Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9569, del 05-04-2023 (2023/3406)

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Salinetas II, al terme municipal de Monòver. Expedient: (2831096) 169/2022/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9569

Data del DOGV
:   05-04-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/3406

CVE


Data del document
:   06-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 6 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Salinetas II, al terme municipal de Monòver. Expedient: (2831096) 169/2022/AIA. [2023/3406]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2831096) 169/2022/AIA.  
Títol: Planta Solar Fotovoltaica SALINETAS II.  
Promotor: ES Planta Solar 5, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/161.  
Localització: Monòver.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'execució i posada en funcionament d'una planta solar fotovoltaica (a partir d'ara PSF) de 49,95 MWp per a la producció d'energia elèctrica, promoguda per ES Planta Solar 5, SL, al terme municipal de Monòver.  
Quant a l'emplaçament i la superfície ocupada, les parcel·les on s'implantarà la central es poden agrupar en dues zones: zona nord i zona sud (en total són 4 recintes), estant molt pròximes entre si i delimitats els recintes de la zona nord per la part més septentrional, per la rambla de Xinorla i separats aquests dels recintes de la zona sud per la rambla Maqueda (el Bull, en el visor cartogràfic de la GVA). La relació de parcel·les afectades és la següent:  
  
PSF Salinetas II (TM Monòver)  
Polígon Parcel·la Polígon Parcel·la  
Zona nord  
28 73 - -  
Zona sud  
28 67 27 277  
28 68 27 278  
27 13 27 10  
27 5 27 11  
27 273 27 12  
  
  
L'àrea total vinculada a la PSF és d'unes 89,55 ha (total superfície cadastral). Sobre aquestes s'actuarà sobre una superfície dins de clos d'unes 70,81 ha.  
Respecte als elements que formen part de la PSF, s'esmenta el següent:  
- Mòduls i panells solars: la PSF tindrà 49,95 MWp de potència pic total instal·lada. Els mòduls es muntaran sobre seguidors solars d'un eix orientats nord-sud.  
Les estructures aniran clavades al terreny, en algun cas podria ser necessari recórrer a una altra mena de fonamentació, com podria ser un caragol, un puntal o una sabata de formigó. Els panells solars es connecten en sèrie i amb associacions paral·leles, agrupant-se en inversors DC/AC de tipus integrat, per a la posterior transformació BT/MT.  
- Inversors: la central estarà formada per 12 inversors DC/AC.  
- Centres de transformació (CT): estan projectades un total de 6 unitats, la finalitat de les quals serà elevar la tensió de l'eixida dels inversors de 0,66/30 kV i aconseguir una transmissió de major eficiència en les línies de mitjana tensió de la planta fotovoltaica.  
- Xarxa de línies internes de connexió: La interconnexió elèctrica entre els centres de transformació es farà mitjançant dues línies d'MT a 30kV subterrànies que connectaran els 6 CT entre si i la subestació 30/220 kV interior de la planta.  
- Centre de seccionament (CS): s'instal·larà un centre de seccionament de 30 kV en el qual es recullen les dues línies d'evacuació d'MT de les quals disposarà la planta. La realització de la mesura en aquest punt, a més de la que es farà en l'arribada a cel·les de 30 kV de la subestació col·lectora, permetrà controlar caigudes de tensió o possibles fuites en la línia d'evacuació de 30 kV que unirà el CS esmentat amb la subestació.  
- Subestació elevadora 30/220kV (ST): La subestació Salinetas II se situarà en la parcel·la amb referència cadastral 03089A028000670000MS, situada en un dels dos recintes de la part sud (polígon 28 parcel·la 67) i estarà constituïda per dos sistemes elèctrics, una subestació d'interior en 30 kV, composta per cel·les prefabricades amb aïllament i tall en SF6 en configuració simple barra i una subestació tipus intempèrie d'evacuació a una tensió nominal de 220 kV, que té com a funció l'evacuació de l'energia elèctrica generada.  
  
La infraestructura d'evacuació és compartida amb la PSF Monòver, de 220 kV. (DIA 17.01.23, BOE núm. 26 31.01.23).  
La connexió a la Red de Transporte (RdT) de Red Eléctrica de España se situa en la subestació REE Novelda 220 kV.  
Respecte a la implantació d'altres instal·lacions associades a la PSF, el projecte diu el següent:  
En la PSF Salinetas s'instal·laran, de manera permanent, les següents: un edifici de control prefabricat (15 m de llarg per 7,3 m d'amplària i altura de 4,6 m). Aquest albergarà vestuaris, zona d'oficina i un centre de control de seguretat juntament amb un lloc de monitoratge des d'on es controlaran els equips instal·lats a la PSF. Així mateix, es disposaran, al costat de l'edifici de control, 4 contenidors tipus metàl·lic de mercaderies marítimes (6 m de llarg, 2,4 m d'ample i 2,6 m d'alt), la funció dels quals serà la d'emmagatzematge. Finalment, també està previst en el projecte la construcció d'una zona d'aparcament, d'uns 521 m².  
Durant la fase de construcció s'instal·laran de manera temporal: 6 casetes d'obra prefabricades (5 m de llarg, 2,5 m d'ample i 3 m d'altura), que s'utilitzaran com a oficines, menjador/cuina i lavabos i una àrea de maniobra de camions, maquinària i descàrrega, d'uns 1.107 m². A més d'aquestes, hi haurà una zona d'apilament d'uns 951,5 m², per a l'emmagatzematge temporal de residus derivats de la construcció de la PSF.  
L'accés als recintes de la PSF es fa des de l'oest de la població de Monòver per la carretera CV-83, de la qual parteixen diversos camins rurals que condueixen a les diferents parcel·les de la planta.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà al desmantellament de les instal·lacions i infraestructures i a la restauració del terreny a les condicions anteriors a l'execució de les obres.  
  
Tramitació administrativa  
a) Contingut de l'expedient  
En data 22.09.2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. S'acompanya de:  
. Projecte tècnic.  
. Estudi d'impacte ambiental.  
. Documentació complementària (estudi d'integració paisatgística, projecte de desmantellament i restitució i altres).  
b) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va fer la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el DOGV (núm. 9417 de data 01.09.2022) i en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant (núm. 165, de data 31.08.2022).  
En l'expedient consta la presentació d'al·legacions, en diferents dates corresponents al mes d'octubre i novembre del 2022, amb contingut similar, entre altres: es considere negatiu l'estudi d'integració paisatgística, es retire la sol·licitud d'autorització administrativa del projecte, declarant-lo nul adduint que l'estudi d'integració paisatgística (EIP) no s'ha sotmés a participació pública, que l'EIP presentat per l'empresa promotora conté incongruències, s'ha vulnerat el dret d'informació pel qual se sol·licita que s'allargue el termini de presentació d'al·legacions, els punts d'observació de l'EIP no són representatius, al voltant hi ha construïts uns 50 habitatges dispersos i uns 90 habitatges a la urbanització - Gran Monóvar Ecociudad- que es veuran afectats a causa de l'impacte visual, per la pèrdua de valor patrimonial, per la pèrdua d'activitat agrícola i per l'extens clos perimetral. Sobre els beneficis del projecte de la PSF i el foment de l'economia local, s'al·lega que no és significatiu ni reporta un benefici real al municipi. El projecte de la PSF eliminarà els bancals, provocant un major pendent i afavorint un escolament que agreujaran les futures i possibles inundacions que es produïsquen en el municipi. La PSF se situa entre diverses vies pecuàries (corriol de la Zafra i assagador de Matamoros) que possiblement es poden veure afectades pel projecte o tancat. Així mateix, també se sol·licita que s'acorde la declaració d'impacte ambiental negativa.  
  
El promotor contesta amb escrit de similar contingut a cadascuna de les al·legacions rebudes en les quals justifica la seua resposta, adjuntant-hi un annex denominat recursos paisatgístics (versió novembre 2022).  
c) Consultes a les administracions públiques afectades i informes rebuts  
Simultàniament, es va formular consulta per part de l'òrgan substantiu a les administracions públiques afectades. S'ha rebut còpia dels següents informes:  
- El certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Monòver, de data 16.12.2022, determina que el tipus d'ordenança vigent és el Pla general d'ordenació urbana de Monòver, que va entrar en vigor el 12.11.1985, segons el qual el projecte de la PSF se situa en sòl no urbanitzable. Actualment es troba en tramitació una revisió d'aquest pla (no permetria en part de l'àmbit la implantació de la PSF) i conclou que l'autorització de l'actuació pretesa solament seria possible amb una tramitació i aprovació prèvies de la preceptiva declaració d'interés comunitari o procediment que corresponga conforme a l'aplicació del Decret llei 14/2020, del Consell.  
  
- Informe patrimonial de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 23.09.2021, amb sentit favorable sempre que es complisquen les mesures correctores d'índole etnològica i arqueològica recollides en la memòria per al compliment durant l'execució de les obres.  
  
- Informe de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, de data 27.09.2022, en el qual s'analitzen les afeccions ambientals del projecte de la PSF, establint condicions a la seua implantació, sense constar en l'expedient que el promotor les haja esmenades en termini.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, de data 23.11.2022 (primer informe). S'informa desfavorablement la implantació de la planta fotovoltaica en les ubicacions ressenyades al nord de la rambla del Bull o barranc del Derramador. Quant als dos recintes al sud de la rambla i la subestació elevadora, l'emissió d'informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge que viabilitze l'actuació requerirà l'esmena dels requisits exposats en aquest informe. Segons informa l'òrgan substantiu, en data 16.12.2022, es rep resposta per part del promotor als requisits de l'informe esmentat, i se'n dona trasllat al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 01.12.2022, en el qual es pronuncia sobre la viabilitat de l'activitat únicament dins de zona de policia de llit públic. La planta projectada suposa l'ocupació de la zona de policia de la rambla de Maqueda i la rambla de Xinorla i no pot ser ocupada per l'actuació. Els terrenys que confronten amb els llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal, a una zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 metres d'amplària en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen (segons el text refós de la Llei d'aigües). La zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic (segons el Reglament del domini públic hidràulic).  
  
- Informe del Servei de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, de data 19.12.2022 (primer informe), en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre ordenació del territori, amb sentit desfavorable a l'estudi d'inundabilitat de la PSF en les parcel·les objecte d'estudi, determinant que la instal·lació es troba afectada per perillositat d'inundabilitat de diversos nivells, i, segons les especificacions del PATRICOVA, es considera compatible condicionada al compliment de les consideracions finals esmentades. La justificació dels aspectes determinats en l'informe serà objecte de la remissió d'un nou informe.  
- En data 30.12.2023, emet informe (segon) per part del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en contestació a la nova documentació aportada i a les objeccions i al·legacions formulades pel promotor. L'informe se sustenta, en primer lloc, en el fet que no queda justificat que la instal·lació puga situar-se a menys de 500 m dels recursos paisatgístics de primer ordre. En segon lloc, en el fet que no s'han presentat els resultats del procés de participació pública necessari per a integrar l'opinió del públic interessat en la valoració del paisatge. En tercer i últim lloc, en el fet que no s'han atés tots els requisits realitzats en l'anterior informe i no s'incorpora cap modificació al disseny. Com que no s'ha atés la totalitat dels requisits i el projecte proposat no resulta compatible a l'efecte de la integració territorial i paisatgística de la instal·lació, s'emet informe desfavorable sobre la planta solar fotovoltaica PSF Salinetas II.  
- En data 04.01.2023, l'òrgan substantiu, a la vista de la conclusió desfavorable de l'informe en matèria d'infraestructura verda i paisatge, sol·licitat a la Direcció General de Política Territorial i Paisatge de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, respecte a la implantació de la planta fotovoltaica en la localització seleccionada, sense que tal afecció puga ser corregida ni compensada, emet ofici mitjançant el qual concedeix un termini de 10 dies, comptats des del següent al de la notificació (9.01.2023), perquè el promotor de la PSF Salinetas II puga efectuar al·legacions i presentar els documents i les justificacions que estime pertinents, abans de dictar la corresponent resolució.  
- En data 23.01.2023 i 24.01.2023, l'òrgan substantiu dona trasllat de resposta, per part del promotor, a l'Informe del Servei de Gestió Territorial de data 19.12.2022 i als informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de dates 23.11.2022 i 30.12.2023.  
- En data 24 de gener de 2023, el promotor presenta un escrit de contestació i al·legacions, sense documentació tècnica, en què es compromet a escometre les condicions establides per a la viabilitat de la PSF en matèria d'infraestructura verda i paisatge, establides en el primer informe del SIVP. Aquestes són, entre altres:  
- El promotor manifesta acceptar i es compromet a l'eliminació dels dos recintes més al nord de la instal·lació, al nord de la rambla del Bull, situats ambdós sobre la parcel·la 73 del polígon 28 de Monòver.  
- El promotor es compromet a no modificar l'estructura amargenada existent en les parcel·les sobre les quals s'implantaria la instal·lació PSF Salinetas II, respectant la morfologia existent. Es compromet a no instal·lar cap element en aquelles superfícies en les quals les característiques de les estructures projectades no en permeten la instal·lació sense alterar l'estructura amargenada i la morfologia del terreny existent.  
- El promotor manifesta haver registrat davant l'Ajuntament de Monòver sol·licitud de realització del Pla de participació pública del PSF Salinetas II, juntament amb l'enquesta que l'acompanya, sobre l'estudi d'integració paisatgística i els plans del projecte i estar en procés d'anàlisi de les dades recopilades a través de les enquestes rebudes, i es compromet a incorporar els resultats d'aquests a l'estudi d'integració paisatgística com més prompte millor.  
- El promotor manifesta el seu compromís de reestudiar i refer l'ordenació projectada per a satisfer els requisits anteriors:  
- Majors distàncies de transició respecte als terrenys forestals.  
- Adaptació a la morfologia del terreny.  
- Adaptació al parcel·lari i patró del paisatge.  
- Manteniment dels camins interiors de les parcel·les sobre les quals està prevista la instal·lació.  
- Major amplitud de la distància existent entre la instal·lació i els camins i les vies pecuàries pròximes.  
- En data 25.01.2023, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (SIVP) emet informe (tercer) contestant a les al·legacions presentades pel promotor, amb el següent sentit:  
- La nova ordenació proposada per a la planta solar Salinetas II, eliminant els dos recintes septentrionals i modificant els altres dos, resultaria viable en relació amb la infraestructura verda i el paisatge.  
- No obstant això, atesa l'absència de nova documentació tècnica quant a ordenació i distribució de la planta i altres qüestions, no és possible avaluar i concloure sobre la integració paisatgística de la instal·lació.  
- A més, correspon elaborar un estudi d'integració paisatgística EIP modificat, així com elaborar el nou projecte tècnic de construcció que corresponga.  
- Finalment, com que no s'ha aportat la informació suficient i adequada, no es pot concloure sobre la compatibilitat de la planta a l'efecte de la integració territorial i paisatgística de la instal·lació.  
- En data 24 de gener de 2023, el promotor presenta un escrit de contestació i al·legacions, sense documentació tècnica, en què es compromet a escometre les condicions establides per a la viabilitat de la PSF en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre l'ordenació del territori, establides en el primer informe de l'SGT. Entre altres, el promotor es compromet a:  
- No implantar panells solars en les zones que es determinen com a afectades en els estudis hidràulic i hidrològic presentats. L'anterior, sense perjudici que el promotor consensue amb el Servei competent les mesures adequades la implementació de les quals permeta l'aprofitament, total o parcial, de les zones afectades per inundabilitat.  
- No alterar la morfologia del terreny.  
- Quant a altres afeccions territorials, el promotor es mostra conforme amb les conclusions del primer informe d'SGT.  
- Mantindre l'estructura amargenada en les zones en què existeix actualment, de manera que no es modifiquen els escolaments i no es produïsca una possible afecció a tercers.  
- Plantar i conservar zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració disminuint els escolaments. S'hauran de fer tasques del sòl que en mantinguen la textura esponjosa perquè es facilite la infiltració o, si és el cas, desenvolupar tasques agrícoles com a activitats complementàries. Quant al tancament perimetral de la parcel·la, haurà de ser permeable al flux.  
- En data 25.01.2023, el Servei de Gestió Territorial (SGT) emet un segon informe en contestació a les al·legacions presentades pel promotor, amb el següent sentit:  
- Quant al compromís d'implantar els panells en zones adequades, el document remés pel promotor no conté documentació tècnica amb el detall mínim que permeta a aquest servei pronunciar-se, amb unes mínimes garanties, sobre els aspectes sobre els quals és competent. No és suficient comprometre una modificació dels grups de panells, ja que el perill d'inundabilitat és necessari avaluar-lo disposant de la nova distribució física de la planta.  
- S'accepten les al·legacions quant a les incongruències entre l'estudi hidrològic i hidràulic, però no s'accepten quant a la resta d'aspectes relacionats amb la inundabilitat mentre no es presente el projecte tècnic que reflectisca la declaració d'intencions continguda en les al·legacions. Per tant, es ratifica el que s'exposa en l'informe de data 19.12.2022, quant al fet que no s'han d'implantar panells solars en les zones que es determinen en l'estudi d'inundabilitat com de risc elevat d'inundació.  
  
- En data 26.01.2023, l'SGT emet informe aclarint el sentit del seu informe evacuat el 25.01.2023, en el qual s'exposa que, tal com es diu en l'informe de 25.01.2023 esmentat, es ratifica l'informe de data 19.12.2022, en què es concloïa que la planta es considera compatible condicionada al compliment de les consideracions finals esmentades, quant al fet que no s'han d'implantar panells solars en les zones que determina l'estudi d'inundabilitat com de risc elevat d'inundació.  
  
d) Altres consideracions  
En data 25 de gener de 2023, a les 23.59 h, obren en l'expedient 169/2022/AIA, del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, tots els documents necessaris per a dur a terme l'avaluació per a l'obtenció de la DIA, presentats per la mercantil ES Planta Solar 5, SL, així com els informes sol·licitats.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
Pel que fa a l'entorn concret de la seua localització, cal analitzar l'afecció ambiental de cada projecte individual. A l'efecte de l'avaluació ambiental, el projecte ha de ser valorat en el seu conjunt, incloent-hi tant la mateixa planta solar com les instal·lacions i els serveis associats, i en particular, les infraestructures elèctriques auxiliars i d'evacuació de l'energia generada. Per això s'incorporen a l'expedient la totalitat dels projectes tècnics elaborats pel promotor: central solar, subestació, centres de transformació i centre de seccionament. La línia d'evacuació a 220 kV en queda exclosa per tractar-se d'un altre projecte independent (PSF Monòver DAIE Exp. 2021/39 -PFot-480AC-. DIA 17.01.23, BOE 31.01.23) l'avaluació ambiental del qual ha sigut abordada pel ministeri competent.  
a) Criteris territorials. Anàlisi d'alternatives  
El projecte de la PSF se situarà al terme municipal de Monòver (elevació 341 msnm) a la província d'Alacant, concretament a les partides l'Alquebla i el Belig, a 600 m al sud-oest del nucli urbà i al peu de les serres de l'Ombria i les Pedrisses. La carretera CV-83 que uneix el Pinós amb Monòver discorre al nord de la PSF.  
Respecte a la localització de les instal·lacions elèctriques d'evacuació, s'ha previst situar la subestació a la parcel·la 67 del polígon 28, ja que la línia d'evacuació de 220 kV (objecte d'un altre projecte) discorre pròxima a aquesta. Aquesta subestació estaria situada a uns 500 m d'altitud, a què se sumaria l'altura dels seus equips, l'aparellatge i la línia d'evacuació.  
Hi ha diferents camins rurals connectats amb aquesta carretera que s'utilitzaran per a donar accés a la PSF. No s'obriran camins nous per a donar accés a la PSF ni tampoc dins dels closos.  
El sòl està classificat i definit com a sòl no urbanitzable comú i, en menor mesura, com a sòl no urbanitzable protegit (unes 14 ha, que afecten els dos recintes de major grandària situats al sud de la PSF, segons consulta de la cartografia de l'IDEV).  
La via pecuària assagador de Matamoros (amplària legal 16 m) discorre al sud del recinte de major grandària (situat a la parcel·la 67 del polígon 28). El clos se situa a uns 6 m d'aquesta via pecuària i a uns 3,5 m del corriol de Zafra (amplària legal 20 m), que discorre al nord de la parcel·la esmentada. L'altre recinte situat més al sud de la PSF (parcel·les 277 i 278 del polígon 27, entre altres) també es troba pròxim a l'assagador de Matamoros, concretament el clos se situa a escassos 3,5 m mesurats en línia recta (segons el visor de l'IDEV). Aquesta via pecuària queda, per tant, flanquejada pels closos dels dos recintes de major grandària situats al sud de la PSF.  
Es tracta d'un àmbit on es combinen els terrenys agrícoles (amargenats en la seua majoria, dedicats al cultiu de secà i de regadiu) i sòl forestal estratègic.  
El clos del recinte situat a la parcel·la 67 del polígon 28 és pràcticament tangent al terreny forestal estratègic, pel seu flanc nord. Uns altres dels dos recintes de menor grandària, situats en la part nord de la PSF, també situen els seus closos tangents a sòl forestal estratègic.  
  
En l'estudi d'impacte ambiental del promotor, s'analitzen les alternatives tecnicoenergètiques i mediambientals, així com aquelles en relació amb la ubicació del projecte. Així mateix, el promotor ha previst l'alternativa zero (no execució del projecte). L'alternativa 1 es basa en una delimitació al terme municipal de Monòver, ocupant diverses parcel·les dels polígons 16 i 17, amb una superfície total d'unes 85,56 ha. L'alternativa 2 se situa en diferents parcel·les dels polígons 12,13 i 15, ocupant una superfície total d'unes 89,52 ha, al terme municipal de Monòver. Finalment, l'alternativa 3 (considerada en aquest document) és la triada, ja que les seues afeccions són les de menor repercussió global respecte a la resta d'alternatives. L'alternativa triada posseeix una accessibilitat òptima en tot el seu traçat, ja que la xarxa de camins existent és àmplia i en bon estat de conservació.  
  
b) Infiltració i escolament.  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers en quasi la totalitat de la PSF. La resta, entre molt baixa i mitjana.  
Els dos recintes situats en la part nord de la PSF estan situats entre dos llits importants: rambla Xinorla i rambla el Bull, que conflueixen en la rambla del Safareig. A més d'aquests llits, pel recinte situat en la part més al sud de la instal·lació discorren uns altres de menor rang que, segons l'estudi hidrològic i hidràulic aportat pel promotor, el flux d'aigua que hi discorre té en alguns punts calats superiors a 0,50 m i velocitats superiors a 1 m/s. Per la seua banda, el recinte de major grandària (parcel·la 67 del polígon 28) està afectat per perillositat geomorfològica d'inundació associada a tàlvegs i barrancs de fons pla, segons PATRICOVA.  
c) Espais naturals protegits, flora i fauna.  
No hi ha afecció a espais de la Xarxa Natura 2000 per les instal·lacions de la PSF.  
Consultada la cartografia de la GVA (escala 1:50000), s'observa que, en l'àmbit de la PSF, no s'hi troben hàbitats protegits de l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, ni hàbitats d'interés comunitari. Així mateix, no s'observa presència de tàxons protegits, ni es troben microreserves de flora. Consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i fet l'informe de la quadrícula UTM 1 x 1, apareix en la zona objecte l'espècie prioritària Barlia robertiana (Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades. Annex II. Protegides no catalogades).  
Amb referència a la fauna, consultada la cartografia interna del Servei de Vida Silvestre, cal esmentar que la PSF s'emplaça a una distància d'uns 4.000 metres d'una zona de nidificació de l'àguila cuabarrada i de l'àguila reial. Les mesures compensatòries que, si és el cas, s'adopten, hauran d'estar destinades a compensar la superfície d'hàbitat pèrdua, i es mantindran durant tot el període de temps que dure l'explotació de la instal·lació.  
d) Sòl  
El promotor es compromet a no modificar l'estructura amargenada que hi ha en les parcel·les sobre les quals està prevista la implantació de la PSF, respectant-se la morfologia existent. Per a això, en aquelles superfícies en què siga aplicable, la solució prevista se sustenta en les característiques dels seguidors que s'empren, concretament, en l'allargament dels clavaments el necessari per a elevar el seguidor, salvaguardant així les possibles irregularitats indicades de fins a 1 metre de desnivell (les característiques del seguidor poden ajudar a salvar les irregularitats del terreny sense necessitat de moviment de terres). En la resta de les superfícies que no accepten la solució anterior no s'instal·laran elements.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen mesures preventives encaminades a evitar la dispersió de terres, la contaminació del sòl i les aigües d'escolament, els sorolls i altres afeccions associades als treballs d'obra.  
e) Atmosfera, residus i abocaments.  
Els residus generats en la construcció, manteniment i explotació s'entregaran a gestor autoritzat, d'acord amb les previsions del projecte.  
  
Durant el funcionament de la planta no s'estima afecció al mitjà per emissions ni afecció sobre la salut de la població, béns patrimonials o la flora.  
En la fase d'explotació, els recursos emprats seran l'energia solar i l'aigua (per a neteja dels panells, centre de control). L'activitat no suposa increment de demanda de recursos hídrics d'acord amb el que disposa l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües. El consum serà poc significatiu, no es requerirà accés a la xarxa general d'aigua potable, serà aportada per empresa de subministrament degudament autoritzada. El centre de control comptarà amb un depòsit d'aigua i una fossa sèptica estanca per a recollida de les aigües sanitàries generades, que es buidarà per empresa gestora autoritzada.  
La subestació transformadora, com a mesura preventiva per a la contenció de vessaments fortuïts, disposarà d'una cubeta de recollida d'oli mineral, que en cas de vessament serà canalitzat cap a depòsit estanc, per al posterior lliurament a gestor autoritzat.  
f) Afeccions sobre el patrimoni arqueològic i arquitectònic  
Segons informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, no hi ha afecció directa sobre el patrimoni arqueològic i arquitectònic. Els elements patrimonials registrats són els següents: Aqüeducte del pont de la Gota, assagador de Matamoros, assagador del Safareig del Collado, corriol de Zafra, molí del Safareig, aqüeducte Belic, entre altres. Per això, la possible afecció al patrimoni etnològic és una oportuna mesura correctora. Es proposa el seguiment arqueològic dels moviments de terres en el moment de l'execució de les obres. En tot cas, l'aparició de restes durant les obres comportarà la immediata suspensió de les obres i la comunicació a l'òrgan competent.  
g) Afeccions al medi natural.  
Segons informe de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, de data 27.09.2022, s'estableixen condicions a la seua implantació. Es detallen, entre altres, les següents:  
Afecció a terrenys forestals: l'escomesa de mitjana tensió (MT) que evacua l'energia produïda entre el recinte de la parcel·la 67 del polígon 28 fins al recinte situat a la parcel·la 73, polígon 28, travessa sòl qualificat de forestal estratègic segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Afecció a espais cinegètics: La PSF s'instal·larà en una superfície que actualment forma part del vedat de caça A-10389 (el Secanet).  
Segons el projecte de classificació de les vies pecuàries de Monòver, publicat en el BOE núm. 38, el 13 de febrer de 1959, els closos de la PSF s'emplacen pròxims, però aparentment sense afectar, al corriol de la Zafra i l'assagador de Matamoros, de 20 i 16 metres d'amplària legal i necessària, respectivament.  
Així mateix, l'informe estableix una sèrie de mesures correctores durant la fase de disseny i construcció, explotació i desmantellament.  
  
h) Afeccions a la infraestructura verda i paisatge  
Segons els informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, de data 23.11.2022 (primer informe), 30.12.2022 (segon informe) i 25.01.2023 (tercer informe), respecte a la viabilitat del projecte de la PSF amb la infraestructura verda i paisatge, així com amb l'ordenació territorial, es conclou el següent:  
- No implantació de la PSF en les ubicacions ressenyades al nord de la rambla del Bull o del Derramador.  
- Quant als dos recintes al sud de la rambla i a la subestació elevadora, l'actuació requerirà les esmenes següents:  
1. En les zones amb classificació de sòl no urbanitzable protegit, s'haurà de seguir el que informe l'òrgan competent. No obstant això, en aquesta zona hauran de proposar-se mesures d'integració paisatgística concordes al seu caràcter de sòl amb valors que s'han de protegir.  
2. S'hauran d'adoptar solucions adequades per a una correcta transició entre la zona forestal estratègica i el clos perimetral de la PSF.  
3. La subestació elevadora es projecta situada sobre una subparcel·la apartada i a cota topogràfica més elevada en relació amb l'entorn i, per tant, molt visible, visibilitat que es veurà accentuada per l'altura dels seus equips, aparellatge i línia d'evacuació, amb notable incidència sobre la percepció del paisatge al peu de la serra. S'haurà de buscar una ubicació diferent de la proposada amb menor incidència sobre el paisatge, havent-se de justificar la nova ubicació i les distàncies de separació amb altres usos que asseguren espais de transició adequats  
  
4. S'haurà de redefinir la ubicació dels panells de manera que es mantinguen els camins interiors existents.  
5. Les disposicions de fileres de panells fotovoltaics no s'ajusten al parcel·lari ni a l'estructura de bancals existents. Elimina diversos camins interiors i no s'adapta a la topografia actual, i es projecten moviments de terres d'entitat per a reduir els desnivells i pendents, amb aparent eliminació de l'estructura abancalada actual en tots els recintes. Per això, en tots els recintes de la planta la implantació de les fileres de mòduls s'ha d'adaptar en la mesura que siga possible als pendents existents, evitant desmunts o esplanacions d'envergadura que alteren les característiques dels patrons del paisatge, podent ser necessari interrompre les fileres de mòduls on calga per a no interceptar els talussos o les vores dels bancals existents, i/o reorientar-ne la direccionalitat per a adaptar-s'hi.  
6. Quant al terreny forestal estratègic adjacent pel nord al recinte central (parcel·la 67 del polígon 28), s'haurà d'estudiar la distància de reculada del perímetre necessària a fi d'establir una transició adequada per a mantindre els valors, processos i serveis de la infraestructura verda del territori, tenint en compte, a més, que es tracta d'un llit.  
  
7. En les zones dels dos recintes que hi ha al sud, que flanquegen el camí i la via pecuària assagador de Matamoros, pot ser necessari suprimir alguns grups de panells per a a establir-hi una amplitud suficient entre els recintes a banda i banda de manera que es mantinga el caràcter obert, o bé establir finestres que permeten la visió cap als espais laterals. Els espais i les distàncies de reculada s'hauran d'estudiar de manera que satisfacen aquesta finalitat, en funció de l'anàlisi visual que s'haja de fer.  
8. Pel que fa als centres de transformació, així com els edificis de control i les oficines, no se'n defineixen les fonamentacions ni els acabats exteriors a l'efecte de la seua integració paisatgística.  
9. S'indica en l'EIP que els seguidors hauran d'estar clavats al terreny, sense emprar formigó per a la instal·lació. No obstant això, en la memòria del projecte es precisa que, encara que el mètode de clavament és preferent, es pretén fer un estudi geotècnic i assajos en camp per a determinar el mètode de fixació i que «podria ser necessari recórrer a una altra mena de fonamentació, com podria ser un caragol, un puntal o una sabata de formigó». Aquest tema haurà de quedar ja resolt en el projecte i en l'EIP, ja que l'existència o no de fonamentacions o soleres de formigó és fonamental per a la integració paisatgística de l'actuació.  
10. S'haurà de definir i justificar el tractament de totes les vores de la instal·lació i de totes les zones de les parcel·les no ocupades, interiors i exteriors als recintes, bé creant espais de transició amb plantacions adequades mitjançant patrons similars als de l'entorn d'acord amb el caràcter del paisatge on s'insereix, bé mitjançant tractaments adequats del sòl perquè puga brollar vegetació natural autòctona similar a la de l'entorn. En tot cas, es prioritzarà el manteniment de la vegetació ja existent i s'evitarà la creació de pantalles vegetals contínues alienes als patrons del paisatge existents.  
11. La valoració del paisatge requereix la realització d'un procés específic de participació ciutadana que ha de dur-se a terme des de l'origen de l'elaboració de l'estudi d'integració paisatgística.  
Addicionalment, l'informe estableix el compliment d'algunes de les següents mesures d'integració paisatgística (MIP), entre altres:  
- Es respectaran els exemplars arboris de major port existents en les parcel·les ocupades.  
- Les construccions incloses en l'actuació (CT, instal·lacions de control, auxiliars i/o altres) s'hauran de definir amb detall quant a la seua volumetria, implantació, materialitat i cromatisme, de manera que resulten respectuoses amb els patrons i les característiques del paisatge on s'insereixen, tant els seus paraments com les seues cobertes, fonamentacions i accessos, i no s'admetran superfícies metàl·liques, colors dissonants amb el paisatge ni acabats reflectors, entre altres.  
i) Afeccions en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre ordenació del territori.  
Segons els informes del Servei de Gestió Territorial de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, de data 19.12.2022 (primer informe) i 25.01.2023 (segon informe) i aclariment al segon informe (26.01.2023) en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre l'ordenació del territori, s'estableixen les següents consideracions:  
  
- Les parcel·les destinades a la planta solar estan afectades per perillositat d'inundació de diversos nivells.  
- L'estudi d'inundabilitat determina zones amb risc elevat, on no s'han d'implantar panells solars, aquestes zones no han sigut respectades en el projecte tècnic, motiu pel qual s'haurà de corregir la distribució dels panells esmentats tenint en consideració les conclusions de l'estudi d'inundabilitat.  
- El subsol on es localitza la instal·lació se situa en una àrea sense interés per a la recàrrega estratègica d'aqüífers. No obstant això, s'hauran de plantejar mesures correctores que incidisquen sobre la infiltració i el drenatge de l'aigua (mantindre l'estructura amargenada en les zones en què existeix actualment, de manera que no es modifiquen els escolaments i no es produïsquen possibles afeccions a tercers; plantar i conservar zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració disminuint els escolaments, entre altres).  
j) Pla de vigilància ambiental  
Com a pla de vigilància ambiental, es proposa implantar un sistema de control per a garantir el compliment de les mesures preventives i correctores aplicables i valorar-ne l'eficàcia, així com detectar impactes no previstos. Es proposen indicadors per al mesurament del compliment dels objectius proposats. La realització d'aquestes actuacions haurà de documentar-se mitjançant l'elaboració d'informes periòdics.  
Finalitzada la vida útil de la instal·lació, es procedirà al desmantellament dels elements d'aquesta i a la restauració dels terrenys al seu ús previ, tal com es descriu en el projecte de desmantellament i restitució.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental (grup 2.g).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
De conformitat amb l'article 1 de l'RDL 23/2020, de 23 de juny, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i altres àmbits per a la reactivació econòmica, «Els titulars dels permisos d'accés per a instal·lacions de generació d'energia elèctrica que hagueren obtingut aquests permisos en data posterior al 27 de desembre de 2013, i abans de l'entrada en vigor d'aquest real decret llei, hauran d'acreditar el compliment de les següents fites administratives en uns terminis no superiors als estipulats a continuació. (…) b) Si el permís d'accés es va obtindre amb posterioritat al 31 de desembre de 2017 i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei: 2n Obtenció de la declaració d'impacte ambiental favorable: 31 mesos (…) que serà computat des del 25 de juny de 2020».  
De conformitat amb l'article 39.3 de la Llei de procediment administratiu comú de les administracions públiques (LPACAP): «Excepcionalment, podrà atorgar-se eficàcia retroactiva als actes quan es dicten en substitució d'actes anul·lats, així com quan produïsquen efectes favorables a l'interessat, sempre que els supòsits de fet necessaris existiren ja en la data a què es retrotraga l'eficàcia de l'acte i aquesta no lesione drets o interessos legítims d'altres persones».  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
  
Primer  
Respecte del projecte de planta solar fotovoltaica 49,95 MWp -Salinetas II-, promogut per ES Planta Solar 5, SL, al terme municipal de Monòver, es proposa formular aquesta declaració d'impacte ambiental, en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.  
  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals:  
(1) S'eliminen de l'àmbit d'ocupació per la central fotovoltaica els dos recintes més al nord de la instal·lació, situats al nord de la rambla del Bull, sobre la parcel·la 73 del polígon 28 de Monòver.  
(2) Respecte als dos recintes situats al sud de la rambla del Bull i d'acord amb els informes emesos en matèria d'ordenació del territori i paisatge i amb acceptació del promotor, s'estableixen les següents condicions:  
(2.1) En matèria d'ordenació territorial. No s'implantaran plaques solars en les zones que es determinen afectades per inundabilitat, sense perjudici que el promotor acorde amb l'òrgan competent en la matèria les mesures adequades la implementació de les quals permeta l'aprofitament, total o parcial, d'aquestes zones. Quant a les zones ocupades per les plaques: no s'alterarà la morfologia del terreny; es mantindrà l'estructura amargenada de manera que no es modifiquen els escolaments i no es produïsca una possible afecció a tercers; s'adoptaran mesures que afavorisquen la infiltració i disminuïsquen l'escolament; el tancament perimetral haurà de ser permeable al flux.  
(2.2) En matèria d'infraestructura verda i paisatge. No s'instal·laran elements en aquelles superfícies en les quals les característiques de les estructures projectades no en permeten la instal·lació sense alterar l'estructura amargenada i la morfologia del terreny existent. L'ordenació de les instal·lacions de la central s'haurà d'adaptar al parcel·lari i patró del paisatge, es mantindran els camins interiors de les parcel·les, s'establirà major amplitud de la distància entre la instal·lació i els camins i vies pecuàries i major distància de transició respecte als terrenys forestals. Incorporades aquestes mesures al projecte d'execució, es remetrà aquest per l'òrgan substantiu a l'òrgan competent en la matèria per a la valoració de la integració paisatgística de la instal·lació i, en defecte d'això, per a l'establiment de les mesures d'integració paisatgística complementàries.  
(3) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient, i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, sempre que no contradiguen el que s'estableix en aquesta resolució.  
(4) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(5) Haurà d'aplicar-se el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre mesures de seguretat i prevenció en incendis forestals que s'han de tindre en compte en l'execució d'obres i treballs que es facen en terrenys forestals o voltants.  
(6) S'haurà d'informar els titulars dels vedats afectats del canvi d'ús del sòl, i de les implicacions que puga tindre a l'efecte de l'article 39 de la Llei 13/2014, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
  
(7) S'haurà de respectar la servitud de pas segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
(8) Respecte a les aigües residuals que es puguen generar, es recorda que queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb l'autorització administrativa prèvia (article 100 del text refós de la Llei d'aigües).  
(9) Es respectarà la zona de flux preferent dels barrancs presents al voltant de l'àmbit d'aplicació i, si és el cas, s'obtindrà, abans de l'execució de l'obra, la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per l'ocupació de les seues zones de policia, de conformitat amb l'article 9.d del Reglament del domini públic hidràulic. Així mateix, s'acompliran les mesures reflectides en l'informe de l'esmentat organisme de conca, relatiu a l'afecció de la integritat dels llits, abocaments, etc.  
(10) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la PSF obligarà al promotor al desmantellament d'aquesta i a la restauració dels terrenys afectats  
iii) Condicions al pla de vigilància ambiental.  
(11) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
(12) Haurà de complir amb el que estableix el programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'avifauna, enviant anualment a l'òrgan competent en matèria de biodiversitat els resultats, especialment centrats en el seguiment d'aus i quiròpters. Aquests estudis permetran avaluar i adaptar les mesures correctives plantejades comprovant-ne l'eficàcia o la necessitat de modificar-ne la ubicació o altres característiques.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Atesa la impossibilitat de dictar resolució abans de la finalització de la fita administrativa marcada en l'RDL 23/2020, a causa del volum d'expedients tramitats per aquest òrgan administratiu, fins i tot havent-se habilitat els mitjans personals i materials per a complir amb el despatx d'aquests, amb caràcter excepcional, i a causa de l'acumulació de tasques per l'esmena documental de l'expedient en els últims moments, aquesta resolució que atorga la DIA tindrà efectes retroactius en data 25 de gener de 2023.  
  
Tercer  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si així correspon, pertoquen en via administrativa i judicial davant de l'acte per al qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atenent els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 6 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9569, del 05-04-2023 (2023/3406)

RESOLUCIÓN de 6 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto planta solar fotovoltaica SALINETAS II, en el término municipal de Monóvar. Expediente: (2831096) 169/2022/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9569

Fecha DOGV
:   05-04-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/3406

CVE


Fecha del documento
:   06-02-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 6 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto planta solar fotovoltaica SALINETAS II, en el término municipal de Monóvar. Expediente: (2831096) 169/2022/AIA. [2023/3406]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2831096) 169/2022/AIA.  
Título: Planta Solar Fotovoltaica Salinetas II.  
Promotor: ES Planta Solar 5, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: ATALFE/2020/161.  
Localización: Monóvar.  
  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la ejecución y puesta en funcionamiento de una planta solar fotovoltaica (en adelante, PSF) de 49,95 MWp para la producción de energía eléctrica, promovida por ES Planta Solar 5, SL, en el término municipal de Monóvar.  
Respecto al emplazamiento y la superficie ocupada, las parcelas donde se implantará la central se pueden agrupar en dos zonas: zona norte y zona sur (en total son 4 recintos), estando muy próximos entre sí y delimitados los recintos de la zona norte por la parte más septentrional, por la rambla de Xinorla y separados estos de los recintos de la zona sur por la rambla Maqueda (El Bull, en el Visor cartográfico de la GVA). La relación de parcelas afectadas es la siguiente:  
  
PSF Salinetas II (TM Monóvar)  
Polígono Parcela Polígono Parcela  
Zona norte  
28 73 - -  
Zona sur  
28 67 27 277  
28 68 27 278  
27 13 27 10  
27 5 27 11  
27 273 27 12  
  
  
El área total vinculada a la PSF es de unas 89,55 ha (total superficie catastral). Sobre las mismas se actuará sobre una superficie dentro de vallado de unas 70,81 ha.  
Respecto a los elementos que forman parte de la PSF, se menciona lo siguiente:  
- Módulos y paneles solares: la PSF tendrá 49,95 MWp de potencia pico total instalada. Los módulos se montarán sobre seguidores solares de un eje orientados norte-sur.  
Las estructuras irán hincadas al terreno, en algún caso podría ser necesario recurrir a otro tipo de cimentación, como podría ser tornillo, pilote o zapata de hormigón. Los paneles solares se conectan en serie y asociaciones paralelas, agrupándose en inversores DC/AC de tipo integrado, para su posterior transformación BT/MT.  
- Inversores: la central estará formada por 12 inversores DC/AC.  
- Centros de transformación (CT): están proyectadas un total de 6 unidades, cuya finalidad será elevar la tensión de la salida de los inversores de 0,66/30 kV y lograr una transmisión de mayor eficiencia en las líneas de media tensión de la planta fotovoltaica.  
- Red de líneas internas de conexión: La interconexión eléctrica entre los centros de transformación se realizará mediante dos líneas de MT a 30kV subterráneas que conectarán los 6 CT entre sí y la subestación 30/220 kV interior de la planta.  
- Centro de seccionamiento (CS): se instalará un centro de seccionamiento de 30 kV en el que se recogen las dos líneas de evacuación de MT de las que dispondrá la planta. La realización de la medida en este punto junto la que se realizará en la llegada a celdas de 30 kV de la subestación colectora permitirá controlar caídas de tensión o posibles fugas en la línea de evacuación de 30 kV que unirá el CS mencionado con la subestación.  
- Subestación elevadora 30/220kV (ST): La subestación Salinetas II se ubicará en la parcela con referencia catastral 03089A028000670000MS, situada en uno de los dos recintos de la parte sur (polígono 28 parcela 67) y estará constituida por dos sistemas eléctricos, una subestación de interior en 30 kV, compuesta por celdas prefabricadas con aislamiento y corte en SF6 en configuración simple barra y una subestación tipo intemperie de evacuación a una tensión nominal de 220 kV, que tiene como función la evacuación de la energía eléctrica generada.  
La infraestructura de evacuación es compartida con la PSF Monóvar, de 220 kV. (DIA 17.01.23, BOE núm. 26 31.01.23).  
La conexión a la Red de Transporte (RdT) de Red Eléctrica de España se sitúa en la subestación REE Novelda 220 kV.  
Con respecto a la implantación de otras instalaciones asociadas a la PSF, el proyecto refiere lo siguiente:  
En la PSF Salinetas se instalarán, de forma permanente, las siguientes: un edificio de control prefabricado (15 m de largo por 7,3 m de ancho y altura de 4,6 m). Este albergará vestuarios, zona de oficina y un centro de control de seguridad junto con un puesto de monitorización desde donde se controlarán los equipos instalados en la PSF. Asimismo se dispondrán, junto al edificio de control, 4 contenedores tipo metálico de mercancías marítimas (6 m de largo, 2,4 m de ancho y 2,6 m de alto), cuya función será la de almacenaje. Por último, también está previsto en el proyecto la construcción de una zona de aparcamiento, de unos 521 m².  
Durante la fase de construcción se instalarán de forma temporal: 6 casetas de obra prefabricadas (5m de largo, 2,5 m de ancho y 3 m de altura), que se utilizarán como oficinas, comedor/cocina y aseos y un aérea de maniobra de camiones, maquinaria y descarga, de unos 1.107 m². Además de estas, existirá una zona de acopio de unos 951,5 m², para el almacenamiento temporal de residuos derivados de la construcción de la PSF.  
El acceso a los recintos de la PSF se realiza desde el oeste de la población de Monóvar por la carretera CV-83, de la que parten varios caminos rurales que conducen a las distintas parcelas de la planta.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá al desmantelamiento de las instalaciones e infraestructuras y a la restauración del terreno a las condiciones anteriores a la ejecución de las obras.  
  
Tramitación administrativa  
a) Contenido del expediente  
En fecha 22.09.2022, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (órgano sustantivo) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
. Proyecto técnico.  
. Estudio de impacto ambiental.  
. Documentación complementaria (Estudio de integración paisajística, Proyecto de desmantelamiento y restitución y otros).  
b) Información pública  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el DOGV (Núm. 9417 de fecha 01.09.2022) y en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante (Núm. 165, de fecha 31.08.2022).  
En el expediente consta la presentación de alegaciones, en diferentes fechas correspondientes al mes de octubre y noviembre del 2022, con contenido similar, entre otras: se considere negativo el estudio de integración paisajística, se retire la solicitud de autorización administrativa del proyecto, declarándolo nulo aduciendo que el estudio de integración paisajística -EIP- no se ha sometido a participación pública, que el EIP presentado por la empresa promotora contiene incongruencias, se ha vulnerado el derecho de información por el que se solicita que se alargue el plazo de presentación de alegaciones, los puntos de observación del EIP no son representativos, alrededor hay construidas unas 50 viviendas dispersas y unas 90 viviendas en la urbanización - Gran Monóvar Ecociudad- que se verán afectadas a causa del impacto visual, por la pérdida de valor patrimonial, por la pérdida de actividad agrícola y por el extenso vallado perimetral. Sobre los beneficios del proyecto de la PSF y el fomento de la economía local, se alega que no es significativo ni reporta un beneficio real al municipio. El proyecto de la PSF eliminará los bancales, provocando una mayor pendiente y favoreciendo una escorrentía que agravarán las futuras y posibles inundaciones que se produzcan en el municipio. La PSF se ubica entre varias vías pecuarias (vereda de la Zafra y la colada de Matamoros) que posiblemente se puedan ver afectadas por el proyecto o cercado. Asimismo, también se solicita que se acuerde la declaración de impacto ambiental negativa.  
El promotor contesta con escrito de similar contenido a cada una de las alegaciones recibidas en las que justifica su respuesta, adjuntando a las mismas un anexo denominado recursos paisajísticos (versión noviembre 2022).  
c) Consultas a las administraciones públicas afectadas e informes recibidos  
Simultáneamente, se formuló consulta por parte del órgano sustantivo a las Administraciones Públicas afectadas. Se ha recibido copia de los siguientes informes:  
- El certificado de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Monóvar, de fecha 16.12.2022, determina que el tipo de ordenanza vigente es el Plan general de ordenación urbana de Monóvar, que entró en vigor el 12.11.1985, según el cual el proyecto de la PSF se sitúa en suelo no urbanizable, que actualmente se encuentra en tramitación una revisión de este plan (no permitiría en parte del ámbito, la implantación de la PSF) y concluye que la autorización de la actuación pretendida solamente sería posible previa tramitación y aprobación de la preceptiva declaración de interés comunitario o procedimiento que corresponda conforme a la aplicación del Decreto ley 14/2020, del Consell.  
- Informe patrimonial de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 23.09.2021, con sentido favorable siempre que se cumplan las medidas correctoras de índole etnológica y arqueológica recogidas en la memoria para su cumplimiento durante la ejecución de las obras.  
- Informe de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, de fecha 27.09.2022, en el que se analizan las afecciones ambientales del proyecto de la PSF, estableciendo condiciones a su implantación, no constando en el expediente que el promotor las haya subsanado en plazo.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, de fecha 23.11.2022 (primer informe). Se informa desfavorablemente la implantación de la planta fotovoltaica en las ubicaciones reseñadas al norte de la rambla del Bull o barranco del Derramador. En cuanto a los dos recintos al sur de la rambla y la subestación elevadora, la emisión de informe favorable en materia de infraestructura verde y paisaje que viabilice la actuación requerirá la subsanación de los requerimientos expuestos en ese informe. Según informa el órgano sustantivo, en fecha 16.12.2022, se recibe respuesta por parte del promotor a los requerimientos del mencionado informe, dándose traslado al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 01.12.2022, en el que se pronuncia sobre la viabilidad de la actividad únicamente dentro de zona de policía de cauce público. La planta proyectada supone la ocupación de la zona de policía de la rambla de Maqueda y la rambla Xinorla y no puede ser ocupado por la actuación. Los terrenos que lindan con los cauces están sujetos, en toda su extensión longitudinal, a una zona de servidumbre de 5 metros de anchura para uso público y a una zona de policía de 100 metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen (según el texto refundido de la Ley de aguas). La zona de servidumbre se debe mantener expedita para uso público (según el Reglamento del dominio público hidráulico).  
- Informe del Servicio de Gestión Territorial de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, de fecha 19.12.2022 (primer informe), en materia de riesgo de inundación y otras incidencias sobre ordenación del territorio, con sentido desfavorable al estudio de inundabilidad de la PSF en las parcelas objeto de estudio, determinando que la instalación se encuentra afectada por peligrosidad de inundabilidad de diversos niveles, y según las especificaciones del PATRICOVA, se considera compatible condicionada al cumplimiento de las consideraciones finales mencionadas. La justificación de los aspectos determinados en el informe será objeto de la remisión de un nuevo informe.  
- En fecha 30.12.2023, emite informe (segundo) por parte del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en contestación a la nueva documentación aportada y a los reparos y alegaciones formulados por el promotor. El informe se sustenta, en primer lugar: no queda justificado que la instalación pueda situarse a menos de 500 m de los recursos paisajísticos de primer orden. En segundo lugar: no se han presentado los resultados del proceso de participación pública necesario para integrar la opinión del público interesado en la valoración del paisaje. En tercer y último lugar: no se han atendido todos los requerimientos realizados en el anterior informe y no se incorpora ninguna modificación al diseño. Dado que no se ha atendido la totalidad de los requerimientos y el proyecto propuesto no resulta compatible a efectos de la integración territorial y paisajística de la instalación, se emite informe desfavorable sobre la planta solar fotovoltaica PSF Salinetas II.  
- En fecha 04.01.2023, el órgano sustantivo, a la vista de la conclusión desfavorable del informe en materia de infraestructura verde y paisaje, solicitado a la Dirección General de Política Territorial y Paisaje de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, respecto a la implantación de la planta fotovoltaica en la localización seleccionada, sin que tal afección pueda ser corregida ni compensada, emite oficio mediante el cual concede un plazo de 10 días, contados desde el siguiente al de la notificación (9.01.2023), para que el promotor de la PSF Salinetas II pueda efectuar alegaciones y presentar los documentos y justificaciones que estime pertinentes, antes de dictar la correspondiente Resolución.  
- En fecha 23.01.2023 y 24.01.2023 el órgano sustantivo da traslado de respuesta, por parte del promotor, al informe del Servicio de Gestión Territorial de fecha 19.12.2022 y a los informes del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de fechas 23.11.2022 y 30.12.2023.  
- En fecha 24 de enero de 2023, el promotor presenta un escrito de contestación y alegaciones, sin documentación técnica, en la que se compromete a acometer las condiciones establecidas para la viabilidad de la PSF en materia de infraestructura verde y paisaje, establecidas en el primer informe del SIVP. Estas son, entre otras:  
- El promotor manifiesta aceptar y se compromete a la eliminación de los dos recintos más al norte de la instalación, al norte de la rambla del Bull, sitos ambos sobre la parcela 73 del polígono 28 de Monóvar.  
- El promotor se compromete a no modificar la estructura aterrazada existente en las parcelas sobre las que se implantaría la instalación PSF Salinetas II, respetando la morfología existente. Se compromete a no instalar elemento alguno en aquellas superficies en las que las características de las estructuras proyectadas no permitan su instalación sin alterar la estructura aterrazada y la morfología del terreno existente.  
- El promotor manifiesta haber registrado ante el Ayuntamiento de Monóvar solicitud de realización del Plan de participación pública del PSF Salinetas II, junto con la encuesta que lo acompaña, sobre el estudio de integración paisajística y los planos del proyecto y estar en proceso de análisis de los datos recopilados a través de las encuestas recibidas, y se compromete a incorporar los resultados de estos al estudio de integración paisajística a la mayor brevedad posible.  
- El promotor manifiesta su compromiso a reestudiar y rehacer la ordenación proyectada para satisfacer los requerimientos anteriores:  
- Mayores distancias de transición respecto a los terrenos forestales.  
- Adaptación a la morfología del terreno.  
- Adaptación al parcelario y patrón del paisaje.  
- Mantenimiento de los caminos interiores de las parcelas sobre las que viene prevista la instalación.  
- Mayor amplitud de la distancia existente entre la instalación y los caminos y vías pecuarias cercanas.  
- En fecha 25.01.2023, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (SIVP) emite informe (tercero) contestando a las alegaciones presentadas por el promotor, con el siguiente sentido:  
- La nueva ordenación propuesta para la planta solar Salinetas II, eliminando los dos recintos septentrionales y modificando los otros dos, resultaría viable en relación con la infraestructura verde y el paisaje.  
- No obstante, dada la ausencia de nueva documentación técnica en cuanto a ordenación y distribución de la planta y otras cuestiones, no es posible evaluar y concluir sobre la integración paisajística de la instalación.  
- Además, corresponde elaborar un estudio de integración paisajística EIP modificado, así como elaborar el nuevo proyecto técnico de construcción que corresponda.  
- Finalmente, siendo que no se ha aportado la información suficiente y adecuada, no se puede concluir sobre la compatibilidad de la planta a los efectos de la integración territorial y paisajística de la instalación.  
- En fecha 24 de enero de 2023, el promotor presenta un escrito de contestación y alegaciones, sin documentación técnica, en la que se compromete a acometer las condiciones establecidas para la viabilidad de la PSF en materia de riesgo de inundación y otras incidencias sobre la ordenación del territorio, establecidas en el primer informe del SGT. Entre otras, el promotor se compromete a:  
- No implantar paneles solares en las zonas que se determinan como afectadas en los estudios hidráulico e hidrológico presentados. Lo anterior, sin perjuicio de que el promotor consensúe con el Servicio competente las medidas adecuadas cuya implementación permita el aprovechamiento, total o parcial, de las zonas afectadas por Inundabilidad.  
- No alterar la morfología del terreno.  
- En cuanto a otras afecciones territoriales, el promotor se muestra conforme a las conclusiones del primer informe de SGT.  
- Mantener la estructura aterrazada en las zonas que existe actualmente de forma que no se modifiquen las escorrentías y no se produzcan posible afección a terceros.  
- Plantar y conservar zonas de vegetación en los estratos herbáceos, arbustivos y arbóreos que sirvan de tamiz de la lluvia y generan condiciones favorables para la infiltración disminuyendo las escorrentías. Realizará labores del suelo que mantengan su textura esponjosa para que se facilite la infiltración o, en su caso, desarrollar tareas agrícolas como actividades complementarias. En cuanto al cerramiento perimetral de la parcela deberá ser permeable al flujo.  
- En fecha 25.01.2023, el Servicio de Gestión Territorial (SGT) emite un segundo informe en contestación a las alegaciones presentadas por el promotor, con el siguiente sentido:  
- En cuanto al compromiso de implantar los paneles en zonas adecuadas, el documento remitido por el promotor no contiene documentación técnica con el detalle mínimo que permita a ese servicio pronunciarse, con unas mínimas garantías, sobre los aspectos sobre los que es competente. No es suficiente comprometer una modificación de los grupos de paneles, ya que el peligro de inundabilidad es necesario evaluarlo disponiendo de la nueva distribución física de la planta.  
- Se aceptan las alegaciones en cuanto a las incongruencias entre el estudio hidrológico e hidráulico pero no se aceptan en cuanto al resto de aspectos relacionados con la inundabilidad mientras no se presente el proyecto técnico que refleje la declaración de intenciones contenida en las alegaciones. Por tanto se ratifica lo expuesto en el informe de fecha 19.12.2022, en cuanto a que no se deben implantar paneles solares en las zonas que se determina en el estudio de inundabilidad como de riesgo elevado de inundación.  
- En fecha 26.01.2023, el SGT emite informe aclarando el sentido de su informe evacuado el 25.01.2023, en el que se expone que tal como se dice en el citado informe de 25.01.2023, se ratifica el informe de fecha 19.12.2022, donde se concluía que la planta se considera compatible condicionada al cumplimiento de las consideraciones finales mencionadas, en cuanto a que no se deben implantar paneles solares en las zonas que se determina en el estudio de inundabilidad como de riesgo elevado de inundación.  
d) otras consideraciones  
En fecha 25 de enero de 2023, a las 23:59h, obran en el expediente 169/2022/AIA, del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, todos los documentos necesarios para llevar a cabo la evaluación para la obtención de la DIA, presentados por la mercantil ES Planta Solar 5, SL, así como los informes solicitados.  
  
Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la Estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
Respecto al entorno concreto de su localización, cabe analizar la afección ambiental de cada proyecto individual. A efectos de la evaluación ambiental, el proyecto debe ser valorado en su conjunto, incluyendo tanto la propia planta solar como las instalaciones y servicios asociados, y en particular, las infraestructuras eléctricas auxiliares y de evacuación de la energía generada. Por ello se incorporan al expediente la totalidad de los proyectos técnicos elaborados por el promotor: central solar, subestación, centros de transformación y centro de seccionamiento. La línea de evacuación a 220 kV queda excluida por tratarse de otro proyecto independiente (PSF Monóvar DAIE Exp. 2021/39 -PFot-480AC-. DIA 17.01.23, BOE 31.01.23) cuya evaluación ambiental ha sido abordada por el Ministerio competente.  
a) Criterios territoriales. Análisis de alternativas  
El proyecto de la PSF se situará en el término municipal de Monóvar (elevación 341 msnm) en la provincia de Alicante, concretamente en las partidas l'Alquebla y El Belig, a 600 m al suroeste del casco urbano y al pie de las sierras de L'Ombria y Les Pedrisses. La carretera CV-83 que une Pinós con Monóvar, discurre al norte de la PSF.  
Respecto a la localización de las instalaciones eléctricas de evacuación, se ha previsto situar la subestación en la parcela 67 del polígono 28, ya que la línea de evacuación de 220 kV (objeto de otro proyecto), discurre cercana a la misma. Esta subestación se encontraría situada a unos 500 m de altitud, a lo que se sumaría la altura de sus equipos, aparamenta y línea de evacuación.  
Existen varios caminos rurales conectados con esta carretera que se utilizarán para dar acceso a la PSF. No se abrirán caminos nuevos para dar acceso a la PSF ni tampoco dentro de los vallados.  
El suelo está clasificado y calificado como suelo no urbanizable común y en menor medida como suelo no urbanizable protegido (unas 14 ha, que afectan a los dos recintos de mayor tamaño situados en el sur de la PSF, según consulta de la cartografía del IDEV).  
La vía pecuaria colada de Matamoros (anchura legal 16 m), discurre al sur del recinto de mayor tamaño (situado en la parcela 67 del polígono 28). El vallado se sitúa a unos 6 m de esta vía pecuaria y a unos 3,5 m de la vereda de Zafra (anchura legal 20 m), que discurre al norte de la parcela mencionada. El otro recinto situado más al sur de la PSF (parcelas 277 y 278 del polígono 27, entre otras), también se encuentra próximo a la colada de Matamoros, concretamente el vallado se sitúa a escasos 3,5 m medidos en línea recta (según el visor del IDEV). Esta vía pecuaria queda, por tanto, flanqueada por los vallados de los dos recintos de mayor tamaño situado al sur de la PSF.  
Se trata de un ámbito donde se combinan los terrenos agrícolas (aterrazados en su mayoría, dedicados al cultivo de secano y de regadío) y suelo forestal estratégico.  
El vallado del recinto situado en la parcela 67 del polígono 28, es prácticamente tangente al terreno forestal estratégico, por su flanco norte. Otros de los dos recintos de menor tamaño, situados en la parte norte de la PSF, también sitúan sus vallados tangentes a suelo forestal estratégico.  
En el estudio de impacto ambiental del promotor, se analizan las alternativas técnico-energéticas, medioambientales así como aquellas en relación con la ubicación del proyecto. Asimismo, el promotor ha contemplado la alternativa cero (no ejecución del proyecto). La alternativa 1, se basa en una delimitación en el término municipal de Monóvar, ocupando diversas parcelas de los polígonos 16 y 17, con una superficie total de unas 85,56 ha. La alternativa 2, se ubica en diferentes parcelas de los polígonos 12,13 y 15, ocupando una superficie total de unas 89,52 ha, en el término municipal de Monóvar. Por último, la alternativa 3 (considerada en el presente documento), es la elegida ya que sus afecciones son las de menor repercusión global con respecto al resto de alternativas. La alternativa elegida, posee una accesibilidad óptima en todo su trazado ya que la red de caminos existente es amplia y en buen estado de conservación.  
b) Infiltración y escorrentía.  
La zona presenta vulnerabilidad baja de acuíferos, en casi la totalidad de PSF. El resto, entre muy baja y media.  
Los dos recintos situados en la parte norte de la PSF están situados entre dos cauces importantes: rambla Xinorla y Rambla El Bull, que confluyen en la rambla del Safareig. Además de estos cauces, por el recinto situado en la parte más al sur de la instalación discurren otros de menor rango que según el estudio hidrológico e hidráulico aportado por el promotor, el flujo de agua que discurre por ellos tiene en algunos puntos calados superiores a 0,50 m y velocidades superiores a 1m/s. Por su parte, el recinto de mayor tamaño (parcela 67 del polígono 28) está afectado por peligrosidad geomorfológica de inundación asociada a vaguadas y barrancos de fondo plano, según PATRICOVA.  
c) Espacios naturales protegidos, flora y fauna.  
No existe afección a espacios de la Red Natura 2000 por las instalaciones de la PSF.  
Consultada la cartografía de la GVA (escala 1:50000) se observa que, en el ámbito de la PSF no se encuentran hábitats protegidos del anexo IV del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, ni hábitats de interés comunitario. Asimismo, no se observa presencia de taxones protegidos, ni se encuentran microreservas de flora. Consultado el Banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV) y realizado el informe de la cuadrícula UTM 1 x 1, aparecen en la zona objeto la especie prioritaria Barlia robertiana (Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas. anexo II. protegidas no catalogadas).  
Con referencia a la fauna, consultada la cartografía interna del Servicio de Vida silvestre, cabe mencionar que la PSF se emplaza a una distancia de unos 4.000 metros de una zona de nidificación del águila azor perdicera y del águila real. Las medidas compensatorias que, en su caso, se adopten, deberán ir destinadas a compensar la superficie de hábitat pérdida y se mantendrán durante todo el período de tiempo que dure la explotación de la instalación.  
d) Suelo  
El promotor se compromete a no modificar la estructura aterrazada existente en las parcelas sobre las que viene prevista la implantación del PSF, respetándose la morfología existente. Para ello, en aquellas superficies en que sea aplicable, la solución contemplada se apoya en las características de los seguidores a emplear, concretamente, en el alargamiento de las hincas lo necesario para elevar el seguidor, salvaguardando así las posibles irregularidades indicadas de hasta 1 metro de desnivel (las características del seguidor pueden ayudar a salvar las irregularidades del terreno sin necesidad de movimiento de tierras). En el resto de las superficies que no acepten la solución anterior, no se instalarán elementos.  
En el estudio de impacto ambiental, se proponen medidas preventivas encaminadas a evitar la dispersión de tierras, contaminación del suelo y las aguas de escorrentía, ruidos y demás afecciones asociadas a los trabajos de obra.  
e) Atmósfera, residuos y vertidos.  
Los residuos generados en la construcción, mantenimiento y explotación se entregarán a gestor autorizado, de acuerdo con las previsiones del proyecto.  
Durante el funcionamiento de la planta no se estima afección al medio por emisiones ni afección sobre la salud de la población, bienes patrimoniales o la flora.  
En la fase de explotación, los recursos empleados serán la energía solar y el agua (para limpieza de los paneles, centro de control). La actividad no supone incremento de demanda de recursos hídricos de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de aguas. El consumo será poco significativo, no se requerirá acceso a la red general de agua potable, será aportada por empresa de suministro debidamente autorizada. El centro de control contará con un depósito de agua y una fosa séptica estanca para recogida de las aguas sanitarias generadas, que se vaciará por empresa gestora autorizada.  
La subestación transformadora, como medida preventiva para la contención de derrames fortuitos, dispondrá de un cubeto de recogida de aceite mineral, que en caso de derrame será canalizado hacia depósito estanco, para su posterior entrega a gestor autorizado.  
f) Afecciones sobre el patrimonio arqueológico y arquitectónico  
Según informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, no existe afección directa sobre el patrimonio arqueológico y arquitectónico. Los elementos patrimoniales registrados son los siguientes: Acueducto del Pont de la Gota, colada de Matamoros, colada del Safareig del Collado, vereda de Zafra, Molino del Safareig, acueducto Belic, entre otros. Por ello, la posible afección al patrimonio etnológico son oportunas medidas correctoras. Se propone el seguimiento arqueológico de los movimientos de tierras en el momento de la ejecución de las obras. En todo caso, la aparición de restos durante las obras conllevará la inmediata suspensión de las obras y la comunicación al órgano competente.  
g) Afecciones al medio natural.  
Según informe de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, de fecha 27.09.2022, se establecen condiciones a su implantación. Se detallan, entre otras, las siguientes:  
Afección a terrenos forestales: la acometida de media tensión (MT) que evacua la energía producida entre el recinto de la parcela 67 del polígono 28 hasta el recinto situado en la parcela 73 polígono 28, atraviesa suelo calificado como forestal estratégico según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Afección a espacios cinegéticos: La PSF se instalará en una superficie que actualmente forma parte del coto de caza A-10389 (El Secanet).  
Según el proyecto de clasificación de las vías pecuarias de Monóvar, publicado en el BOE núm. 38 el 13 de febrero de 1959, los vallados de la PSF se emplazan próximos, pero aparentemente sin afectar, a las Vereda de la Zafra y a Colada de Matamoros, de 20 y 16 metros de anchura legal y necesaria, respectivamente.  
Asimismo, el informe establece una serie de medidas correctoras durante la fase de diseño y construcción, explotación y desmantelamiento.  
h) Afecciones a la infraestructura verde y paisaje  
Según los informes del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, de fecha 23.11.2022 (primer informe) y 30.12.2022 (segundo informe) y de fecha 25.01.2023 (tercer informe), respecto a la viabilidad del proyecto de la PSF con la infraestructura verde y paisaje, así como con la ordenación territorial, se concluye lo siguiente:  
- No implantación de la PSF en las ubicaciones reseñadas al norte de la rambla del Bull o del Derramador.  
- En cuanto a los dos recintos al sur de la rambla y a la subestación elevadora, la actuación requerirá las subsanaciones siguientes:  
1. En las zonas con clasificación de suelo no urbanizable protegido, se estará a lo que el órgano competente informe. No obstante, en dicha zona deberán proponerse medidas de integración paisajística acordes a su carácter de suelo con valores a proteger.  
2. Se deberán adoptar soluciones adecuadas para una correcta transición entre la zona forestal estratégica y el vallado perimetral de la PSF.  
3. La subestación elevadora se proyecta situada sobre una subparcela apartada y a cota topográfica más elevada en relación con el entorno y, por tanto muy visible, visibilidad que se verá acentuada por la altura de sus equipos, aparamenta y línea de evacuación, con notable incidencia sobre la percepción del paisaje al pie de la sierra. Se deberá buscar una ubicación diferente de la propuesta con menor incidencia sobre el paisaje, debiéndose justificar la nueva ubicación y las distancias de separación con otros usos que aseguren espacios de transición adecuados  
4. Se deberá redefinir la ubicación de los paneles de forma que se mantengan los caminos interiores existentes.  
5. Las disposiciones de hileras de paneles fotovoltaicos no se ajusta al parcelario ni a la estructura de bancales existentes. Elimina varios caminos interiores y no se adapta a la topografía actual, proyectándose movimientos de tierras de entidad para reducir los desniveles y pendientes, con aparente eliminación de la estructura abancalada actual en todos los recintos. Por lo que, en todos los recintos de la planta la implantación de las hileras de módulos se debe adaptar en la medida de lo posible a las pendientes existentes, evitando desmontes o explanaciones de envergadura que alteren las características de los patrones del paisaje, pudiendo ser necesario interrumpir las hileras de módulos donde sea preciso para no interceptar los taludes o los bordes de los bancales existentes, y/o reorientar su direccionalidad para adaptarse a ellos.  
6. Respecto al terreno forestal estratégico colindante por el norte con el recinto central (parcela 67 del polígono 28), se deberá estudiar la distancia de retranqueo del perímetro necesaria a fin de establecer una transición adecuada para mantener los valores, procesos y servicios de la infraestructura verde del territorio, teniendo en cuenta además que se trata de un cauce.  
7. En las zonas de ambos recintos al sur, que flanquean el camino y vía pecuaria colada de Matamoros, puede ser necesario suprimir algunos grupos de paneles para a establecer una amplitud suficiente entre los recintos a ambos lados de forma que se mantenga el carácter abierto, o bien establecer ventanas que permitan la visión hacia los espacios laterales. Los espacios y las distancias de retranqueo se deberán estudiar de modo que satisfagan dicha finalidad, en función del análisis visual a realizar.  
8. Los centros de transformación, así como los edificios de control y oficinas, no se definen sus cimentaciones ni sus acabados exteriores a efectos de su integración paisajística.  
9. Se indica en el EIP que los seguidores irán hincados al terreno, sin emplear hormigón para su instalación. Sin embargo, en la memoria del proyecto se precisa que, aunque el método de hincado es preferente, se pretende realizar un estudio geotécnico y ensayos en campo para determinar el método de fijación y que «podría ser necesario recurrir a otro tipo de cimentación, como podría ser tornillo, pilote o zapata de hormigón». Este tema deberá quedar ya resuelto en el proyecto y en el EIP, puesto que la existencia o no de cimentaciones o soleras de hormigón es fundamental para la integración paisajística de la actuación.  
10. Se deberá definir y justificar el tratamiento de todos los bordes de la instalación y de todas las zonas de las parcelas no ocupadas, interiores y exteriores a los recintos, bien creando espacios de transición con plantaciones adecuadas mediante patrones similares a los del entorno de acuerdo con el carácter del paisaje donde se inserta, bien mediante tratamientos adecuados del suelo para que pueda brotar vegetación natural autóctona similar a la del entorno. En todo caso se priorizará el mantenimiento de la vegetación ya existente y se evitará la creación de pantallas vegetales continuas ajenas a los patrones del paisaje existentes.  
11. La valoración del paisaje requiere de la realización de un proceso específico de participación ciudadana que debe realizarse desde el origen de la elaboración del estudio de integración paisajística.  
Adicionalmente, el informe establece el cumplimiento de algunas de las siguientes Medidas de Integración Paisajística (MIP), entre otras:  
- Se respetarán los ejemplares arbóreos de mayor porte existentes en las parcelas ocupadas.  
- Las construcciones incluidas en la actuación (CT, instalaciones de control, auxiliares y/u otras), se definirán con detalle en cuanto a su volumetría, implantación, materialidad y cromatismo, de forma que resulten respetuosas con los patrones y características del paisaje donde se insertan, tanto sus paramentos como sus cubiertas, cimentaciones y accesos, no admitiéndose superficies metálicas, colores disonantes con el paisaje ni acabados reflectantes, entre otros.  
i) Afecciones en materia de riesgo de inundación y otras incidencias sobre ordenación del territorio.  
Según los informes del Servicio de Gestión Territorial de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, de fecha 19.12.2022 (primer informe) y 25.01.2023 (segundo informe) y aclaración al segundo informe (26.01.2023) en materia de riesgo de inundación y otras incidencias sobre la ordenación del territorio, se establecen las siguientes consideraciones:  
- Las parcelas destinadas a la planta solar están afectadas por peligrosidad de inundación de diversos niveles.  
- El estudio de inundabilidad determina zonas con riesgo elevado, donde no se deben implantar paneles solares, estas zonas no han sido respetadas en el proyecto técnico por lo que se deberá corregir la distribución de los citados paneles teniendo en consideración las conclusiones del estudio de inundabilidad.  
- El subsuelo donde se localiza la instalación se sitúa en un área sin interés para la recarga estratégica de acuíferos. No obstante, se deberán plantear medidas correctoras que incidan sobre la infiltración y drenaje del agua (mantener la estructura aterrazada en las zonas que existe actualmente de forma que no se modifiquen las escorrentías y no se produzcan posibles afecciones a terceros, plantar y conservar zonas de vegetación en los estratos herbáceos, arbustivos y arbóreos que sirvan de tamiz de la lluvia y generan condiciones favorables para la infiltración disminuyendo las escorrentías, entre otras).  
j) Plan de vigilancia ambiental  
Como plan de vigilancia ambiental, se propone implantar un sistema de control para garantizar el cumplimiento de las medias preventivas y correctoras aplicables y valorar su eficacia, así como detectar impactos no previstos. Se proponen indicadores para la medición del cumplimiento de los objetivos propuestos. La realización de estas actuaciones deberá documentarse mediante la elaboración de informes periódicos.  
Finalizada la vida útil de la instalación, se procederá al desmantelamiento de los elementos de esta y a la restauración de los terrenos a su uso previo, tal y como se describe en el proyecto de desmantelamiento y restitución.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental (grupo 2.g).  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
De conformidad con el artículo 1 del RDL 23/2020, de 23 de junio, por el que se aprueban medidas en materia de energía y otros ámbitos para la reactivación económica, «Los titulares de los permisos de acceso para instalaciones de generación de energía eléctrica que hubieran obtenido dichos permisos en fecha posterior al 27 de diciembre de 2013, y antes de la entrada en vigor de este Real decreto-ley, deberán acreditar el cumplimiento de los siguientes hitos administrativos en unos plazos no superiores a los estipulados a continuación. (…) b) Si el permiso de acceso se obtuvo con posterioridad al 31 de diciembre de 2017 y antes de la entrada en vigor de este real decreto-ley: 2.º Obtención de la declaración de impacto ambiental favorable: 31 meses (…) que será computado desde el 25 de junio de 2020».  
De conformidad con el artículo 39.3 de la Ley de procedimiento administrativo común de las Administraciones Públicas (LPACAP): «Excepcionalmente, podrá otorgarse eficacia retroactiva a los actos cuando se dicten en sustitución de actos anulados, así como cuando produzcan efectos favorables al interesado, siempre que los supuestos de hecho necesarios existieran ya en la fecha a que se retrotraiga la eficacia del acto y esta no lesione derechos o intereses legítimos de otras personas».  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Respecto del proyecto de planta solar fotovoltaica 49,95 MWp -Salinetas II-, promovido por ES Planta Solar 5, SL, en el término municipal de Monóvar, se propone formular la presente declaración de impacto ambiental, en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales:  
(1) Se eliminan del ámbito de ocupación por la central fotovoltaica los dos recintos más al norte de la instalación, situados al norte de la rambla del Bull, sobre la parcela 73 del polígono 28 de Monóvar.  
(2) Respecto a los dos recintos situados al sur de la rambla del Bull y de acuerdo con los informes emitidos en materia de ordenación del territorio y paisaje y con aceptación del promotor, se establecen las siguientes condiciones:  
(2.1) En materia de ordenación territorial. No se implantarán placas solares en las zonas que se determinan como afectadas por inundabilidad, sin perjuicio de que el promotor consensúe con el órgano competente en la materia las medidas adecuadas cuya implementación permita el aprovechamiento, total o parcial, de dichas zonas. Respecto a las zonas ocupadas por las placas: no se alterará la morfología del terreno; se mantendrá la estructura aterrazada de forma que no se modifiquen las escorrentías y no se produzca posible afección a terceros; se adoptarán medidas que favorezcan la infiltración y disminuyan la escorrentía; el cerramiento perimetral deberá ser permeable al flujo.  
(2.2) En materia de infraestructura verde y paisaje. No se instalarán elementos en aquellas superficies en las que las características de las estructuras proyectadas no permitan su instalación sin alterar la estructura aterrazada y la morfología del terreno existente. La ordenación de las instalaciones de la central se adaptará al parcelario y patrón del paisaje, se mantendrán los caminos interiores de las parcelas, se establecerá mayor amplitud de la distancia entre la instalación y los caminos y vías pecuarias y mayor distancia de transición respecto a los terrenos forestales. Incorporadas dichas medidas al proyecto de ejecución, se remitirá este por el órgano sustantivo al órgano competente en la materia para la valoración de la integración paisajística de la instalación y en su defecto, establecimiento de las medidas de integración paisajística complementarias.  
(3) El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el EsIA, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
(4) Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos:  
(5) Deberá aplicarse el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana sobre medidas de seguridad y prevención en incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terrenos forestales o inmediaciones.  
(6) Se deberá informar a los titulares de los cotos afectados del cambio de uso del suelo, y de las implicaciones que pueda tener a los efectos del artículo 39 de la Ley 13/2014, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana.  
(7) Se deberá respetar la servidumbre de paso según la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
(8) Con respecto a las aguas residuales que se puedan generar se recuerda que queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa (art. 100 del texto refundido de la Ley de aguas).  
(9) Se respetará la zona de flujo preferente de los barrancos presentes alrededor del ámbito de aplicación y, en su caso, se obtendrá antes de la ejecución de la obra, la preceptiva autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar por la ocupación de sus zonas de policía, de conformidad con el artículo 9.d el Reglamento del dominio público hidráulico. Asimismo, se dará cumplimiento de las medidas reflejadas en el informe del mencionado organismo de cuenca, relativo a la afección de la integridad de los cauces, vertidos, etc.  
(10) La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la PSF obligará al promotor al desmantelamiento de esta y a la restauración de los terrenos afectados  
iii) Condiciones al plan de vigilancia ambiental.  
(11) Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
(12) Deberá cumplir con lo establecido en el programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de avifauna, enviando anualmente al órgano competente en materia de biodiversidad los resultados de estos, especialmente centrados en el seguimiento de aves y quirópteros. Estos estudios permitirán evaluar y adaptar las medidas correctivas planteadas comprobando su eficacia o la necesidad de modificar su ubicación u otras características.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Dada la imposibilidad de dictar resolución antes de la finalización del hito administrativo marcado en el RDL 23/2020, debido al volumen de expedientes tramitados por este órgano administrativo, aun habiéndose habilitado los medios personales y materiales para cumplir con el despacho de los mismos, con carácter excepcional, y debido a la acumulación de tareas por la subsanación documental del expediente en los últimos momentos, la presente resolución que otorga la DIA, surtirá efectos retroactivos a fecha 25 de enero de 2023.  
  
Tercero  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Cuarto  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 6 de febrero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML