Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4285, del 04-07-2002 (2002/6598)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4285

Data del DOGV
:   04-07-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/6598

CVE


Data del document
:   22-05-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [San Rafael del Río](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2002/6598]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint esta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 199/99-AIA, 077/99-AIA i 325/94-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 22 de maig de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 199/99-AIA sobre projecte de ?Transformació agrícola- en la partida ?Bustal- dels termes municipals de San Rafael del Río i Traiguera (Castelló) i el promotor de la qual és la Societat Agrícola de Transformació ?Les Planes?.
  
Vist que la documentació formada per Estudi d'Impacte Ambiental i els informes que componen l'expedient, ha sigut remesa a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient.
  
L'objecte del projecte és procedir a la transformació a regadiu d'una superfície de 170,5 ha. El cultiu a implantar seran cítrics fonamentalment, encara que també es planteja la introducció de certa superfície dedicat al cultiu de verdures.
  
Les obres a realitzar consistiran bàsicament en les següents actuacions:
  
1. Condicionament del terreny:
  
- Eliminació de l'arbratge actual que consisteix en oliveres i ametllers.
  
- No caldrà anivellar les finques només es realitzarà un despedregat en determinades zones on la grandària de les pedres existents i la seua abundància així ho aconsellen.
  
- Es projectaran camins perimetrals que faran al mateix temps de desguàs de les aigües de vessament facilitant el pas de maquinària.
  
- Els peus arboris presents en la finca de carrasques (Quercus ilex rotundifolia) i pi blanc (Pinus halepensis) seran respectades i acuradament tractats.
  
2. Subsolat i amuntegament de terra vegetal.
  
Es realitzarà amb tractor eruga de 180 CV. Com a mínim, equipat amb una sola pica.
  
En este cas es recomana l'ús d'una sola pica a fi d'alçar la menor quantitat de roca, així com per a obtindre la màxima penetració possible en el sòl.
  
La terra obtinguda en este procés mesclada amb les restes vegetals procedents de l'estellat del matoll, s'apilarà posteriorment en grans muntons.
  
3. Anivellament del sòl, aportació i escampament de terra vegetal.
  
Una vegada extreta la terra vegetal disponible en el terreny, s'anivellarà el subsòl a fi que no queden fondalades.
  
És previsible que el terreny no tinga prou profunditat de sòl, per la qual cosa caldrà realitzar una aportació de terra procedent d'algun altre lloc. Posteriorment es repartirà uniformement la terra amb el camió, al llarg de línies i a manera de grans cavallons de 80 cm d'altura.
  
La separació entre fileres de cítrics serà de 6 metres.
  
Estos carrers seran la que en un futur serviran de pas per a realitzar els tractaments oportuns a l'arbratge, així com per a realitzar la recol·lecció de la fruita.
  
4. Construcció de camins i desguàs.
  
Es projecta un camí perimetral que farà de desguàs de les aigües de vessament, facilitant el gir de la maquinària quan passe pels distints carrers.
  
Tant els carrers entre bancals, com els camins perimetrals tindran una lleugera inclinació que canalitzarà suaument les aigües de pluja i les dirigirà als barrancs ja existents.
  
5. Marcat i construcció d'altiplans.
  
Les altiplans tindran una altura d'uns 35 cm. es marcaran seguint les corbes de nivell, donant-los una mínima pendent de manera que fluïsquen mansament les aigües de pluja.
  
S'instal·larà el sistema de reg per degoteig.
  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 16 d'agost de 1999, durant 30 dies hàbils.
  
La informació pública ha tingut lloc en els ajuntaments de San Rafael del Río i Traiguera, i en la Conselleria de Medi Ambient.
  
La Secretaria de l'Ajuntament de San Rafael del Río certifica que una vegada transcorregut el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
La secretària de l'Ajuntament de Traiguera certifica que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat exposat durant 30 dies hàbils.
  
Segons certificat emés pel Cap del Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Medi Ambient, no consta la presentació de cap al·legació.
  
Vist que en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'indica que la zona on es pretén realitzar el projecte està classificada com a Terreny Rústic no Urbanitzable sense cap protecció, tradicionalment sense cap aprofitament que no siga la caça que exerceixen els del lloc.
  
L'estructura del terreny consta d'un perfil compost de:
  
- Uns 40 cm primers d'una capa fèrtil de terra verge.
  
- Posteriorment hi ha uns 10 cm compostos per un tapís de conglomerat calcari fàcilment roturable.
  
- Per davall es troba la típica estructura gravera de la zona que la fa tan propícia i interessant per al bon sanejament i oxigenació de les parts subterrànies dels vegetals.
  
- El tapís de conglomerat calcari haurà de ser romput amb uns punxons a una profunditat de 80 cm, es trencarà només en les zones de tires de plançons.
  
Quant a la vegetació, s'indica en l'Estudi que és el matoll el que apareix com a ocupació única colonitzant zones de cultiu d'ametller i oliverar abandonats.
  
Com a espècies amb major representació se citen Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Erica multiflora, etc.
  
La fauna és la típica d'estes planures on predomina la vegetació típica de matoll i sense arbratge forestal, així els exemplars més comuns són Oryctolagus cuniculus, Alectores rufa, Vulpes vulpes, Rattus rattus, Streptopelia turtus, Sturnus unicolor, Hirunda rustica, etc.
  
Quant a la hidrografia, les aigües superficials de tota la finca aboquen, ben directament, bé a través d'altres barrancs de menor entitat, a l'anomenat barranc de la Barbiguera.
  
Cal destacar que tot el límit Est de la finca coincideix amb la Via Augusta, per això la propietat ha decidit deixar com a terreny forestal una franja de 20 m d'ample al llarg del límit Est perquè puga servir de zona d'esplai dels seus usuaris. En l'esmentada franja s'aniran plantant posteriorment les espècies arbòries que la Conselleria de Medi Ambient estime adequades per a l'embelliment de la Via.
  
Vist que a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient han sigut remesos els informes que a continuació es reflecteixen de forma succinta.
  
Secció de Qualitat Ambiental:
  
?... Les major part de la finca correspon a zones planes ocupades per un matoll termòfil dominat per Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Thymus vulgaris, Rosmarinus officinalis, etc. Amb un pendent en la major part dels casos entre 1-2%. Només en les zones vessants del barranc de la Barbiguera i d'altres tributaris n'hi ha un pendent superior. La resta de la finca són cultius de secà abancalats, integrats en el conjunt de l'entorn de l'actuació.
  
Des del punt de vista geològic, este sector es caracteritza per l'existència d'un substrat mesozoic constituït per dolomies, calcària margocalcàries i arenoses del Cretaci Inferior, i que aflora en els relleus adjacents de Serra Sola, Montes Blancos i Montsià. En la zona d'actuació afloren els materials de recobriment mioplioquaternari, principalment en fàcies continental.
  
En les parcel·les que es pretén transformar s'observa un dipòsit de conglomerats calcaris, fortament arrodonits. La matriu argilosa - llimosa és poc abundant. Destaca la presència d'una fonamentació carbonatada que confereix al dipòsit una consistència significativa i baixa ripabilitat?///. En alguns punts de la finca els conglomerats aflorants presenten una crosta carbonatada d'origen edafogenètic.
  
Els principals impactes de l'actuació se centren en l'eliminació de la coberta vegetal i el sòl edàfic derivat del desbrossament i el moviment de terres previst (no determinat en l'estudi d'impacte ambiental).
  
Estos impactes es preveuen compatibles en la part de la transformació que afecta als cultius actuals. No obstant això, l'impacte es preveu moderat en la part de la transformació que afecta a zones de baixa pendent ocupades per vegetació natural. En canvi, es preveu un impacte sever en les zones de pendent moderada-alta (superior o igual al 10%) i que es corresponen amb els vessants del barranc de la Barbiguera.
  
Cap apuntar que en les zones ocupades per vegetació natural (matoll termòfil) on no s'observen indicis d'haver estat cultivats, la transformació agrícola suposa una variació en els usos actuals del sòl i de les seues característiques essencials...-
  
Com a conclusió s'indica en l'informe que el projecte no es considera acceptable mediambientalment en aquelles zones on es preveu s'originarà impactes sever/crítics definits com les zones ocupades per matoll amb pendent moderat-alt (>10%) i vessants del barranc, i llits de barrancs.
  
Mediambientalment acceptable s'estima la transformació d'aquelles zones que es corresponen a antics cultius de secà i les zones de vegetació natural amb pendents inferiors al 10%, sempre que es justifique la disponibilitat de recursos hídrics per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Es proposa que en el projecte s'assumisquen els següents mesures correctores:
  
- En les àrees de transformació que afecten les zones limítrofes del barranc de la Barbiguera s'haurà de deixar una franja de protecció de 10 m d'ample des de l'aresta superior del talús.
  
- S'hauran de respectar les plantacions lineals de xiprers que envolten la major part de la finca, i s'hauran de conservar els murs de pedra seca d'estes zones limítrofes.
  
- En la zona Sud de la finca i en els voltants de la masia s'hauran de conservar els exemplars aïllats de carrasca i pins existents, a fi d'integrar paisatgísticament la transformació.
  
- Es proposa condicionar la xarxa interior de desguàs que enllace amb la xarxa de drenatge natural que té en alguns casos, l'inici en la pròpia finca (sector SE).
  
Alguns d'estos barrancs tenen una configuració prou definida. Respecte als situats al NE es proposa la seua conservació en el tram final i el seu condicionament com a xarxa interior de desguàs en el tram inicial de la finca.
  
- Es proposa estudiar la possibilitat d'adequar un corredor biològic en la part central de la finca, amb orientació NW-SE i que podria coincidir amb el camí existent.
  
- Com a mesura d'integració paisatgística es proposa que en la zona limítrofa amb la carretera CS-300 i en les zones aptes per a transformar es condicione una franja de 3-5 m d'ample on s'implante vegetació natural i una filera d'arbres semblant a la plantació de xiprers...-
  
Secció Forestal:
  
?a) Ens trobem amb una zona de caràcter forestal totalment plana on, per consegüent, no es produiran fenòmens d'erosió per l'escassíssima velocitat que l'aigua de vessament atraparà.
  
b) La vegetació és d'escàs port i està composta, fonamentalment, per matoll. No ens trobem amb espècies contemplades en l'annex I (espècies protegides) ni en l'annex II (espècies en què es requereix autorització prèvia per a la tala o desarrelament, així com per a la utilització de parts o llavors) de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Sí que ens trobem amb espècies de l'annex III, és a dir, plantes en les quals es requereix autorització prèvia a la tala o desarrelament, encara que no la sega o arreplegada de parts o llavors d'elles.
  
c) La distància als nuclis urbans de Traiguera i Sant Rafael del Río és considerable, per la qual cosa no són previsibles molèsties a la població per sorolls ni pols.
  
d) En ser una zona plana els desmuntegaments seran inexistents. Aquella condició de planura farà que l'impacte paisatgístic siga mínim en tindre una conca visual molt reduïda (mateix límit de la finca). A grans distàncies i, ja sobre elevacions, s'apreciarà visualment la transformació, però esta afecció es veurà reduïda i, posteriorment, eliminada amb el temps i a mesura que els arbres de cítrics siguen majors i es produïsca una acostament entre les seues capçades.
  
e) Quant als impactes a l'atmosfera, estos es consideren temporals, afectant a esta fonamentalment durant la fase d'execució per despreniment de pols i soroll.
  
f) La finca no posseeix cursos d'aigua superficial, per la qual cosa no es preveu interaccions amb ella. Sobre les aigües subterrànies serà de caràcter moderat, afectant-les sobretot en la fase d'explotació. L'ús dels adobs de forma racional i localitzadament aplicats, contribuirà a la no afectació a les aigües subterrànies.
  
g) Se considera important el manteniment dels vessants que aboquen al barranc de la Barbiguera en el seu estat forestal, de manera que servisquen de corredors biològics, tant per a espècies de fauna com de flora. D'esta manera també s'evitaran processos erosius associats a circulació d'aigua després de grans pluges.
  
h) En l'àmbit socioeconòmic la transformació afectarà de manera positiva a l'economia de la zona per la creació de llocs de treball que estes explotacions provoquen en l'àrea.-
  
- Tècnic d'Espais Naturals.
  
- La finca subjecta a transformació es troba en una zona plana, Plana de San Rafael- La Sénia, dedicada quasi en la seua totalitat als cultius d'espècies llenyoses de secà; les parcel·les a transformar estan formades en l'actualitat per terrenys forestals constituïts per un matoll mediterrani termòfil, corresponent a l'associació Querco cocciferae - Pistacietum lentisci; al costat d'estos es troben parcel·les en què es manté el cultiu agrícola d'espècies llenyoses de secà (garrofers, ametllers i oliveres) en producció. De les 274 hectàrees de superfície total de la parcel·la, 69 hectàrees corresponen a cultius agrícoles en producció i la resta respon a terrenys forestals. La finca a transformar no presenta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana. No afecta a espais naturals que requerisquen especial protecció.
  
De la característica ambientals descrites en el punt anterior, estos servicis tècnics consideren mediambientalment acceptable la transformació a regadiu de la finca el ?Bustal», sol·licitada en el projecte de referència, si bé s'ha d'insistir a preservar el llit, marges i una franja del menys 10 metres des de la vora d'estos del barranc de la Barbiguera, com així es proposa en la memòria, i s'haurà de potenciar este com un corredor biològic mitjançant la seua repoblació amb espècies arbòries i creació d'un bosc galeria. Finalment, es recomana el manteniment de les plantacions lineals de xiprers que delimiten part de la finca a transformar, ja que ha caracteritzat durant anys el paisatge existent en esta zona atorgant-li un valor afegit.-
  
Vist que efectuada en l'Estudi d'Impacte Ambiental després de la identificació i valoració d'impactes es conclou indicant que la transformació del terreny forestal de la finca ?Busta- per al seu ús com a cultiu agrícola en regadiu serà compatible. L'aparició d'alguna alteració de caràcter moderat comportaria efectuar alguna mesura correctora per a minimitzar les alteracions.
  
Com a mesures correctores es proposen, entre altres les següents:
  
- Es deixarà una zona forestal de 34,5 ha sense transformar de manera que servisca com a refugi de fauna i vegetació, així com corredor biològic per als seus desplaçaments. Es podrà potenciar la vegetació forestal en esta superfície.
  
- Realització dels treballs preferentment quan hi haja humitat en el sòl, és a dir, després d'algunes pluges.
  
- Revegetació dels terrenys afectats i no plantats de cítrics.
  
- Es realitzaran regs periòdics amb camions cisterna per a evitar la producció de pols.
  
- Es reduirà al màxim la grandària de les instal·lacions fixes, i es buscarà la posició idònia perquè siguen mínimament visibles.
  
- Cas d'alterar llocs o construccions considerats com a patrimoni cultural, social (com a mitgeres de pedra, refugis de pastor, etc.), es procedirà a la reconstrucció del que afecta.
  
Vist que l'aigua per a reg s'ha procedit per part del promotor a la perforació dels pous de què s'ha sol·licitat concessió d'aigües a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sense que fins a la data es tinga coneixement de la seua autorització.
  
En la Memòria presentada davant de l'organisme de conca s'indica que després de l'aforament del Sondeig d'Investigació realitzat s'ha obtingut un cabal de 46,67 l/seg. Que asseguraria la xarxa de reg necessària per a millorar la producció i qualitat dels cultius.
  
Atés que la superfície sol·licitada per a transformar a cultiu de cítrics es caracteritza per presentar un relleu molt suau travessat per diversos barrancs amb certa significació com és el barranc de la Barbiguera i altres de menor entitat. La vegetació que s'observa en l'actualitat correspon en una major part a matoll mediterrani termòfil (associació Querco cocciferae - Pistacietum lentisci), on dominen el Quercus coccifera, a més d'abundants exemplars de Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Thymus vulgaris, Rosmarinus officinalis, etc.. S'observen diversos bosquets de Quercus ilex rotundifolia, amb exemplars de port considerable.
  
La finca compta a més, amb camps agrícoles dedicats al cultiu de secà.
  
Atés que la finca pot presentar limitacions pel que fa a la disponibilitat de gruix suficient de terra per a la plantació prevista, ja que s'observa la presència d'una llosa calcària sobre un dipòsit de conglomerats, el gruix i la duresa de la qual poden fer inviable l'ús de pica proposada en l'estudi d'impacte ambiental. Per tant la dificultat tècnica i incertesa sobre la possible disponibilitat de gruix de terra suficient plantegen la necessitat d'aportació de terra forà.
  
Esta aportació de terra forà no queda especificat en la documentació presentada, i que en qualsevol cas ha de procedir d'extraccions de terres legalitzades.
  
Atés que prèviament als moviments de terra per a la preparació del terreny seria necessari conèixer el gruix de la llosa calcària i dipòsit de conglomerats, i l'existència de sòl en les capes inferiors. En el cas que el gruix de material citat exigisca l'ocupació de mètodes i maquinària durs l'impacte del qual sobre el medi poden ser severs, es procedirà a realitzar la transformació mitjançant l'aportació de terra fins a aconseguir el gruix per a l'òptim desenvolupament del cultiu.
  
Atés que s'ha d'excloure de la transformació i de qualsevol actuació derivada dels barrancs i les seues zones limítrofes d'acord al que s'assenyalitza en el plànol que s'adjunta en la present resolució.
  
Atés que el canvi d'ús a què es veurà sotmesa la finca originarà un impacte paisatgístic significatiu en passar d'un relleu pla amb diversitat quant a espècies forestals, a un relleu quadriculat per la construcció d'altiplans de plantació, superfícies nues i la implantació d'un monocultiu. Per tant de mantindre enclavaments amb vegetació natural serà de gran importància en este relleu tan suau augmentant el contrast cromàtic i la seua textura. Per tant en les zones on hi ha els exemplars aïllats de Quercus ilex rotundifolia i Pinus halepensis, es procurarà a més mantindre una àrea perimetral de vegetació a manera de xicotets bosquets.
  
Este plantejament es realitzarà al llarg de tota la superfície a fi de compartimentar el terreny agrícola.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Mig la competència per a la tramitació i formulació de l'Estimació d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer. Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de les autoritzacions que li siguen d'aplicació, el projecte de - Transformació agrícola- en la partida del ?Bustal- dels termes municipals de San Rafael del Río i Traiguera (Castelló), atenent al que disposa l'Estudi d'Impacte Ambiental, al compliment de les mesures correctores propostes en este, i sempre que es duga a terme complint les següents condicions:
  
1. Prèviament als moviments de terra per a la preparació del terreny caldria conèixer el gruix de la llosa calcària i dipòsit de conglomerats, i l'existència de sòl en les capes inferiors. En el cas que el gruix de material citat exigisca l'ocupació de mètodes i maquinària durs l'impacte del qual sobre el medi poden ser severs, es procedirà a realitzar la transformació mitjançant l'aportació de terra fins a aconseguir el gruix per a l'òptim desenvolupament del cultiu. La terra necessària procedirà d'extraccions legalitzades.
  
2. En les àrees de transformació que afecten a les zones limítrofes del barranc de la Barbiguera es deixarà una franja de protecció de 10 m d'ample des de l'aresta superior del talús.
  
Per a la resta del barranc es proposa també àrees de conservació que vénen senyalitzades en el pla annex.
  
3. S'hauran de conservar els bosquetes i peus aïllats de carrasques i pins existents al llarg de tota la finca.
  
També es mantindran les plantacions lineals de ciprers existents, així com els murs de pedra seca d'estes zones limítrofes.
  
També com a mesura d'integració paisatgística es proposa que en la zona limítrofa amb la carretera CS-300 i en les zones aptes per a transformar es condicione una franja de 3-5 m d'ample on s'implante vegetació natural i una filera d'arbres semblant a la plantació de xiprers.
  
4. Prèviament a qualsevol moviment de terres, atés que l'estudi d'impacte ambiental no en fa referència, es constatarà la no afecció a elements d'interés per al patrimoni arqueològic, etnològic, etc. Mitjançant consulta a la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic.
  
5. Quant a la possible afecció a la Via Pecuària Via Augusta es complirà les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental i la resta de que s'exigisquen per la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.
  
Segon. Notificar els interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Estimació d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 15 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 077/99-AIA, referent al projecte d'explotació de materials de préstec anomenat ?Gombalda?, que afecta una superfície de 1,47 ha, pertanyents a la parcel·la 75 del polígon 3 del terme municipal de Museros (comarca de l'Horta), promogut per l'empresa ?AZVI SA?.
  
Vist que en data 4 de febrer de 1999, el Servici Territorial d'Indústria i Energia remet un exemplar del corresponent estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, quedant pendent la remissió, en el seu moment, del resultat de la informació pública.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebuts, en les dates indicades, els següents informes:
  
- Informes arqueològic i etnològics, tramesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic (7 de juny de 1999 i 21 de juny de 1999), dels quals no es desprèn l'existència de restes o indicis coneguts en la zona o que hi pogueren resultar afectats per l'execució del projecte.
  
- Informes del Tècnic d'Espais Naturals, de la Unitat de Vies Pecuàries i de la Secció Forestal (28 de setembre de 1999), tots ells favorables pel fet de no resultar afectat cap espai natural protegit per la Llei 11/1994, ni vies ramaderes ni terrenys gestionats per la Secció Forestal.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental ha estat sotmès al tràmit d'informació pública pel Servici Territorial d'Indústria i Energia, mitjançant anunci publicat en el BOP de València número 83, de data 9 d'abril de 1999, sense que es presentara cap al·legació, segons fa constar el corresponent certificat del director Territorial de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç rebut en data 24 de maig de 1999.
  
Atés que l'efecte topogràfic del projecte consisteix en el rebaixament de cota (fins a 4m) dels terrenys afectats, mantenint com estat final de la restauració dos bancs de 2 m d'alçada i talussos de 30°, i de tal manera que l'escolament puga discórrer en el mateix sentit que ho fa actualment, i sense originar depressions ni clotades.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons resulta de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Emetre Declaració d'Impacte Ambiental favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació del préstec anomenat ?Gombalda?, sol·licitat per AZVI SA. al terme municipal de Museros, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en l'Estudi d'Impacte Ambiental i les condicions següents:
  
1. Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que deuran ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que preveu l'esmentada Llei 10/1998, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de Residus Tòxics i Perillosos.
  
2. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura i Educació, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 10 de gener de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 325/94-AIA sobre el Projecte de Construcció ?Condicionament de la CS-840 Morella - Zorita. (Castelló)?, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports i que afecta als termes municipals de Morella, Palanques, Forcall i Zorita del Maestrazgo.
  
Vist que, en data 21 de desembre de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'Estudi d'Impacte Ambiental de les obres de condicionament de la CS-840. Morella - Zorita del Maestrazgo
  
Vist que en data 29 de desembre de 1994 s'efectua consulta al Departament de Geologia de la Facultat de Biològiques de la Universitat de València, i se sol·licita informe sobre la possible incidència del projecte sobre restes paleontològiques contingudes en les denominades ?argiles roges de Morella?.
  
Així mateix en la mateixa data s'efectua consulta a la Comissària d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló i a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura.
  
Vist que en data 30 de gener de 1995 la Universitat de València remet informe del Departament de Geologia en el qual s'assenyala: D'una banda que es tracta d'una àrea d'excepcional interés paleontològic donada la importància dels jaciments de dinosaures del Cretaci inferior dels voltants de Morella. D'altra banda, s'assenyala que l'obra projectada afecta entre el seu inici i el pk 5+400 a una de les zones, dins de las capes roges amb major concentració de restes fòssils de dinosaures, en concret l'àrea de la pedrera Azuvi, jaciment on s'ha recuperat un bon nombre d'exemplars. Així mateix a l'informe es denuncia el fet que obres anteriors de la mateixa carretera en el seu accés a Morella han ocasionats ja danys irreparables en els jaciments existents, com ho demostra el fet d'haver trobat en les escombraries produïdes per les obres, diversos exemplars de gran interés entre els quals cal destacar la troballa d'una dent d'un gran carnosauri.
  
Amb tot i a fi d'evitar la repetició de tan lamentables actuacions, se considera imprescindible ?es duga a terme una prospecció detallada prèvia de tot el tram afectat. A més des de l'inici de les obres s'haurà de procurar que un especialista en Paleontologia duga a terme un seguiment a peu d'obra dels materials remoguts, a fi de recuperar les restes que puguen anar apareixent. Seria també important aprofitar el moviment de terres per a obtindre una bona fracció de sediment no alterat per a la recuperació dels microvertebrats, estudi que fins ara no ha sigut emprés en l'àrea, a causa precisament a les dificultats que comporta l'obtenció de quantitats importants de sediments d'estos jaciments?.
  
Vist que en data 27 de febrer de 1995 la Direcció General de Patrimoni remet informe favorable del tècnic d'arqueologia, i informe del tècnic d'arquitectura en el qual s'assenyala que l'Estudi d'Impacte Ambiental no esmenta la incidència sobre cap element patrimonial d'importància. Així mateix s'informa que, consultats els arxius, n'hi ha molts elements i construccions d'indubtable interés patrimonial i que per la seua proximitat al nou traçat de la carretera es podrien veure afectats, com el Molí del Pont, el gòtic ?pont trencat- o la Masia de Roque en Morella o la torre Dionisio o el Molí de la Torretea a Forcall. Este informe conclou indicant que ?si bé dites obres són necessàries i convenients per a la zona, hi ha una sèrie de construccions que es podrien veure afectades i per tant, córrer el risc de desaparèixer?.
  
Vist que en el mes de març de 1995 s'efectua visita de camp a la zona afectada pel projecte comprovant ?in situ- el seu elevat valor ambiental i paisatgístic.
  
Vist que en data 7 de març de 1995 es remet al promotor còpia dels informes rebuts de la Universitat de València i de la Conselleria de Cultura, sol·licitant al mateix temps una ampliació de l'Estudi d'Impacte Ambiental presentat en la que es requereix:
  
A. Descripció i valoració de les activitats auxiliars necessàries per a l'execució de l'obra.
  
B. Estudi detallat de la vegetació que es va a veure afectada, fent especial insistència en les espècies rares, endèmiques o amenaçades com Petrocoptis pardoi i Juniperus thurifera presents en l'àrea.
  
C. Estudi detallat de la fauna que habita en l'entorn de l'obra, centrant-se en la possible existència d'espècies nidificants.
  
D. Realització d'una prospecció prèvia per a la detecció de possibles restes paleontològiques.
  
E. Comprovació de la no afecció a elements etnològics d'interés.
  
F. Proposta de mesures protectores i/o correctores per a eliminar o minimitzar els impactes identificats sobre els factors inclosos en els punts anteriors.
  
Vist que en data 8 de juny de 1995 es rep informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló en el qual després d'assenyalar les característiques de les obres i descriure geogràficament i ambiental la zona afectada pel projecte, s'efectua una discretització de l'obra per trams de característiques semblants, i es valora les afeccions del projecte sobre el medi físic per a cada un dels dits trams. D'esta anàlisi del traçat per trams es conclou que globalment l'execució de la carretera pel traçat proposat generarà un impacte ambiental moderat (sever en alguns punts), impacte que es deriva principalment de l'elevat moviment de terres que es dissenya per a una zona d'orografia accidentada que presenta alguns sectors d'elevat valor naturalístic i paisatgístic i altres en què la vegetació es troba en estat de regeneració després de l'incendi sofert.
  
Amb tot, en l'informe s'apunta com a mesura més eficaç per a disminuir els impactes generats, la realització del menor moviment de terres possible ajustant el disseny del traçat de la nova carretera a la carretera existent, i ofereix una proposta de modificació del traçat ajustant més l'obra al traç actual.
  
Finalment s'efectuen també una sèrie de recomanacions en relació amb les possibles afeccions a restes paleontològiques, vies pecuàries, labors de revegetació i restauració, -
  
Vist que en data 20 de juliol de 1995 i com a continuació a la sol·licitud d'ampliació es remet a la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports còpia de l'informe elaborat per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, i se sol·licita d'esta Conselleria una revisió del traçat i la seua modificació a fi d'ajustar-lo al màxim a la plataforma existent, ja que es considera que això constitueix la mesura (protectora) més adequada per a evitar impactes notables que no puguen ser corregits amb l'aplicació de posteriors mesures correctores.
  
Vist que en data 13 de setembre de 1996 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports remet escrit amb els resultats obtinguts de l'anàlisi de les variacions proposades per al traçat de la carretera. Dit escrit assenyala que dels estudis realitzats es pot concloure que les modificacions de traçat introduïdes, encara eixint-se de l'àmbit de les magnituds geomètriques admissibles (que es veuen sensiblement minvades i que en alguns trams no permeten la consecució dels objectius que justifiquen la inversió prevista), no pareixen millorar sensiblement les afeccions del projecte als terrenys circumdants pel que se considera s'haurien d'adoptar un altre tipus de mesures protectores addicionals a les contemplades en el projecte i que han sigut considerades insuficients.
  
Vist que en data 27 de febrer de 1997 i donat l'ampli període de temps transcorregut s'efectua nova visita de camp a la zona objecte del projecte, corroborant l'alt valor natural de l'àrea d'afecció així com la necessitat de millora que requereix la infraestructura objecte del projecte que ens ocupa.
  
Vist que en data 4 de febrer de 1999 es rep de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports l'ampliació de l'Estudi d'Impacte Ambiental requerida que es plasma en un nou Estudi d'Impacte Ambiental i una Addenda de modificació del projecte en el qual es recullen els conceptes exigits pel nou Estudi i que no figuraven en la redacció inicial del projecte.
  
S'incorpora així informació referent a moltes de les variables ambientals analitzades, la qual cosa ha permés aprofundir en el coneixement de possibles alteracions referents principalment a variables biològiques, patrimonials i etnològiques.
  
Així mateix s'ha realitzat un minuciós examen dels paràmetres del projecte de cara a l'optimització de les seues magnituds i moderació de les seues afeccions pel que fa a matèria mediambiental.
  
Vist que en data 22 de novembre de 1999 se remet per al seu informe a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, la nova documentació ampliada presentada pel promotor, consistent en el nou Estudi d'Impacte Ambiental i l'Addenda del Projecte de Construcció.
  
Vist que en data 29 de novembre de 1999 es reitera la visita de camp junt amb tècnics de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló i de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, a fi de valorar ?in situ- l'adequació en cada u dels trams, de les mesures correctores relatives a les labors de restauració i revegetació introduïdes en el nou Estudi d'Impacte Ambiental presentat.
  
Vist que en data 13 de gener de 2000 es rep nou informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló en el que després d'una exhaustiva anàlisi del traçat per trams, se segueixen considerant adequades algunes de les modificacions que es van proposar en el seu dia encara que en altres casos s'accepta el fet que les variacions introduïdes no deriven en millores que justifiquen la introducció de modificacions en el traçat.
  
A més, es valora com molt positiu el fet que s'hagen introduït en l'Addenda del projecte, noves mesures protectores i correctores que suposen la introducció de millores ambientals en les obres projectades. A este respecte es recomana l'adopció d'una Direcció d'Obra Ambiental per al control i coordinació de les labors derivades de dites millores.
  
Així mateix s'assenyalen una sèrie de talussos de desmuntegament i de terraplé en què no s'ha adoptat mesura cap correctora sense que es justifique el motiu i al mateix temps es ressalta l'existència de quatre zones en què es projecten grans talussos que exigeixen de tractaments específics i particulars.
  
Respecte a la gestió dels materials sobrants, el volum dels quals s'espera que munte a més de 400.000 m3 i per als quals no hi ha destí predeterminat, es recomana que es transporte este fora de la zona d'actuació, donada l'elevada qualitat ambiental de l'entorn.
  
Finalment s'arrepleguen una sèrie de mesures correctores complementàries entre les quals podem citar: la creació de bermes intermèdies en determinats talussos introduint en elles exemplars arboris, la utilització de tècniques d'envelliment de pedra en aquells talussos construïts sobre material competent o roca, execució de murs de contenció per a limitar el desenvolupament de terraplens, el revestiment dels murs amb material rústic o imitació de maçoneria per a reduir el seu impacte paisatgístic, o el fet d'evitar l'obertura de préstecs en la zona.
  
Vist que l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponent al Projecte de Construcció ?Condicionament de la CS-840 Morella - Zorita del Maestrazgo. (Castelló), ha sigut sotmès a informació pública mitjançant anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports publicat en el Boletín Oficial del Estado de 24 de gener de 1995 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 20 de gener de 1995, no havent rebut dins del termini legal cap al·legació que faça referència a aspectes mediambientals, segons certificat de l'Oficina del Pla de carreteres remesa en data 20 d'abril de 1995.
  
Atés que les obres projectades consisteixen en un condicionament i millora de l'actual traçat de la CS-840 entre Morella i Zorita del Maestrazgo, amb origen en l'actual pk 2'5 des de Morella fins al nucli urbà de Zorita del Maestrazgo (p.K. 21'5). S'adoptarà un traçat millorat amb un desenvolupament de 16'800 km que en la major part del seu recorregut s'adapta a la plataforma actual rectificant el traçat d'algunes corbes i amb un nou traçat d'uns 800 m de longitud en la variant d'Ortells. La secció projectada té una amplària de 8 m distribuïda en carrils de 3 m i voreres d'emergència d'1 m, incloent bermes de 0'5 m d'ample. Així mateix es condicionen i milloren les interseccions en els accessos a la Fàbrica de Giner, Forcall, Villores, Palanques i Ortells. Excepte la intersecció de Palanques, dissenyada com a accés directe, les restants interseccions s'han dissenyat en T amb carril addicional per a girs a esquerra.
  
El projecte inclou l'execució de nou murs de contenció de formigó armat, en zones localitzades, per a evitar vessaments excessius dels terraplens, així com l'execució de 5.000 m de murs de maçoneria situats en les terrasses inferiors dels desmuntegaments.
  
Atés que la carretera CS-840 en el tram que ens ocupa, uneix les poblacions de Morella i de Zorita del Maestrazgo, i dóna servici a totes les poblacions que es localitzen en les proximitats del vall del Bergants; Forcall, Palanques, Ortells i Villores totes elles poblacions el desenvolupament econòmic i social de les quals depèn fortament d'este eix de comunicació que en l'actualitat presenta greus deficiències de traçat donat com n'és de sinuós, i l'inadequat de les seues característiques per l'escassa amplària de la plataforma, com n'és de reduït la part dels radis de les corbes existents, la perillositat de les seues interseccions i accessos des de les diferents activitats existents en els seus voltants que es realitzen sense cap garantia de seguretat vial, etc. Tot això fa necessària l'execució de millores de l'eix viari que ens ocupa, encara més quan la zona, donades les seues característiques paisatgístiques i del seu entorn natural, constitueix una àrea amb gran atractiu turístic que igual que ocorre en altres zones d'interior, està potenciant este turisme rural en auge hui en dia i que s'està convertint en part fonamental de la base econòmica dels municipis que la integren. Fet este que exigeix d'unes infraestructures concordants per a donar un servici adequat, però que al mateix temps exigeix de l'execució de les obres necessàries amb una acurada atenció i respecte de les condicions naturals i ambientals de la zona, en les quals es fonamenten tals expectatives per al desenvolupament.
  
Atés que el traçat discorre per una àrea extensa i de gran valor natural (vall del riu Bergants, un dels millors conservats de la Comunitat Valenciana), on qualsevol actuació pot tindre efectes ambientals indesitjables. Per això han de ser extremades totes les precaucionsb que tendisquen a què totes les actuacions projectades causen els mínims efectes possibles sobre el medi natural. Per a això es considera necessari es designe una Direcció Tècnica Ambiental diferent de la Direcció d'Obra pròpiament dita, a fi de garantir el compliment dels condicionants i mesures correctores de caràcter ambiental establerts, així com de vetlar per una execució d'obra davall un estricte control ambiental i coordinant les labors de construcció amb les necessàries labors de restauració i revegetació.
  
Atés que s'ha d'observar que el període de febrer a juny resulta especialment sensible per a la reproducció i cria de la fauna salvatge, i particularment per a les aus, per la qual cosa s'ha d'assumir com a norma general la no execució dels moviments de terres, voladures o excavacions amb maquinària pesada, durant este període, excepte aquelles obres que es realitzen en els sectors més antropitzats en els que s'haja posat de manifest a través dels servicis tècnics d'esta Conselleria de Medi Ambient, que no hi ha afecció a estes comunitats.
  
Atés que en l'inventari ambiental recollit en el nou Estudi d'Impacte Ambiental s'assenyala la possible existència de determinades espècies vegetals endèmiques, rares i amenaçades la presència de la qual en l'entorn estricte d'afecció de les obres no es pot confirmar, però que tampoc es pot descartar, per la qual cosa es considera necessari que una vegada replantejada l'obra i abans de l'inici de les labors de construcció, es realitze una prospecció botànica de l'àrea d'afecció per tècnics especialistes.
  
Atés que a pesar que l'Addenda al projecte de construcció recollida (Annex 2) la reposició de línies elèctriques i telefòniques, els impactes ambientals derivats de dites reposicions no han sigut analitzats en l'Estudi d'Impacte Ambiental, així doncs no es poden considerar avaluats mitjançant la present Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Atés que les coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies es troben protegides dins de la Comunitat Valenciana segons prescriu l'art. 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'haurà de vigilar la possible aparició d'alguna cavitat durant la fase de construcció (moviment de terres, explotació de pedreres o préstecs, etc.), ja que qualsevol troballa donaria lloc a la necessitat de procedir a la seua valoració i la seua catalogació de donar-se el cas.
  
Atés necessari es limiten al màxim les afeccions de les obres sobre les àrees naturals travessades, serà necessari vigilar la no obertura de nous camins d'accés en la zona, havent d'utilitzar les pistes i accessos ja existents.
  
Atés que les obres d'execució de la carretera projectada comporten l'explotació de pedreres i l'obtenció d'abocadors o escombraries per al dipòsit final dels materials sobrants, atés que es preveu com a mínim un volum de terres sobrants de mes de 400.000 m3. No obstant això, en la documentació presentada no es localitzen els llocs per al seu destí final (incloent restes de demolició de ferms, de construccions i murs, etc.).
  
Per tant, no pot incloure's en la present Declaració d'Impacte Ambiental la preceptiva avaluació d'impacte ambiental de les citades activitats d'extracció i abocament, les quals d'altra banda es considera necessari es duguen a terme les dites activitats fora de l'àmbit en què ens vam trobar a fi d'evitar noves afeccions.
  
Atés que l'Estudi d'Impacte Ambiental incorpora una sèrie de mesures correctores dels impactes creats per les obres la restauració paisatgística dels quals es fonamenta en l'execució de labors de restitució morfològica i revegetació de talussos amb execució de hidrosembres, col·locació de mantes orgàniques, execució de murets de maçoneria en base de desmuntegaments, execució de murs de formigó per a la contenció de terraplens, execució de plantacions d'exemplars arboris i arbustius, i demolició de les capes de ferm inutilitzat amb posterior plantació de les superfícies resultants. Totes elles labors que es consideren adequades però que s'han d'ampliar a totes aquelles àrees denudades per les obres executades i tots aquells talussos creats, per la qual cosa s'hauran d'ampliar les zones a revegetar respecte a les contemplades en els plànols.
  
Atés que finalment l'Estudi d'Impacte Ambiental incorpora una anàlisi del Patrimoni Cultural que es pot veure afectat per les obres projectades i que inclou una anàlisi paleontològica, arqueològica i etnològica, es proposen una sèrie de mesures correctores en relació amb les diferents afeccions sobre els elements que es poden veure afectats per les obres entre les quals s'inclou un seguiment arqueològic de les obres, la documentació d'alguns elements etnològics afectats, incloent, en alguns casos, el seu trasllat i recuperació, i la presa de mostres de sediment inalterat en estrats per al seu estudi paleontològic.
  
Atés que tal com se recull a les conclusions de l'Estudi d'Impacte Ambiental pel que fa al sever impacte paisatgístic del tram de variant en Ortells, el traçat projectat és l'única solució tècnica viable per a l'esmentat tram i les mesures de revegetació proposades i el mateix traçat projectat, si bé no eliminen la dita alteració, sí que contribueixen a suavitzar la seua intrusió paisatgística.
  
Atés que en l'Addenda del projecte de construcció es recullen les reposicions de les Vies Pecuàries classificades existents i que es veuen afectades per les obres projectades, reposicions que no obstant això requereixen de la tramitació dels corresponents expedients per a la seua autorització a través dels Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló de la Plana.
  
Atés que la zona afectada presenta un alt risc d'erosió i una alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers. Això últim, unit a l'alta qualitat de les aigües actuals del propi riu Bergants fan imprescindible vigilar la no afecció d'este i la prohibició de qualsevol actuació susceptible de provocar contaminació en la seua conca.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar Favorable, als sols efectes ambientals, el Projecte de Construcció ?Condicionament de la CS-840 Morella - Zorita. (Castelló)?, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que es porten a terme els següents condicionants així com totes les especificacions i mesures correctores contingudes en l'Estudi d'Impacte Ambiental remés en data 4 de febrer de 1999 i recollides en l'Addenda del Projecte de Construcció remesa en la mateixa data, i que no entren en contradicció amb estos:
  
1. Donada l'existència en les proximitats de nius de rapaços d'espècies catalogades com sensibles, vulnerables i d'especial interés, es limitaran els períodes d'execució de les obres.
  
Així doncs, queda prohibida l'execució de desmuntegaments massius, voladures i/o perforacions, moviments de terra amb maquinària pesada o qualsevol altra activitat impactant sobre les esmentades aus, durant el període crític de la seua reproducció, és a dir, en l'interval febrer - juny, ambdós inclosos, amb l'única excepció d'aquelles obres a realitzar en els sectors més antropitzats i en els quals no existisca afecció a estes espècies, i sempre que se li done el vist-i-plau a dites actuacions des de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló.
  
S'haurà de comunicar a la dita Direcció Territorial, per part de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, l'inici i la finalització de les obres de construcció així com dels treballs de restauració i revegetació. Particularment, una vegada replantejada l'obra i abans de l'inici de les labors de construcció, es donarà avís a l'esmentada Territorial a fi que es puguen trasplantar aquells exemplars vegetals que se consideren mereixedors de recuperació, o bé s'establisquen les mesures correctores que s'estimen necessàries per a la salvaguarda d'aquelles espècies endèmiques, rares o amenaçades les característiques de les quals així ho requerisquen.
  
2. S'haurà de contractar una Direcció d'Obra Ambiental a fi de coordinar les labors de restauració amb els treballs propis de la construcció i de vetlar pel compliment de les mesures de protecció i correcció ambiental necessàries.
  
3. Els llast per a bases i subbases, els materials de farcit (terraplens i pedraplenes) i les esculleres que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, estes es realitzaran fora de la zona donat el seu alt valor natural, i en tot cas, se sotmetran al procediment de Declaració d'Impacte Ambiental.
  
De la mateixa manera, el material sobrant s'haurà d'utilitzar en la mateixa obra, per a la restauració morfològica d'aquells enclavaments en què s'abandona el traçat de l'actual carretera, o bé s'haurà de traslladar fora de l'àrea de l'actuació, dipositant-ho en abocador inert controlat i degudament legalitzat incloent el compliment de la seua legislació ambiental.
  
No es permetran en cap cas i sota cap concepte extraccions o abocaments de materials de forma indiscriminada en l'àrea d'actuació, especialment es vigilarà la no afecció del llit i riberes del riu Bergants i els barrancs existents.
  
4. En relació amb les afeccions del projecte sobre els elements del Patrimoni Cultural existents i la proposta d'execució en relació amb estos s'actuarà d'acord a les previsions que respecte d'això es dicten des de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència. Així mateix es mantindrà informat de les labors d'execució de les obres al Departament de Geologia de la Universitat de València establint-hi els convenis de col·laboració necessaris per al seguiment de les labors quant a la seua afecció als elements del patrimoni paleontològic existents.
  
Si a pesar de les intervencions arqueològiques efectuades i la resta de mesures de protecció adoptades, es trobaren de forma casual durant la construcció de les obres altres restes arqueològiques, paleontològiques i /o etnològiques no inventariades, es paralitzaran estes i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, adoptant les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
5. Previ a l'aprovació definitiva del Projecte de Construcció se sol·licitaran, davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, les autoritzacions pertinents per a l'aprovació, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març de Vies Pecuàries, de les reposicions dels passos de les Vies Pecuàries classificades als termes municipals travessats per la infraestructura i que es viuen afectats per les obres projectades.
  
6. Els accessos als distints punts de l'obra s'hauran de realitzar per la xarxa de camins existents, i s'haurà de procurar evitar l'obertura d'altres nous. En tot cas si fora absolutament necessari ampliar o millorar algun d'estos accessos, cal tindre en compte que tant l'obertura com l'ampliació de camins rurals i pistes forestals es troben sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, de conformitat amb la Llei 2/1989 (Impacte Ambiental) i la Llei 3/1993 (Forestal), ambdues de la Generalitat Valenciana.
  
7. Es limitarà l'execució de terraplens el desenvolupament del qual supose, per ocupació excessiva del vessant del riu Bergants, la invasió de l'hàbitat riberenc de la llúdria (Lutra lutra), espècie inclosa en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna com a espècie sensible a l'alteració del seu hàbitat.
  
Així doncs tots els terraplens que suposen una invasió de la ribera del Bergants hauran de ser substituïts per murs d'obra semblants als existents en trams pròxims a ?la Balma?. Estos murs es construiran revestits amb materials de tipus rústic o imitació de maçoneria amb tonalitats semblants a l'entorn.
  
Es considera que un terraplé suposa invasió de la ribera quan el peu del seu talús se situe a una distància de 10 m o menys mesurats des de la vora de l'aigua.
  
8. L'execució de les obres es realitzarà de forma respectuosa amb la vegetació existent de manera que es limite al màxim la franja de treball minimitzant l'afecció de les obres de construcció sobre els exemplars d'espècies naturals que existisquen en la zona.
  
Així mateix es procedirà a l'adequada restauració paisatgística de l'entorn afectat per al que es procedirà a la revegetació i restauració de totes les àrees afectades seguint les determinacions proposades en l'Estudi d'Impacte Ambiental complementades amb les següents condicions:
  
- S'augmentarà la densitat de plantació d'arbustives de manera que es garantisca una adequada cobertura de totes les àrees a revegetar, per a això s'estimen necessaris com a mínim 2500 peus/ha.
  
- Es diversificaran les espècies a utilitzar per a això es podran utilitzar entre altres amb àmplia representació en la zona, les següents:
  
Espècies arbòries
  
Quercus ilex subsp. rotundifolia
  
Quercus faginea
  
Sorbus domestica
  
Espècies arbustives
  
Quercus coccifera
  
Juniperus phoenicea
  
Juniperus oxycedrus subsp. badia
  
Espècies subarbustives
  
Lavandula latifolia
  
Helichrysum stoechas
  
Espècies entapissadores i/o enfiladores
  
Lonicera etrusca
  
Rossa pelegrina
  
Hedera helix
  
- Les revegetacions a realitzar en àrees de ribera o en les seues proximitats, es realitzaran a base d'exemplars de les següents espècies:
  
Espècies arbòries
  
Salix alba
  
Populus nigra
  
Fraxinus angustifolia
  
Espècies arbustives
  
Salix atrocinerea
  
Salix eleagnos subsp. angustifolia
  
Espècies entapissadores i/o enfiladores
  
Hedera helix
  
Clematis vitalba
  
- Es procedirà a l'aplicació dels regs necessaris per al perfecte desenvolupament de la vegetació, procedint a més a les cures i reposició de marres que resulten pertinents, incloent la repetició de les hidrosembres necessàries dins de les labors de manteniment de les revegetacions.
  
- S'efectuarà així mateix aportació de terra vegetal i hidrosembra en els talussos corresponents als següents trams aproximats i la restauració dels quals no ha sigut prevista:
  
pk 1+500 a 1+550
  
pk 2+240 a 2+300
  
pk 3+440 a 3+600
  
pk 4+400 a 4+540
  
pk 4+860 a 5+000
  
pk 5+500 a 5+660
  
pk 6+260 a 6+500
  
pk 6+660 a 6+760
  
pk 6+900 a 6+940
  
pk 10+480 a 10+540
  
pk 10+700 a 10+780
  
pk 14+960 a 15+060
  
pk. 15+830 a 15+880
  
- En aquelles àrees en els quals es projecten talussos que afecten enclavaments de vegetació natural (roureda valenciana, carrascar i/o pinar madur), s'executaran els esmentats talussos i es limitarà el seu desenvolupament a fi de minimitzar l'afecció dels exemplars arboris existents. Així s'acurtaran els terraplens mitjançant l'execució de murs de contenció en la seua base o bé mitjançant formació d'una escullera. Per a l'execució de desmuntegaments en estes zones amb vegetació arbòria de gran valor natural, se seguiran les recomanacions següents:
  
- Els desmuntegaments en roca s'executaran el més verticalitzat possible a fi de minimitzar l'afecció del material vegetal, havent de donar a aquestos un tractament superficial a base de tècniques d'envelliment artificial de la roca.
  
- Els desmuntegaments en material poc competent s'aplicaran, prèviament a la revegetació, tècniques com la utilització de georedes, geocel·les o qualsevol altra tècnica de control d'erosió que permeta l'execució, en pendents més acusats, d'una adequada integració paisatgística.
  
- En tots aquells talussos de més de 4 o 5 m d'altura, a executar en àrees més antropitzades i sense existència de vegetació arbòria natural, a més dels tractaments proposats, s'hauran d'executar bermes intermèdies de 0'5 a 1 m d'amplària en contrapendent, sobre les quals es procedirà a la plantació d'exemplars arboris.
  
- En cap cas es permetrà l'execució de pedraplenes que puguen suposar la presència de materials dispersos o blocs vessant davall dels mateixos, sinó que estos s'hauran de cuidar i condicionar adequadament per al seu posterior revegetació.
  
9. Es vigilarà la possible aparició d'alguna cavitat subterrània en la zona, durant la fase de construcció (moviment de terres, explotació de pedreres o préstecs, etc.), de manera que, de donar-se el cas aleshores es procedirà a la paralització de les obres comunicant el fet a la Conselleria de Medi Ambient a fi que es procedisca a la valoració i catalogació, si és procedent, de la cavitat, d'acord a les previsions de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
10. S'executaran els murs projectats per a la contenció de talussos, de forma que se'ls done un tractament superficial a fi de millorar la seua integració visual i paisatgística, mitjançant recobriment del parament de formigó amb material rústic en imitació dels murs de maçoneria existents a la zona, o qualsevol altre tractament que s'estime convenient per a la consecució de l'objectiu d'integració pretés.
  
11. La Direcció d'Obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen estat dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades.
  
12. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de Residus Tòxics i Perillosos.
  
13. Una vegada finalitzada l'obra i dins dels sis primers mesos següents es presentarà davant d'esta Direcció General, com a part del Programa de Vigilància Ambiental, informe tècnic ambiental, acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures correctores establertes d'acord a les directrius plantejades.
  
14. Entre els documents contractuals del projecte figurarà l'obligatorietat del compliment de la present Declaració d'Impacte Ambiental, per a això el promotor del projecte adaptarà el seu Pressupost de forma que s'incorporen les partides pressupostàries necessàries.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 2 de febrer de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4285, del 04-07-2002 (2002/6598)

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2002 de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4285

Fecha DOGV
:   04-07-2002

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2002/6598

CVE


Fecha del documento
:   22-05-2002

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [San Rafael del Río](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2002 de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2002/6598]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 199/99-AIA, 077/99-AIA y 325/94-AIA, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 22 de mayo de 2002.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 199/99-AIA sobre proyecto de ?Transformación agrícola- en la partida ?Bustal- de los términos municipales de San Rafael del Río y Traiguera (Castellón) y cuyo promotor es la Sociedad Agrícola de Transformación ?Les Planes?.
  
Resultando que la documentación formada por Estudio de Impacto Ambiental y los informes que componen el expediente, ha sido remitida a través de la Dirección Territorial de Medio Ambiente.
  
El objeto del proyecto es proceder a la transformación a regadío de una superficie de 170,5 ha. El cultivo a implantar serán cítricos fundamentalmente, aunque también se plantea la introducción de cierta superficie dedicado al cultivo de verduras.
  
Las obras a realizar consistirán básicamente en las siguientes actuaciones:
  
1. Acondicionamiento del terreno:
  
Eliminación del arbolado actual que consiste en olivos y almendros.
  
No será necesario nivelar las fincas solamente se realizará un despedregado en determinadas zonas donde el tamaño de las piedras existentes y su abundancia así lo aconsejan.
  
Se proyectarán caminos perimetrales que harán a la vez de desagües de las aguas de escorrentía facilitando el paso de maquinaria.
  
Los pies arbóreos presentes en la finca de carrascas (Quercus ilex rotundifolia) y pino carrasco (Pinus halepensis) serán respetados y cuidados.
  
2. Subsolado y amontonamiento de tierra vegetal.
  
Se realizará con tractor oruga de 180 Cv. Como mínimo, equipado con un solo rejón.
  
En este caso se recomienda el uso de un solo rejón con el fin de levantar la menor cantidad de roca, así como para obtener la máxima penetración posible en el suelo.
  
La tierra obtenida en este proceso mezclada con los restos vegetales procedentes del astillado del matorral, se apilará posteriormente en grandes montones.
  
3. Rasanteo del suelo, aporte y esparcido de tierra vegetal.
  
Una vez extraída la tierra vegetal disponible en el terreno, se rasanteará el subsuelo con el fin de que no queden hondonadas.
  
Es previsible que el terreno no tenga suficiente profundidad de suelo, por lo que habrá que realizar un aporte de tierra procedente de algún otro sitio. Posteriormente se repartirá uniformemente la tierra con el camión, a lo largo de líneas y a modo de grandes caballones de 80 cm de altura.
  
La separación entre hileras de cítricos será de 6 metros.
  
Estas calles serán la que en un futuro servirán de paso para realizar los tratamientos oportunos al arbolado, así como para realizar la recolección de la fruta.
  
4. Construcción de caminos y desagües.
  
Se proyecta un camino perimetral que hará de desagüe de las aguas de escorrentía, facilitando el giro de la maquinaria al pasar por las distintas calles.
  
Tanto las calles entre bancales, como los caminos perimetrales tendrán una ligera inclinación que canalizará suavemente las aguas de lluvia y las dirigirá a los barrancos ya existentes.
  
5. Marcado y construcción de mesetas.
  
Las mesetas tendrán una altura de unos 35 cm se marcarán siguiendo las curvas de nivel, dándoles una mínima pendiente de manera que fluyan mansamente las aguas de lluvia.
  
Se instalará el sistema de riego por goteo.
  
Resultando que se ha procedido al trámite de información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de fecha 16 de agosto de 1999, durante 30 días hábiles.
  
La información pública ha tenido lugar en los ayuntamientos de San Rafael del Río y Traiguera, y en la Conselleria de Medio Ambiente.
  
La Secretaría del ayuntamiento de San Rafael del Río certifica que una vez transcurrido el periodo de información pública no se han presentado alegaciones al respecto.
  
La Secretaría del ayuntamiento de Traiguera certifica que el Estudio de Impacto Ambiental ha estado expuesto durante 30 días hábiles.
  
Según certificado emitido por el Jefe del Negociado de Información y Registro de la Conselleria de Medio Ambiente, no consta la presentación de ninguna alegación.
  
Resultando que en el Estudio de Impacto Ambiental se indica que la zona donde se pretende realizar el proyecto está clasificada como Terreno Rústico no Urbanizable sin ninguna protección, tradicionalmente sin ningún aprovechamiento que no sea la caza que ejercen los del lugar.
  
La estructura del terreno consta de un perfil compuesto de:
  
- Unos 40 cm primeros de una capa fértil de tierra virgen.
  
- Posteriormente existen unos 10 cm compuestos por un tapiz de conglomerado calizo fácilmente roturable.
  
- Por debajo se encuentra la típica estructura gravera de la zona que la hace tan propicia e interesante para el buen saneamiento y oxigenación de las partes subterráneas de los vegetales.
  
- El tapiz de conglomerado calizo deberá ser roturado con unos punzones a una profundidad de 80 cm, se romperá solo en las zonas de tiras de plantones.
  
En cuanto a la vegetación, se indica en el Estudio que es el matorral el que aparece como ocupación única colonizando zonas de cultivo de almendro y olivar abandonados.
  
Como especies con mayor representación se citan Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Erica multiflora, etc.
  
La fauna es la típica de estas llanuras donde predomina la vegetación típica de matorral y sin arbolado forestal, así los ejemplares más comunes son Oryctolagus cuniculus, Alectores rufa, Vulpes vulpes, Rattus rattus, Streptopelia turtus, Sturnus unicolor, Hirunda rustica, etc.
  
En cuanto a la hidrografía, las aguas superficiales de toda la finca vierten, bien directamente, bien a través de otros barrancos de menor entidad, al llamado Barranco de la Barbiguera.
  
Cabe destacar que todo el límite Este de la finca coincide con la Vía Augusta, por ello la propiedad ha decidido dejar como terreno forestal una franja de 20 m de ancho a lo largo del límite Este para que pueda servir de zona de esparcimiento de los usuarios de la misma. En dicha franja se irán plantando posteriormente las especies arbóreas que la Conselleria de Medio Ambiente estime adecuadas para el embellecimiento de la Vía.
  
Resultando que a través de la Dirección Territorial de Medio Ambiente han sido remitidos los informes que a continuación se reflejan de forma sucinta.
  
Sección de Calidad Ambiental:
  
?... La mayor parte de la finca corresponde a zonas llanas ocupadas por un matorral termófilo dominado por Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Thymus vulgaris, Rosmarinus officinalis, etc. con una pendiente en la mayor parte de los casos entre 1-2%. Solamente en las zonas vertientes del barranco de la Barbiguera y de otros tributarios hay una pendiente superior. El resto de la finca son cultivos de secano abancalados, integrados en el conjunto del entorno de la actuación.
  
Desde el punto de vista geológico, este sector se caracteriza por la existencia de un sustrato mesozoico constituido por dolomías, caliza margocalizas y areniscas del Cretácico Inferior, y que aflora en los relieves adyacentes de Serra Sola, Montes Blancos y Montsià. En la zona de actuación afloran los materiales de recubrimiento miopliocuaternario, principalmente en facias continental.
  
En las parcelas que se pretende transformar se observa un depósito de conglomerados calizos, fuertemente redondeados. La matriz arcillo-limosa es poco abundante. Destaca la presencia de una cimentación carbonatada que confiere al depósito una consistencia significativa y baja ripabilidad. En algunos puntos de la finca los conglomerados aflorantes presentan una costra carbonatada de origen edafogenético.
  
Los principales impactos de la actuación se centran en la eliminación de la cubierta vegetal y el suelo edáfico derivado del desbroce y el movimiento de tierras previsto (no determinado en el estudio de impacto ambiental).
  
Estos impactos se prevén compatibles en la parte de la transformación que afecta a los cultivos actuales. No obstante, el impacto se prevé moderado en la parte de la transformación que afecta a zonas de baja pendiente ocupadas por vegetación natural. En cambio, se prevé un impacto severo en las zonas de pendiente moderada-alta (superior o igual al 10%) y que se corresponden con las vertientes del barranco de la Barbiguera.
  
Cabe apuntar que en las zonas ocupadas por vegetación natural (matorral termófilo) donde no se observan indicios de haber estado cultivados, la transformación agrícola supone una variación en los usos actuales del suelo y de sus características esenciales...-
  
Como conclusión se indica en el informe que el proyecto no se considera aceptable medioambientalmente en aquellas zonas donde se prevé se originará impactos severo/críticos definidas como las zonas ocupadas por matorral con pendiente moderada-alta (>10%) y vertientes del barranco, y lechos de barrancos.
  
Medioambientalmente aceptable se estima la transformación de aquellas zonas que se corresponden a antiguos cultivos de secano y las zonas de vegetación natural con pendientes inferiores al 10%, siempre que se justifique la disponibilidad de recursos hídricos por la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
Se propone que en el proyecto se asuman las siguientes medidas correctoras:
  
- En las áreas de transformación que afectan las zonas limítrofes del barranco de la Barbiguera se deberá dejar una franja de protección de 10 m de anchura desde la arista superior del talud.
  
- Se deberán respetar las plantaciones lineales de cipreses que rodean la mayor parte de la finca, conservando los muros de piedra seca de estas zonas limítrofes.
  
- En la zona Sur de la finca y en los alrededores de la masía deberán conservarse los ejemplares aislados de carrasca y pinos existentes, al objeto de integrar paisajísticamente la transformación.
  
- Se propone acondicionar la red interior de desagüe que enlace con la red de drenaje natural que tiene en algunos casos, el inicio en la propia finca (sector SE).
  
Algunos de estos barrancos tienen una configuración bastante definida. Respecto a los situados al NE se propone su conservación en el tramo final y su acondicionamiento como red interior de desagüe en el tramo inicial de la finca.
  
- Se propone estudiar la posibilidad de adecuar un corredor biológico en la parte central de la finca, con orientación NW-SE y que podría coincidir con el camino existente.
  
- Como medida de integración paisajística se propone que en la zona limítrofe con la carretera CS-300 y en las zonas aptas para transformar se acondicione una franja de 3-5 m de anchura donde se implante vegetación natural y una hilera de árboles semejante a la plantación de cipreses...-
  
Sección Forestal:
  
?a) Nos encontramos con una zona de carácter forestal totalmente llana donde, por consiguiente, no se producirán fenómenos de erosión por la escasísima velocidad que el agua de escorrentía alcanzará.
  
b) La vegetación es de escaso porte y está compuesta, fundamentalmente, por matorral. No nos encontramos con especies contempladas en el Anexo I (especies protegidas) ni en el Anexo II (especies en las que se requiere autorización previa para la tala o desenraizamiento, así como para la utilización de partes o semillas) de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Sí que nos encontramos con especies del Anexo III, es decir, plantas en las que se requiere autorización previa a la tala o desenraizamiento, aunque no la siega o recogida de partes o semillas de ellas.
  
c) La distancia a los núcleos urbanos de Traiguera y San Rafael del Río es considerable, por lo que no son previsibles molestias a la población por ruidos ni polvo.
  
d) Al ser una zona llana los desmontes serán inexistentes. Esa condición de planicie hará que el impacto paisajístico sea mínimo al tener una cuenca visual muy reducida (mismo límite de la finca). A grandes distancias y, ya sobre elevaciones, se apreciará visualmente la transformación, pero esta afección se verá reducida y, posteriormente, eliminada con el tiempo y a medida que los árboles de cítricos sean mayores y se produzca una acercamiento entre sus copas.
  
e) En cuanto a los impactos a la atmósfera, éstos se consideran temporales, afectando a ésta fundamentalmente durante la fase de ejecución por desprendimiento de polvo y ruido.
  
f) La finca no posee cursos de agua superficial, por lo que no se prevé interacciones en ella. Sobre las aguas subterráneas será de carácter moderado, afectándolas sobre todo en la fase de explotación. El uso de los abonos de forma racional y localizadamente aplicados, contribuirá a la no afectación a las aguas subterráneas.
  
g) Se considera importante el mantenimiento de las laderas que vierten al barranco de la Barbiguera en su estado forestal, de manera que sirvan de corredores biológicos, tanto para especies de fauna como de flora. De esta forma también se evitarán procesos erosivos asociados a circulación de agua después de grandes lluvias.
  
h) En el ámbito socio-económico la transformación afectará de manera positiva a la economía de la zona por la creación de puestos de trabajo que estas explotaciones provocan en el área.-
  
Técnico de Espacios Naturales.
  
- La finca sujeta a transformación se encuentra en una zona llana, Plana de San Rafael-La Sénia, dedicada casi en su totalidad a los cultivos de especies leñosas de secano; las parcelas a transformar están formadas en la actualidad por terrenos forestales constituidos por un matorral mediterráneo termófilo, correspondiente a la asociación Querco cocciferae - Pistacietun lentisci; junto a éstos se encuentran parcelas en las que se mantiene el cultivo agrícola de especies leñosas de secano (algarrobos, almendros y olivos) en producción. De las 274 hectáreas de superficie total de la parcela, 69 hectáreas corresponden a cultivos agrícolas en producción y el resto responde a terrenos forestales. La finca a transformar no presenta comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana. No afecta a espacios naturales que requieran especial protección.
  
De la característica ambientales descritas en el punto anterior, estos servicios técnicos consideran medioambientalmente aceptable la transformación a regadío de la finca el ?Bustal?, solicitada en el proyecto de referencia, si bien debe hacerse hincapié en preservar el cauce, márgenes y una franja de al menos 10 metros desde el borde de éstos del barranco de la Barbiguera, como así se propone en la memoria, potenciando éste como un corredor biológico mediante su repoblación con especies arbóreas y creación de un bosque galería. Por último, se recomienda el mantenimiento de las plantaciones lineales de cipreses que delimitan parte de la finca a transformar, ya que ha caracterizado durante años el paisaje existente en esta zona otorgándole un valor añadido.-
  
Resultando que efectuada en el Estudio de Impacto Ambiental tras la identificación y valoración de impactos se concluye indicando que la transformación del terreno forestal de la finca Bosta para su uso como cultivo agrícola en regadío será compatible. La aparición de alguna alteración de carácter moderado conllevaría efectuar alguna medida correctora para minimizar las alteraciones.
  
Como medidas correctoras se proponen, entro otras las siguientes:
  
- Se dejará una zona forestal de 34,5 ha sin transformar de manera que sirva como refugio de fauna y vegetación, así como corredor biológico para sus desplazamientos. Se podrá potenciar la vegetación forestal en esta superficie.
  
- Realización de los trabajos preferentemente cuando haya humedad en el suelo, es decir, después de algunas lluvias.
  
- Revegetación de los terrenos afectados y no plantados de cítricos.
  
- Se realizarán riegos periódicos con camiones cisterna para evitar la producción de polvo.
  
- Se reducirá al máximo el tamaño de las instalaciones fijas, buscando la posición idónea para que sean mínimamente visibles.
  
- Caso de alterar lugares o construcciones considerados como patrimonio cultural, social (como medianeras de piedra, refugios de pastor, etc.), se procederá a la reconstrucción de lo afectado.
  
Resultando que el agua para riego se ha procedido por parte del promotor a la perforación de los pozos de los que se ha solicitado concesión de aguas a la Confederación Hidrográfica del Júcar sin que hasta la fecha se tenga conocimiento de su autorización.
  
En la Memoria presentada ante el organismo de cuenca se indica que tras el aforo del Sondeo de Investigación realizado se ha obtenido un caudal de 46,67 l/seg. Que aseguraría la red de riego necesaria para mejorar la producción y calidad de los cultivos.
  
Considerando que la superficie solicitada para transformar a cultivo de cítricos se caracteriza por presentar un relieve muy suave atravesado por varios barrancos con cierta significación como es el barranco de la Barbiguera y otros de menor entidad. La vegetación que se observa en la actualidad corresponde en una mayor parte a matorral mediterráneo termófilo (asociación Querco cocciferae-Pistacietum lentisci), donde dominan el Quercus coccifera, además de abundantes ejemplares de Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis, Thymus vulgaris, Rosmarinus officinalis, etc.. Se observan diversos bosquetes de Quercus ilex rotundifolia, con ejemplares de porte considerable.
  
La finca cuenta además, con campos agrícolas dedicados al cultivo de secano.
  
Considerando que la finca puede presentar limitaciones en cuanto a disponibilidad de espesor suficiente de tierra para la plantación prevista, puesto que se observa la presencia de una losa caliza sobre un depósito de conglomerados, cuyo espesor y dureza pueden hacer inviable el uso de rejón propuesto en el estudio de impacto ambiental. Por tanto la dificultad técnica e incertidumbre sobre la posible disponibilidad de espesor de tierra suficiente plantean la necesidad de aporte de tierra foráneo.
  
Este aporte de tierra foráneo no queda especificado en la documentación presentada, y que en cualquier caso debe proceder de extracciones de tierras legalizadas.
  
Considerando que previamente a los movimientos de tierra para la preparación del terreno seria necesario conocer el espesor de la losa caliza y depósito de conglomerados, y la existencia de suelo en las capas inferiores. En caso de que el espesor de material citado exija el empleo de métodos y maquinaria duros cuyo impacto sobre el medio pueden ser severos, se procederá a realizar la transformación mediante el aporte de tierra hasta alcanzar el espesor para el óptimo desarrollo del cultivo.
  
Considerando que debe excluirse de la transformación y de cualquier actuación derivada de los barrancos y sus zonas limítrofes de acuerdo a lo señalizado en el plano que se adjunta en la presente resolución.
  
Considerando que el cambio de uso al que se va a ver sometida la finca va a originar un impacto paisajístico significativo al pasar de un relieve llano con diversidad en cuanto a especies forestales, a un relieve cuadriculado por la construcción de mesetas de plantación, superficies desnudas y la implantación de un monocultivo. Por tanto mantener enclaves con vegetación natural será de gran importancia en este relieve tan suave aumentando el contraste cromático y su textura. Por tanto en las zonas donde existen los ejemplares aislados de Quercus ilex rotundifolia y Pinus halepensis, se procurará además mantener un área perimetral de vegetación a modo de pequeños bosquetes.
  
Este planteamiento se realizará a lo largo de toda la superficie con el fin de compartimentar el terreno agrícola.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la Estimación de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero. Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean de aplicación, el proyecto de - Transformación agrícola- en la partida del ?Bustal- de los términos municipales de San Rafael del Río y Traiguera (Castellón), atendiendo a lo dispuesto en el Estudio de Impacto Ambiental, al cumplimiento de las medidas correctoras propuestas en el mismo, y siempre que se lleve a cabo cumpliendo las siguientes condiciones:
  
1. Previamente a los movimientos de tierra para la preparación del terreno seria necesario conocer el espesor de la losa caliza y depósito de conglomerados, y la existencia de suelo en las capas inferiores. En caso de que el espesor de material citado exija el empleo de métodos y maquinaria duros cuyo impacto sobre el medio pueden ser severos, se procederá a realizar la transformación mediante el aporte de tierra hasta alcanzar el espesor para el óptimo desarrollo del cultivo. La tierra necesaria procederá de extracciones legalizadas.
  
2. En las áreas de transformación que afectan a las zonas limítrofes del barranco de la Barbiguera se dejará una franja de protección de 10 m. de anchura desde la arista superior del talud.
  
Para el resto del barranco se propone también áreas de conservación que vienen señalizadas en el plano anexo.
  
3. Se deberán conservar los bosquetes y pies aislados de carrascas y pinos existentes a lo largo de toda la finca.
  
También se mantendrán las plantaciones lineales de cipreses existentes, así como los muros de piedra seca de estas zonas limítrofes.
  
También como medida de integración paisajística se propone que en la zona limítrofe con la carretera CS-300 y en las zonas aptas para transformar se acondicione una franja de 3-5 m de anchura donde se implante vegetación natural y una hilera de árboles semejante a la plantación de cipreses.
  
4. Previamente a cualquier movimiento de tierras, dado que el estudio de impacto ambiental no hace referencia a ello, se constatará la no afección a elementos de interés para el patrimonio arqueológico, etnológico, etc. mediante consulta a la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico.
  
5. En cuanto a la posible afección a la Vía Pecuaria Vía Augusta se cumplirá las medidas propuestas en el estudio de impacto ambiental y demás que se exijan por la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.
  
Segundo. Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental
  
Valencia, 15 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 077/99-AIA, referente al proyecto de explotación de materiales de préstamo llamado ?Gombalda?, que afecta una superficie de 1,47 ha, pertenecientes a la parcela 75 del polígono 3 del término municipal de Museros (comarca de L'Horta), promovido por la empresa ?AZVI SA?.
  
Visto que en fecha 4 de febrero de 1999, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite un ejemplar del correspondiente estudio de impacto ambiental y plan de restauración, quedando pendiente la remisión, en su momento, del resultado de la información pública.
  
Visto que, en contestación a las consultas realizadas, se recibieron, en las fechas indicadas, los siguientes informes:
  
- Informes arqueológico y etnológico, enviados por la Dirección General de Patrimonio Artístico (7 de junio de 1999 y 21 de junio de 1999), de los que no se desprende la existencia de restos o indicios conocidos en la zona o que pudieran resultar afectados por la ejecución del proyecto.
  
- Informes del Técnico de Espacios Naturales, de la Unidad de Vías Pecuarias y de la Sección Forestal (28 de setiembre de 1999), todos ellos favorables por el hecho de no resultar afectado ningún espacio protegido por la Ley 11/1994, ni vías pecuarias ni terrenos gestionados por la Sección Forestal.
  
Visto que el Estudio de Impacto Ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, mediante anuncio publicado en el BOP de Valencia núm. 83, de fecha 9 de abril de 1999, sin que se presentara ninguna alegación, según hace constar el correspondiente certificado del director Territorial de la Conselleria de Ocupación, Industria y Comercio recibido en fecha 24 de mayo de 1999.
  
Atendiendo que el efecto topográfico del proyecto consiste en el rebaje de cota (hasta 4m) de los terrenos afectados, manteniendo como estado final de la restauración dos bancos de 2 m de altura y taludes de 30°, y de tal manera que la corriente pueda discurrir en el mismo sentido que lo hace actualmente, y sin originar depresiones ni hondonadas.
  
Atendiendo que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que es necesario formular una declaración de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del proyecto, según resulta del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Atendiendo que en el expediente han sido observados los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consejo de la Generalitat Valenciana, por lo que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Atendiendo que el artículo 5º de la Ley 2/1989 establece que corresponde al órgano ambiental la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Atendiendo que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por el Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Emitir Declaración de Impacto Ambiental favorable, al efecto ambiental y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, en particular de la preceptiva licencia de actividad municipal, la explotación del préstamo llamado ?Gombalda?, solicitado por AZVI SA. en el término municipal de Museros, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental y las condiciones siguientes:
  
1. Se le recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, particularmente, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán de ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo que prevé la citada Ley 10/1998, de Residuos, y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
2. Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnológicos, el titular habrá de comunicarlo a la Conselleria de Cultura y Educación, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y conforme con lo que prevén los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer recurso alguno, lo que no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que estimen oportunos para defender su derecho y sus intereses.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 10 de enero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 325/94-AIA sobre el Proyecto de Construcción ?Acondicionamiento de la CS-840 Morella - Zorita. (Castellón)?, promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes y que afecta a los términos municipales de Morella, Palanques, Forcall y Zorita del Maestrazgo.
  
Resultando que, en fecha 21 de diciembre de 1994, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental de las obras de acondicionamiento de la CS-840. Morella - Zorita del Maestrazgo.
  
Resultando que en fecha 29 de diciembre de 1994 se efectúa consulta al Departamento de Geología de la Facultad de Biológicas de la Universidad de Valencia, solicitando informe acerca de la posible incidencia del proyecto sobre restos paleontológicos contenidos en las denominadas ?arcillas rojas de Morella?.
  
Asimismo en la misma fecha se efectúa consulta a la Comisaria de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Ebro, a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón y a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura.
  
Resultando que en fecha 30 de enero de 1995 la Universidad de Valencia remite informe del Departamento de Geología en el que se señala por un lado que se trata de un área de excepcional interés paleontológico dada la importancia de los yacimientos de dinosaurios del cretácico inferior de los alrededores de Morella. Por otra parte, se señala que la obra proyectada afecta entre su inicio y el p.k. 5+400 a una de las zonas, dentro de las Capas Rojas con mayor concentración de restos fósiles de dinosaurios, en concreto el área de la cantera Azuvi, yacimiento donde se ha recuperado un buen número de ejemplares. Asimismo en el informe se denuncia el hecho de que obras anteriores de la misma carretera en su acceso a Morella han ocasionado ya daños irreparables en los yacimientos existentes, como lo demuestra el hecho de haber encontrado en las escombreras debidas a las obras, varios ejemplares de gran interés entre los que cabe destacar el hallazgo de un diente de un gran carnosaurio.
  
Con todo y con objeto de evitar la repetición de tan lamentables actuaciones, se considera imprescindible ?se lleve a cabo una prospección detallada previa de todo el tramo afectado. Además desde el inicio de las obras se deberá procurar que un especialista en Paleontología lleve a cabo un seguimiento a pie de obra de los materiales removidos, con el fin de recuperar los restos que puedan ir apareciendo. Sería también importante aprovechar el movimiento de tierras para obtener una buena fracción de sedimento no alterado para la recuperación de los microvertebrados, estudio que hasta ahora no ha sido emprendido en el área, debido precisamente a las dificultades que entraña la obtención de cantidades importantes de sedimentos de estos yacimientos.-
  
Resultando que en fecha 27 de febrero de 1995 la Dirección General de Patrimonio remite informe favorable del técnico de arqueología, e informe del técnico de arquitectura en el que se señala que el Estudio de Impacto Ambiental no menciona la incidencia sobre ningún elemento patrimonial de importancia. Asimismo se informa que, consultados los archivos, existen muchos elementos y construcciones de indudable interés patrimonial y que por su cercanía al nuevo trazado de la carretera podrían verse afectados, como el Molino del Puente, el gótico ?pont trencat- o la Masía de Roque en Morella o la torre Dionisio o el Molí de la Torretea en Forcall. Este informe concluye indicando que si bien dichas obras son necesarias y convenientes para la zona, existen una serie de construcciones que podrían verse afectadas y por lo tanto correr el riesgo de desaparecer.
  
Resultando que en el mes de marzo de 1995 se efectúa visita de campo a la zona afectada por el proyecto comprobando ?in situ- el elevado valor ambiental y paisajístico de la misma.
  
Resultando que en fecha 7 de marzo de 1995 se remite al promotor copia de los informes recibidos de la Universidad de Valencia y de la Conselleria de Cultura, solicitando al mismo tiempo una ampliación del Estudio de Impacto Ambiental presentado en la que se requiere:
  
a. Descripción y valoración de las actividades auxiliares necesarias para la ejecución de la obra.
  
b. Estudio detallado de la vegetación que se va a ver afectada, haciendo especial hincapié en las especies raras, endémicas o amenazadas como Petrocoptis pardoi y Juniperus thurifera presentes en el área.
  
c. Estudio detallado de la fauna que habita en el entorno de la obra, centrándose en la posible existencia de especies nidificantes.
  
d. Realización de una prospección previa para la detección de posibles restos paleontológicos.
  
e. Comprobación de la no afección a elementos etnológicos de interés.
  
f. Propuesta de medidas protectoras y/o correctoras para eliminar o minimizar los impactos identificados sobre los factores incluidos en los puntos anteriores.
  
Resultando que en fecha 8 de junio de 1995 se recibe informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón en el que tras señalar las características de las obras y describir geográfica y ambientalmente la zona afectada por el proyecto, se efectúa una discretización de la obra por tramos de características similares, valorando las afecciones del proyecto sobre el medio físico para cada uno de dichos tramos. De este análisis del trazado por tramos se concluye que globalmente la ejecución de la carretera por el trazado propuesto generará un impacto ambiental moderado (severo en algunos puntos), impacto que se deriva principalmente del elevado movimiento de tierras que se diseña para una zona de orografía accidentada que presenta algunos sectores de elevado valor naturalístico y paisajístico y otros en los que la vegetación se encuentra en estado de regeneración tras el incendio sufrido.
  
Con todo, en el informe se apunta como medida más eficaz para disminuir los impactos generados, la realización del menor movimiento de tierras posible ajustando el diseño del trazado de la nueva carretera a la carretera existente, ofreciendo una propuesta de modificación del trazado ajustando más la obra al trazado actual.
  
Por último se efectúan también una serie de recomendaciones en relación con las posibles afecciones a restos paleontológicos, vías pecuarias, labores de revegetación y restauración, -
  
Resultando que en fecha 20 de julio de 1995 y como continuación a la solicitud de ampliación se remite a la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes copia del informe elaborado por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, y se solicita de dicha Conselleria una revisión del trazado y modificación de la misma con objeto de ajustarlo al máximo a la plataforma existente, ya que se considera que ello constituye la medida (protectora) más adecuada para evitar impactos notables que no puedan ser corregidos con la aplicación de posteriores medidas correctoras.
  
Resultando que en fecha 13 de septiembre de 1996 la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remite escrito con los resultados obtenidos del análisis de las variaciones propuestas para el trazado de la carretera. Dicho escrito señala que de los estudios realizados puede concluirse que las modificaciones de trazado introducidas, aún saliéndose del ámbito de las magnitudes geométricas admisibles (que se ven sensiblemente mermadas y que en algunos tramos no permiten la consecución de los objetivos que justifican la inversión prevista), no parecen mejorar sensiblemente las afecciones del proyecto a los terrenos circundantes por lo que se considera deberían adoptarse otro tipo de medidas protectoras adicionales a las contempladas en el proyecto y que han sido consideradas insuficientes.
  
Resultando que en fecha 27 de febrero de 1997 y dado el amplio periodo de tiempo transcurrido se efectúa nueva visita de campo a la zona objeto del proyecto, corroborando el alto valor natural del área de afección así como la necesidad de mejora que requiere la infraestructura objeto del proyecto que nos ocupa.
  
Resultando que en fecha 4 de febrero de 1999 se recibe de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental requerida que se plasma en un nuevo Estudio de Impacto Ambiental y una Addenda de modificación del proyecto en la que se recogen los conceptos exigidos por el nuevo Estudio y que no figuraban en la redacción inicial del proyecto.
  
Se incorpora así información referente a muchas de las variables ambientales analizadas, lo que ha permitido profundizar en el conocimiento de posibles alteraciones referentes principalmente a variables biológicas, patrimoniales y etnológicas.
  
Asimismo se ha realizado un minucioso examen de los parámetros del proyecto de cara a la optimización de sus magnitudes y moderación de sus afecciones en cuanto a materia medioambiental se refiere.
  
Resultando que en fecha 22 de noviembre de 1999 se remite para su informe a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, la nueva documentación ampliada presentada por el promotor, consistente en el nuevo Estudio de Impacto Ambiental y la Addenda del Proyecto de Construcción.
  
Resultando que en fecha 29 de noviembre de 1999 se reitera la visita de campo junto con técnicos de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón y de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, con objeto de valorar ?in situ- la adecuación en cada uno de los tramos, de las medidas correctoras relativas a las labores de restauración y revegetación introducidas en el nuevo Estudio de Impacto Ambiental presentado.
  
Resultando que en fecha 13 de enero de 2000 se recibe nuevo informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón en el que tras un exhaustivo análisis del trazado por tramos, se siguen considerando adecuadas algunas de las modificaciones que se propusieron en su día aunque en otros casos se acepta el hecho de que las variaciones introducidas no derivan en mejoras que justifiquen la introducción de modificaciones en el trazado.
  
Además, se valora como muy positivo el hecho de que se hayan introducido en la Addenda del proyecto, nuevas medidas protectoras y correctoras que suponen la introducción de mejoras ambientales en las obras proyectadas. A este respecto se recomienda la adopción de una Dirección de Obra Ambiental para el control y coordinación de las labores derivadas de dichas mejoras.
  
Asimismo se señalan una serie de taludes de desmonte y de terraplén en los que no se ha adoptado medida correctora alguna sin que se justifique el motivo y al mismo tiempo se resalta la existencia de cuatro zonas en las que se proyectan grandes taludes que exigen de tratamientos específicos y particulares.
  
Con respecto a la gestión de los materiales sobrantes, cuyo volumen se espera ascienda a más de 400.000 m3 y para los que no existe destino predeterminado, se recomienda que se transporte éste fuera de la zona de actuación, dada la elevada calidad ambiental del entorno.
  
Por último se recogen una serie de medidas correctoras complementarias entre las que podemos citar: la creación de bermas intermedias en determinados taludes introduciendo en ellas ejemplares arbóreos, la utilización de técnicas de envejecimiento de piedra en aquellos taludes construidos sobre material competente o roca, ejecución de muros de contención para limitar el desarrollo de terraplenes, el revestimiento de los muros con material rústico o imitación de mampostería para reducir el impacto paisajístico de los mismos, o el evitar la apertura de préstamos en la zona.
  
Resultando que el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente al Proyecto de Construcción ?Acondicionamiento de la CS-840 Morella - Zorita. (Castellón), ha sido sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes publicado en el Boletín Oficial del Estado de 24 de enero de 1995 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 20 de enero de 1995, no habiéndose recibido dentro del plazo legal ninguna alegación que haga referencia a aspectos medioambientales, según certificación de la Oficina del Plan de Carreteras remitida en fecha 20 de abril de 1995.
  
Considerando que las obras proyectadas consisten en un acondicionamiento y mejora del actual trazado de la CS-840 entre Morella y Zorita del Maestrazgo, con origen en el actual p.k. 2'5 desde Morella hasta el casco urbano de Zorita del Maestrazgo (p.k. 21'5). Adoptándose un trazado mejorado con un desarrollo de 16'800 km que en la mayor parte de su recorrido se adapta a la plataforma actual rectificando el trazado de algunas curvas y con un nuevo trazado de unos 800 m de longitud en la variante de Ortells. La sección proyectada tiene una anchura de 8 m distribuida en carriles de 3 m y arcenes de 1 m, incluyendo bermas de 0'5 m de ancho. Asimismo se acondicionan y mejoran las intersecciones en los accesos a la Fábrica de Giner, Forcall, Villores, Palanques y Ortells. Excepto la intersección de Palanques, diseñada como acceso directo, las restantes intersecciones se han diseñado en T con carril adicional para giros a izquierda.
  
El proyecto incluye la ejecución de nueve muros de contención de hormigón armado, en zonas localizadas, para evitar derrames excesivos de los terraplenes, así como la ejecución de 5.000 m de muros de mampostería situados en las terrazas inferiores de los desmontes.
  
Considerando que la carretera CS-840 en el tramo que nos ocupa, une las poblaciones de Morella y de Zorita dando servicio a todas las poblaciones que se localizan en las proximidades del valle del Bergantes; Forcall, Palanques, Ortells y Villores todas ellas poblaciones cuyo desarrollo económico y social depende fuertemente de este eje de comunicación que en la actualidad presenta graves deficiencias de trazado dado lo sinuoso del mismo y lo inadecuado de sus características por la escasa anchura de la plataforma, lo reducido de los radios de las curvas existentes, la peligrosidad de las intersecciones y accesos a la misma desde las diversas actividades existentes en sus inmediaciones que se realizan sin ninguna garantía de seguridad vial, etc. Todo ello hace necesaria la ejecución de mejoras del eje viario que nos ocupa, aún más si cabe cuando la zona, dadas sus características paisajísticas y de su entorno natural, constituye un área con gran atractivo turístico que al igual que ocurre en otras zonas de interior, está potenciando este turismo rural en auge hoy en día y que se está convirtiendo en parte fundamental de la base económica de los municipios que la integran. Hecho éste que exige de unas infraestructuras concordantes para dar un servicio adecuado, pero que al mismo tiempo exige de la ejecución de las obras necesarias con un esmerado cuidado y respeto de las condiciones naturales y ambientales de la zona, en las que se fundamentan tales expectativas para el desarrollo.
  
Considerando que el trazado discurre por un área extensa y de gran valor natural (valle del río Bergantes, uno de los mejores conservados de la Comunidad Valenciana), donde cualquier actuación puede tener efectos ambientales indeseables. Por ello deben ser extremadas todas las precauciones tendentes a que todas las actuaciones proyectadas causen los mínimos efectos posibles sobre el medio natural. Para lo cual se considera necesario se designe una Dirección Técnica Ambiental diferente a la Dirección de Obra propiamente dicha, con el fin de garantizar el cumplimiento de los condicionantes y medidas correctoras de carácter ambiental establecidos, así como de velar por una ejecución de obra bajo un estricto control ambiental y coordinando las labores de construcción con las necesarias labores de restauración y revegetación.
  
Considerando que debe observarse que el periodo de febrero a junio resulta especialmente sensible para la reproducción y cría de la fauna salvaje, y particularmente para las aves, por lo que debe asumirse como norma general la no ejecución de los movimientos de tierras, voladuras o excavaciones con maquinaria pesada, durante dicho periodo, salvo aquellas obras que se realicen en los sectores más antropizados en los que se haya puesto de manifiesto a través de los servicios técnicos de esta Conselleria de Medio Ambiente, que no existe afección a estas comunidades.
  
Considerando que en el inventario ambiental recogido en el nuevo Estudio de Impacto Ambiental se señala la posible existencia de determinadas especies vegetales endémicas, raras y amenazadas cuya presencia en el entorno estricto de afección de las obras no se puede confirmar, pero que tampoco puede descartarse, por lo que se considera necesario que una vez replanteada la obra y antes del inicio de las labores de construcción se realice una prospección botánica del área de afección por técnicos especialistas.
  
Considerando que pese a que la Addenda al proyecto de construcción recoge (Anexo 2) la reposición de líneas eléctricas y telefónicas, los impactos ambientales derivados de dichas reposiciones no han sido analizados en el Estudio de Impacto Ambiental, así pues no pueden considerarse evaluados mediante la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
Considerando que las cuevas, simas y demás cavidades subterráneas se encuentran protegidas dentro de la Comunidad Valenciana según prescribe el art. 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, deberá vigilarse la posible aparición de alguna cavidad durante la fase de construcción (movimiento de tierras, explotación de canteras o préstamos, etc.), ya que cualquier hallazgo daría lugar a la necesidad de proceder a la valoración de la misma y su catalogación de darse el caso.
  
Considerando necesario se limiten al máximo las afecciones de las obras sobre las áreas naturales atravesadas, será necesario vigilar la no apertura de nuevos caminos de acceso en la zona, debiendo utilizar las pistas y accesos ya existentes.
  
Considerando que las obras de ejecución de la carretera proyectada conllevan la explotación de canteras y la obtención de vertederos o escombreras para el depósito final de los materiales sobrantes, dado que se prevé como mínimo un volumen de tierras sobrantes de más de 400.000 m3. Sin embargo en la documentación presentada no se localizan los lugares para el destino final de los mismos (incluyendo restos de demolición de firmes, de construcciones y muros, etc.).
  
Por tanto, no puede incluirse en la presente Declaración de Impacto Ambiental la preceptiva evaluación de impacto ambiental de las citadas actividades de extracción y vertido, las cuales por otro lado se considera necesario se lleven a cabo dichas actividades fuera del ámbito en el que nos encontramos con objeto de evitar nuevas afecciones.
  
Considerando que el Estudio de Impacto Ambiental incorpora una serie de medidas correctoras de los impactos creados por las obras cuya restauración paisajística se fundamenta en la ejecución de labores de restitución morfológica y revegetación de taludes con ejecución de hidrosiembras, colocación de mantas orgánicas, ejecución de muretes de mampostería en base de desmontes, ejecución de muros de hormigón para la contención de terraplenes, ejecución de plantaciones de ejemplares arbóreos y arbustivos, y demolición de las capas de firme inutilizado con posterior plantación de las superficies resultantes. Todas ellas labores que se consideran adecuadas pero que deben ampliarse a todas aquellas áreas denudadas por las obras ejecutadas y todos aquellos taludes creados, por lo que deberán ampliarse las zonas a revegetar con respecto a las contempladas en los planos.
  
Considerando que finalmente el Estudio de Impacto Ambiental incorpora un análisis del Patrimonio Cultural que puede verse afectado por las obras proyectadas y que incluye un análisis paleontológico, arqueológico y etnológico, proponiéndose una serie de medidas correctoras en relación con las diversas afecciones sobre los elementos que pueden verse afectados por las obras entre las que se incluye un seguimiento arqueológico de las obras, la documentación de algunos elementos etnológicos afectados incluyendo en algunos casos su traslado y recuperación, y la toma de muestras de sedimento inalterado en estratos para el estudio paleontológico de los mismos.
  
Considerando que tal y como se recoje en las conclusiones del Estudio de Impacto Ambiental en lo que respecta al severo impacto paisajístico del tramo de variante en Ortells, ?el trazado proyectado es la única solución técnica viable para dicho tramo y las medidas de revegetación propuestas y el mismo trazado proyectado, si bien no eliminan dicha alteración, sí contribuyen a suavizar su intrusión paisajística?.
  
Considerando que en la Addenda del proyecto de construcción se recogen las reposiciones de las Vías Pecuarias clasificadas existentes y que se ven afectadas por las obras proyectadas, reposiciones que no obstante requieren de la tramitación de los correspondientes expedientes para su autorización a través de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón.
  
Considerando que la zona afectada presenta un alto riesgo de erosión y una alta vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos. Esto último, unido a la alta calidad de las aguas actuales del propio río Bergantes hacen imprescindible vigilar la no afección del mismo prohibiéndose cualquier actuación susceptible de provocar contaminación en su cuenca.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental.
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Construcción ?Acondicionamiento de la CS-840 Morella - Zorita. (Castellón)?, promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre y cuando se lleven a cabo los siguientes condicionantes así como todas las especificaciones y medidas correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental remitido en fecha 4 de febrero de 1999 y recogidas en la Addenda del Proyecto de Construcción remitida en la misma fecha, y que no entren en contradicción con éstos:
  
1. Dada la existencia en las proximidades de nidos de rapaces de especies catalogadas como sensibles, vulnerables y de especial interés, se limitarán los periodos de ejecución de las obras.
  
Así pues, queda prohibida la ejecución de desmontes masivos, voladuras y/o perforaciones, movimientos de tierra con maquinaria pesada o cualquier otra actividad impactante sobre dichas aves, durante el periodo crítico de reproducción de las mismas, es decir, en el intervalo febrero - junio, ambos inclusive, con la única excepción de aquellas obras a realizar en los sectores más antropizados y en los que no exista afección a estas especies, y siempre y cuando se dé el visto bueno a dichas actuaciones desde la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón.
  
Deberá comunicarse a dicha Dirección Territorial, por parte de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, el inicio y final de las obras de construcción así como de los trabajos de restauración y revegetación. Particularmente, una vez replanteada la obra y antes del inicio de las labores de construcción, se dará aviso a dicha Territorial con objeto de que puedan transplantarse aquellos ejemplares vegetales que se consideren merecedores de recuperación, o bien se establezcan las medidas correctoras que se estimen necesarias para la salvaguarda de aquellas especies endémicas, raras o amenazadas cuyas características así lo requieran.
  
2. Se contratará una Dirección de Obra Ambiental con objeto de coordinar las labores de restauración con los trabajos propios de la construcción y de velar por el cumplimiento de las medidas de protección y corrección ambiental necesarias.
  
3. Las zahorras para bases y subbases, los materiales de relleno (terraplenes y pedraplenes) y las escolleras que fueran necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas, éstas se realizarán fuera de la zona dado el alto valor natural de la misma y en todo caso se someterán al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el material sobrante deberá utilizarse en la misma obra, para la restauración morfológica de aquellos enclaves en los que se abandona el trazado de la actual carretera, o bien deberá trasladarse fuera del área de la actuación, depositándolo en vertedero de inertes controlado y debidamente legalizado incluyendo el cumplimiento de la legislación ambiental al respecto.
  
No se permitirán en ningún caso y bajo ningún concepto extracciones o vertidos de materiales de forma indiscriminada en el área de actuación, especialmente se vigilará la no afección del cauce y riberas del río Bergantes y los barrancos existentes.
  
4. En relación con las afecciones del proyecto sobre los elementos del Patrimonio Cultural existentes y la propuesta de ejecución en relación con los mismos se actuará de acuerdo a las previsiones que al respecto se dicten desde la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia. Asimismo se mantendrá informado de las labores de ejecución de las obras al Departamento de Geología de la Universidad de Valencia estableciendo con el mismo los convenios de colaboración necesarios para el seguimiento de las labores en cuanto a su afección a los elementos del patrimonio paleontológico existentes.
  
Si a pesar de las intervenciones arqueológicas efectuadas y demás medidas de protección adoptadas, se encontraran de forma casual durante la construcción de las obras otros restos arqueológicos, paleontológicos y /o etnológicos no inventariados, se paralizarán éstas y se comunicará inmediatamente el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
5. Previo a la aprobación definitiva del Proyecto de Construcción se solicitarán, ante la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, las autorizaciones pertinentes para la aprobación, de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, de las reposiciones de los pasos de las Vías Pecuarias clasificadas en los términos municipales atravesados por la infraestructura y que se ven afectadas por las obras proyectadas.
  
6. Los accesos a los distintos puntos de la obra deberán realizarse por la red de caminos existente, procurando evitar la apertura de otros nuevos. En todo caso si fuera absolutamente necesario ampliar o mejorar alguno de estos accesos, debe tenerse en cuenta que tanto la apertura como la ampliación de caminos rurales y pistas forestales se encuentran sometidos al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, de conformidad con la Ley 2/1989 (Impacto Ambiental) y la Ley 3/1993 (Forestal), ambas de la Generalitat Valenciana.
  
7. Se limitará la ejecución de terraplenes cuyo desarrollo suponga, por ocupación excesiva de la vertiente del río Bergantes, la invasión del hábitat ribereño de la nutria (Lutra lutra), especie incluida en el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna como especie sensible a la alteración de su hábitat.
  
Así pues todos los terraplenes que supongan una invasión de la ribera del Bergantes deberán ser sustituidos por muros de obra similares a los existentes en tramos próximos a La Balma. Estos muros se construirán revestidos con materiales de tipo rústico o imitación de mampostería con tonalidades similares al entorno.
  
Se considera que un terraplén supone invasión de la ribera cuando el pie del talud del mismo se sitúe a una distancia de 10 m o menos medidos desde la orilla del agua.
  
8. La ejecución de las obras se realizará de forma respetuosa con la vegetación existente de manera que se limite al máximo la franja de trabajo minimizando la afección de las obras de construcción sobre los ejemplares de especies naturales que existan en la zona.
  
Asimismo se procederá a la adecuada restauración paisajística del entorno afectado para lo que se procederá a la revegetación y restauración de todas las áreas afectadas siguiendo las determinaciones propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental complementadas con las siguientes condiciones:
  
- Se aumentará la densidad de plantación de arbustivas de modo que se garantice una adecuada cobertura de todas las áreas a revegetar, para lo cual se estiman necesarios como mínimo 2500 pies/ha.
  
- Se diversificarán las especies a utilizar para lo cual podrán utilizarse entre otras con amplia representación en la zona, las siguientes:
  
Especies arbóreas
  
Quercus ilex subsp. rotundifolia
  
Quercus faginea
  
Sorbus domestica
  
Especies arbustivas
  
Quercus coccifera
  
Juniperus phoenicea
  
Juniperus oxycedrus subsp. badia
  
Especies subarbustivas
  
Lavandula latifolia
  
Helichrysum stoechas
  
Especies tapizantes y/o trepadoras
  
Lonicera etrusca
  
Rubia peregrina
  
Hedera helix
  
Las revegetaciones a realizar en áreas de ribera o en sus proximidades, se realizarán a base de ejemplares de las siguientes especies:
  
Especies arbóreas
  
Salix alba
  
Populus nigra
  
Fraxinus angustifolia
  
Especies arbustivas
  
Salix atrocinerea
  
Salix eleagnos subsp. angustifolia
  
Especies tapizantes y/o trepadoras
  
Hedera helix
  
Clematis vitalba
  
Se procederá a la aplicación de los riegos necesarios para el perfecto desarrollo de la vegetación, procediendo además a los cuidados y reposición de marras que resulten pertinentes, incluyendo la repetición de las hidrosiembras necesarias dentro de las labores de mantenimiento de las revegetaciones.
  
Se efectuará asimismo aporte de tierra vegetal e hidrosiembra en los taludes correspondientes a los siguientes tramos aproximados y cuya restauración no ha sido prevista:
  
p.k. 1+500 a 1+550
  
p.k. 2+240 a 2+300
  
p.k. 3+440 a 3+600
  
p.k. 4+400 a 4+540
  
p.k. 4+860 a 5+000
  
p.k. 5+500 a 5+660
  
p.k. 6+260 a 6+500
  
p.k. 6+660 a 6+760
  
p.k. 6+900 a 6+940
  
p.k. 10+480 a 10+540
  
p.k. 10+700 a 10+780
  
p.k. 14+960 a 15+060
  
p.k. 15+830 a 15+880
  
- En aquellas áreas en las que se proyecten taludes afectando enclaves de vegetación natural (quejigar, carrascal y/o pinar maduro), se ejecutarán dichos taludes limitando el desarrollo de los mismos con objeto de minimizar la afección de los ejemplares arbóreos existentes. Así se acortarán los terraplenes mediante la ejecución de muros de contención en la base de los mismos o bien mediante la formación de una escollera. Para la ejecución de desmontes en estas zonas con vegetación arbórea de gran valor natural, se seguirán las recomendaciones siguientes:
  
- Los desmontes en roca se ejecutarán lo más verticalizados posible con objeto de minimizar la afección del material vegetal, debiendo dar a los mismos un tratamiento superficial a base de técnicas de envejecimiento artificial de la roca.
  
- Los desmontes en material poco competente se aplicarán, previamente a la revegetación, técnicas como la utilización de georedes, geoceldas o cualquier otra técnica de control de erosión que permita la ejecución, en pendientes más acusadas, de una adecuada integración paisajística.
  
- En todos aquellos taludes de más de 4 o 5 m de altura, a ejecutar en áreas más antropizadas y sin existencia de vegetación arbórea natural, además de los tratamientos propuestos, se ejecutarán bermas intermedias de 0'5 a 1 m de anchura en contrapendiente, sobre las que se procederá a la plantación de ejemplares arbóreos.
  
- En ningún caso se permitirá la ejecución de pedraplenes que puedan suponer la presencia de materiales dispersos o bloques vertiente debajo de los mismos, sino que éstos deberán cuidarse y acondicionarse adecuadamente para su posterior revegetación.
  
9. Se vigilará la posible aparición de alguna cavidad subterránea en la zona, durante la fase de construcción (movimiento de tierras, explotación de canteras o préstamos, etc.), de modo que de darse el caso, se procederá a la paralización de las obras comunicando el hecho a la Conselleria de Medio Ambiente con objeto de que se proceda a la valoración y catalogación, en su caso, de la cavidad, de acuerdo a las previsiones de la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
10. Se ejecutarán los muros proyectados para la contención de taludes, de forma que se les dé un tratamiento superficial con objeto de mejorar su integración visual y paisajística, mediante recubrimiento del paramento de hormigón con material rústico en imitación de los muros de mampostería existentes en la zona, o cualquier otro tratamiento que se estime conveniente para la consecución del objetivo de integración pretendido.
  
11. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras proyectadas.
  
12. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
13. Una vez finalizada la obra y dentro de los seis primeros meses siguientes se presentará ante esta Dirección General, como parte del Programa de Vigilancia Ambiental, informe técnico ambiental, acompañado de reportaje fotográfico, de la aplicación de las medidas correctoras establecidas de acuerdo a las directrices planteadas.
  
14. Entre los documentos contractuales del proyecto figurará la obligatoriedad del cumplimiento de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual el promotor del proyecto adaptará el Presupuesto del mismo de forma que se incorporen las partidas presupuestarias necesarias.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 2 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML