'utilitzaran també exemplars de lledoner (Celtis australis), ja que es tracta d'un arbre de ràpid creixement, amb copa redona, ramificada i densa, ideal per a donar ombra, molt integrat en el clima mediterrani, i per això molt utilitzat en molts parcs urbans.»  
  
  
Justificació de la modificació  
L'Ajuntament pretén potenciar el valor natural del tram del riu entre Artesa i el Tossalet i al sud del nucli principal d'Onda, i crear un corredor verd que servisca de porta d'entrada al Parc Natural de la Serra d'Espadà alhora que siga un gran parc per als habitants d'Onda i servisca com a reclam i valor turístic.  
D'acord amb el DIE, els processos urbanístics previstos en la revisió del Pla general, que s'està duent a terme, per a obtindre el sòl que constituirà el corredor verd, són a través de l'article 115.6 de la Llei d'ordenació del territori, el qual ha quedat sense efecte a causa del canvi legislatiu pel qual va quedar derogada aquesta llei. Aquesta circumstància juntament amb l'estat de tramitació del PGOU, fa necessari l'ordenació d'usos i la seua gestió mitjançant un document urbanístic que complemente, i en aquest cas modifique, el que es preveu en el Pla general, ja que quedaria un sòl no urbanitzable residual entre els sòls urbans i urbanitzables i el sistema general que constituiria el corredor verd.  
Davant aquesta situació, s'indica que resulta necessari integrar en l'àmbit del corredor verd tot el sòl no urbanitzable comú i protegit que es localitza entre els sòls urbans d'Onda, Artesa i el Tossalet, els sòls urbanitzables pròxims a aquests i el llit del riu Sonella. La proposta no té per objecte modificar la classificació i qualificació del sòl, es manté la mateixa, sinó establir una zonificació i regulació d'usos, i evitar sòls residuals de molt difícil gestió.  
  
  
Consultes realitzades  
Aquesta direcció general ha sotmés a consultes la documentació inicial remesa, d'acord amb el que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es realitza una consulta a les següents administracions:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
21.05.19 04.12.19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
21.05.19 08.08.19 Direcció General de Patrimoni Cultural  
21.05.19 28.06.19 Servei Territorial d'Agricultura de Castelló, Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
21.05.19 18.12.19 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (director conservador de PN Serra d'Espadà). Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
21.05.19 Subdirecció General de Mobilitat; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
21.05.19 02.10.19 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal. Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
21.05.19 15.01.20 Servei d'Ordenació del Territori; Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
21.05.19 23.07.20 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge; Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'Informe Ambiental i Territorial Estratègic es publicaran en la següent pàgina web:   
http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/buscador-de-expedientes.  
C) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
C.1. Descripció de l'àmbit: l'àmbit el constitueix el riu Sonella des del nucli de població d'Artesa fins al nucli del Tossalet i ocupa el llit, el domini públic hidràulic del riu i fonamentalment la ribera esquerra d'aquest.  
  
Imatge VII. Ortofotografia del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
Fisiogràficament són terrenys plans o ondulats sobre materials quaternaris, argiles roges amb còdols encrostats (depòsits de peu de mont) i conglomerats (mantells al·luvials encrostats).  
Gran part de l'àmbit està afectat d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià per perillositat d'inundació 6 i més puntualment per perillositat geomorfològica d'acord amb el Patricova. En aquest tipus de sòls existeixen limitacions respecte als usos, article 18.3 i 4 d'aquest decret.  
La totalitat de l'àmbit presenta capacitat d'ús agrícola elevada (classe B).  
L'àmbit es troba en l'estatge bioclimàtic termomediterrani d'ombroclima sec. Es pot observar vegetació natural puntualment en algunes zones de la ribera i en els marges del llit constituïda per matolls tipus romerar i màquia llentiscar-coscollar amb margalló (Chamaerops humilis) amb exemplars de pi blanc (Pinus halepensis). En les riberes hi ha camps de cultiu de secà amb garrofera, olivera i ametler i algunes zones amb regadiu, cítrics). El llit del riu Sonella està sec la major part de l'any, dominant els baladres (Nerium oleander).  
A l'inici de l'àmbit hi ha una zona afectada per risc de lliscament baix.  
Una part de l'àmbit és terreny forestal PATFOR d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià coincidint fonamentalment amb el llit i prop del nucli antic d'Onda.  
En l'àmbit del Pla especial hi ha diferents edificacions disperses, fonamentalment en l'àmbit del vigent sòl no urbanitzable comú.  
  
Tot l'àmbit del Pla especial es troba dins de l'àmbit del PORN de la Serra d'Espadà en zona d'amortiment d'impactes, i puntualment una ínfima part es troba afectada per la zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) Serra d'Espadà.  
  
Imatge VIII. Ortofotografia del visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. Verd fosc: terreny forestal PATFOR; verd clar: perillositat d'inundació 6 PATRICOVA, i rosa clar: perillositat d'inundació geomorfològica PATRICOVA.  
  
C.2. En relació amb les característiques de la modificació:  
C.2.a. En el vigent planejament urbanístic els sòls de l'àmbit del Pla especial són en una xicoteta part sòl no urbanitzable comú on estan permesos els usos que la legislació, en principi, permet en aquest tipus de sòl.  
La resta de la zona és sòl no urbanitzable protegit. D'acord amb la informació disponible i aportada, pel que sembla, seria sòl no urbanitzable de protecció ecològica.  
En el primer cas, el planejament vigent estableix que els usos han d'ajustar-se a l'indicat en la legislació sectorial d'aigües i, a més, es prohibeixen totes les obres que sobreisquen de la rasant natural del terreny, llevat de les requerides per les obres hidràuliques de canalització o desviament o desdoblament, dels llits públics. Els usos possibles estan bastant limitats.  
Quant al sòl no urbanitzable de protecció forestal, les limitacions són importants: no es permeten els usos que impliquen transformació de la seua destinació o de la naturalesa forestal, o que lesionen el valor específic de la vegetació arbòria que es vol protegir, i es prohibeixen tots els usos incompatibles amb l'ús forestal i especialment l'ús d'habitatge, així com qualsevol tipus d'edificació.  
C.2.b. En el Pla especial proposat s'estableix una regulació que, en síntesi, pot resumir-se de la manera següent:  
La regulació d'usos proposada és a vegades poc específica.  
En tot l'àmbit del Pla especial: no s'autoritzaran activitats, instal·lacions, construccions o obres incompatibles amb els valors protegits o amb el manteniment i sostenibilitat del medi rural, o que desvirtuen els valors ambientals assenyalats en aquest document per a aquestes, o excedisquen les estrictament indispensables per al seu ús, o l'emplaçament de les quals en sòl rural no estiga justificat davant d'altres classes de sòl. Queda expressament prohibida la construcció de nous habitatges i construccions ramaderes.  
Es permeten les activitats agrícoles tradicionals i ramaderes i la conservació de les actuals explotacions agrícoles.  
D'acord amb aquesta regulació general, aquest IATE interpreta que no permet la construcció de nous habitatges i explotacions ramaderes, encara que sí el manteniment de les existents en el cas d'estar legalment autoritzades. Respecte als usos industrials també estarien molt limitats, atés que no ajustar-se als valors que s'han de protegir en els sòls no urbanitzables protegits i, en el comú, en principi, la seua instal·lació seria difícil i s'hauria de justificar, almenys, enfront d'altres sòls.  
Les ordenances no fan referència a una regulació específica per al sòl no urbanitzable comú rural, per tant, la regulació s'entén que haurà d'ajustar-se a aquestes condicions generals d'ús i normes respecte a qüestions generals com les abans indicades. No obstant això, sí que es fa referència al sòl no urbanitzable de protecció natural i, encara que s'indica que es tracta de terrenys amb valors ambientals, paisatgístics, culturals o econòmics que s'hagen de conservar, no estableix una regulació específica per a aquests. Aquests sòls coincideixen pràcticament íntegrament amb els sòls no urbanitzables protegits en el vigent planejament urbanístic.  
Les ordenances sí que fan referència al sòl no urbanitzable de protecció forestal i estableixen una regulació específica. Un sòl en el qual s'admet únicament l'ús forestal, tant de plantació com natural, i es prohibeixen tots els usos que no estiguen directament vinculats amb el bé a protegir, i no es poden dur a terme activitats de transformació agrícola que suposen l'alteració radical del relleu i del paisatge. Llevat que es demostre que la parcel·la en qüestió va ser anteriorment sotmesa a ús agrícola.  
Respecte al sòl no urbanitzable comú rural i sòl no urbanitzable de protecció natural, no s'observen en principi diferències específiques entre aquests en la regulació proposada, encara que les condicions generals d'ús indiquen que no s'autoritzaran usos que no siguen compatibles amb els valors de cada zona i, en el cas del sòl no urbanitzable de protecció natural, sí que posseeix valors naturals a protegir, contràriament al sòl no urbanitzable rural comú.  
La modificació proposada respecte a la superfície pot considerar-se reduïda en proporció a la superfície del municipi: 380.433 m², àmbit Pla especial i 108.400.000 m², municipi, és a dir, un 0,3 % de la superfície del municipi.  
El Pla especial suposa una modificació de la regulació d'usos en la zona del riu Sonella que no suposa una variació substancial de la regulació existent en l'actualitat, ni del model territorial.  
La major part de l'àmbit del Pla especial és un sòl no urbanitzable de protecció i en una xicoteta porció és sòl no urbanitzable comú, que es mantenen pràcticament inalterats en la proposta del Pla especial. Respecte al sòl no urbanitzable comú rural, la proposta de regulació d'usos restringeix els usos del plantejament vigent en no permetre, per exemple, nous habitatges i construccions ramaderes, la qual cosa s'estima, en principi, ajustada a les característiques de la zona per la seua funció com a corredor ecològic i paisatgístic, per ser sòls amb perillositat d'inundació geomorfològica i perillositat d'inundació 6, amb una capacitat d'ús agrícola elevada.  
El canvi de regulació en el sòl no urbanitzable protegit no és substancial, i queda en el sòl no urbanitzable de protecció natural poc definit en la proposta de Pla especial.  
Tenint en compte el que s'ha dit abans, la modificació proposada es considera que pot ser una modificació menor del planejament existent d'acord amb el que s'estableix en l'article 46.2.a de la LOTUP i article 5.2.f de la Llei 21/2013.  
La modificació no suposa un canvi substancial en el model territorial, i sí que suposa un marc per a determinat tipus de projectes.  
Tot l'àmbit del Pla especial està gràficament, d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic de la Comunitat Valenciana, dins de l'àrea d'influència antròpica de la zona d'amortiment d'impactes del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà. No obstant això, a l'hora de determinar la regulació d'usos, caldria tindre en compte no sols la delimitació gràfica sinó també el text i la realitat física, article 6.2 del Decret 218/1997, d'aprovació del PORN de la Serra d'Espadà. Algunes podrien cabre per la seua realitat física potser en la definició d'àrees naturals amb una regulació d'usos més estricta que l'anterior. Com indica l'informe del director conservador del Parc Natural, el Pla especial és compatible amb la legislació vigent d'aplicació a aquest.  
  
C.3. En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
- Es tracta d'una àrea pròxima al sòl urbà o urbanitzable amb característiques bàsicament de camps de cultiu amb algunes zones forestals amb clara influència antròpica en una zona amb una capacitat agrícola d'ús elevada, amb perillositat d'inundació 6 i geomorfològica que exerceix la funció de corredor ecològic per la presència del llit així com també corredor paisatgístic, en la qual els usos plantejats no ocasionaran en l'àmbit de pla efectes negatius significatius sobre el medi ambient.  
  
C.3.a. Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà: l'informe remés pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits indica que el Pla especial és compatible amb la legislació d'aplicació (PORN de la Serra d'Espadà) i no necessita realitzar una avaluació detallada de repercussions dels seus efectes sobre Xarxa Natura 2000.  
  
En l'informe s'indica a més:  
Les actuacions a executar s'han d'ajustar als condicionants següents:  
1. S'ha d'adequar al que es disposa en el Decret 218/1997, del 30 de juliol, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà.  
2. L'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud, per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, hauran de disposar de l'autorització i justificació de l'organisme de conca.  
3. Les actuacions plantejades sobre la vegetació, relacionades amb els tractaments silvícoles per a l'eliminació d'exemplars morts sobre el llit i podes de formació i/o sanejament de la massa arbrada o arbustiva, es realitzaran amb mitjans manuals, es trituraran les restes generades, en la mesura que siga possible, i s'aportaran als marges del riu.  
  
Les restes dels tractaments silvícoles de més envergadura que no puguen ser triturats, així com els possibles fems i voluminosos existents en el riu, seran depositats en abocador autoritzat. En l'estrat arbustiu, els tractaments manuals es canalitzaran fonamentalment en la disminució de la biomassa d'esbarzers, amb la preservació, en tot cas, de les espècies protegides previstes en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació i l'Ordre 6/2013, de 25 de març, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual es modifiquen les llistes valencianes d'espècies protegides de flora i fauna.  
En el cas d'espècies al·lòctones i invasores (com ara Arundo donax) i amb la finalitat d'evitar el rebrot, s'haurà de preveure un programa de seguiment i actuacions puntuals de control dels focus de rebrot, per als punt en els quals no es preveu el cobriment amb plàstic (pvc). Les restes de canya i, en el seu cas, rizoma i amb la finalitat d'evitar la propagació d'una espècie estimada com a exòtica i invasora, així establit pel Decret 14/2013, de 18 de gener, del Consell, de modificació del Decret 213/2009, de 20 de novembre, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana, seran retirades del llit públic i depositades en lloc que no supose risc per a la seua propagació en el terreny natural o, si escau, en abocador controlat.  
  
Quant a les actuacions d'introducció d'espècies vegetals, es recomana espècies característiques dels boscos galeria dels rius i barrancs de la Comunitat Valenciana, com són: Populus nigra sp. nigra (evitant la utilització de subespècies al·lòctones o clons comercials), Populus alba, Salix atrocinerea, Ulmus minor, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, entre altres espècies.  
4. Quant a les actuacions proposades de condicionament de camins per al seu ús com a itineraris localitzats en l'àmbit del sòl no urbà, no es realitzaran sense informe previ del parc natural. El material granular o de qualsevol una altra índole, per a la seua utilització en aquests condicionaments, no es podrà obtindre dels marges de les pistes ni per la creació de pedreres de préstec, tampoc s'autoritza l'abocament de materials no utilitzats o sobrants en el seu condicionament sobre el medi natural, el qual haurà de ser traslladat a un abocador controlat per al seu abocament o a punt d'apilament prèviament autoritzat pel parc natural. Quant a la utilització de paviments bituminosos, aquests tan sols es podran emprar en les zones classificades com a urbanes o urbanitzables.  
  
Respecte a les recomanacions efectuades en l'informe en relació amb el bosc de ribera, aquest IATE les considera adequades en el cas que existisca una làmina d'aigua permanent en el llit, en cas contrari es desaconsellen. Cal tindre en compte que el llit, pel que sembla, no porta aigua de manera permanent al llarg de tot l'any al seu pas per Onda, encara que sembla que sí que hi ha zones en les quals romanen làmines d'aigua permanent en el primer tram. Qüestió que s'ha d'analitzar amb detall per a adoptar decisions respecte a les espècies a utilitzar.  
  
Respecte a l'ús d'Ulmus minor (om), encara que ecològicament és adequat el seu ús en les zones de ribera més allunyades de l'aigua, no obstant això, pel problema de la grafiosi, en principi es desaconsella per a evitar-ne l'afecció i que contribuïsca a la seua expansió, excepte assessorament per part del Centre d'Investigació i Experimentació Forestal en sentit contrari.  
C.3.b. Llits i recursos hídrics:  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer indica:  
- Respecte a l'afecció a llits i abocaments, recorda la legislació sectorial que s'ha de complir.  
- En relació amb la incidència en el règim de corrents recorda:  
- Per a evitar la possible afecció al règim de corrents, no s'ha de preveure la implantació d'activitats i usos vulnerables enfront d'avingudes o que reduïsquen la seua capacitat de desguàs en domini públic hidràulic i zona de flux preferent del riu Sonella (article 9 del Reglament del domini públic hidràulic).  
- La viabilitat dels usos previstos en zones inundables del Pla especial estarà determinada pel compliment del que s'estableix en els articles 9, 9 bis, 14 i 14 bis, entre altres, del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
  
- Respecte a la disponibilitat dels recursos hídrics: «atés l'objecte del Pla especial, no es produeix increment de recursos hídrics. No obstant això, l'increment de demanda derivat de la futura implantació d'activitats a conseqüència d'aquest pla haurà de ser informat per aquest organisme d'acord amb l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües.»  
  
C.3.c. Risc d'inundació: en l'informe del servei d'ordenació del territori s'indica el següent respecte a la inundabilitat: el Pla especial es troba afectat per risc d'inundació i és compatible sota les indicacions de l'informe segons les determinacions normatives del Patricova.  
  
En les consideracions finals s'indica el següent: «l'actuació té com a efecte un increment significatiu del risc d'inundació, sent compatible segons la normativa del Patricova per no tindre concreció amb el risc d'inundació. No és necessari en aquesta fase realitzar un estudi d'inundabilitat a aquest efecte.»  
S'indica que atés el caràcter generalista del Pla és impossible valorar el risc d'inundació i que s'haurà d'informar cada infraestructura que desenvolupe el pla especial, i només per a les infraestructures de camins i d'itineraris per als vianants que es proposen de manera concreta.  
Aquest IATE recorda respecte als usos admissibles en cada zona que en trobar-se la major part de d'aquesta en terrenys que d'acord amb el Patricova presenten perillositat d'inundació 6 o geomorfològica, els usos que puguen donar-se hauran de complir en qualsevol cas les limitacions d'aquesta normativa, article 18.3 i 4.  
C.3.d. Terrenys forestals i camins ramaders: l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló indica que el Pla especial és compatible amb el medi forestal i els camins ramaders.  
Es recorda el següent:  
- S'haurà de tindre en compte que per a les àrees recreatives o de descans que es projecten en terreny forestal serà necessari sol·licitar en aquesta direcció territorial l'informe o autorització corresponent (article 62 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana).  
- S'haurà de tindre en compte que les següents actuacions: la col·locació de fanals, de panells informatius, baranes i altres elements de mobiliari, la neteja de marges dels camins ramaders, la senyalització de senderes, la millora del ferm mitjançant terra, terreny blanquinós, llastos o similars, requereixen la sol·licitud de la corresponent autorització de la Direcció Territorial de Castelló (d'acord amb el procediment per a l'autorització d'actuacions singulars sobre camins ramaders del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental del 19.02.2019).  
  
C.3.e. Patrimoni cultural: la documentació aportada indica el següent: «el municipi d'Onda té un catàleg de béns i espais protegits l'extensió dels quals és el terme municipal. En l'àmbit del Pla especial es localitza divers patrimoni arqueològic i etnològic, el qual es considera rellevant com a espais d'interés cultural, que permeta fomentar una xarxa de recorreguts per a potenciar el turisme cultural sobre aquests espais. Les fitxes del catàleg han sigut proporcionades per l'Ajuntament d'Onda, per la qual cosa el catàleg d'aquest Pla especial integrarà les fitxes del patrimoni que es considera vinculat amb aquest.  
  
El patrimoni arqueològic i etnològic que s'ha identificat en el Pla especial, el qual es localitza en aquest o en el seu entorn més immediat, és el que s'enumera a continuació i s'adjunten les fitxes de cadascun d'aquests.»  
«El patrimoni esmentat en aquest pla especial mantindrà les regulacions normatives d'acord amb el seu planejament vigent, sense que el Pla especial altere la seua conservació i manteniment, únicament contribuirà atorgant-li accessibilitat mitjançant una xarxa d'itineraris i elaborant panells informatius per a la divulgació i coneixement.»  
L'informe de la Unitat de Patrimoni Historicoartístic de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Cultura informa en el sentit següent: «analitzada la documentació aportada des del punt de vista arquitectònic, el Pla especial per al corredor verd del riu Sonella a Onda no afecta negativament el patrimoni cultural valencià.  
  
En el cas que alguna de les actuacions previstes durant el desenvolupament d'aquest Pla especial poguera afectar algun dels béns inventariats arquitectònics o el seu entorn, el projecte haurà de disposar de l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.»  
Encara que l'informe fa referència al patrimoni arquitectònic però no a l'etnològic, es considera que atesa la regulació d'usos establida en la zona, en la qual no es produeix una modificació substancial dels usos, i bàsicament es restringeixen o es limiten respecte als actuals, no es produiran efectes negatius significatius en l'àmbit del pla, sense perjudici que a escala de projectes es pogueren ocasionar, i en aquest cas s'haurà de complir la legislació sectorial en la matèria.  
C.3.f. Efectes en matèria agropecuària:  
L'informe de la Direcció Territorial de Castelló en matèria agropecuària indica que fins que no s'aclarisca la qüestió següent no és possible pronunciar-se sobre la compatibilitat del Pla especial amb la legislació sectorial vigent en matèria agropecuària: indica que les ordenances poden modular ús però no prohibir aquells que per llei estiguen permesos.  
Respecte a les possibles afeccions en matèria agropecuària s'indica: que no n'hi haurà cap. «La superposició de l'actuació amb el Patricova, afecció a llits i la proximitat de nuclis de població impossibiliten la instal·lació d'explotacions.»  
Respecte a matèria agrícola: «la informació continguda en el Pla especial no permet conéixer en profunditat el maneig que es preveu realitzar a aquestes qüestions. La recuperació ambiental no consisteix en l'arrancada de cultius i plantació d'espècies forestals i bosc baix, és necessària la vigilància i manteniment del desenvolupament vegetatiu adequat per a la formació d'un hàbitat respectuós per a la biodiversitat.»  
En relació amb el que s'indica en l'informe esmentat, aquest IATE considera el següent: la documentació es va remetre mitjançant un escrit del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, que no ha posat objecció a la documentació presentada i que indica el següent: «vist el contingut de la modificació, en aquesta fase de la tramitació, i en relació amb el tràmit ambiental, aquest Servei Territorial d'Urbanisme no té cap objecció a efectuar, sense perjudici del que resulte dels informes sectorials de les administracions afectades».  
D'altra banda, el contingut de la documentació presentada s'ajusta al contingut que ha de tindre un pla especial d'acord amb l'article 43 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), tenint en compte que es tramita d'acord amb el procediment d'avaluació ambiental i territorial simplificat.  
Aquest IATE no entra a valorar si a través de les ordenances del Pla especial es poden modificar els usos del Pla general, sinó a valorar si la proposta de Pla especial, que suposa una modificació d'aquest, ocasionarà efectes ambientals negatius significatius o no, i si es corregeixen, si escau, amb les mesures adequades. Amb la documentació presentada es pot efectuar aquesta valoració, i d'acord amb el que s'ha exposat anteriorment, la regulació proposada en matèria agropecuària no ocasionarà efectes negatius significatius, permetrà el manteniment de l'activitat agrícola existent i també en el cas de voler la seua conversió a terrenys forestals.  
C.3.g. En relació amb les espècies a utilitzar en les intervencions de recuperació o restauració d'acord amb les ordenances, i com a continuació de la recomanació efectuada pel Servei d'Espais Naturals Protegits, abans comentada, es recomana el següent: d'una banda, en les ordenances s'indica la utilització de xops (Populus nigra) i de salzes (Salix sp.), i, d'altra banda, l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits recomana espècies característiques dels boscos galeria dels rius i barrancs de la Comunitat Valenciana, com són: Populus nigra sp. nigra (i evitar la utilització de subespècies al·lòctones o clons comercials), Populus alba, Salix atrocinerea, Ulmus minor, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, entre altres espècies.  
Tenint en compte que es tracta d'un llit que, pel que sembla, està sec la major part de l'any, les espècies indicades en les ordenances, xops i salzes, i les recomanades en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals, xops, àlbers, salzes i freixes, només haurien d'utilitzar-se en el cas que existisca una làmina d'aigua permanent en el llit al llarg de tot l'any o la major part d'aquest o, almenys, en aquelles zones en les quals existisca de manera permanent làmina d'aigua al llarg de tot l'any i, en cas contrari, no s'utilitzaran. Es recomana analitzar amb detall prèviament el règim d'aigua al llarg de l'any per a adoptar decisions respecte a les espècies a utilitzar.  
La vegetació pròpia d'un llit sec la major part de l'any seria un baladrar (Nerium oleander) i, en menor mesura, un esbarzerar (Rubus ulmifolius) i es pot complementar amb espècies pròpies de la vegetació climàtica com ara el llentiscle i el margalló, i amb la murta (Myrtus communis) en situacions més ombroses.  
  
Podria utilitzar-se el Salix eleagnus sp. angustifolia puntualment en aquelles zones amb major humitat o possibilitat de presència més prolongada d'aigua en el llit o els seus marges.  
Prop del marge del llit en sòls profunds es pot utilitzar el lledoner (Celtis australis), en substitució de l'om (Ulmus minor).  
En relació amb l'ús d'Ulmus minor (om), recomanat en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, es desaconsella en principi el seu ús pel problema de la grafiosi, per a evitar-ne l'afecció i que contribuïsca a la seua expansió, excepte assessorament en sentit contrari per part del Centre d'Investigació i Experimentació Forestal (CIEF).  
Per a recrear la vegetació climàtica, de matolls, màquies i pinedes, les espècies proposades es consideren, entre altres, adequades. Es poden combinar amb espècies de cultiu pròpies de la zona com ara garroferes, ametlers i oliveres, i es recomana, almenys, el manteniment d'aquells exemplars de major port.  
Aquestes recomanacions es fan per a aconseguir una millor integració paisatgística i evitar l'ús d'espècies que poden fracassar en les restauracions en no donar-se les condicions ecològiques adequades per a elles, com ara els xops i els salzes com a vegetació de ribera en un llit que romanga sec la major part de l'any. En cas contrari, sí que serien adequades.  
C.3.h. S'indica la intenció de realitzar alguna intervenció en el llit per a permetre recrear zones de bany. Es recorda sobre aquest tema la necessària autorització de l'organisme de conca i que la funció principal del llit ha de ser la de corredor ecològic i paisatgístic, per tant, aquest ús haurà de plantejar-se, si escau, sempre complint amb aqueixa funció principal.  
C.3.i. En relació amb l'afecció paisatgística: segons l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
«L'àmbit afectat es constitueix com un espai estructurant del territori i el paisatge, rellevant per a la configuració del paisatge d'Onda, i en particular del seu entorn urbà, del qual es constitueix com un límit per al creixement.  
Així mateix, es tracta d'una àrea rellevant per a la coherència i funcionalitat de la infraestructura verda supramunicipal, en afectar el riu Sonella i el seu entorn, element integrant de la infraestructura verda com a connector biològic i territorial d'escala regional, d'acord amb l'article 5 de la LOTUP i la Directriu 43 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.»  
S'indica que es valoren positivament les propostes del Pla però que aquest pot tindre incidència en el paisatge i que ha de redactar-se un estudi d'integració paisatgística que permeta caracteritzar i valorar el paisatge afectat, identificar els efectes sobre el paisatge de la regulació d'usos proposada i del conjunt de les actuacions previstes i adoptar mesures i determinacions en relació amb aquests.  
Igualment, s'indica que l'àmbit del Pla ha de quedar integrat en la infraestructura verda municipal amb l'aprovació d'aquest, i ha d'incloure per a això la definició, gràfica i escrita, d'aquesta infraestructura, en l'ordenació estructural.  
Tenint en compte el que s'ha indicat, no es considera que es produïsquen efectes negatius significatius sobre el medi ambient en l'àmbit del Pla sempre que es complisquen les mesures correctores abans indicades.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons el que s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el Pla especial del corredor verd del riu Sonella al municipi d'Onda, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, ja que no té incidència en el model territorial, no produeix un increment significatiu en el consum de recursos, ni afecta negativament el patrimoni ambiental ni cultural; i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que aquesta modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, per tant, correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva:  
1.1. S'ha de modificar el Pla especial en els punts següents:  
1.1.a. S'haurà d'incloure en les ordenances del Pla especial el següent: el Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició ecològica haurà d'emetre informe de cada infraestructura que desenvolupe el Pla especial, i només per a les infraestructures de camins i d'itineraris per als vianants que es proposen de manera concreta.  
1.1.b. En les zones rurals protegides per risc d'inundació, les ordenances indicaran de manera expressa que hauran de complir-se les limitacions establides en la normativa del Patricova, article 18. 3 i 4.  
1.1.c. En les ordenances s'inclourà el següent: les actuacions a executar s'ajustaran als condicionants indicats en l'informe del director del Parc Natural de la Serra d'Espadà, de data 18 de desembre de 2019, i, en particular, les actuacions proposades de condicionament de camins per al seu ús com a itineraris localitzats en l'àmbit del sòl no urbà no es realitzaran sense informe previ del parc natural.  
  
1.2. D'acord amb el que s'estableix en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
- S'elaborarà un estudi d'integració paisatgística que haurà d'obtindre informe de l'esmentat servei i incorporar al Pla especial les mesures que en aquest s'establisquen.  
- L'àmbit del Pla ha de quedar integrat en la infraestructura verda municipal amb l'aprovació d'aquest, i haurà d'incloure-hi la definició, gràfica i escrita, d'aquesta infraestructura, en l'ordenació estructural.  
  
2. En relació amb les espècies a utilitzar en les intervencions de recuperació o restauració d'acord amb les ordenances, es recomana que l'Ajuntament tinga en compte les indicacions sobre aquest tema incloses en l'informe del director del Parc Natural de la Serra d'Espadà, de data 18 de desembre de 2019, així com les indicacions d'aquest IATE en l'apartat C.3.g, una vegada analitzat i estudiat el llit en relació a la presència de làmina d'aigua permanent o no al llarg de tot l'any, o, almenys, una part important d'aquest, per a determinar les espècies a utilitzar i zones d'ús.  
Segons el que s'estableix en l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat la revisió del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial del corredor verd del riu Sonella d'Onda, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa us notifique perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes que se'n deriven, d'acord amb el que s'autoritza en l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de juliol de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 31 de gener de 2023.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9533, del 14-02-2023 (2023/1097)

RESOLUCIÓN de 31 de enero de 2023, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial del corredor verde del río Sonella, en el término municipal de Onda. Expediente 44/2019-EAE.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9533

Fecha DOGV
:   14-02-2023

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2023/1097

CVE


Fecha del documento
:   31-01-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 31 de enero de 2023, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial del corredor verde del río Sonella, en el término municipal de Onda. Expediente 44/2019-EAE. [2023/1097]  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 44/2019-EAE Onda (Castellón)  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental del plan especial del corredor verde del río Sonella  
Promotor: Ayuntamiento de Onda  
Autoridad Sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón  
Localización: Municipio de Onda (Castellón)  
Expediente: 044/2019-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 23 de julio de 2020, adoptó el siguiente:  
Acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico del plan especial del corredor verde del río Sonella de Onda, en los siguientes términos:  
En fecha 16 de abril de 2019 se recibe del Ayuntamiento de Onda, a través del servicio territorial de urbanismo de Castellón, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica del plan especial del corredor verde del río Sonella.  
  
Documentación aportada  
En fecha 16 de abril de 2019 se recibe del Ayuntamiento de Onda, a través del servicio territorial de urbanismo de Castellón, la siguiente documentación en formato digital: documento inicial estratégico (DIE), ordenanzas, plano de ordenación y catálogo, memoria justificativa, memoria informativa, estudio de viabilidad económica y planos de información.  
  
Planeamiento vigente  
El municipio de Onda dispone, como documento de planeamiento urbanístico, de un Plan General de Ordenación Urbana.  
- El 25 de julio de 1994 la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón acordó aprobar definitivamente su revisión respecto de los ámbitos clasificados como suelo urbano y suelo urbanizable programado UP-3.  
- El 11 de abril de 1995 esta comisión aprobó definitivamente la revisión respecto al resto del suelo urbanizable y suelo no urbanizable.  
Sobre el plan general se emitió declaración de impacto ambiental favorable con condiciones el 5 de septiembre de 1993 (N/Ref.: exp. 135/1993AIA).  
Por acuerdo de la comisión territorial de Urbanismo de Castellón de 22 de julio de 1998, quedó homologado el Plan General de Onda a la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, ley 6/1994. Sobre el Plan general se emitió DIA favorable con condiciones el 8 de julio de 1998 (N/Ref.: Exp. 301/1998AIA).  
  
  
Imagen I - Plano de vigente clasificación, realizado a partir del visor del Instituto cartográfico valenciano. SNU P (suelo no urbanizable protegido), verde oscuro, SNU C (común) verde claro, SU R (suelo urbano residencial) rojo y SU I (suelo urbano industrial) gris.  
  
En relación a la regulación de usos el vigente planeamiento establece lo siguiente:  
  
SNU C: Título VI, capítulo I  
- Vivienda familiar.  
- Almacén vinculado a explotación agrícola y ganadera.  
- Instalaciones precisas para explotaciones agrícola, ganadera, etc.  
- Explotación de canteras o extracción de áridos o tierras.  
- Actividades de servicios vinculados funcionalmente a carreteras.  
- Actividades industriales y productivas.  
- Actividades turísticas, recreativas, deportivas, de ocio, de esparcimiento y terciarias.  
SNU P: Título VI, capítulo II  
- SNU PE (protección ecológica): las riberas de todas las corrientes de agua existentes en el término municipal, y cuyos cauces son terrenos de dominio público,  
«. La realización de obras o actividades en los cauces públicos y sus márgenes, se someterán a los trámites y requisitos exigidos por el artículo 69 de la ley de Aguas de 1.985.  
- Se prohíbe cualquier tipo de obras, plantaciones o actividades que puedan dificultar el libre curso de las aguas en los cauces públicos señalados, cualquiera que sea el régimen de propiedad. En especial se prohíben todas las obras que sobresalgan de la rasante natural del terreno, excepto las requeridas por las obras hidráulicas de encauzamiento o desvío o desdoblamiento, de los propios cauces públicos.  
- En aplicación del artículo 95 de la ley de Aguas de 1.985, en la tramitación de autorizaciones, concesiones, así como los expedientes para la realización de obras con cualquier finalidad, incluida la corrección de cuencas hidráulicas, que puedan afectar a los cauces y a sus márgenes, se exigirá la realización de un estudio de Impacto Ambiental, en el que se justifique que no se producirán consecuencias que afecten adversamente a la calidad de las aguas y al medio ambiente.  
- Las zonas de servidumbre de paso vinculadas a los márgenes de los cauces públicos, estarán sometidas a las mismas restricciones de uso y edificación que los cauces públicos expuestas en los puntos anteriores. Se destinaran preferentemente a su regeneración mediante la conservación de las especies autóctonas existentes o mediante la utilización de especies vegetales adecuadas.  
- Las actividades a realizar en las zonas marcadas en la normativa gráfica como de protección ecológica, que sean de propiedad privada, debidamente acreditada, deberán ir acompañadas del correspondiente estudio sobre el Impacto Ambiental, que pudieran producirse.»  
- SNU PI (protección de infraestructuras): constituidas por la infraestructura viaria, las vías pecuarias incluidas y la infraestructura del ciclo hidráulico (canales para riego, agua potable y aguas residuales), red eléctrica, gasoducto, etc.  
El uso general o dominante de estas zonas es el dotacional de infraestructuras o el dotacional de comunicaciones. El régimen de usos vendrá regulado por la legislación sectorial específica aplicable en cada caso.  
No se permitirán otras construcciones que las propias de la infraestructura correspondiente y las autorizadas por la legislación sectorial específica.  
- SNU PF (protección forestal): los terrenos ocupados actualmente por vegetación arbórea o arbustiva, así como aquellos terrenos que fueron objeto de incendio en septiembre de 1993.  
Solo pueden destinarse a usos forestales con zonas de agricultura de secano. Por el contrario, nunca podrán ser dedicados a utilizaciones que impliquen transformación de su destino o de la naturaleza forestal, o que lesionen el valor especifico de la vegetación arbórea que se quiere proteger.  
Se prohíben todos los usos incompatibles con el uso forestal y en especial el uso de vivienda así como cualquier tipo de edificación. También se prohíben los vertidos de cualquier tipo de residuos sólidos, líquidos o gaseosos en este tipo de suelos.  
  
Planeamiento en tramitación: por el Ayuntamiento se inició la tramitación de un nuevo Plan General sobre el que se emitió documento de alcance el 19 de noviembre de 2009 y posteriormente un informe ambiental el 29 marzo de 2017. Se remitió una advertencia de caducidad el 23 de junio de 2020 (N/Ref.: 61/2009EAE).  
En este nuevo Plan General se propone la creación de un Parque Fluvial (corredor verde) a lo largo de la ribera izquierda del río Sonella que comprenda los terrenos situados entre el suelo urbano y urbanizable, y la ribera del río, dando al municipio una zona dotacional de primer orden y de sistema general como suelo no urbanizable.  
  
Objeto de la modificación  
El Plan Especial tiene como objetivo principal, la puesta en valor del espacio comprendido entre los suelos urbanos y urbanizables de Onda y el río Sonella, con más de 380.433 m² de suelo, mediante su adecuada ordenación y regulación de usos, consiguiendo potenciar así los valores naturales y sociales a través de la infraestructura verde que conforma el río Sonella y su entorno.  
Como desarrollo del objetivo principal descrito se proponen unos objetivos específicos:  
- Puesta en valor del río Sonella, por su valor histórico, paisajístico y cultural, favoreciendo una red de itinerarios que permitan el disfrute recreativo y social de este espacio.  
- Recuperar espacio público para favorecer una movilidad más limpia, mediante la creación de sendas o recorridos peatonales y ciclistas entre los núcleos urbanos de Artesa, Onda y el Tossalet.  
- Puesta en valor de espacios de valor natural, mejorando la accesibilidad y conectividad de los mismos.  
- Preservación y conservación del patrimonio natural, histórico e hidráulico.  
- Regenerar las áreas degradadas que se localizan entre los núcleos anteriormente referidos.  
- Crear un espacio público que acerque a los ciudadanos y visitantes de Onda al río, como puerta de acceso al Parque Natural de la Sierra de Espadán.  
- Desarrollar actuaciones compatibles con el cauce y con las condiciones naturales que el entorno exige.  
- Conectar la nueva red de caminos que se proyecte con la red de caminos, senderos y vías pecuarias existentes.  
- Mejorar las condiciones naturales que reduzcan los riesgos de inundación que presenta la zona conforme a los estudios de inundabilidad realizados por las administraciones Autonómica y Estatal.  
La propuesta que se desarrollará no tiene por objeto modificar el Plan General, sino desarrollar los artículos del título sexto, relativos al suelo no urbanizable, y más concretamente los referidos a la Zona de Suelo No Urbanizable Común y Zona de Suelo No Urbanizable Protegido (SNUP Protección Ecológica y SNUP Protección de Infraestructuras, en concreto las vías pecuarias e infraestructuras del ciclo hidráulico) que son los existentes en el ámbito del Plan Especial.  
Los límites del Plan Especial se han dividido en dos ámbitos denominados, ámbito Estricto y ámbito Ampliado, cada uno de los cuales tendrá funciones y tratamientos distintos en la ordenación propuesta.  
La superficie del ámbito Estricto, constituida por las riberas del cauce del río Sonella en su margen izquierda, incluidos los caminos exteriores, es de 254.482,44 m²  
El ámbito Ampliado, constituido básicamente por el cauce, dominio público hidráulico, comprende una superficie de 125.940,02 m².  
  
Imagen II - Ámbito del Plan especial. Fuente: DIE.  
  
De acuerdo con el DIE la alternativa 1 elegida en el mismo supone una zonificación y una regulación normativa mediante ordenanzas que permita gestionar los usos que puedan desarrollarse, a fin de alcanzar los objetivos el Plan Especial. En la misma no se reclasifica suelo, manteniéndose la prevista en el Plan General, adecuando los usos compatibles con las limitaciones establecidas en las Normas Urbanísticas y en las legislaciones sectoriales que son de aplicación.  
La práctica totalidad del suelo sobre el que se desarrolla el Plan Especial es no urbanizable, concretamente, 250.373,33 m² correspondientes al ámbito Estricto y 125.940,02 m² del ámbito Ampliado, que representan el 98,92 % de la totalidad del suelo que abarca el Plan Especial.  
Los suelos clasificados como urbano y urbanizable, con una extensión conjunta de 4.120,12 m² (equivalente al 1,08 % del suelo total), que se integrarían en el Corredor Verde, se corresponden con diferentes alternativas de la red de itinerarios previstos, cuyos trazados transcurren parcialmente por viales de los sectores urbanizables colindantes con el Corredor Verde y por el suelo urbano de Artesa, a fin de dar continuidad a dicha red. Los suelos urbanos y urbanizables que formarán parte del Corredor Verde se localizan en su totalidad en el ámbito Estricto y tienen la calificación de residencial.  
  
Tabla superficies por ámbitos del corredor verde del Plan General de Onda. Fuente: DIE.  
  
  
Ámbito del Corredor Clasificación del Suelo Calificación del Suelo (m²) Superficie Total (m²)  
 Común Protegido Residencial   
Estricto Suelo no urbanizable 72.623,58 177.749,75 250.373,33  
 Suelo urbanizable 1.874,42 1.874,42  
 Suelo urbano 2.245,70 2.245,70  
 Subtotal 72.623,58 177.749,75 4.120,12 254.493,45  
Ampliado Suelo no urbanizable 1.864,96 124.075,06 125.940,02  
 Subtotal 1.864,96 124.075,06 125.940,02  
Superficie Total (m²) 74.488,54 301.824,81 4.120,12 380.433,47  
  
  
De acuerdo con las ordenanzas propuestas: en el Plan especial la zonificación del suelo rural del Plan Especial para el Corredor Verde - Río Sonella en Onda delimita diferentes zonas rurales comunes (ZRC) y zonas rurales protegidas (ZRP) incluidas en este espacio de la infraestructura verde, con la finalidad de ordenar el suelo incluido en el ámbito de ordenación y atendiendo convenientemente a los valores y funciones ambientales, territoriales, paisajísticas, económicas o culturales que desempeñan.  
El suelo rural del Plan Especial para el Corredor Verde - Río Sonella en Onda se zonifica en los siguientes ámbitos específicos constituidos por tres zonas ligadas a su proximidad a asentamientos urbanos, pero sobre todo a la presencia de una gran extensión de suelo capaz de albergar diversos usos y actividades relacionadas con la mejora ambiental y natural del río Sonella y su entorno. Estas tres zonas se prevé unirlas mediante dos conexiones, entendidas como espacios lineales que permitirán dar continuidad al Corredor Verde conectando las zonas anteriores dos a dos.  
En este sentido, se han definidos tres núcleos o zonas, el núcleo de Artesa (zona A), con una superficie de 107.289 m², el núcleo de Nova Onda (zona B), con una superficie de 45.047 m² y finalmente el núcleo Capamantos (zona C) con una superficie de 73.718 m².  
La zona A de Artesa está unida con la zona B con la Conexión del El Carmen con una superficie de 4.169 m², y la zona B con la C con la Conexión Abanicos con una superficie de 16.005 m².  
Mientras que las dos zonas de conexión, el Carmen y Abanicos, consisten en ámbitos cuasi lineales que sirven para dar continuidad al corredor verde y que sirven de soporte para la implantación de los itinerarios, en los tres núcleos propuestos, Artesa, Nova Onda y Capamantos, permiten la implantación de usos complementarios para redondear el concepto de Ruta y potenciar el interés espacio verde-turístico- cultural del corredor verde.   
Se considera que el corredor tiene un carácter enteramente dotacional como Infraestructura verde pública, permitirá usos dotacionales respetuosos con el medio ambiente (aulas medioambientales, restauración, runing, etc.).  
  
  
Imagen III - Zonificación de usos propuesta. Fuente: DIE.  
  
Por otro lado, estas zonas quedan a su vez zonificadas en las siguientes subzonas:  
A.I. Zona rural protegida natural. (ZRP-NA)  
A.I.A. Zona rural protegida uso forestal. (ZRP-NA1)  
A.II. Zona suelo rural protegido por riesgo de inundación. (ZRP-RI)  
A.III. Zona rural protegida por afecciones  
A.III.A. Zona rural protegida por afecciones. Vías pecuarias. (ZRP-AF1)  
A.III.B. Zona rural protegida por afecciones. Cauces. (ZRP-AF2)  
  
Imagen IV - Subzonificación propuesta en suelo rural en relación con su calificación. Fuente: Planos Ordenación Plan Especial.  
Imagen V - Subzonificación propuesta en suelo rural protegido por riesgo de inundación. Fuente: Planos Ordenación Plan Especial.  
Imagen VI - Subzonificación propuesta en suelo rural protegido por afecciones. Fuente: Planos Ordenación Plan Especial.  
En el artículo 3 de las ordenanzas se establecen las condiciones generales de uso.  
«Sin perjuicio de las condiciones particulares que se especifiquen en cada uso, deberá cumplirse lo siguiente:  
a). Deberán cumplir las condiciones establecidas en la legislación urbanística vigente para los diferentes usos y sus autorizaciones, sin perjuicio de las condiciones particulares más restrictivas que se establezcan en cada zona o subzona.  
b). No se autorizarán actividades, instalaciones, construcciones u obras incompatibles con los valores protegidos o con el mantenimiento y sostenibilidad del medio rural, o que desvirtúen los valores ambientales señalados en el presente documento para ellas, o excedan las estrictamente indispensables para su uso, o cuyo emplazamiento en suelo rural no esté justificado frente a otras clases de suelo.»  
Los artículos 4 y 5 regulan los vallados.  
En el artículo 7 se establecen condiciones de protección ambiental relativas a vertidos, prospecciones, desmontes, prevención de incendios, cuevas y vegetación. Respecto a esta última se establece lo siguiente: «Se prohíbe dañar, talar, cortar o arrancar especies vegetales autóctonas en todo el ámbito del Plan Especial, salvo las que estén relacionadas con labores propias de la gestión agrícola o forestal y sean de carácter habitual.»  
El artículo 8 establece las condiciones particulares para instalaciones auxiliares, destacando lo siguiente: «Las instalaciones de riego, incluso casetas y hornacinas con una superficie ocupada en planta no superior a 6 m², una altura máxima de 2'20 m. Dichas instalaciones cumplirán las condiciones de parcela y estéticas del artículo 6 de estas Ordenanzas.»  
El artículo 10 regula la actividad agropecuaria y forestal en el área del plan especial para regular el uso agrícola y ganadero tradicional y la tala y repoblación forestal. Por ejemplo: «La tala de árboles deberá contar con la autorización expresa del órgano competente en materia de medio ambiente. Las repoblaciones forestales deberán hacerse con especies autóctonas, propias de los espacios que se protegen.»  
El artículo 11 establece las normas generales respecto a las construcciones en el área del plan especial.:  
«-Se fomentará la rehabilitación frente a la nueva construcción de edificios.  
- Quedan expresamente prohibida la construcción de nuevas viviendas y construcciones ganaderas.»  
El artículo 12 regula los usos y actuaciones en las áreas del entorno:  
«Hasta su adquisición por la administración, se permitirán las tareas agrícolas tradicionales y la ganadería, siempre que no afecten a la integridad, conservación de las actuales explotaciones agrícolas. También se permitirá el vallado de las parcelas empleando elementos naturales y tradicionales, y siempre que no se provoque un impacto visual directo sobre el cauce del rio.»  
Art. 9. Zona rural protegida natural (ZRP-NA): «corresponde a los terrenos con valores ambientales, paisajísticos, culturales o económicos que se deban conservar, recuperar o mejorar, porque así lo recoja el plan general estructural o derivados de declaraciones formales o administrativas de rango superior.»  
Art. 13. Zona rural protegida uso forestal (ZRP-NA1):  
- Se regula de acuerdo con la legislación sectorial forestal.  
.«En este suelo se admite únicamente el uso forestal, tanto de plantación como natural, y se prohíben todos los usos que no estén directamente vinculados con el bien a proteger, no pudiendo llevarse a cabo actividades de transformación agrícola que supongan la alteración radical del relieve y del paisaje. A no ser que se demuestre que la parcela en cuestión fue anteriormente sometida a uso agrícola.»  
Se establecen una serie de limitaciones, como por ejemplo:  
- Se admite el mantenimiento y regeneración de las formaciones forestales arbóreas, arbustivas, de matorral o herbáceas, ya sean espontáneas o procedan de siembra o plantación, que cumplan o puedan cumplir funciones ambientales, de regulación, biodiversidad, protectoras, productoras, culturales, paisajísticas o recreativas, así como las actividades de regeneración de zonas forestales degradadas.  
- Se permiten actividades, tales como la selvicultura. No tendrán la consideración de cambio de uso las roturaciones y labrados necesarios para la realización y/o mantenimiento de repoblaciones y plantaciones forestales, realizadas según lo legalmente previsto.  
- Se permite la construcción de pistas o caminos forestales e infraestructuras necesarias para la provisión de los servicios ambientales, como áreas recreativas, observatorios forestales, etc., siempre que hayan estado previamente autorizadas.  
Art. 14. Zona suelo rural protegido por riesgo de inundación (ZRP-RI):  
- ZRP-RI2, considerándose como zonas de precaución ante posibles inundaciones.  
- ZRP-RI1, la cual es la de mayor peligrosidad y susceptible de verse incrementado el riesgo ante nuevos usos. Por ello, esta zona será de mayor restricción frente a los usos que localicen, debiendo ser compatibles conforme a las regulaciones estatales y autonómicas en materia de inundación.  
El capítulo III establece las ordenanzas de protección y mejora de la movilidad.  
Art. 18. se consideran itinerarios «aquellas vías públicas que se construyan para permitir la mejora de la movilidad peatonal y con vehículos sin motor con el objeto de facilitar el acceso al cauce, y a lo largo del mismo, constituidos como recorridos alternativos y puntos de conexión con el municipio»  
El artículo 19 establece la tipología de la vía ciclista/peatonal camino verde. El camino verde, con uso compartido de viandantes y ciclistas, tendrá un ancho de 3 m, compatible con ambos usos. Se regula el pavimento, las explanadas, los firmes y pavimentos, el drenaje, se establecen condicionamientos medioambientales y la integración paisajística. De esta última hay que destacar lo siguiente: «Sólo se utilizarán especies autóctonas u ornamentales introducidas desde antiguo en la Comunitat Valenciana y que no tengan carácter invasor.»  
«Se distinguirán los siguientes tipos de vegetación.  
- Bosque de ribera: en cuanto a la vegetación de ribera se utilizarán para la repoblación y plantación principalmente chopos (Populus sp.) y sauces (Salix sp.) en los márgenes más exteriores del cauce, y carrizos y juncos en las zonas en contacto con el agua.  
- Bosque mediterráneo: la vegetación forestal estará constituida fundamentalmente por pinares predominando el pino carrasco (Pinus halepensis) con un estrato arbustivo formado por coscojas (Quercus coccifera), lentiscos (Pistacia lentiscus), brezos (Erica multiflora), aladiernos (Rhamnus alaternus), palmitos (Chamaerops humilis), romero (Rosmarinus officinalis), tomillos (Thymus sp.), murta (Myrtus communis), baladre (Nerium oleander) y lavanda (Lavandula officinalis).  
- Cultivos de secano: en zonas próximas a parcelas de cultivo y más cercanas al núcleo de la población, en las que se encuentran ejemplares sueltos de algarrobo (Ceratonia siliqua) y olivo (Olea europea), se realizará una repoblación con las mismas especies.  
- En las zonas de descanso se utilizarán también ejemplares de almez (Celtis australis), ya que se trata de un árbol de rápido crecimiento, con copa redonda, ramificada y densa, ideal para dar sombra, muy integrado en el clima mediterráneo, y por ello muy utilizado en muchos parques urbanos.»  
  
Justificación de la modificación  
El Ayuntamiento pretende potenciar el valor natural del tramo del río entre la Artesa y El Tossalet y al sur del núcleo principal de Onda, creando un corredor verde que sirva de puerta de entrada al Parque Natural de la Sierra de Espadán a la vez que sea un gran parque para los habitantes de Onda y sirva como reclamo y valor turístico.  
De acuerdo con el DIE, los procesos urbanísticos previstos en la revisión del plan general, que se está llevando a cabo, para obtener el suelo que constituirá el Corredor Verde, son a través del artículo 115.6 de la Ley de Ordenación del Territorio, habiendo quedado sin efecto debido al cambio legislativo por el que quedó derogada dicha ley. Esta circunstancia junto con el estado de tramitación del PGOU, hace necesario la ordenación de usos y su gestión mediante un documento urbanístico que complemente, y en este caso modifique, lo previsto en el plan general, ya que quedaría un suelo no urbanizable residual entre los suelos urbanos y urbanizables y el sistema general que constituiría el Corredor Verde.  
Ante esta situación, se indica que resulta necesario integrar en el ámbito del Corredor Verde todo el suelo no urbanizable común y protegido que se localiza entre los suelos urbanos de Onda, Artesa y el Tossalet, los suelos urbanizables próximos a los mismos y el cauce del río Sonella. La propuesta no tiene por objeto modificar la clasificación y calificación del suelo, manteniéndose la misma, sino establecer una zonificación y regulación de usos, evitándose suelos residuales de muy difícil gestión.  
  
Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la modificación presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración Consultada  
21.05.19 04.12.19 Confederación Hidrográfica del Júcar  
21.05.19 08.08.19 Dirección General de Patrimonio Cultural  
21.05.19 28.06.19 Servicio Territorial de Agricultura de Castellón, Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
21.05.19 18.12.19 Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos (Director Conservador de PN Sierra Espadán). Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
21.05.19 Subdirección General de Movilidad; Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
21.05.19 02.10.19 Servicio de Ordenación y Gestión Forestal. Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
21.05.19 15.01.20 Servicio de Ordenación del Territorio; Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
21.05.19 23.07.20 Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje; Subdirección General de Territorio y Paisaje; Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad.  
  
  
Los informes recibidos junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico se publicarán en la siguiente página web:  
http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/buscador-de-expedientes.  
C) Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
C.1. Descripción del ámbito: el ámbito lo constituye el río Sonella desde el núcleo de población de Artesa hasta el núcleo del Tossalet ocupando el cauce, dominio público hidráulico del río y fundamentalmente la ribera izquierda del mismo.  
  
Imagen VII. Ortofotografía del visor del instituto cartográfico Valenciano.  
Fisiográficamente son terrenos planos u ondulados sobre materiales Cuaternarios, arcillas rojas con cantos encostrados (depósitos de pie de monte) y conglomerados (mantos aluviales encostrados).  
Gran parte del ámbito está afectado de acuerdo con el visor del instituto cartográfico valenciano por peligrosidad de inundación 6 y más puntualmente por peligrosidad geomorfológica de acuerdo con el Patricova. En este tipo de suelos existen limitaciones respecto a los usos, artículo 18.3 y 4 del referido Decreto.  
La totalidad del ámbito presenta capacidad de uso agrícola elevada (clase B).  
El ámbito se encuentra en el piso bioclimático termomediterráneo de ombroclima seco. Se puede observar vegetación natural puntualmente en algunas zonas de la ribera y en los márgenes del cauce constituida por matorrales tipo romeral y maquia lentiscar-coscojar con palmito (Chamaerops humilis) con ejemplares de pino carrasco (Pinus halepensis). En las riberas hay campos de cultivo de secano con algarrobo olivo y almendro y algunas zonas con regadío, cítricos). El cauce del río Sonella está seco la mayor parte del año, dominando los adelfares (Nerium oleander).  
Al inicio del ámbito existe una zona afectada por riesgo de deslizamiento bajo.  
Una parte del ámbito es terreno forestal PATFOR de acuerdo con el visor del Instituto cartográfico valenciano coincidiendo fundamentalmente con el cauce y cerca del caso antiguo de Onda.  
En el ámbito del Plan Especial existen diferentes edificaciones dispersas, fundamentalmente en el ámbito del vigente suelo no urbanizable común.  
Todo el ámbito del Plan especial se encuentra dentro del ámbito del PORN de la Sierra de Espadán en zona de amortiguación de impactos, y puntualmente una ínfima parte se encuentra afectada por la zona de especial protección de aves (ZEPA) Serra d'Espadà.  
  
Imagen VIII. Ortofotografía del visor del Instituto Cartográfico Valenciano. Verde oscuro: terreno forestal PATFOR, verde claro: peligrosidad de inundación 6 PATRICOVA y rosa claro: Peligrosidad de inundación geomorfológica PATRICOVA.  
  
C.2. En relación con las características de la modificación:  
C.2.a. En el vigente planeamiento urbanístico los suelos del ámbito del plan especial son en una pequeña parte suelo no urbanizable común donde están permitidos los usos que la legislación, en principio, permite en este tipo de suelo.  
El resto de la zona es suelo no urbanizable protegido. De acuerdo con la información disponible y aportada, al parecer, sería suelo no urbanizable de protección ecológica.  
En el primer caso, el planeamiento vigente establece que los usos deben ajustarse a lo indicado en la legislación sectorial de aguas y, además, se prohíben todas las obras que sobresalgan de la rasante natural del terreno, excepto las requeridas por las obras hidráulicas de encauzamiento o desvío o desdoblamiento, de los propios cauces públicos. Los usos posibles están bastante limitados.  
Respecto al suelo no urbanizable de protección forestal, las limitaciones son importantes: no se permiten los usos que impliquen transformación de su destino o de la naturaleza forestal, o que lesionen el valor especifico de la vegetación arbórea que se quiere proteger, y se prohíben todos los usos incompatibles con el uso forestal y en especial el uso de vivienda, así como cualquier tipo de edificación.  
C.2.b. En el plan especial propuesto se establece una regulación que, en síntesis, puede resumirse de la siguiente manera:  
La regulación de usos propuesta es en ocasiones poco específica.  
En todo el ámbito del plan especial: no se autorizarán actividades, instalaciones, construcciones u obras incompatibles con los valores protegidos o con el mantenimiento y sostenibilidad del medio rural, o que desvirtúen los valores ambientales señalados en el presente documento para ellas, o excedan las estrictamente indispensables para su uso, o cuyo emplazamiento en suelo rural no esté justificado frente a otras clases de suelo. Quedan expresamente prohibida la construcción de nuevas viviendas y construcciones ganaderas.  
Se permiten las actividades agrícolas tradicionales y ganaderas y la conservación de las actuales explotaciones agrícolas.  
De acuerdo con esta regulación general, este IATE interpreta que no permite la construcción de nuevas viviendas y explotaciones ganaderas, aunque sí el mantenimiento de las existentes en caso de estar legalmente autorizadas. Respecto a los usos industriales también estarían muy limitados al no ajustarse a los valores a proteger en los suelos no urbanizables protegidos y, en el común, en principio su instalación sería difícil debiendo justificarse al menos frente a otros suelos.  
Las ordenanzas no hacen referencia a una regulación específica para el suelo no urbanizable común rural por lo que la regulación se entiende que deberá ceñirse a estas condiciones generales de uso y normas respecto a cuestiones generales como las antes indicadas. Sin embargo, sí se hace referencia al suelo no urbanizable de protección natural y, aunque se indica que se trata de terrenos con valores ambientales, paisajísticos, culturales o económicos que se deban conservar, no establece una regulación específica para los mismos. Estos suelos coinciden prácticamente en su totalidad con los suelos no urbanizables protegidos en el vigente planeamiento urbanístico.  
Las ordenanzas sí hacen referencia al suelo no urbanizable de protección forestal y establecen una regulación específica. Un suelo en el que se admite únicamente el uso forestal, tanto de plantación como natural, y se prohíben todos los usos que no estén directamente vinculados con el bien a proteger, no pudiendo llevarse a cabo actividades de transformación agrícola que supongan la alteración radical del relieve y del paisaje. A no ser que se demuestre que la parcela en cuestión fue anteriormente sometida a uso agrícola.  
Respecto al suelo no urbanizable común rural y suelo no urbanizable de protección natural no se observan en principio diferencias específicas entre ellos en la regulación propuesta, aunque las condiciones generales de uso indican que no se autorizarán usos que no sean compatibles con los valores de cada zona y en el caso del suelo no urbanizable de protección natural sí posee valores naturales a proteger, contrariamente al suelo no urbanizable rural común.  
La modificación propuesta respecto a la superficie puede considerarse reducida en proporción a la superficie del municipio: 380.433 m² ámbito plan especial y 108.400.000 m² municipio, es decir, un 0,3 % de la superficie del municipio.  
El plan especial supone una modificación de la regulación de usos en la zona del río Sonella que no supone una variación sustancial de la regulación existente en la actualidad, ni del modelo territorial.  
La mayor parte del ámbito del plan especial es un suelo no urbanizable de protección y en una pequeña porción es suelo no urbanizable común, que se mantienen prácticamente inalterados en la propuesta del plan especial. Respecto al suelo no urbanizable común rural la propuesta de regulación de usos restringe los usos del planeamiento vigente al no permitir, por ejemplo, nuevas viviendas y construcciones ganaderas, lo que se estima en principio, ajustada a las características de la zona por su función como corredor ecológico y paisajístico, por ser suelos con peligrosidad de inundación geomorfológica y peligrosidad de inundación 6, con una capacidad de uso agrícola elevada.  
El cambio de regulación en el suelo no urbanizable protegido no es sustancial, quedando en el suelo no urbanizable de protección natural poco definido en la propuesta de plan especial.  
Teniendo en cuenta lo antes indicado, la modificación propuesta se considera que puede ser una modificación menor del planeamiento existente de acuerdo con lo establecido en el artículo 46.2..a de la LOTUP y artículo 5.2.f de la Ley 21/2013.  
La modificación no supone un cambio sustancial en el modelo territorial, y si supone un marco para determinado tipo de proyectos.  
Todo el ámbito del plan especial está gráficamente, de acuerdo con el visor del Instituto cartográfico de la Comunitat Valenciana, dentro del área de influencia antrópica de la zona de amortiguación de impactos del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán. No obstante, a la hora de determinar la regulación de usos habría que tener en cuenta no solo la delimitación gráfica sino también el texto y la realidad física, artículo 6.2 del Decreto 218/1997 de aprobación del PORN de Sierra Espadán. Algunas podrían caber por su realidad física quizá en la definición de áreas naturales con una regulación de usos más estricta que la anterior. Como indica el informe del director conservador del Parque Natural el Plan especial es compatible con la legislación vigente de aplicación al mismo.  
C.3. En relación con las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
- Se trata de un área próxima al suelo urbano o urbanizable con características básicamente de campos de cultivo con algunas zonas forestales con clara influencia antrópica en una zona con una capacidad agrícola de uso elevada, con peligrosidad de inundación 6 y geomorfológica que desempeña la función de corredor ecológico por la presencia del cauce así como también corredor paisajístico, en la que los usos planteados no ocasionarán a nivel de plan efectos negativos significativos sobre el medio ambiente.  
C.3.a. Plan de Ordenación de los recursos naturales de la Sierra de Espadán: el informe remitido por el servicio de gestión de espacios naturales protegidos indica que el plan especial es compatible con la legislación de aplicación (PORN de la sierra de Espadán) y no necesita realizar una evaluación detallada de repercusiones de sus efectos sobre Red Natura 2000.  
En el informe se indica además:  
Las actuaciones a ejecutar se ajustarán a los siguientes condicionantes:  
1. Tiene que adecuarse a lo dispuesto en el Decreto 218/1997, del 30 de julio, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.  
2. La ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre, por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales, deberán contar con la autorización y justificación del organismo de cuenca.  
3. Las actuaciones planteadas sobre la vegetación, relacionadas con los tratamientos selvícolas para la eliminación de ejemplares muertos sobre el cauce y podas de formación y/o saneamiento de la masa arbolada o arbustiva, se realizarán mediante medios manuales, procediendo a la trituración de los restos generados, en la medida de lo posible, y se aportarán a los márgenes del río.  
Los restos de los tratamientos selvícolas de mayor envergadura que no puedan ser triturados, así como las posibles basuras y voluminosos existentes en el río, serán depositados en vertedero autorizado. En el estrato arbustivo los tratamientos manuales se canalizarán fundamentalmente en la disminución de la biomasa de zarzas, preservando en todo caso las especies protegidas contempladas en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación y Orden 6/2013, de 25 de marzo, de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por la que se modifican los listados valencianos de especies protegidas de flora y fauna.  
En el caso de especies alóctonas e invasoras (como Arundo donax) y con la finalidad de evitar el rebrote se deberá contemplar un programa de seguimiento y actuaciones puntuales de control de los focos de rebrote, para los punto en los que no se contempla la cubrición con plástico (pvc). Los restos de caña y, en su caso, rizoma y con la finalidad de evitar la propagación de una especie estimada como exótica e invasora, así establecido por el Decreto 14/2013, de 18 de enero, del Consell, de modificación del Decreto 213/2009, de 20 de noviembre, por el que se aprueban medidas para el control de especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana, serán retirados del cauce público y depositados en lugar que no suponga riesgo para su propagación en el terreno natural o, en su caso, en vertedero controlado.  
En cuanto a las actuaciones de introducción de especies vegetales, se recomienda especies características de los bosques galería de los ríos y barrancos de la Comunidad Valenciana, como son: Populus nigra sp nigra (evitando la utilización de subespecies alóctonas o clones comerciales), Populus alba, Salix atrocinerea, Ulmus minor, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, entre otras especies.  
4. En cuanto a las actuaciones propuestas de acondicionamiento de caminos para su uso como itinerarios localizados en el ámbito del suelo no urbano, no se realizarán sin previo informe del parque natural. El material granular o de cualquiera otra índole, para su utilización en dichos acondicionamientos, no se podrá obtener de los márgenes de las pistas ni por la creación de canteras de préstamo, así como no se autoriza el vertido de materiales no utilizados o sobrantes en su acondicionamiento sobre el medio natural, debiendo ser trasladado a vertedero controlado para su vertido o a punto de acopio previamente autorizado por el parque natural. En cuanto a la utilización de pavimentos bituminosos, estos tan solo se podrán emplear en las zonas clasificadas como urbanas o urbanizables.  
Respecto a las recomendaciones efectuadas en el informe en relación al bosque de ribera, el presente IATE las considera adecuadas en el caso de que exista una lámina de agua permanente en el cauce, en caso contrario se desaconsejan. Hay que tener en cuenta que el cauce, al parecer, no lleva agua de forma permanente a lo largo de todo el año a su paso por Onda, aunque parece que sí hay zonas en las que permanecen láminas de agua permanente en su primer tramo. Cuestión que debe analizarse con detalle para adoptar decisiones respecto a las especies a utilizar.  
Respecto al uso de Ulmus minor (olmo), aunque ecológicamente es adecuado su uso en las zonas de ribera más alejadas del agua, sin embargo por el problema de la grafiosis en principio se desaconseja para evitar su afección y que contribuya a su expansión, salvo asesoramiento por parte del Centro de Investigación y Experimentación Forestal en sentido contrario.  
C.3.b. Cauces y recursos hídricos:  
El informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar indica:  
- Respecto a la afección a cauces y vertidos recuerda la legislación sectorial a cumplir.  
- En relación a la incidencia en el régimen de corrientes recuerda:  
- Para evitar la posible afección al régimen de corrientes, no debe contemplarse la implantación de actividades y usos vulnerables frente a avenidas o que reduzcan su capacidad de desagüe en dominio público hidráulico y zona de flujo preferente del río Sonella (art. 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico).  
- La viabilidad de los usos previstos en zonas inundables del Plan Especial vendrá determinada por el cumplimiento de lo establecido en los artículos 9, 9 bis, 14 y 14 bis, entre otros, del Real decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
- Respecto a la disponibilidad de los recursos hídricos: «Dado el objeto del Plan Especial, no se produce incremento de recursos hídricos. No obstante, el incremento de demanda derivado de la futura implantación de actividades como consecuencia de este plan, deberá ser informado por este organismo de acuerdo con el artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de Aguas.»  
C.3.c. Riesgo de inundación: en el informe del servicio de ordenación del territorio se indica lo siguiente respecto a la inundabilidad: el plan especial se encuentra afectado por riesgo de inundación y es compatible bajo las indicaciones del informe según las determinaciones normativas del Patricova.  
En las consideraciones finales se indica lo siguiente: «la actuación tiene como efecto un incremento significativo del riesgo de inundación, siendo compatible según la normativa del Patricova por no tener concreción con el riesgo de inundación. No es necesario en esta fase realizar un estudio de inundabilidad al efecto.»  
Se indica que dado el carácter generalista del plan es imposible valorar el riesgo de inundación y que se deberá informar cada infraestructura que desarrolle el plan especial, y solo para las infraestructuras de caminos y de itinerarios peatonales que se propongan de forma concreta.  
El presente IATE recuerda respecto a los usos admisibles en cada zona que al encontrarse la mayor parte de la misma en terrenos que de acuerdo con el Patricova presentan peligrosidad de inundación 6 o geomorfológica, los usos que puedan darse deberán cumplir en cualquier caso las limitaciones de esta normativa artículo 18 3 y 4.  
C.3.d. Terrenos forestales y vías pecuarias: el informe de la sección forestal de la Dirección Territorial de Castellón indica que el plan especial es compatible con el medio forestal y las vías pecuarias.  
Se recuerda lo siguiente:  
- Se deberá tener en cuenta que las áreas recreativas o de descanso que se proyecten en terreno forestal que será necesario solicitar en esta Dirección Territorial el informe o autorización correspondiente (art. 62 de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana).  
- Se deberá tener en cuenta que las siguientes actuaciones: la colocación de farolas, de paneles informativos, barandillas y demás elementos de mobiliario, la limpieza de márgenes de las vías pecuarias, la señalización de senderos, la mejora del firme mediante tierra, albero, zahorras o similares, requieren la solicitud de la correspondiente autorización de la Dirección Territorial de Castellón (de acuerdo con el procedimiento para la autorización de actuaciones singulares sobre vías pecuarias del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental del 19.02.2019).  
C.3.e. Patrimonio cultural: la documentación aportada indica lo siguiente: «El municipio de Onda tiene un catálogo de bienes y espacios protegidos cuya extensión es el término municipal. En el ámbito del plan especial se localiza diverso patrimonio arqueológico y etnológico, el cual se considera relevante como espacios de interés cultural, que permita fomentar una red de recorridos para potenciar el turismo cultural sobre dichos espacios. Las fichas del catálogo han sido proporcionadas por el Ayuntamiento de Onda, por lo que el catálogo de este plan especial integrará las fichas del patrimonio que se considera vinculado con el mismo.  
El patrimonio arqueológico y etnológico que se ha identificado en el plan especial, el cual se localiza en el mismo o en su entorno más inmediato, es el que se enumera a continuación y se adjunta las fichas de cada uno de ellos.»  
«El patrimonio referido en este plan especial mantendrá las regulaciones normativas conforme a su planeamiento vigente, sin que el plan especial altere y su conservación y mantenimiento, únicamente contribuirá otorgándole accesibilidad mediante una red de itinerarios y elaborando paneles informativos para la divulgación y conocimiento.»  
El informe de la Unidad de Patrimonio Histórico Artístico de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Cultura informa en el siguiente sentido: «Analizada la documentación aportada desde el punto de vista arquitectónico, el plan especial para el corredor verde del Río Sonella en Onda no afecta negativamente al Patrimonio Cultural Valenciano.  
En el caso de que alguna de las actuaciones previstas durante el desarrollo de este plan especial pudiera afectar a alguno de los bienes inventariados arquitectónicos o su entorno, el proyecto deberá contar con informe vinculante de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural.»  
Aunque el informe hace referencia al patrimonio arquitectónico pero no al etnológico se considera que dada la regulación de usos establecida en la zona, en la que no se produce una modificación sustancial de los usos, y básicamente se restringen o limitan respecto a los actuales, no se producirán efectos negativos significativos a nivel de plan sin perjuicio de que a nivel de proyectos pudieran ocasionarse debiendo en ese caso cumplir con la legislación sectorial en la materia.  
C.3.f. Efectos en materia agropecuaria:  
El informe de la Dirección Territorial de Castellón en materia agropecuaria indica que hasta que no se aclare la cuestión siguiente no es posible pronunciarse sobre la compatibilidad del plan especial con la legislación sectorial vigente en materia agropecuaria: indica que las ordenanzas pueden modular uso pero no prohibir aquellos que por ley estén permitidos.  
Respecto a las posibles afecciones en materia agropecuaria se indica: que no habrá ninguna. «la superposición de la actuación con el Patricova, afección a cauces y la cercanía de núcleos de población imposibilitan la instalación de explotaciones.»  
Respecto a materia agrícola: «la información contenida en el plan especial no permite conocer en profundidad el manejo que se prevé realizar a estas cuestiones. La recuperación ambiental no consiste en el arranque de cultivos y plantación de especies forestales y monte bajo, es necesaria la vigilancia y mantenimiento del desarrollo vegetativo adecuado para la formación de un hábitat respetuoso para la biodiversidad.»  
En relación a lo indicado en el informe citado, el presente IATE considera lo siguiente: la documentación se remitió mediante escrito del servicio territorial de urbanismo de Castellón, que no ha puesto objeción a la documentación presentada y que indica lo siguiente: «visto el contenido de la modificación, en esta fase de la tramitación, y en relación con el trámite ambiental, este servicio territorial de urbanismo no tiene objeción que efectuar, sin perjuicio de lo que resulte de los informes sectoriales de las Administraciones afectadas».  
Por otra parte, el contenido de la documentación presentada se ajusta al contenido que debe tener un plan especial de acuerdo con el artículo 43 de la ley 5/2014 Ley de ordenación del territorio urbanismo y paisaje (LOTUP) teniendo en cuenta que se tramita de acuerdo con el procedimiento de evaluación ambiental y territorial simplificado.  
El presente IATE no entra a valorar si a través de las ordenanzas del plan especial se pueden modificar los usos del plan general, sino a valorar si la propuesta de plan especial, que supone una modificación del mismo ocasionará efectos ambientales negativos significativos o no y si se corrigen en su caso con las medidas adecuadas. Con la documentación presentada se puede efectuar esta valoración, y de acuerdo con lo expuesto anteriormente la regulación propuesta en materia agropecuaria no ocasionará efectos negativos significativo, permitirá el mantenimiento de la actividad agrícola existente y en caso de desearse su conversión a terrenos forestales.  
C.3.g. En relación con las especies a utilizar en las intervenciones de recuperación o restauración de acuerdo con las ordenanzas, y como continuación de la recomendación efectuada por el servicio de espacios naturales protegidos, antes comentada, se recomienda lo siguiente: por una parte, en las ordenanzas se indica la utilización de chopos (Populus nigra) y de sauces (Salix sp.), y por otra, el informe del servicio de gestión de espacios naturales protegidos recomienda especies características de los bosques galería de los ríos y barrancos de la Comunidad Valenciana, como son: Populus nigra sp nigra (evitando la utilización de subespecies alóctonas o clones comerciales), Populus alba, Salix atrocinerea, Ulmus minor, Crataegus monogyna, Fraxinus angustifolia, entre otras especies.  
Teniendo en cuenta que se trata de un cauce que, al parecer, está seco la mayor parte del año, las especies indicadas en las ordenanzas, chopos y sauces, y las recomendadas en el informe del servicio de gestión de espacios naturales, chopos, álamos, sauces y fresnos, solo deberían utilizarse en el caso de que exista una lámina de agua permanente en el cauce a lo largo de todo el año o la mayor parte del mismo, o al menos, en aquellas zonas en las que exista de forma permanente lámina de agua a lo largo de todo el año, y en caso contrario, no se utilizarán. Se recomienda analizar con detalle previamente el régimen de agua a lo largo del año para adoptar decisiones respecto a las especies a utilizar.  
La vegetación propia de un cauce seco la mayor parte del año sería un adelfar (Nerium oleander) y, en menor medida, un zarzal (Rubus ulmifolius) pudiendo complementarse con especies propias de la vegetación climatófila como el lentisco y el palmito, y con el mirto (Myrtus communis) en situaciones más umbrosas.  
Podría utilizarse el Salix eleagnus subsp. angustifolia puntualmente en aquellas zonas con mayor humedad o posibilidad de presencia más prolongada de agua en el cauce o sus márgenes.  
Cerca del margen del cauce en suelos profundos se puede utilizar el almez (Celtis australis), en sustitución del olmo (Ulmus minor).  
En relación al uso de Ulmus minor (olmo), recomendado en el informe del servicio de gestión de espacios naturales protegidos, se desaconseja en principio su uso por el problema de la grafiosis, para evitar su afección y que contribuya a su expansión, salvo asesoramiento en sentido contrario por parte del Centro de Investigación y Experimentación Forestal (CIEF).  
Para recrear la vegetación climatófila, de matorrales, maquias y pinares, las especies propuestas se consideran, entre otras, adecuadas. Pudiendo combinarse con especies de cultivo propias de la zona como algarrobos, almendros y olivos, recomendándose, al menos, el mantenimiento de aquellos ejemplares de mayor porte.  
Estas recomendaciones se hacen para conseguir una mejor integración paisajística y evitar el uso de especies que pueden fracasar en las restauraciones al no darse las condiciones ecológicas adecuadas para ellas, como los chopos y los sauces como vegetación de ribera en un cauce que permanezca seco la mayor parte del año. En caso contrario sí serían adecuadas.  
C.3.h. Se indica la intención de realizar alguna intervención en el cauce para permitir recrear zonas de baño. Se recuerda al respecto la necesaria autorización del organismo de cuenca y de que la función principal del cauce debe ser la de corredor ecológico y paisajístico, por lo que ese uso deberá plantearse en su caso siempre cumpliendo con esa función principal.  
C.3.i. En relación a la afección paisajística: según el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje:  
«El ámbito afectado se constituye como un espacio estructurante del territorio y el paisaje, relevante para la configuración del paisaje de Onda, y en particular de su entorno urbano, del que se constituye como un límite para el crecimiento.  
Asimismo, se trata de un área relevante para la coherencia y funcionalidad de la infraestructura verde supramunicipal, al afectar al río Sonella y su entorno, elemento integrante de la infraestructura verde como conector biológico y territorial de escala regional, conforme al artículo 5 de la LOTUP y la directriz 43 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.»  
Se indica que se valora positivamente las propuestas del plan pero que el mismo puede tener incidencia en el paisaje y que debe redactarse un estudio de integración paisajística que permita caracterizar y valorar el paisaje afectado, identificar los efectos sobre el paisaje de la regulación de usos propuesta y del conjunto de las actuaciones previstas y adoptar medidas y determinaciones en relación con los mismos.  
Igualmente se indica que el ámbito del plan debe quedar integrado en la infraestructura verde municipal con la aprobación del mismo, debiendo incluir para ello la definición, gráfica y escrita, de dicha infraestructura, en la ordenación estructural.  
Teniendo en cuenta lo indicado no se considera que se vayan a producir efectos negativos significativos sobre el medio ambiente a nivel de plan siempre que se cumplan las medidas correctoras antes indicadas.  
  
  
Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación al plan especial del corredor verde del río Sonella en el municipio de Onda, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, puesto que no tiene incidencia en el modelo territorial, no produce un incremento significativo en el consumo de recursos, ni afecta negativamente al patrimonio ambiental ni cultural, y teniendo en cuenta las consultas realizadas y el análisis efectuado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la referida modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre que se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1. Previamente a la aprobación definitiva:  
1.1. Se modificará el Plan Especial en los siguientes puntos:  
1.1.a. Se deberá incluir en las ordenanzas del Plan especial lo siguiente: Se deberá informar, por el servicio de ordenación del territorio de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición ecológica, cada infraestructura que desarrolle el plan especial, y solo para las infraestructuras de caminos y de itinerarios peatonales que se propongan de forma concreta.  
1.1.b. En las zonas de rurales protegidas por riesgo de inundación las ordenanzas indicarán de forma expresa que deberán cumplirse las limitaciones establecidas en la normativa del Patricova, artículo 18. 3 y 4.  
1.1.c. En las ordenanzas se incluirá lo siguiente: Las actuaciones a ejecutar se ajustarán a los condicionantes indicados en el informe del director del Parque Natural de La sierra de Espadán de fecha 18 de diciembre de 2019, y en particular, las actuaciones propuestas de acondicionamiento de caminos para su uso como itinerarios localizados en el ámbito del suelo no urbano no se realizarán sin previo informe del Parque Natural.  
1.2. De acuerdo con lo establecido en el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje:  
- Se elaborará un estudio de integración paisajística que deberá obtener informe del referido servicio e incorporar al plan especial las medidas que en el mismo se establezcan.  
- El ámbito del plan debe quedar integrado en la infraestructura verde municipal con la aprobación del mismo, debiendo incluir para ello la definición, gráfica y escrita, de dicha infraestructura, en la ordenación estructural.  
2. En relación con las especies a utilizar en las intervenciones de recuperación o restauración de acuerdo con las ordenanzas, se recomienda que el Ayuntamiento tenga en cuenta lo indicado al respecto en el informe del director del Parque Natural de la Sierra de Espadán de fecha 18 de diciembre de 2019, así como lo indicado en el presente IATE en su apartado C.3.g, una vez analizado y estudiado el cauce en relación a la presencia de lámina de agua permanente o no a lo largo de todo el año, o al menos, una parte importante del mismo, para determinar las especies a utilizar y zonas de uso.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la revisión del plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del Decreto.  
  
Órgano Competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda: Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del plan especial del corredor verde del río Sonella de Onda, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 28 de julio de 2020.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 31 de enero de 2023.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML