Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9329, del 02-05-2022 (2022/3391)

RESOLUCIÓ de 15 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de reaprofundiment de pou, polígon 12, parcel·la 379, partida del Coll de la Bassa, terme municipal de les Useres. Expedient (1517128) 52/2020/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9329

Data del DOGV
:   02-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3391

CVE


Data del document
:   15-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Useres, les](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de març de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de reaprofundiment de pou, polígon 12, parcel·la 379, partida del Coll de la Bassa, terme municipal de les Useres. Expedient (1517128) 52/2020/AIA. [2022/3391]  
Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 52/2020/AIA - 1517128.  
Títol: Projecte de reaprofundiment de pou.  
Titular: Sr. Firmo Agut Mas i germà.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló. Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2020/66 NMINC/GNG/EG/mb.  
Localització: terme municipal de les Useres (Castelló). Polígon 12, parcel·la 379, partida del Coll de la Bassa.  
  
Descripció del projecte  
La finalitat d'aquest projecte és augmentar fins als 275 m la profunditat d'un sondeig ja existent de 120 m de profunditat, que va resultar negatiu, situat en la parcel·la propietat dels titulars (3,3 Ha) autoritzat i tramitat amb l'expedient ASOSUB/2019/63/12. S'estima que amb un pou que permetera obtindre un volum anual al voltant de 7.000 m³, o fins i tot inferior, les necessitats hídriques quedarien cobertes, i es destinarien al proveïment d'una granja porcina d'esquer de 1.230 caps. La documentació defineix les obres necessàries per a això, mitjançant l'augment de la profunditat del sondeig que permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània en quantitat suficient per a garantir la viabilitat de l'explotació ramadera.  
L'aqüífer que captarà aquest sondeig pertany al subsistema 55.03 (Maestrat) localitzat en la massa d'aigua subterrània, amb codi 080.108 (Maestrat Occidental). El sondeig va travessar materials miocens formats per argiles i margues amb intercalacions detrítiques fins als 105 m, per a continuar fins al final de sondeig (120 m) amb calcàries i margocalcàries del Cenomanià (Cretàcic superior). Es preveu que amb la profundització del pou es continuaran perforant aquests últims materials fins al final del sondeig (275 m).  
Ja que no es coneixen les possibilitats d'explotació de la nova captació, una vegada dut a terme l'assaig de bombament es podran determinar aquests paràmetres, i serà la concessió administrativa que siga concedida per part de l'organisme de conca la que en definisca el cabal i el volum d'explotació.  
El pou realitzat té una profunditat de 120 m i 220 m de diàmetre. S'estima que la profunditat que aconseguirà la profundització d'aquest serà de 275 m. El pou es va perforar fins als 120 m de profunditat amb 220 mm de diàmetre, excepte els tres primers metres en els quals es va realitzar l'embocadura amb canonada de 260 mm de diàmetre, i es va deixar la resta del pou sense entubar.  
Ara, es pretén perforar a rotopercussió des dels 120 m fins als 275 m de profunditat amb un diàmetre de 220 mm. En cas que la perforació resulte positiva, s'entubarà la totalitat del sondeig amb canonada de ferro de 180 mm de diàmetre i 5 mm de grossària, i se cimentarà l'espai anul·lar dels dos primers metres. La zona d'admissió de l'aigua al pou serà de tipus ranurat i es realitzarà directament sobre la canonada, en una profunditat i longitud no precisades ni en text ni en plans. Finalitzada l'obra, es procedirà a la neteja i el desenvolupament d'aquesta, que quedarà condicionada per a un posterior assaig de bombament. Es preveu trobar l'aigua a 200 m de profunditat amb un nivell dinàmic situat en 240 m. Posteriorment, l'aigua serà elevada mitjançant bomba submergible, la qual serà col·locada a una profunditat al voltant de 250 m. S'ha calculat que la demanda de proveïment a la granja quedaria coberta amb un volum anual de 6.285 m³ que podrien obtindre's amb una cabal punta d'1,5 l/s.  
L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú genèric, limítrof amb zona forestal, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana, per la qual cosa es considera com a zona d'influència forestal segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. El lloc està allunyat d'espais naturals protegits i espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit signat en data 06.05.2020, el cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (ref. exp. ASOSUB/2020/66 NMINC/GNG/EG/mb) va donar trasllat del document ambiental de l'expedient, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots, l'afecció de la qual desapareixerà només es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap de pou sense que s'indique en la documentació si inclourà el quadre de control i maniobra.  
b) El termini d'execució de l'obra serà d'una setmana, incloent-hi el muntatge i desmuntatge dels equips i els treballs d'aforament. Pel que fa a les tasques necessàries per a fer la perforació, només s'haurà d'excavar la bassa de llots, ja que els accessos i l'esplanada de perforació estan realitzats. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, i es garantirà amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels detritus extrets de la profundització d'un sondeig de 120 m fins a 275 m de profunditat, consistents en roca triturada, el volum de la qual no s'especifica en el projecte, que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots i que, una vegada finalitzada la perforació, es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica d'ambdós és molt similar i en ambdós casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària: 15 02 02 (absorbents, materials de filtració) 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte d'altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i el consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza al municipi de les Useres (Castelló). L'accés es realitza a través de la carretera comarcal que va entre les localitats de la Pelechaneta i Atzeneta del Maestrat (CV-170), i ix des de la primera pedania en direcció a Atzeneta; en arribar a l'altura del PK 4,5 parteix un camí cap al nord (camí vell dels Tancades) que es dirigeix cap al circuit de cross, pel qual després de recórrer una distància aproximada d'1,7 km arribem al punt de perforació de coordenades UTM (ETRS 89) fus 30: X = 745.915 Y = 4.456.594. La zona on es projecta el sondeig es troba en el vessant aquest del Collet de la Llomera, on el terreny perd pendent fins a arribar al riu Montlleó, en una zona antropitzada per la presència de finques agrícoles amb predomini de cultius de secà i instal·lacions ramaderes, així com les pistes que hi donen accés.  
b) Com s'ha indicat abans, l'emplaçament es troba limítrof amb una zona classificada com a forestal segons el visor cartogràfic valencià, per la qual cosa la parcel·la és considerada com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Per això, el redactor del document ambiental haurà de preveure el compliment del que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o pels seus voltants.  
  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000, tampoc hàbitats naturals d'especial rellevància ni altres elements ambientals, ni historicoculturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, si escau, s'acomplirà el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'una setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
  
Per la qual cosa, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
L'obra de perforació Projecte de reaprofundiment de pou, a realitzar al terme municipal de les Useres (Castelló), constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte de reaprofundiment de pou per al proveïment d'una granja porcina, a realitzar en el polígon 12, parcel·la 379, partida del Coll de la Bassa del TM de les Useres (Castelló), promogut per Firmo Agut Mas i germà, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que es troba en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental, i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
2n) Atesa la localització del sondeig, limítrof amb zona forestal, haurà de tindre's en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o pels seus voltants.  
3r) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
4t) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i ambdós inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de gestionar-se mitjançant l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. També podrien fer-ho mitjançant el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1.a. No obstant això, el material generat per la perforació s'haurà de gestionar d'acord amb el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només s'aplica als residus classificats amb el codi 17.05.2004. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i haurà de quedar amb la seua morfologia inicial.  
  
5é) En el cas que per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou, etc?) se n'haurà de procedir a la clausura i el segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
6é) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 15 de març de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9329, del 02-05-2022 (2022/3391)

RESOLUCIÓN de 15 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de reprofundización de pozo, polígono 12, parcela 379, partida del Coll de la Bassa, término municipal de Useras. Expediente (1517128) 52/2020/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9329

Fecha DOGV
:   02-05-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/3391

CVE


Fecha del documento
:   15-03-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Useras](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de marzo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de reprofundización de pozo, polígono 12, parcela 379, partida del Coll de la Bassa, término municipal de Useras. Expediente (1517128) 52/2020/AIA. [2022/3391]  
Informe de impacto ambiental  
Expediente: 52/2020/AIA - 1517128.  
Título: Proyecto de reprofundización de pozo.  
Titular: Firmo Agut Mas y hermano.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón. Expediente en el órgano sustantivo: ASOSUB/2020/66 NMINC/GNG/EG/mb.  
Localización: término municipal Useras (Castellón). Polígono 12, parcela 379, partida «Coll de la Bassa».  
  
Descripción del proyecto  
La finalidad de este proyecto es aumentar hasta los 275 m la profundidad de un sondeo ya existente de 120 m de profundidad, que resultó negativo, ubicado en la parcela propiedad de los titulares (3,3 Ha) autorizado y tramitado con el expediente ASOSUB/2019/63/12. Se estima que con un pozo que permitiera obtener un volumen anual de alrededor de 7.000 m³, o incluso inferior, las necesidades hídricas quedarían cubiertas, y se destinarían al abastecimiento de una granja porcina de cebo de 1.230 cabezas. La documentación define las obras necesarias para ello, mediante el aumento de la profundidad del sondeo que permita conocer las posibilidades de obtener agua subterránea en cantidad suficiente para garantizar la viabilidad de la explotación ganadera.  
El acuífero que captará este sondeo pertenece al subsistema 55.03 (Maestrazgo) localizado en la masa de agua subterránea, con código 080.108 (Maestrazgo Occidental). El sondeo atravesó materiales Miocenos formados por arcillas y margas con intercalaciones detríticas hasta los 105 m, para continuar hasta fin de sondeo (120 m) con calizas y margocalizas del Cenomaniense (Cretácico superior). Se prevé que con la profundización del pozo se seguirán perforando estos últimos materiales hasta fin de sondeo (275 m)  
Ya que no se conocen las posibilidades de explotación de la nueva captación, una vez llevado a cabo el ensayo de bombeo se podrán determinar estos parámetros, y será la concesión administrativa que sea concedida por parte del organismo de cuenca la que defina el caudal y volumen de explotación.  
El pozo realizado tiene una profundidad de 120 metros y 220 de diámetro. Se estima que la profundidad que alcanzará la profundización de este será de 275 metros. El pozo se perforó hasta los 120 metros de profundidad con 220 mm de diámetro, salvo los tres primeros metros en los que se realizó el emboquille con tubería de 260 mm de diámetro, dejando el resto del pozo sin entubar.  
Ahora, se pretende perforar a rotopercusión desde los 120 m hasta los 275 m de profundidad con un diámetro de 220 mm. En caso de que la perforación resulte positiva, se entubará la totalidad del sondeo con tubería de hierro de 180 mm de diámetro y 5 mm de espesor, cementando el espacio anular de los dos primeros metros. La zona de admisión del agua al pozo será de tipo ranurado, realizándose directamente sobre la tubería, en una profundidad y longitud no precisada ni en texto ni en planos. Finalizada la obra se procederá a la limpieza y desarrollo de esta, que quedará acondicionada para un posterior ensayo de bombeo. Se prevé encontrar el agua a 200 m de profundidad con un nivel dinámico situado en 240 m; posteriormente el agua será elevada mediante bomba sumergible, la cual será colocada a una profundidad de alrededor de 250 m. Se ha calculado que la demanda de abastecimiento a la granja quedaría cubierta con un volumen anual de 6.285 m³ que podrían obtenerse con una caudal punta de 1,5 l/s.  
El emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como suelo no urbanizable común genérico, limítrofe con zona forestal, según el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana, por lo que se considera como zona de influencia forestal según la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunidad Valenciana. El lugar está alejado de espacios naturales protegidos y espacios pertenecientes a la Red Natura 2000, así como de cualquier otra afección a áreas protegidas o vías pecuarias.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 06.05.2020, el Jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón (ref. exp. ASOSUB/2020/66 NMINC/GNG/EG/mb) dio traslado del documento ambiental del expediente, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada será la ocupada por el equipo de perforación, maquinaria, accesorios y balsa de lodos, cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación y su instalación, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la cabeza de pozo sin que se indique en la documentación si incluirá el cuadro de control y maniobra.  
b) El plazo de ejecución de la obra será de una semana, incluyendo el montaje y desmontaje de los equipos y los trabajos de aforo. Por lo que respecta a las labores necesarias para realizar la perforación, solo se tendrá que excavar la balsa de lodos ya que los accesos y la explanada de perforación se encuentran realizados. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de los detritus extraídos de la profundización de un sondeo de 120 m hasta 275 m de profundidad, consistentes en roca triturada, cuyo volumen no viene especificado en el proyecto, que se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos y que, una vez finalizada la perforación, se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria: 15 02 02\* (absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
  
Ubicación del proyecto  
a) El sondeo se localiza en el municipio de Useras (Castellón). El acceso se realiza a través de la carretera comarcal que discurre entre las localidades de la Pelechaneta y Atzeneta del Maestrat (CV-170), saliendo desde la primera pedanía en dirección a Atzeneta; al llegar a la altura del PK. 4,5 parte un camino hacia el norte (camí vell de les Tancades) que se dirige hacia el circuito de cross, por el que tras recorrer una distancia aproximada de 1,7 km llegamos al punto de perforación de coordenadas UTM (ETRS 89) HUSO 30: X = 745.915 Y = 4.456.594. La zona donde se proyecta el sondeo se encuentra en la ladera este del Collet de la Llomera, donde el terreno pierde pendiente hasta llegar al río Montlleó, en una zona antropizada por la presencia de fincas agrícolas con predominio de cultivos de secano e instalaciones ganaderas, así como las pistas que dan acceso a ellas.  
b) Como se ha indicado antes, el emplazamiento se encuentra limítrofe con una zona clasificada como forestal según el visor cartográfico valenciano, por lo que la parcela está considerada como zona de influencia forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunidad Valenciana. Por ello, el redactor del documento ambiental deberá prever el cumplimiento de lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
c) La actuación no afecta a ningún espacio natural protegido ni perteneciente a la Red Natura 2000, tampoco a hábitats naturales de especial relevancia ni a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. No obstante, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.   
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de una semana y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano substantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no va a constituir un problema de eliminación.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
La obra de perforación «Proyecto de reprofundización de pozo», a realizar en el término municipal de Useras (Castellón) constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del «Proyecto de reprofundización de pozo» para el abastecimiento de una granja porcina, a realizar en el polígono 12, parcela 379, partida «Coll de la Bassa» del TM Useras (Castellón), promovido por Firmo Agut Mas y hermano, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
2º) Dada la localización del sondeo, limítrofe con zona forestal, deberá tenerse en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
4º) El material extraído del sondeo está clasificado con el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el de la excavación de la balsa con el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Según la normativa, aunque sean de naturaleza muy similar, y ambos inertes, los materiales de excavación disponen de regulación específica y deberán gestionarse por la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción como se prevé en su artículo 3.1.a. Sin embargo, el material generado por la perforación se tendrá que gestionar de acuerdo con el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo se aplica a los residuos clasificados con el código 17.05.2004. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado, quedando con su morfología inicial.  
5º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc?) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
6º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 15 de marzo de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML