Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6728, del 06-03-2012 (2012/2154)

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Castelló de la Plana, Montesa, Almussafes, Villena, Elx i Santa Pola.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6728

Data del DOGV
:   06-03-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/2154

CVE


Data del document
:   10-02-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Montesa](javascript:void(0))
    * [Almussafes](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Castelló de la Plana, Montesa, Almussafes, Villena, Elx i Santa Pola. [2012/2154]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental i corresponents als següents expedients; 1/2008 AIA Castelló de la Plana, 2/2008AIA Montesa, 14/2008 AIA Almussafes, 52/2008 AIA Villena i 96/2008 AIA Elx i Santa Pola.  
  
  
València, 10 de febrer de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 1/2008-AIA.  
Títol: subestació transformadora 132/66 kV, ST El Serrallo.  
Promotor: Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU.   
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia.  
Localització: carretera N-225, polígon industrial El Serrallo a Castelló de la Plana (Castelló).  
Descripció del projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una subestació transformadora (ST) de relació de transformació 220-132/66 kV denominada ST El Serrallo, en el polígon industrial El Serrallo del municipi de Castelló de la Plana. Inicialment funcionarà amb relació 132/66, però en fases posteriors la relació serà de 220/66 kV. Tindrà espai de reserva per a la instal·lació de quatre transformadors més i els aparells de maniobra que fóra necessari. La parcel·la sobre la qual s'ubicarà és la 55 del polígon 63 de l'esmentat municipi, amb una superfície de 146.700 m², dels quals es dedicaran a la ST uns 5.000 m².   
La subestació ST El Ingenio, és l'encarregada del subministrament elèctric de la planta de BP Oil Refinería de Castellón, SAU, i de la planta d'UBE Chemical. Atés el creixement de la capacitat de producció de la planta de BP Oil, no és suficient amb la capacitat de la línia que la connecta amb ST El Serrallo, i no permet la configuració d'esta última una ampliació que permeta assumir l'increment de potència demanat per BP Oil. Es planteja la construcció de la nova ST El Serrallo 132/66 kV per a cobrir les necessitats de BP Oil, diversificar la xarxa de distribució de la zona i millorar la qualitat del subministrament. Esta es dissenya de manera que permeta la connexió amb el parc d'intempèrie de les noves generacions d'Iberdrola Generación SAU. Contigües i posteriors ampliacions.  
La ST El Serrallo serà de tipus intempèrie i s'equiparà, en la seua primera fase, amb:  
- Un sistema elèctric de 132 kV, amb una configuració posició simple línia-trafo tipus intempèrie  
- Un sistema elèctric de 66 kV, amb una configuració posició simple línia-trafo tipus intempèrie  
- Un transformador 132/66 kV i 100 MVA  
- Edifici de control en què s'ubicaran els equips de mesura, comandament, control i dispositius de protecció i seguretat corresponents  
- Bancada dels transformadors de potència i depòsit de recollida d'oli.   
L'obra civil necessària per a la construcció de la subestació serà:  
- Tancament perimetral de la parcel·la i accessos.  
- Construcció de vials interiors per a l'accés d'equips de transport i manteniment de 5 m d'amplària.  
- Construcció d'edifici (per als mòduls de control i protecció) per mitjà de mòduls prefabricats de formigó, rodejat d'una vorera perimetral d'1 m d'ample.  
- Fonamentacions per a equips i per a l'edifici.  
- Construcció de la bancada subterrània del transformador i canalització de recollida d'oli.  
- Canalitzacions elèctriques per a l'estesa dels cables i cambres/arquetes de registre.  
La instal·lació no requerix la presència de persones, per la qual cosa no comptarà amb abastiment d'aigua. No existiran per tant abocament d'aigües residuals. Les aigües pluvials es canalitzen a la xarxa de sanejament existent.  
Consideracions ambientals  
Entre les consideracions tècniques i ambientals que s'han utilitzat per a determinar la ubicació de la ST, cal destacar:  
- Es tracta d'una zona industrial, contigua a un parc de 400 kV en construcció associat a les instal·lacions d'Iberdrola Generación SAU, per la qual cosa es reduïx el seu impacte visual.  
- Es troba pròxim a les línies d'abastiment i els punts principals de consum, es reduïxen les infraestructures de connexió i optimitzen el rendiment energètic.  
La parcel·la està desproveïda de vegetació i ocupada actualment per un aparcament, casetes d'obra, abassegaments, etc. El relleu és eminentment pla.   
L'entorn immediat de la subestació està ocupat per instal·lacions industrials de gran envergadura que ocupen el polígon industrial El Serrallo. El polígon industrial disposa d'accessos i infraestructures pròpies d'una zona urbanitzada. L'entorn del polígon es caracteritza per ser una zona de cultius, excepte a l'est, que limita amb el mar. No hi ha espais naturals en la zona d'estudi.  
Dins de la zona d'estudi, no es troba inventariat cap element del patrimoni cultural ni jaciment arqueològic.  
A causa de les raons exposades, la fragilitat del paisatge és baixa i la instal·lació no suposarà una intrusió.  
En l'estudi d'impacte ambiental es considera que les següents accions poden generar impactes ambientals:  
- Durant la fase de construcció, el transport i aplec de materials, el condicionament dels accessos i preparació del terreny, el muntatge de l'edifici, de les instal·lacions i estesa de les canalitzacions elèctriques, condicionament final de superfícies i generació de residus d'obra i muntatge.  
- Durant la fase de funcionament, l'ocupació de l'espai i presència de les instal·lacions, els processos de transformació d'electricitat i possible generació de residus d'operació.  
A causa de les mesures de protecció i seguretat per a previndre accidents que la instal·lació ha de complir i la seua ubicació en un entorn industrial, les afeccions ambientals de la instal·lació són poc significatives. No obstant això, les principals afeccions previstes:  
- No es considera significatiu el soroll generat durant la construcció de la instal·lació. El funcionament dels transformadors generarà un lleu increment del nivell sonor de fons. Per a minimitzar esta afecció, l'empresa adquirix equips amb un nivell de soroll màxim de 60 dB(A), i exigix el compliment de la norma UNE-EN 60551. Estes mesures, considerant la distància a qualsevol nucli urbà, permeten estimar el compliment dels límits establits en la legislació vigent. Es reduïx d'esta manera el potencial risc de contaminació del sòl.  
  
- En la instal·lació s'utilitza SF6 (hexafluorur de sofre) com dielèctric en els interruptors de 132 kV i 66 kV. Es tracta d'un gas sintètic i inert amb escassa probabilitat de generar productes de descomposició. És l'únic gas que, fortuïtament, podria generar una emissió de gasos. Es disposa en qualsevol cas de sistema de detecció de fugues eventuals.  
  
- L'oli mineral que s'empra en els transformadors de potència (per les seues característiques dielèctriques i refrigerants) és analitzat periòdicament i té una vida llarga. Es troba confinat en una bóta hermètica, connectada amb un depòsit de recollida estanc. Es disposa també de sistema de detecció de fugues. No s'emmagatzema oli en la instal·lació.  
  
- El risc d'electrocució queda eliminat per aplicació de la reglamentació específica.  
- Els residus generats es gestionen d'acord amb el que establix la legislació en la matèria. Entre ells, l'esmentat oli mineral, en finalitzar la seua vida útil, s'entregarà a gestor autoritzat per a la seua valoració o eliminació.  
- L'activitat de transport i distribució d'energia elèctrica es desenrotlla a 50 hz, per la qual cosa no es produïxen radiacions ionitzants. S'aporta un estudi de les radiacions electromagnètiques de la instal·lació, per mitjà del que es prediu el compliment dels nivells límit recomanat.   
Altres mesures preventives i correctores adoptades:  
- Durant la construcció de la instal·lació: vigilància de les obres, evitar afecció al sòl i a terrenys veïns, evitar alçament de pols, manteniment de maquinària i recollida de residus. En el cas que apareguen restes històriques, arqueològiques o paleontològiques durant el desenrotllament de les obres, se suspendran els treballs, es delimitarà el perímetre d'afecció de la troballa i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
- Retirada a abocador de la capa de terra eliminada per a regularitzar la cota actual. Es disposaran contenidors durant l'obra per a allotjar els residus generats i es gestionaran adequadament.  
- Es realitzarà una neteja general en finalitzar l'obra.  
- El transformador està recolzat sobre bancada independent sobre sòl ferm i aïllat de l'edificació per a evitar la transmissió de vibracions.  
Entre les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental s'indiquen:  
- Es comprovarà que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària.  
- Es comprovarà que el parc de maquinària, aplec de materials, llavat i posada a punt de maquinària es localitzen en els llocs autoritzats.  
  
- Es vigilarà que no es recullen substàncies perilloses prop de les séquies i corrents d'aigua.  
- Es controlarà que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són gestionats segons la normativa aplicable.  
- Es controlarà que els olis dels transformadors són gestionats convenientment.  
- Es comprovarà el compliment de les mesures preventives i correctores adoptades.  
Tramitació administrativa  
Amb data 17 de gener de 2008, va tindre entrada en els Servicis Centrals d'esta Conselleria escrit del cap de la Unitat d'Energia de Castelló, pel qual se sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte tècnic de la subestació transformadora ST El Serrallo de 132/66 kV.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental, en format paper i electrònic.  
- Certificat de no haver rebut al·legacions durant el tràmit d'informació pública del projecte (DOCV 11.10.2007).  
Consideracions jurídiques  
El projecte subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
Primer  
Estimar favorable només als efectes ambientals, el projecte de subestació transformadora denominada ST El Serrallo, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, al polígon industrial El Serrallo del municipi de Castelló de la Plana, segons el que preveu el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient.   
Segon  
Com a condicions addicionals, s'establix:  
1. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST s'atendrà, si és el cas, a allò que ha disposat la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny, que recomana que es mantinguen per davall dels límits establits per la Recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 µT per al camp magnètic.  
  
2. En el cas que apareguen restes històriques, arqueològiques o paleontològiques durant el desenrotllament de les obres, se suspendran els treballs, es delimitarà el perímetre d'afecció de la troballa i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura.  
3. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
4. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, i incorporat en l'article 14 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'Estudi d'Impacte Ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, 3 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 2/2008-AIA.  
Títol: planta solar fotovoltaica.  
Promotor: Genrenova, SL.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: obtindre la declaració d'interés comunitari per a una atribució d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable, relatiu a la instal·lació fotovoltaica.  
Localització: partida el Canari, polígon 2, parcel·les 7, 8, 9, 10 13, 15, 25, 26 i 27, del terme municipal de Montesa (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la declaració d'interés comunitari per al projecte de planta solar fotovoltaica, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:   
L'objecte del projecte és la implantació d'una planta solar fotovoltaica connectada a la xarxa de transport d'energia de l'empresa distribuïdora.  
La superfície total de les finques afectades és 221.721 m² dels quals 49.435,07 m² seran ocupats per les plaques solars.   
La planta solar fotovoltaica té una potència unitària de 6,77 MW i estarà constituïda per 33.850 panells solars distribuïts en 5 plataformes independents interconnectades entre si i que abocaran l'energia produïda a través de 6 subsistemes de generació d'1 MW i un subsistema de 0,77 MW, que convertixen esta energia elèctrica de corrent continu en energia elèctrica alterna trifàsica a 400 V. Els panells solars se sustenten per mitjà d'estructures metàl·liques, orientades al sud i inclinades 30º. L'energia és evacuada per línia subterrània fins al centre d'entrega d'energia. L'evacuació final a la xarxa de transport d'energia de l'empresa distribuïdora es realitzarà per mitjà d'una línia subterrània de baixa tensió que discorre entre el centre d'entrega i la subestació Montesa. En la subestació, la línia es canalitzarà fins a l'enfangat de 20 kV de la subestació de l'Alcúdia de Crespins, on s'instal·larà una cel·la de línia de 20 kV.  
Les actuacions previstes per a l'execució del projecte consistixen en l'eliminació de la vegetació existent i la realització de moviments de terres prèvies a la instal·lació de la infraestructura necessària per a la instal·lació fotovoltaica, suposaran un volum d'excavació de 23.130 m³, dels quals s'utilitzarà 18.285 m³ per a la reomplida. El volum de materials sobrants és de 4.845 m³.  
Per a l'elecció de la ubicació s'ha tingut en compte que el lloc està als voltants de la subestació on es pot connectar i les característiques d'orientació i grandària de les parcel·les són les més apropiades.  
  
No s'ha fet al·lusió a la necessitat de la utilització d'aigua per a neteja de panells.  
La distància al nucli urbà més pròxim és al de l'Alcúdia de Crespins, amb 2.800 m i la distància al polígon industrial de l'Alcúdia de Crespins, de 800 m.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 21 de gener de 2008 la Direcció Territorial d'esta Conselleria remet estudi d'impacte ambiental i document de síntesis corresponents a la declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de la planta solar fotovoltaica.  
La informació pública de la declaració d'interés comunitari relativa a la instal·lació s'ha realitzat en el DOGV núm. 5708, de 21 de febrer de 2008. A més s'ha exposat en el tauler d'anuncis municipal des de l'1 d'abril de 2008, fins al 10 de juliol de 2008, i s'han emés dos al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Es presenten dos al·legacions dins del termini legalment establit, s'han informades a l'enginyer tècnic municipal en data 21 de maig de 2008, i en este sentit, s'ha considerat no procedir estimar sengles al·legacions.  
3. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 14 de febrer de 2008, se sol·licita al promotor ampliació a la documentació relativa als apartats següents:  
- Justificació d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la realització d'actuacions en la zona de policia dels barrancs del Toll i del Senaros  
- Justificació dels moviments de terra previstos per a l'adequació del terreny.  
- Justificació de disposar de l'informe de patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Actuacions previstes una vegada finalitzada la vida útil de la instal·lació.  
En data 5 de maig de 2008 el promotor remet documentació complementària, en la qual justifica:  
- Sol·licitud autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data de registre d'entrada de 27 de desembre de 2007, per a l'actuació en la zona d'afecció de servitud i policia dels barrancs del Toll i del Senarós.  
- Compromís de reculada de la instal·lació, per evitar l'afecció a sòl forestal.  
- Presentació de plans de perfils transversals i longitudinals de la zona d'actuació i volums globals del moviment de terra.  
- Sol·licitud a la Conselleria de Cultura i Esport, en data de registre d'entrada 14 d'abril de 2008, a la prospecció arqueològica.  
- Presentació de mesures preventives i correctores després del cessament de l'activitat.  
En data de registre d'eixida 14 de febrer de 2008 se sol·licita a la secció de gestió i disciplina urbanística l'informe de paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística.  
En data 14 de juliol de 2008 es rep informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, en el qual s'indica que respecte a la possible afecció del PATRICOVA, l'àmbit de l'actuació no es troba afectat per risc d'inundació; respecte a la possible afecció del PAT de corredor d'infraestructures de la Comunitat Valenciana, l'àmbit de l'actuació no es troba afectat per este.  
En data de registre d'entrada 17 de juliol de 2008, es rep informe de la Direcció General del Paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística de declaració d'interés comunitari per a la instal·lació i se sol·licita l'esmena de la documentació, i s'ha d'aportar la documentació següent:  
- S'haurà de completar la descripció de l'actuació aportant les dades de superfície que envolten els panells, altura d'estos i tipus de suport.  
  
- S'hauran de completar les mesures d'integració en el paisatge amb aquelles que poden incidir en el disseny formal de l'actuació i la seua implantació en el paisatge com el disseny dels elements del projecte, disseny de l'assentament d'este (topografia) i disseny del seu entorn (plantacions, etc.) a fi d'evitar els impactes visuals; han de ser mesures concretes (no genèriques) i detallades (dimensions, quantitats, materials, colors, en el cas de pantalles vegetals: espècies, calibres, altura i marcs de plantació, així com el seu reflex en almenys un plànol de planta de l'actuació, etc.) per a esta instal·lació, que es deriven de l'anàlisi paisatgística i visual realitzada i tinguen una relació clara amb l'impacte a corregir.  
- Haurà d'aportar-se programa d'implementació que definirà cada una de les mesures d'integració donades a realitzar, els horitzons temporals i econòmics, inclourà una valoració econòmica detallada de la implantació i el manteniment posterior en l'horitzó temporal, cronograma d'execució i manteniment i parts responsables de posar-la en pràctica, de conformitat amb el que preveuen els apartats 5, 6, 7 i 8 de l'article 56 del RPJECV.  
Afeccions legals  
La instal·lació se situa en sòl classificat com a no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta a cap espai natural protegit de la província de València ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana disponible en esta conselleria, hi ha risc sota la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies. L'erosió potencial de les zones nord i oest de l'àrea d'estudi presenten una erosió potencial alta i la resta presenta una erosió potencial moderada. L'erosió actual en la zona d'actuació és moderada al nord i a l'oest, i en la resta de la superfície és baixa.  
  
Els barrancs del Toll i del Senarós creuen la zona d'actuació en direcció nord-sud. S'ha definit una zona de servitud de cinc metres d'amplària des dels marges del barranc per a ús públic, segons el reglament de domini públic hidràulic, on no s'implantaran panells ni qualsevol altre ús vinculat a l'explotació.  
Segons el PATRIVOVA, no hi ha risc d'inundació en la zona.  
La instal·lació limita amb la via pecuària Cordell de la Casa del Guarda, l'amplària legal de la qual definida en l'Ordre de 29 de març de 1972, és per al primer tram de 37,61 m, i per al segon tram la meitat de l'esmentada altura, i se situa la instal·lació a l'altura del segon tram, sense que existisca afecció a la via pecuària.  
Les parcel·les on es pretén ubicar la planta solar fotovoltaica, es troba ocupada per cultius de taronger i minoritàriament per caquis, oliveres i cultius hortícoles. Al nord de les parcel·les, es troba una zona forestal on s'ubica un pou de reg, amb la seua consegüent línia elèctrica, superfície que no serà afectada pel projecte, a més d'una explotació ramadera dedicada al vaquí d'engreixament. A l'est de les parcel·les es localitza el polígon industrial de l'Alcúdia de Crespins, on es troba ubicada la subestació elèctrica on connectar l'hort solar.  
  
La zona on s'ubicarà l'activitat no presenta valors ambientals rellevants. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha distingit entre els impactes produïts en la fase de construcció i en la de funcionament, i es valoraran a partir d'una matriu causa efecte. Els factors ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats per l'actuació són:  
  
- Sòl: associat al moviment de terra previst, encara que serà escàs ja que es pretén respectar l'estructura dels bancals, i es limitarà simplement a l'anivellació del terreny després de l'arrancada de l'arbratge i unió de les parcel·les més xicotetes. Durant la fase d'instal·lació de les plaques solars es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs on es localitzen les edificacions i instal·lacions i les rases on s'ancoraran les estructures metàl·liques que sustenten els panells i on se soterraran les línies elèctriques.  
- Vegetació: la vegetació agrícola s'eliminarà, respectant la vegetació natural dels barrancs que creuen la zona del projecte.  
- Població: l'àrea on estarà ubicat l'hort solar està encreuada per canonades d'aigua per al reg.  
Els impactes produïts per l'actuació són en general compatibles i moderats, i serà necessari aplicar mesures correctores.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
Entre les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou:  
- Els residus inerts generats es transportaran a un abocador controlat, o bé els residus inerts adequats seran reutilitzats en obres de restauració condicionament i reomplida o amb fins de construcció, segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i reomplida, o amb fins de construcció.  
  
- Per a la correcció de l'impacte paisatgístic, es procedirà a la plantació d'espècies en les zones perimetrals, per a aconseguir la integració paisatgística de l'actuació i evitar l'erosió en la zona d'actuació.  
- Es mantindrà en el seu estat natural els llits dels dos barrancs que creuen la zona de l'hort solar, ja que junt amb la xarxa de camins, actuaran de corredors per a la fauna de la zona.  
- Una vegada finalitzades les obres i en cas d'haver sigut afectada, haurà de reposar-se la canonada d'aigua de reg.  
Respecte al programa de vigilància ambiental el seu objectiu serà detectar les possibles desviacions sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, per a això s'haurà d'aplicar un autocontrol de la zona d'afecció per mitjà d'un seguiment de la zona enjardinada i de l'aparició o no de processos erosius en els talussos.  
Consideracions jurídiques.   
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, modificat per l'article 112 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa i d'organització de la Generalitat.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei. L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
Primer  
Declarar favorable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de planta solar fotovoltaica localitzada en el terme municipal de Montesa (València), promoguda per Genrenova, SL, sempre que el mateix es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. La zona d'actuació es troba pròxima a una explotació ramadera de vaquí de carn, durant la fase d'execució s'hauran d'aplicar les mesures preventives oportunes per a evitar les molèsties i danys possibles. Una vegada finalitzades les obres, s'haurà de deixar la zona i camins d'accés a la mateixa segons el seu estat inicial.  
2. Es respectarà l'estructura dels bancals en les zones de major pendent de manera que s'evite la formació de processos erosius.  
3. Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, de conformitat amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Haurà de disposar de l'informe favorable de paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística de la Direcció General de Paisatge d'esta Conselleria, segons el Decret 120/2006 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge.  
5. Haurà de disposar de l'autorització de l'organisme de conca relativa a l'actuació en la zona de servitud i policia dels barrancs del Toll i del Senaros. Així mateix, s'haurà d'obtindre el permís corresponent, previ a la realització de les obres, segons l'article 9 del Reial Decret 849/1986.  
6. Haurà d'assegurar-se la no-afecció a la via pecuària Cordell de la Casa del Guarda, que discorre de nord a sud pel bord est de la zona a ocupar amb l'activitat.   
7. Haurà de quedar inalterada la zona forestal que limita al nord amb l'actuació.  
8. Finalitzada la vida útil de la instal·lació, es procedirà a la reposició del sòl al seu estat original.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectaren danys a tercers o algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a esta direcció general que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, de 31 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 14/2008-AIA.  
Títol: projecte bàsic per a sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a nau destinada al tractament i recobriment de metalls.  
  
Promotor: Protección de Metales Blamar, SL.  
Localització: parc industrial Rei Joan Carles I, parcel·la núm. 14, 7 Almussafes (València).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Descripció del projecte  
Protección de Metales Blamar, SL, es dedica al tractament i recobriment de metalls. En origen, desenrotllava la seua activitat en un local ubicat en l'interior del nucli urbà de Benifaió. L'any 2004, va iniciar la tramitació d'una nova autorització per a traslladar la seua activitat al polígon industrial Rei Joan Carles I d'Almussafes, en una parcel·la de 1.744 m², amb una superfície construïda útil de 1.144 m².  
El procés desenrotllat en la indústria consistix principalment en el galvanitzat de diferents peces rebudes (zincat per procediments electrolítics). De forma esquemàtica, les fases del procés són: recepció de peces, enganxament de les peces en el torn, galvanitzat a temperatura ambient per mitjà de diversos productes per electròlisi, assecat de peces i emmagatzematge. S'estima la producció de peces acabades a l'any en 2.000 Tm.  
Existixen 5 línies de procés en funció de la grandària de la peça, denominades; (1) Instal·lació manual de zincat alcalí electrolític a tambor; (2) Instal·lació manual de zincat alcalí electrolític a bastidor; (3) Instal·lació semiautomàtica de zincat alcalí electrolític a tambor; (4 i 5) dos instal·lacions semiautomàtiques de zincat alcalí electrolític a bastidor.  
Els productes empleats en el procés són: solució de HCl al 20%; bany de zinc alcalí en base de sosa càustica (NaOH); passivador àcid i passivador blau (Cr III); passivador àcid, passivador negre i rentada del bicromatat (Cr VI); i additius (abrillantadors i purificadors).  
  
Segons s'exposa, la indústria es troba ubicada en sòl d'ús industrial. El polígon disposa d'uns quants accessos des de la V31, E15/AP7 i autovia d'Albacete.  
El consum estimat d'aigua per al procés és de 3.200 m³ anuals, provinents de xarxa d'abastiment. El consum estimat mitjà anual d'energia és de 90.365 kWh.  
Es realitza una comparativa d'alternatives de procés, i s'indicaran les seleccionades finalment.  
Consideracions ambientals  
La planta s'ubica en un entorn industrial, en la zona denominada Parc Industrial Rei Joan Carles I, de recent execució. Es troba pròxima al Parc Natural de l'Albufera, encara que separada d'esta per diverses infraestructures, extrem que va ser considerat en l'avaluació ambiental de 'esmentat polígon industrial, per la qual cosa la zona és apta per a l'exercici d'activitats industrials. El tipus de procés desenrotllat es caracteritza per alts consums d'aigua, aspecte minimitzat per la recuperació de banys.  
Se citen com a mesures de protecció mediambiental adoptades en el procés productiu:  
- Substitució en el desgreixament de solvents halogenats, amb la qual cosa s'eliminen les emissions de COV's.  
- Baixa concentració d'HCl en el decapatge, amb la qual cosa s'eliminen les emissions de vapors àcids.  
- Gestió interna de la solució decapant, del bany electrolític i del passivador bicromatat, per al seu manteniment indefinit.  
- Disposició adequada de les bótes de rentada, llavats en cascada i/o estancs i controls individuals del cabal per a reduir el consum d'aigua.  
  
- Eliminació del Cr IV en la passivació utilitzant formulacions amb Cr III.  
- Control analític de les solucions en el procés d'arrossegament per a evitar consums excessius.  
- Adequada col·locació i orientació de les peces en els arrossegaments per a evitar contaminació d'altres solucions per arrossegament.  
- Es disposa de xarxa impermeabilitzada de recollida d'abocaments fins a depuradora fisicoquímica, amb la qual cosa s'eviten vessaments i filtracions al sòl i s'adequa l'abocament a la normativa.  
La solera de la nau està impermeabilitzada per mitjà de doble capa per a evitar la contaminació subterrània. Addicionalment, tot el perímetre que comprén les línies de procés es rodeja amb un barandat impermeabilitzat que permet arreplegar i canalitzar per mitjà d'arquetes els possibles degoteigs i vessaments accidentals. Es disposa d'un depòsit subterrani d'homogeneïtzació amb capacitat per a 10.000 litres i d'altres cinc depòsits de 1.000 litres cada un en els punts crítics per a recollida de vessaments i banys esgotats i la seua dosificació a la bassa d'homogeneïtzació, des de la qual es dirigixen a la depuradora.  
Es disposa de dos xarxes independents d'aigües residuals en la indústria: una que recull les aigües sanitàries i aboca directament al clavegueram (disposa d'arqueta de registre) i la segona connectada a la depuradora, amb capacitat per a tractar 4.000 l/h. A l'eixida de la depuradora i previ a la connexió amb el clavegueram, es disposa d'una arqueta exterior per a presa de mostres i comprovació de cabal. S'aporta analítica de l'abocament, per mitjà de la qual es pot comprovar que els paràmetres d'abocament complixen amb l'ordenança model de l'EPSAR. Els llots de depuradora es passen per filtre premsa i una vegada secs, són arreplegats i gestionats per empresa autoritzada. Respecte de les aigües pluvials, es reflectix en els plànols que s'aboquen, prèvia arqueta de registre, a la xarxa de pluvials de la zona.  
Emmagatzematge de substàncies químiques: es determina el tipus d'envàs i disposició. Segons apareix en els plànols, dins de l'interior de la nau hi ha cinc cubetes estancs per a emmagatzematge d'estes. El volum d'estancament és de 44.000 litres. El trasllat a la instal·lació d'estes substàncies pot realitzar-se per vies com la A-7, l'AP-7 o la N-332, i evitar cascos urbans i minimitzar les molèsties o riscos a la població.  
  
Com a focus de soroll s'identifica la maquinària. No obstant això, el soroll produït per esta no s'ha caracteritzat, sinó que es pren com a base de càlcul els valors de nivell sonor equivalent mesurats segons la normativa en prevenció de riscos laborals, que no s'ajusta a allò que s'ha establit a la normativa autonòmica en la matèria. Per la qual cosa no s'assegura el compliment dels límits establits en esta. Per a evitar la transmissió de vibracions s'indica que la maquinària se situa a un mínim d'1 m dels tancaments, murs i pilars.  
Els residus generats se segreguen per tipologia i s'emmagatzemen temporalment en zona coberta amb paviment impermeabilitzat. Tots ells es gestionen adequadament a través de gestor autoritzat. El residu més significatiu en quantitat són els llots de depuradora (residu perillós), que aconseguix les 7.000 Tm/any.  
En cas d'abandó de l'activitat, es procediria a la retirada de tots els residus i la seua reutilització o gestió adequada en funció de les seues característiques.  
Es proposen les mesures de vigilància següents:  
- Visites periòdiques per a comprovar la realització del manteniment de la impermeabilització i absència de clavills.  
- Comprovació periòdica del funcionament de la instal·lació de depuració.  
- Analítica de l'aigua residual industrial tractada, prèvia a l'abocament al clavegueram.  
- Control semestral de la gestió dels residus.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002 d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 2.6 (instal·lacions per al tractament de superfícies de metalls i materials plàstics per procediment electrolític o químic, quan el volum de les cubetes o de les línies completes destinades al tractament empleades siga superior a 30 m³) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
Altres afeccions considerades són:  
- El tractament i revestiment de metalls està inclòs com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Tramitació administrativa  
Amb data 25 de gener de 2008, es va rebre escrit del Servici de Control Integrat de la Contaminació, que pertany a la Direcció General per al Canvi Climàtic, on sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Protección de Metales Blamar, SL. A este efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hagen rebut al·legacions a este.  
Amb anterioritat, en data 4 de desembre de 2006, i als efectes de consultar sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació (expedient 286/2006-CON), l'Àrea de Qualitat Ambiental hi havia remés el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos, entre els quals s'incloïa l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques   
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat g del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (tractament de la superfície de metalls, per procés electrolític o químic, quan el volum de les cubetes empleades per al tractament siga superior a 30 metres cúbics), modificat pel Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei. L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'indústria de tractament i recobriment de metalls, promogut per Protección de Metales Blamar, SL, ubicada en el parc industrial Joan Carles I, parcel·la 14.7 d'Almussafes (València), en els termes que establix el projecte, el estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Addicionalment, es compliran les condicions següents:   
1. El titular ha d'acreditar el compliment dels límits del nivell de soroll establits en la legislació autonòmica en la matèria, per mitjà de la preceptiva auditoria acústica periòdica.  
2. El titular ha de comprovar periòdicament i, almenys, cada any, que l'abocament d'aigües residuals industrials tractades complix amb els paràmetres establits en l'ordenança model d'abocaments de l'EPSAR.  
3. Les accions de vigilància proposades en l'estudi d'impacte ambiental així com les introduïdes en la present resolució hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, 20 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 52/2008-AIA.  
Títol: DIC per a generació d'energia elèctrica per mitjà de fonts renovables.  
Promotor: ENESTAR, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Ordenació del Territori.  
  
Localització: parcel·les 19 fins a 33 del polígon 75 i parcel·les 21 fins a 33 del polígon 76 de Villena en el paratge conegut com a Vall dels Alforins al terme municipal de Villena (Alacant).  
Descripció del projecte  
1.Objecte del projecte   
L'objecte del projecte és l'obtenció de la declaració d'interés comunitari per a l'activitat de generació d'energia solar per mitjà de col·lectors solars parabòlics d'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La instal·lació es pretén ubicar en les parcel·les 19, 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32 i 37 del polígon 75 i 16, 21, 23, 24, 25, 27, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 38, 39 i 40 del polígon 76, en el paratge conegut com a Vall dels Alforins al municipi de Villena (Alacant). El territori està classificat com a sòl no urbanitzable comú d'acord amb el Pla General d'Ordenació Urbana de l'Ajuntament de Villena. L'ús actual del terreny és de cultius herbacis i agrícoles.  
La superfície total del terreny objecte de la declaració d'interés comunitari és de 2.409.843 m². La planta no ocupa tota la superfície ja que es requerix gran quantitat d'espai per a evitar ombres entre els col·lectors. La superfície efectiva de captació, és a dir, l'ocupada pels espills dels col·lectors és de 363.000 m². L'accés als terrenys es realitza des del camí existent a l'esquerra cap a Casa Conill que part de la carretera CV-656 direcció a Fontanars dels Alforins.   
L'activitat bàsica d'esta central és la generació d'energia elèctrica a base de concentració de l'energia solar per mitjà de concentradors parabòlics. El model per a l'aprofitament energètic de la radiació solar existent es basa en l'ocupació de col·lectors solars de concentració que calfen oli tèrmic fins una temperatura de 393ºC. La producció d'energia elèctrica es realitzarà a través d'una turbina de vapor de potència 49,9MW elèctrics amb els seus corresponents auxiliars connectada a la xarxa de la companyia elèctrica a una tensió de 132 kV. El cablejat elèctric es tendix soterrat per l'interior de les parcel·les.  
  
El principal element de la planta solar són els col·lectors solars parabòlics. El nombre total de col·lectors solars previstos per a la central és de 428. Estos tenen unes dimensions de 150 m de longitud i 5,7 m d'amplària. Es connecten en grups de quatre formant bucles, i fan un total de 107 bucles. Cada col·lector s'ancora al sòl per mitjà de 14 suports amb les seues corresponents fonamentacions. Els col·lectors estan separats una distància de 16,25 metres entre eixos. La central solar està composta a més per un generador de vapor, una turbina de vapor de potència nominal 49,9 MW i una caldera de suport de potència tèrmica 19 MW.   
Es preveu instal·lar una potència total de 49,9 MW. S'indica que la connexió per a l'entrega d'energia elèctrica s'efectuarà en la subestació de Beneixama. Per a això es construirà una línia aèria de tensió 132 kV el traçat de la qual no queda descrit en el projecte.  
Respecte del consum de gas instal·lat per al funcionament de la caldera, s'estima un consum de 49.869 MWh. Per a això es fa necessari ampliar la instal·lació de gas connectant amb el gasoducte de la carretera València - Alacant d'una longitud aproximada de 1700 m.  
Les necessitats totals d'aigua en la central solar seran de 375.320 m³ repartits de la manera següent: 43.560 m³/any d'aigua per a la neteja de la planta, 331.200 m³ per a la refrigeració de la central utilitzant la turbina 2000 hores i 560 m³ per al consum humà considerant 40 persones i 280 dies. Es disposa d'un sistema d'estalvi d'aigua consistent en un intercanviador d'aigua-aire que refrigera l'aigua durant la nit degut a les baixes temperatures de Villena, de manera que, durant els mesos freds no cal utilitzar la torre de refrigeració i durant els mesos de calor la torre només funciona 5 hores al dia. No obstant això, no queda justificat en el projecte, l'origen dels recursos hídrics.  
  
La il·luminació dels accessos i edificis d'oficines es realitzarà durant la jornada laboral, i quedaran tan sols els elements d'abalisament en els accessos durant la nit. L'àrea ocupada pel camp solar no disposarà d'il·luminació, incloent-hi una xarxa de preses de corrent que permetrà instal·lar elements portàtils d'il·luminació quan les necessitats de manteniment ho facen necessari.  
Les edificacions existents en el terreny objecte de la declaració d'interés comunitari són: Casa Conill, catalogada com a edifici protegit pel planejament municipal, Casa de la Paloma i Casa del Pardal. Com noves edificacions es construirà el "power block" que consta d'un edifici format per dos naus adossades per a la zona de producció i un altre edifici d'una nau per a la zona de magatzem i manteniment que ocuparan una superfície de 1.800 m². A més es construirà la subestació elèctrica des d'on partirà la línia elèctrica per a l'evacuació de l'energia generada i un edifici d'oficines en què hi haurà dependències per a les activitats d'investigació, promoció i difusió de les energies renovables. La ubicació de la subestació, de 4.500 m², s'indica en el plànol de distribució del camp solar, no obstant això, no es descriu en el projecte. El tancat de la instal·lació exclou la zona forestal existent al voltant de Casa Conill amb la finalitat de no alterar l'hàbitat.  
  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental es contemplen les alternatives següents:  
- Alternatives sobre la concepció: l'elecció de la tecnologia de concentradors solars parabòlics per a la producció d'energia elèctrica s'ha basat principalment en la minimització dels impactes mediambientals enfront d'altres tecnologies convencionals que empren combustibles fòssils per a la generació d'energia. Els criteris que s'han valorat són:  
  
- S'empra una font d'energia renovable com és el sol.  
- S'aconseguix una notable reducció d'emissions atmosfèriques respecte a altres formes de generació d'energia.  
- L'impacte visual és molt menor que el produït per altres instal·lacions d'energia renovable.  
- Alternatives sobre la ubicació: després de realitzar un estudi dels polígons industrials dels municipis pròxims es van obtindre una sèrie de dades amb què es comprova que no hi ha cap amb capacitat ni terreny disponible per a albergar una planta d'esta envergadura. La proximitat a una línia d'alta tensió, la disponibilitat d'aigua per a refrigeració, la proximitat d'infraestructures de carretera i ferrocarril i la disposició d'un terreny pla sense protecció per causes mediambientals va fer que es triara la Vall dels Alforins a Villena com a emplaçament ideal per a la implementació del projecte.  
- Alternativa sobre la distribució: els col·lectors solars es poden connectar en sèrie per mitjà d'unions flexibles formant llaços. Cada llaç pot tindre entre quatre i sis col·lectors depenent de les condicions del lloc i de la grandària del camp solar. En este cas, el camp solar està format per un total de 690 col·lectors solars parabòlics que s'agrupen de sis en sis obtenint 115 bucles. Es considera la quantitat necessària per al rendiment òptim de la planta. La distribució de la central s'ha dissenyat de manera que les infraestructures per al transport energètic siguen les menys possibles i reduir així l'impacte produït per la realització de les línies elèctriques. A més, atés que s'ubica en una zona rural, s'ha intentat evitar i minimitzar els impactes visuals i paisatgístics en el territori derivats de la instal·lació de la central. No obstant això, el document "projecte tècnic, text refós" indica que el nombre total de col·lectors solars previst per a la central és de 428, connectats en grups de quatre formant bucles, amb un total de 107 bucles.  
  
- Alternatives sobre l'execució: en l'execució de la central solar es triaran vials de manera que l'ocupació siga la menor possible, se senyalitzaran correctament les obres i s'intentarà evitar l'afecció al trànsit rodat.  
Tramitació administrativa  
Amb data 18 de febrer de 2008, es va rebre escrit de la Direcció Territorial d'Alacant on sol·licitava la tramitació de la declaració d'impacte ambiental relativa a la DIC per a generació d'energia elèctrica per mitjà de fonts renovables a instàncies d'Enerstar, SA, i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Exemplar de la documentació tècnica presentada.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Document de síntesi.  
El propi escrit de remissió certifica que el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, número 5659, de data 13 de desembre de 2007, i s'han presentat dos al·legacions respecte d'això. De l'exposició pública mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Villena, s'han remés dos al·legacions. Les quatre al·legacions són de caràcter ambiental i estan basades en l'impacte sobre espècies de fauna catalogada. Estes han sigut considerades en els informes de l'Àrea d'Espais Naturals i el Servici de Biodiversitat.  
  
En data 27 de febrer de 2008, es va sol·licitar informe al Servici de Biodiversitat respecte de les possibles afeccions en relació a les aus, i es va rebre resposta l'1 d'abril de 2008. Posteriorment, amb data 22 de maig de 2008, es va sol·licitar al mateix servici nou informe respecte de la suficiència de mesures correctores, i es va rebre contestació en data 28 de maig de 2008.  
En data 27 de febrer de 2008, es va sol·licitar informe a la Direcció General del Paisatge respecte de les seues competències, i es va rebre resposta en data 14 de maig de 2008.  
En data 27 de febrer de 2008, es va sol·licitar informe a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals en relació amb les possibles afeccions rellevants pel que fa a les aus com a conseqüència de la ubicació de la instal·lació sobre una proposta de ZEPA, i es va rebre resposta en data 16 de maig de 2008.  
En data 3 de març de 2008, es va sol·licitar informe al Servici de Coordinació Territorial sobre el compliment de les directrius del Pla General Municipal d'Ordenació de Villena en la tramitació de l'expedient de DIC, i es va rebre resposta elaborada pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori amb data 10 d'abril de 2008.  
Els informes sectorials rebuts són:  
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals  
L'àmbit d'actuació se centra en una nova ZEPA, els Alforins, proposta per la Conselleria de Medi Ambient, publicat el seu anunci per a informació pública en el DOCV el 18 de gener de 2008, pel seu valor per a la protecció d'aus com l'àguila marcenca, àguila daurada, àguila calçada, falcó pelegrí, duc, gralla de bec bermell i còlit negre, són d'importància capital per a la conservació de les següents espècies d'aus estepàries, els principals hàbitats de les quals a la Comunitat Valenciana no estan inclosos en la xarxa d'IBA:  
Falco naumanni (xoriguer xicotet)  
Tetrax tetrax (Sisó)  
Otis tarda (pioc salvatge)  
Pterocles orientalis (xurra)  
Chersophilus duponti (alosa becuda)  
Bucanetes githagineus (pinsà trompeter)  
L'informe de 16 de maig de 2008 de l'Àrea d'Espais Naturals, indica que amb la informació disponible, l'afecció de tot l'àmbit territorial de l'actuació, sobre la ZEPA Els Alforins, es concreta en l'ocupació de 39.8 hectàrees, de les quals es veuen afectades pel canvi d'ús una superfície estimada de 8 hectàrees. D'altra banda, en la zona afectada per l'ocupació territorial en l'àmbit de la ZEPA, s'ubiquen una sèrie de construccions que poden ser potencialment ocupades per xoriguer petit, com és el cas de la Casa Conill, aus que tenen com a principal espai vital les zones de cereals que es troben al nord-est de l'habitatge.   
  
Segons la cartografia que acompanya la documentació de la DIC, es vincula a la pròpia actuació la zona afectada dins de la ZEPA, una part d'esta es proposa per a la instal·lació de col·lectors solars i la resta (unes 31 hectàrees) no s'especifica quin serà el seu destí, s'entén, pel que fa a l'activitat després de la declaració d'interés comunitari per a tot l'àmbit territorial proposat.  
L'informe conclou que no existiran afeccions negatives apreciables si es complixen els condicionants que s'assenyalen a continuació:   
1. Retirada de la proposta d'aquells col·lectors solars que s'ubiquen dins de l'àmbit territorial de la ZEPA, no perquè es considere incompatible amb esta, sinó perquè hi ha altres espais lliures, en el conjunt de l'àmbit territorial de la DIC, capaços d'albergar estes infraestructures. D'esta manera s'aconseguix mantindre estes 39 hectàrees dedicades al cultiu de cereal o al manteniment de guarets.  
2. Per la documentació que es té, no es pot conéixer amb exactitud el traçat de la línia d'evacuació, des del camp solar fins a la subestació de Beneixama. Per això requerir esta informació al promotor, i advertir de la necessitat que esta nova línia es dissenye de manera que no travesse la ZEPA i el LIC Els Alforins, per la qual cosa s'hauran d'aportar estudis d'alternatives viables.  
3. Atesa la importància que té per al manteniment de poblacions viables d'espècies d'avifauna que es mantinga l'explotació agrícola, s'hauran de realitzar una sèrie de pràctiques agrícoles que estan reflectides com a annex I del present informe.  
Pel que fa a mesures correctores, s'establixen les que assenyala en el punt 3.4 el Pla d'Acció per a la Conservació de les Aus de les Estepes Cerealistes, i de forma complementària altres com les següents:  
1. Conservació d'elements singulars (arbres aïllats, illes de vegetació, murets, construccions tradicionals): queda prohibida la seua alteració.  
2. Marges: prohibició de rompre les franges de vegetació espontània entre camps de cultiu.  
Annex I  
1. Mesures complementàries: tenint en compte la problemàtica particular de conservació de l'activitat agrícola, vincular a mesures de promoció activa d'esta activitat, amb una sèrie de condicionants per a garantir pràctiques sostenibles amb l'avifauna, com ara:  
2. Mesures complementàries agroambientals (font: SEO/BirdLife)  
  
a) Restolls: prohibició d'eliminar els restolls darrere de la collita: en guarets (1-2 mesos); o en rotació (1-5 anys).  
b) Manteniment de pastius permanents: prohibició de rompre pastos, vessants, canals i domini públic hidràulic, per a la seua transformació en cultius, especialment, llenyosos.  
c) Pasturatge: ajust de càrregues en pastos, límits i restolls per a evitar l'expansió del matoll, evitant paral·lelament el sobrepasturatge i l'eliminació de la vegetació natural.  
d) Plaguicides: prohibició de l'ús injustificat i preventiu d'estos productes, i d'aquells diferents dels classificats com AAA i AAB (de menor toxicitat i permanència).  
e) Prohibició de l'ús de varietats primerenques i de tasques agrícoles durant l'època de reproducció.  
f) Prohibició de les cremes de restolls, límits, orles de vegetació cassetó, restes de poda, etc.  
g) Finalment, ha de recordar-se l'absoluta incompatibilitat de la implantació de formacions vegetals llenyoses denses amb els objectius de conservació dels hàbitats esteparis prioritaris, ja siga per mitjà de repoblacions o introducció de cultius llenyosos.  
3. Línies de gestió específiques segons els tipus d'hàbitat esteparis  
  
3.1. Estepes seminaturals, zones subestepàries, com espartars.  
a) Fomentar l'establiment d'acords amb els ramaders perquè el pasturatge siga una ferramenta de gestió de la vegetació i del paisatge, amb l'objectiu de millorar els hàbitats de les espècies d'interés comunitari i els hàbitats d'interés comunitari.  
b) Es determinarà la càrrega ramadera i la zonificació més adequada per a compatibilitzar les explotacions ramaderes extensives i els objectius de conservació.  
c) Promoure el manteniment i restauració dels punts d'aigua existents (surgències naturals, xicotetes estructures tradicionals com a safarejos o abeuradors, etc.) o la creació de noves fonts per al seu ús per part de la fauna silvestre.  
d) Controlar i corregir els processos erosius originats per canvis en l'ús de l'espai o com a conseqüència indirecta d'activitats humanes pròximes (talussos de carreteres, pedreres, etc.)  
3.2. Planes cerealistes   
a) Procurar el manteniment d'una estructura en mosaic del paisatge, tant espacialment com temporalment.  
b) Evitar la concentració parcel·lària o, en tot cas, fomentar la recuperació i millora dels marges entre cultius o franges de terreny sense cultivar.  
c) Fomentar el manteniment sobre el terreny dels restolls el major temps possible o com a mínim, fins a la tardor.  
Queda prohibida la conversió a cultius llenyosos (oliverar, vinya en espatlera, ametlers), de la superfície agrícola vinculada a la DIC.  
Informe del Servici de Biodiversitat  
Havent-hi remés l'informe d'espais naturals al Servici de Biodiversitat a fi que eixe servici informara sobre si són suficients les mesures correctores propostes per a reduir l'afecció a les aus estepàries a l'interior de la ZEPA, es va rebre resposta on s'hi indicava que eren correctes i que, a més, per a garantir que estes zones continuen sent destinades a la conservació d'esta espècie, el propietari sol·licitarà la seua declaració com a reserves de fauna d'acord amb el que preveu l'article 12 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'establixen categories i normes per a la seua protecció.  
D'altra banda, l'espècie nidifica fora de la ZEPA però dins de la zona prevista per a instal·lació de panells a Casa Pardal. Per a preservar l'hàbitat d'alimentació de l'espècie en les seues proximitats, hauran d'excloure's d'ocupació per col·lectors i mantindre els usos actuals del sòl les parcel·les 31, 32, 34 i 35 del polígon 76.  
Respecte al programa de seguiment, anualment i de forma coordinada dins del programa de seguiment d'aus estepàries que realitza el Servici de Biodiversitat, es realitzarà anualment una avaluació de les parelles reproductores (nombre de parelles, localització i èxit reproductor), i de l'ús de l'hàbitat de xoriguer petit dins de l'àrea DIC i en un radi d'1 km fora dels seus límits, amb l'objecte de determinar l'afecció de la instal·lació sobre eixa espècie.  
Afeccions legals  
La producció d'energia està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.  
Com a productor de residus, ha de complir allò que s'ha establit per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en matèria.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que pertoque obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
Les parcel·les on s'ubica l'actuació afecten una nova ZEPA, els Alforins, proposta per la Conselleria de Medi Ambient, publicat el seu anunci per a informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el 18 de gener de 2008. Per este motiu s'ha sol·licitat informe al Servici de Biodiversitat i a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, que es reflectixen en l'apartat de tramitació administrativa.  
  
A més de les afeccions sobre l'avifauna, exposades en els esmentats informes, altres efectes ambientals a considerar són:  
- Contaminació visual  
- Contaminació atmosfèrica produïda per les emissions de la caldera  
- Contaminació acústica  
- Generació de residus industrials inherents a l'activitat industrial  
   
Per a minimitzar l'impacte visual es col·locarà una barrera vegetal en tot el perímetre de la instal·lació. A més, s'ha presentat davant de la Direcció General de Paisatge, l'estudi d'integració paisatgística.  
Pel que fa a la contaminació atmosfèrica deguda a les emissions de NOx, CO, partícules incremades i CO2, es proposa la instal·lació d'una ximenera d'evacuació de la caldera, el disseny de la qual es justifica en l'estudi d'impacte ambiental. Estes emissions es controlaran periòdicament (controls anuals i trianuals).  
S'indica que no hi ha jaciments, patrimoni de béns d'interés catalogats que puguen veure's afectats per l'actuació. En cas de localitzar-se, s'avisaria immediatament a l'organisme competent.  
La zona està catalogada com de vulnerabilitat baixa d'aqüífers d'acord amb la cartografia temàtica publicada per la Generalitat Valenciana i no hi ha risc d'inundació segons PATRICOVA.  
Respecte als nivells acústics, l'expedient inclou un estudi acústic en què es considera la determinació dels nivells sonors exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, que presenta mesuraments dels nivells sonors per mitjà de mostreig de díhuit punts distribuïts entre la parcel·la d'actuació i les vies de comunicació. Els resultats indiquen que: cap font sonora emet o transmet nivells de soroll superiors als límits establits per l'ordenança municipal per a la protecció de sorolls i vibracions de l'Ajuntament de Villena; pràcticament en la totalitat dels punts mesurats, el responsable del nivell sonor és el trànsit rodat; resulta destacable el nivell de soroll de fons provocat pel pas dels vehicles, tenint en compte la proximitat de la parcel·la d'actuació a l'autovia A -31.  
  
Pel que fa als residus, es preveu que es generaran en la planta 500 kg/any de draps bruts, 3000 kg/any d'oli usat, 1000 kg/any de bateries i 2000 kg/any de paper. L'oli usat serà recollit en bidons per a ser retirat periòdicament per gestor autoritzat i portat a planta de tractament per empresa autoritzada. A més es preveu la instal·lació de cubetes per a evitar possibles vessaments accidentals.  
Les aigües residuals sanitàries que es generen en la neteja que s'ha projectat en la instal·lació són canalitzades fins una depuradora d'oxidació total. L'aigua una vegada depurada serà canalitzada fins a les basses d'emmagatzematge d'aigua per a ser reutilitzada.  
Així mateix, el programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte complir les indicacions i mesures protectores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Es realitzarà un seguiment d'aquells impactes ambientals considerats més rellevants com ara: contaminació atmosfèrica, generació de residus industrials, recollida d'aigües negres, integració paisatgística, consum d'aigua, hàbitat del xoriguer petit.  
  
El desenrotllament del pla de vigilància constarà de:  
- Recol·lecció de dades. La recollida de dades es realitzarà en funció del paràmetre a considerar i de l'activitat que provoca l'impacte a detectar.  
Anàlisi de les dades i avaluació de l'impacte.  
- Pla de resposta a les tendències detectades: sobretot per a aquells impactes que han aconseguit els nivells crítics  
- Preparació d'un informe periòdic. Informe que es redacta anualment i que contindrà els nivells d'impacte detectats, l'eficàcia observada de les mesures correctores, la correcció de l'ESIA i el perfeccionament i les adaptacions del pla de vigilància de les noves situacions  
  
- A més, entre altres:  
- Mesura de l'energia elèctrica generada  
- Comprovació del funcionament correcte de la instal·lació  
- Comprovar l'estat de la depuradora  
- Comprovar l'estat de la ximenera de fums  
- Comprovació del funcionament correcte de la instal·lació  
- Revisió i manteniment dels col·lectors solars  
- Efectuar una neteja completa dels col·lectors  
- Retirada dels residus generats  
- Informe tècnic a la Conselleria de Territori i Habitatge de les activitats exercides en la mesura que este siga requerit  
- Comprovació dels nivells d'emissió sonora  
- Informe tècnic del seguiment de la reintroducció del xoriguer petit  
Tant les mesures correctores com el pla de vigilància proposat, hauran d'aplicar-se d'acord amb els condicionants que s'establixen en la present resolució.  
Respecte a la línia elèctrica necessària per a l'evacuació, s'efectuarà la valoració ambiental d'esta per mitjà del procediment d'avaluació d'impacte ambiental corresponent. S'haurà de tindre en compte per a esta allò que s'ha indicat en l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
  
Consideracions jurídiques   
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, modificat per l'article 112 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'organització de la Generalitat.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article 16.2.m del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte DIC per a generació d'energia elèctrica per mitjà de fonts renovables promogut per Enerstar, SA, a ubicar en parcel·les 19, 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33 i 37 del polígon 75 i 16, 21, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 38, 39 i 40 del polígon 76 del terme municipal de Villena, província d'Alacant, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com de l'apartat segon de la present resolució.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents dels quals 1.a, e i 4 hauran de ser resolts prèviament a l'obtenció de la declaració d'interés comunitari, així com l'obtenció de l'informe de la Direcció General de Paisatge:  
1. Com a mesura per a preservar els valors ambientals corresponents a les aus estepàries, hauran de complir-se els condicionants assenyalats en els informes emesos per l'Àrea d'Espais Naturals i el Servici de Biodiversitat que es resumixen en les següents:  
a) Excloure de l'actuació, l'ocupació de les 39 ha ubicades en l'àmbit territorial de la ZEPA, i es mantindran amb cultiu de cereal o manteniment de guarets.  
b) Mantindre l'explotació agrícola en les zones no ocupades per les instal·lacions, i es realitzaran les pràctiques agrícoles reflectides com a annex I de l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals.  
c) Establir les mesures correctores indicades en el punt 3.4 del Pla d'Acció per a la Conservació de les Aus de les Estepes Cerealistes i de forma complementària les següents:  
- Conservació d'elements singulars (arbres aïllats, illes de vegetació, murets, construccions tradicionals): queda prohibida la seua alteració.  
- Marges: prohibició de rompre les franges de vegetació espontània entre camps de cultiu.  
d) Cessió de la parcel·la 15 del polígon 13 específicament per a la conservació del xoriguer petit. Per a garantir-ho, s'haurà de sol·licitar la declaració com a reserves de fauna d'acord amb el que preveu l'article 12 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, pel qual es crea i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, i s'establixen categories i normes per a la seua protecció.  
e) Hauran d'excloure's de la seua ocupació per col·lectors i mantindre els usos actuals del sòl, les parcel·les 31, 32, 34 i 35 del polígon 76, a més de les afectades per l'ampliació de ZEPA.  
f) Respecte al programa de seguiment, anualment i de forma coordinada dins del programa de seguiment d'aus estepàries que realitza el Servici de Biodiversitat, es realitzarà anualment una avaluació de les parelles reproductores (nombre de parelles, localització i èxit reproductor), i de l'ús de l'hàbitat de xoriguer petit, dins de l'àrea de DIC i en un radi d'1 km fora dels seus límits, amb l'objecte de determinar l'afecció de la instal·lació sobre esta espècie.  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, hauran de regularitzar-se els pous davant de l'organisme de conca corresponent d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües. A més, la reutilització de les aigües residuals sanitàries requerirà de la seua depuració prèvia i estarà prohibit qualsevol tipus d'abocament al terreny.   
3. Si en el desenrotllament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observaren danys a tercers o impactes no detectats en la present avaluació d'impacte ambiental, es procedirà al seu estudi i correcció, en coordinació amb esta Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
4. S'haurà d'obtindre l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. Així mateix, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria competent.  
5. Quant a l'enllumenat exterior, es prohibix l'emissió de llum per damunt de l'horitzontal. Únicament s'il·luminaran les àrees que necessiten ser il·luminades amb làmpades de baixa intensitat, de vapor de sodi de baixa pressió, a fi de no generar contaminació lumínica i no atraure als insectes.  
6. Els bidons que recullen l'oli usat hauran de col·locar-se davall de la coberta, i es disposarà d'algun sistema de recollida de possibles vessaments fins a la seua retirada pel gestor autoritzat. Altres residus generats per la instal·lació també hauran de ser emmagatzemats en lloc cobert.  
7. Es procedirà al desmantellament de totes les infraestructures temporals executades, de forma immediata després de finalitzar-ne l'ús. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes aquelles àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
8. Es presentarà davant d'esta Direcció General de Gestió del Medi Natural, en un termini no superior a tres anys, un projecte de restauració de la parcel·la, i serà preceptiu l'obtenció d'informe d'esta Direcció General en què, si és el cas, s'establiran les mesures que cal adoptar.  
  
9. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
10. S'haurà de dur un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
11. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, 10 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 96/2008-AIA  
Títol: línia elèctrica a 220 kV entre ST Salades i ST Santa Pola.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: Elx i Santa Pola (Alacant).  
Descripció del projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una línia elèctrica, a 220 kV, doble circuit dúplex, entre les subestacions elèctriques ST Salades (a Elx) i ST Santa Pola (en Santa Pola i actualment en tràmit d'autorització de la seua ampliació). La línia té una longitud de 12.688 m, 2.152 m en subterrani i 10.536 m en aeri. Es tracta d'una línia de 1a categoria, amb una potència màxima a transportar per circuit de 519,7 MVA (tram subterrani).  
La necessitat de la línia ve relacionada amb l'actual saturació de la xarxa en la zona d'Elx i Santa Pola. Açò ha dut a cap l'ampliació de la STR Santa Pola per a dotar-la de transformació en 220 kV, amb la qual cosa és necessari alimentar-la en 220 kV. Amb això es pretén, entre altres objectius, respondre a la petició de la mercantil a actuar de nous subministraments a Santa Pola per un total de 218 MW.  
El traçat subterrani, en rasa de 2 m d'ample i un mínim de 1,5 m de profunditat s'ubica a Elx, en l'eixida de la ST Salades, davant de la necessitat de creuar una zona urbana industrial i diverses infraestructures. La resta de la línia es projecta en aeri, amb suports metàl·lics de fins a 52 m d'altura, constituïts per perfils angulars de costats iguals galvanitzats en calent, amb fonamentació de 4 massissos independents de formigó en massa, tots estos amb connexió de terra. Els conductors seran cables d'alumini-acer tipus Dúplex-Gull i amb dos cables tipus terra/òptic.  
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat per les distàncies de seguretat establides respecte de les carreteres, a altres línies elèctriques i a habitatges, entre altres. En particular, en este cas, la línia ha d'atindre's als requeriments derivats de la proximitat a l'aeroport de l'Altet.  
En els creuaments amb llits, s'ha d'aplicar allò que s'ha establit per a les zones de servitud i policia pel Reglament de Domini Públic Hidràulic, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril. L'encreuament amb vies pecuàries s'ajustarà amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. Així mateix, l'encreuament per zones forestals amb declaració de muntanya d'utilitat pública, comporta la necessitat de disposar dels permisos o autoritzacions que establix la legislació en matèria forestal.   
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en el seu annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).   
  
La gestió dels residus generats, s'ajustarà al que establix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria.  
Respecte a l'afecció paisatgística de la línia, caldrà ajustar-se al que establix el Decret 120/2006, d'11 d'agost.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
El disseny de la línia ve condicionat per la diversitat d'infraestructures i construccions presents en la zona: aeroport de l'Altet, carreteres, ferrocarril, urbanitzacions, zones industrials, extraccions mineres, altres línies. Així mateix, en l'àmbit d'estudi es troben el Parc Natural de les Salines de Santa Pola (també és ZEPA, LIC i està inclosa en el catàleg de zones humides) i el Paratge Natural municipal del Clot de Galvany (pertanyent a LIC i catalogat com a zona humida). Ambdós zones destaquen per albergar colònies d'aus d'espècies amb diversos graus de protecció.  
S'han plantejat tres alternatives de traçat que conjuguen estos condicionants de disseny, i se seleccionen, finalment, en funció de les afeccions ambientals de cada una d'estes, la denominada B, entre altres raons, perquè és la que sense travessar espais protegits, s'allunya equilibradament de les dos àrees d'interés per a la fauna mencionades.  
  
El tram subterrani de la línia discorre per una zona totalment antropitzada, principalment d'ús industrial, sota vies de comunicació de titularitat pública. En este tram els principals impactes vénen associats a les molèsties produïdes per l'ocupació temporal d'estos camins i el soroll i pols generats durant les obres. No es preveu afecció sobre el patrimoni, per les obres executades prèviament.  
  
El traçat aeri s'ha considerat adequat per al següent tram de la línia, per discórrer per una zona principalment agrícola i en algunes àrees, forestal. L'accessibilitat en el traçat agrícola està assegurada per la xarxa de camins existent. En l'àrea forestal, també es disposa de camins d'accés a la majoria de suports. En el cas del suport número 27, la ubicació d'este es troba a uns 60 m del camí més pròxim, per la qual cosa és necessari obrir un accés que requerix l'eliminació de 2 pins i altres 5 per al suport. Es tracta de pins plantats en actuacions de repoblació, de poca envergadura. No s'ha estimat necessari obrir carrers en la zona forestal perquè la distància dels cables a la vegetació és prou per a assegurar els requisits de seguretat de la línia.  
  
Un altre aspecte relacionat amb el tram aeri és la possible afecció per col·lisió d'aus, ja que el perill d'electrocució queda eliminat per les característiques de la línia (distància entre conductors i entre estos i els suports). Atés que la comunitat faunística més destacada és l'avifauna de la zona i hi ha trasbals d'esta entre les diverses zones humides i inclús cap a la depuradora de Santa Pola, rodejada per la seua banda sud per la línia, es considera necessari instal·lar dispositius salvaocells en tot el tram aeri. En este sentit, el Servici de Biodiversitat va informar que seria preferible un traçat pel nord-est de la depuradora. El mateix s'ha valorat en les alternatives, però suposa una major proximitat al Clot de Galvany. A més, ja hi ha línies elèctriques en la part sud, amb la qual cosa es crea un corredor a la zona sud que augmenta la visibilitat d'estes. D'altra banda, la configuració de la subestació existent i la seua ampliació prevista, així com el desenrotllament urbanístic previst, en limita l'accés nord.  
En determinades àrees hi ha hàbitats cartografiats. Estudiat el traçat de la línia en estes, s'ha comprovat que no s'afectarà vegetació protegida.  
És necessari l'encreuament sobre unes quantes vies pecuàries. En tot cas, els suports se situen fora de l'amplària legal d'estes i únicament es veuran afectades pel vol de la línia. No s'interromprà el pas durant les obres.  
Les obres necessàries per a l'execució de la línia consistixen bàsicament en:  
- Excavació de rases  
- Recollides de material  
- Estesa de conductors i elements auxiliars  
- Tapat de rasa i restitució de servituds  
- Excavació i formigonat de les fonamentacions dels suports  
- Retirada de terres i materials  
- Armat i hissat de suports  
- Tala d'arbratge  
- Rehabilitació de danys  
Durant el funcionament de la línia, les tasques a realitzar seran bàsicament de manteniment i en cas d'accident, reparacions.  
Derivat de tot això, s'han considerat altres possibles afeccions associades en general amb els projectes de línies elèctriques, com són:  
- La construcció de la línia crearà servituds al llarg del seu traçat, tant d'ús del sòl i condicionament d'obres futures (tram subterrani) com a prohibició d'edificar sota esta (tram aeri).  
  
- No es preveu l'afecció a béns d'interés cultural o jaciments catalogats. No obstant això, podrien aparéixer nous jaciments, per la qual cosa es realitzarà una prospecció i es vigilarà l'execució de les obres per si aparegueren restes arqueològiques o paleontològiques.  
- Els residus generats durant les obres seran gestionats adequadament, en funció de la seua tipologia i característiques. Les restes de formigó i llavat de formigoneres es podrien utilitzar, en cas d'acord amb el propietari i si es disposa d'autorització, per a la millora de camins.  
  
- Per al muntatge i hissat dels suports es requerix una superfície de treball pròxima a la seua ubicació, per la qual cosa és necessari el desbrossament i compactació del sòl en certes àrees, que es tornaran al seu estat previ una vegada finalitzen els treballs.  
- Les línies elèctriques, a causa de l'efecte corona, generen emissió acústica, a baixa freqüència, a manera de brunzit. Esta és més elevada en condicions de boira i pluja. No obstant això, només s'escolta als voltants de la línia i és poc significatiu.  
- Respecte als camps electromagnètics, disminuïxen ràpidament amb la distància a la línia. En el tram subterrani, són més elevats justament junt al conductor, però a pocs metres és pràcticament inexistent. No obstant això, estan per sotal dels valors límit recomanat (5kV/m i 10 µT).  
Altres mesures preventives i correctores adoptades són:  
- La principal mesura preventiva és la pròpia planificació de la línia, que adaptarà les necessitats en funció de les característiques de la línia i la zona per on es traça i posteriorment, la direcció ambiental de l'obra.  
  
- El projecte de disseny de la línia, en funció de les alternatives prèviament determinades, permet també minimitzar els impactes.  
- Allò que s'ha citat anteriorment permet adaptar la línia a la xarxa de camins existent, ubicar els suports en les zones menys productives, triar els suports i evitar l'afecció a vies pecuàries, llits, edificacions, infraestructures, patrimoni cultural, paisatge, fauna i vegetació rellevant.  
- Durant l'obra, es tractarà de reduir al màxim les plataformes de treball i la zona afectada pels abassegaments. El manteniment dels vehicles es farà en el taller per a evitar qualsevol perill d'abocaments o contaminació del sòl o les aigües, i està prohibit en qualsevol cas la neteja de maquinària a les zones forestals (per exemple, formigoneres).  
  
- Es procedirà a la retirada dels materials sobrants d'obra, i es gestionaran adequadament els residus.  
- Totes les superfícies afectades es deixaran en la situació prèvia a les obres.  
- Es durà a terme el manteniment de la línia per a evitar qualsevol fallada per envelliment o esgotament prematur dels materials per a garantir el funcionament, i es comprovarà així mateix l'efectivitat de les mesures adoptades en el projecte.  
El programa de vigilància ambiental proposat té com a objectius fonamentals:  
- Verificar la correcta execució de les obres de construcció del projecte i explotació d'este, per a complir les mesures correctores previstes.  
- Comprovar que els impactes produïts per la posada en funcionament són els previstos, tant en magnitud com per l'element afectat.  
  
- Detectar si es produïxen impactes no previstos i posar en marxa noves mesures correctores.  
- Seguir l'evolució de les mesures correctores adoptades, comprovar la seua eficàcia i determinar, en cas negatiu, les causes que han provocat el seu fracàs i establir les noves mesures  
Amb estos objectius, el programa de vigilància ambiental contempla:  
- Determinar la ubicació final de suports (replantejament) per a minimitzar afeccions, per exemple, sobre el patrimoni arqueològic, conservació de cultius i mínim desbrossament i absència d'afecció sobre espècies protegides.  
- Incorporar les recomanacions de la declaració d'impacte ambiental al plec de prescripcions tècniques del projecte.  
- Vigilància del compliment dels compromisos adquirits.  
- Control periòdic del desenrotllament de les obres i del compliment de les mesures correctores: gestió dels residus generats, restauració del terreny.  
Tramitació administrativa  
Amb data 2 d'abril de 2008, va tindre entrada en els Servicis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge escrit del Servici Territorial d'Energia d'Alacant, pel qual se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Projecte de la línia a 220 kV, doble circuit, ST Salades - ST Santa Pola.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi d'este, en format paper i electrònic.  
El mateix escrit de remissió comunica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (22.01.2008) i en el diari La Verdad (01.02.2008), sense que s'hagen formulat al·legacions a este.  
Amb caràcter previ a la presentació del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental davant de l'òrgan substantiu autonòmic, es va tramitar davant del Ministeri de Medi Ambient una consulta sobre l'abast i amplitud de l'estudi d'impacte ambiental, en el qual van participar diversos organismes i les observacions del qual s'han considerat en l'elaboració d'este.  
En la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte es va consultar al Servici de Conservació de la Biodiversitat i al Servici Territorial de Medi Ambient, i es va obtindre només resposta del primer d'estos, la qual cosa se cita en apartats anteriors.  
Amb data 18 de juny de 2008 el promotor va remetre una còpia de l'escrit rebut de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que adjunta resolució d'autorització per a la realització de prospecció arqueològica. També s'ha rebut còpia de la resposta a les consultes realitzades per l'òrgan substantiu a la Direcció Territorial de Medi Ambient (Secció Forestal i Servici de Planificació i Ordenació Territorial) i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Consideracions jurídiques  
El projecte línia elèctrica s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei. L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de línia elèctrica a 220 kV entre la ST Salades i la futura ST Santa Pola, promoguda per Iberdrola Distribució Elèctrica SAU, el traçat de la qual discorre pels termes municipals d'Elx i Santa Pola (Alacant) sempre que este es desenrotlle amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient.  
Addicionalment, s'establixen les condicions següents:  
1. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Es disposaran dispositius salvaocells en tot el tram aeri de la línia.  
3. Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, en cas de detectar-se la nidificació d'alguna espècie catalogada en les proximitats de la línia, hauran d'adaptar-se les obres i tasques de manteniment a la temporada fora del període de cria.   
4. Les obres s'adaptaran a allò que s'ha establit per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport.   
5. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
6. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, i incorporat en l'article 14 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 14 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6728, del 06-03-2012 (2012/2154)

RESOLUCIÓN de 10 de febrero de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Castellón de la Plana, Montesa, Almussafes, Villena, Elche y Santa Pola.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6728

Fecha DOGV
:   06-03-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/2154

CVE


Fecha del documento
:   10-02-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Montesa](javascript:void(0))
    * [Almussafes](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de febrero de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Castellón de la Plana, Montesa, Almussafes, Villena, Elche y Santa Pola. [2012/2154]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental y correspondientes a los siguientes expedientes; 1/2008 AIA Castellón de la Plana, 2/2008AIA Montesa, 14/2008 AIA Almusafes, 52/2008 AIA Villena y 96/2008 AIA Elche y Santa Pola.  
  
Valencia, 10 de febrero de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 1/2008-AIA.  
Título: subestación transformadora 132/66 kV, ST El Serrallo.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía.  
Localización: carretera N-225, polígono industrial El Serrallo en Castellón de la Plana (Castellón).  
Descripción del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la instalación de una subestación transformadora (ST) de relación de transformación 220-132/66 kV denominada ST El Serrallo, en el polígono industrial El Serrallo del municipio de Castellón de la Plana. Inicialmente funcionará con relación 132/66, pero en fases posteriores la relación será de 220/66 kV. Tendrá espacio de reserva para la instalación de cuatro transformadores más y el aparallaje de maniobra que fuere necesario. La parcela sobre la que se ubicará es la 55 del polígono 63 del citado municipio, con una superficie de 146.700 m², de los cuales se dedicarán a la ST unos 5.000 m².   
La subestación ST El Ingenio, es la encargada del suministro eléctrico de la Planta de BP Oil Refinería de Castellón, SAU, y de la planta de UBE Chemical. Dado el crecimiento de la capacidad de producción de la planta de BP Oil, no es suficiente con la capacidad de la línea que la conecta con ST El Serrallo, no permitiendo la configuración de esta última una ampliación que permita asumir el incremento de potencia demandado por BP Oil. Se plantea la construcción de la nueva ST El Serrallo 132/66 kV para cubrir las necesidades de BP Oil, diversificar la red de distribución de la zona y mejorar la calidad del suministro. Se diseña la misma de forma que permita la conexión con el parque de intemperie de las nuevas generaciones de Iberdrola Generación SAU. Contiguas y posteriores ampliaciones.  
La ST El Serrallo será de tipo intemperie y se equipará, en su primera fase, con:  
- Un sistema eléctrico de 132 kV, con una configuración posición simple línea-trafo tipo intemperie  
- Un sistema eléctrico de 66 kV, con una configuración posición simple línea-trafo tipo intemperie  
- Un transformador 132/66 kV y 100 MVA  
- Edificio de control en el que se ubicarán los equipos de medida, mando, control y dispositivos de protección y seguridad correspondientes  
- Bancada de los transformadores de potencia y depósito de recogida de aceite.  
La obra civil necesaria para la construcción de la subestación será  
- Cerramiento perimetral de la parcela y accesos.  
- Construcción de viales interiores para el acceso de equipos de transporte y mantenimiento de 5 m de anchura.  
- Construcción de edificio (para los módulos de control y protección) mediante módulos prefabricados de hormigón, rodeado de una acera perimetral de 1 m de ancho.  
- Cimentaciones para equipos y para el edificio.  
- Construcción de la bancada subterránea del transformador y canalización de recogida de aceite.  
- Canalizaciones eléctricas para el tendido de los cables y cámaras/arquetas de registro.  
La instalación no requiere la presencia de personas, por lo no contará con abastecimiento de agua. No existirán por tanto vertido de aguas residuales. Las aguas pluviales se canalizan a la red de saneamiento existente.  
Consideraciones ambientales  
Entre las consideraciones técnicas y ambientales que se han utilizado para determinar la ubicación de la ST, cabe destacar:  
- Se trata de una zona industrial, contigua a un parque de 400 kV en construcción asociado a las instalaciones de Iberdrola Generación, SAU, por lo que se reduce su impacto visual.  
- Se halla próximo a las líneas de abastecimiento y los puntos principales de consumo, reduciéndose las infraestructuras de conexión y optimizando el rendimiento energético.  
La parcela está desprovista de vegetación y ocupada actualmente por un aparcamiento, casetas de obra, acopios, etc. El relieve es eminentemente llano.   
El entorno inmediato de la subestación está ocupado por instalaciones industriales de gran envergadura que ocupan el polígono industrial El Serrallo. El polígono industrial dispone de accesos e infraestructuras propias de una zona urbanizada. El entorno del polígono se caracteriza por ser una zona de cultivos, excepto al este, que linda con el mar. No existen espacios naturales en la zona de estudio.  
Dentro de la zona de estudio, no se halla inventariado ningún elemento del patrimonio cultural ni yacimiento arqueológico.  
Debido a las razones expuestas, la fragilidad del paisaje es baja y la instalación no supondrá una intrusión.  
En el estudio de impacto ambiental se considera que las siguientes acciones pueden generar impactos ambientales:  
- Durante la fase de construcción, el transporte y acopio de materiales, el acondicionamiento de los accesos y preparación del terreno, el montaje del edificio, de las instalaciones y tendido de las canalizaciones eléctricas, acondicionamiento final de superficies y generación de residuos de obra y montaje.  
- Durante la fase de funcionamiento, la ocupación del espacio y presencia de las instalaciones, los procesos de transformación de electricidad y posible generación de residuos de operación.  
Debido a las medidas de protección y seguridad para prevenir accidentes que la instalación debe cumplir y su ubicación en un entorno industrial, las afecciones ambientales de la instalación son poco significativas. No obstante, las principales afecciones previstas:  
- No se considera significativo el ruido generado durante la construcción de la instalación. El funcionamiento de los transformadores generará un leve incremento del nivel sonoro de fondo. Para minimizar esta afección, la empresa adquiere equipos con un nivel de ruido máximo de 60 dB(A), y exige el cumplimiento de la norma UNE-EN 60551. Estas medidas, considerando la distancia a cualquier núcleo urbano, permiten estimar el cumplimiento de los límites establecidos en la legislación vigente. Se reduce de esta manera el potencial riesgo de contaminación del suelo.  
- En la instalación se utiliza SF6 (hexafluoruro de azufre) como dieléctrico en los interruptores de 132 kV y 66 kV. Se trata de un gas sintético e inerte con escasa probabilidad de generar productos de descomposición. Es el único gas que, fortuitamente, podría generar una emisión de gases. Se dispone en cualquier caso de sistema de detección de eventuales fugas.  
- El aceite mineral que se emplea en los transformadores de potencia (por sus características dieléctricas y refrigerantes) es analizado periódicamente y tiene una vida larga. Se halla confinado en una cuba hermética, conectada con un depósito de recogida estanco. Se dispone también de sistema de detección de fugas. No se almacena aceite en la instalación.  
- El riesgo de electrocución queda eliminado por aplicación de la reglamentación específica.  
- Los residuos generados se gestionan de acuerdo con lo establecido en la legislación en la materia. Entre ellos, el citado aceite mineral, al finalizar su vida útil, se entregará a gestor autorizado para su valorización o eliminación.  
- La actividad de transporte y distribución de energía eléctrica se desarrolla a 50 hz, por lo que no se producen radiaciones ionizantes. Se aporta un estudio de las radiaciones electromagnéticas de la instalación, mediante el que se predice el cumplimiento de los niveles límite recomendado.   
Otras medidas preventivas y correctoras adoptadas:  
- Durante la construcción de la instalación: vigilancia de las obras, evitar afección al suelo y a terrenos vecinos, evitar levantamiento de polvo, mantenimiento de maquinaria y recogida de residuos. En el caso que aparezcan restos históricos, arqueológicos o paleontológicos durante el desarrollo de las obras, se suspenderán los trabajos, se delimitará el perímetro de afección del hallazgo y se notificará inmediatamente a la Conselleria de Cultura.  
- Retirada a vertedero de la capa de tierra eliminada para regularizar la cota actual. Se dispondrán contenedores durante la obra para alojar los residuos generados y se gestionarán adecuadamente.  
- Se realizará una limpieza general al finalizar la obra.  
- El transformador está apoyado sobre bancada independiente sobre suelo firme y aislado de la edificación para evitar la transmisión de vibraciones.  
Entre las actuaciones propuestas en el programa de vigilancia ambiental se indican:  
- Se comprobará que la afección de terrenos es la estrictamente necesaria  
- Se comprobará que el parque de maquinaria, acopio de materiales, lavado y puesta a punto de maquinaria se localizan en los lugares autorizados  
- Se vigilará que no se acopien sustancias peligrosas cerca de las acequias y corrientes de agua  
- Se controlará que los residuos o cualquier otro material sobrante de la obra son gestionados según la normativa aplicable  
- Se controlará que los aceites de los transformadores son gestionados convenientemente  
- Se comprobará el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras adoptadas  
Tramitación administrativa  
Con fecha 17 de enero de 2008, tuvo entrada en los Servicios Centrales de esta Conselleria escrito de la jefa de la Unidad de Energía de Castellón, por el que se solicita la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto técnico de la subestación transformadora ST El Serrallo de 132/66 kV  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis del estudio de impacto ambiental, en formato papel y electrónico  
- Certificado de no haber recibido alegaciones durante el trámite de información pública del proyecto (DOCV 11.10.2007)  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto subestación transformadora se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental y modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar favorable a los solos efectos ambientales, el proyecto de subestación transformadora denominada ST El Serrallo, promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SAU., en el polígono industrial El Serrallo del municipio de Castellón, según lo previsto en el Proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente.   
Segundo  
Como condiciones adicionales, se establece:  
1. Con respecto a las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la ST se estará, en su caso, a lo dispuesto por la Dirección General de Salud Pública, órgano competente en la vigilancia sanitaria de la contaminación electromagnética, de acuerdo con la Ley 4/2005, de 17 junio, que recomienda que se mantengan por debajo de los límites establecidos por la Recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio (1999/519/CE), fijados en 5 kV/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético.   
2. En el caso que aparezcan restos históricos, arqueológicos o paleontológicos durante el desarrollo de las obras, se suspenderán los trabajos, se delimitará el perímetro de afección del hallazgo y se notificará inmediatamente a la Conselleria de Cultura.  
3. Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
4. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, e incorporado en el artículo 14 del RDL 1/2008, de 11 de enero, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 2/2008-AIA.  
Título: planta solar fotovoltaica.  
Promotor: Genrenova, SLU.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: obtener la declaración de interés comunitario para una atribución de uso y aprovechamiento en suelo no urbanizable, relativo a la instalación fotovoltaica.  
Localización: partida El Canari, polígono 2, parcelas 7, 8, 9, 10 13, 15, 25, 26 y 27, del término municipal de Montesa (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la declaración de interés comunitario para el proyecto de planta solar fotovoltaica, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
El objeto del proyecto es la implantación de una planta solar fotovoltaica conectada a la red de transporte de energía de la empresa distribuidora.  
La superficie total de las fincas afectadas es 221.721 m² de los cuales 49.435,07 m² serán ocupados por las placas solares.   
La planta solar fotovoltaica tiene una potencia unitaria de 6,77 MW y estará constituida por 33.850 paneles solares distribuidos en 5 plataformas independientes interconectadas entre sí y que verterán la energía producida a través de 6 subsistemas de generación de 1 MW y un subsistema de 0,77 MW, que convierten dicha energía eléctrica de corriente continua en energía eléctrica alterna trifásica a 400 V. Los paneles solares se sustentan mediante estructuras metálicas, orientadas al Sur e inclinadas 30º. La energía es evacuada por línea subterránea hasta el centro de entrega de energía. La evacuación final a la red de transporte de energía de la empresa distribuidora se realizará mediante una línea subterránea de baja tensión que discurre entre el centro de entrega y la subestación Montesa. En la subestación, la línea se canalizará hasta el embarrado de 20 kV de la subestación de l'Alcúdia de Crespins, donde se instalará una celda de línea de 20 kV.  
Las actuaciones previstas para la ejecución del proyecto consisten en la eliminación de la vegetación existente y la realización de movimientos de tierras previas a la instalación de la infraestructura necesaria para la instalación fotovoltaica, supondrán un volumen de excavación de 23.130 m³, de los que se utilizará 18.285 m³ para relleno. El volumen de materiales sobrantes es de 4.845 m³.  
Para la elección de la ubicación se ha tenido en cuenta que el sitio está en las inmediaciones de la subestación donde se puede conectar y las características de orientación y tamaño de las parcelas son las más apropiadas.  
No se ha hecho alusión a la necesidad de la utilización de agua para limpieza de paneles.  
La distancia al núcleo urbano más próximo es al de l'Alcúdia de Crespins, con 2.800 m y la distancia al polígono industrial de l'Alcúdia de Crespins, de 800 m.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
En fecha 21 de enero de 2008 la Dirección Territorial de esta Conselleria remite estudio de impacto ambiental y documento de síntesis correspondientes a la declaración de interés comunitario para la instalación de la planta solar fotovoltaica.  
La información pública de la declaración de interés comunitario relativa a la instalación se ha realizado en e DOGV núm. 5708 de 21 de febrero de 2008. Además se ha expuesto en el tablón de anuncios municipal desde el 1 de abril de 2008, hasta el 10 de julio de 2008, emitiéndose dos alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones  
Se presenta dos alegaciones dentro del plazo legalmente establecido, siendo informadas por el ingeniero técnico municipal en fecha 21 de mayo de 2008, en el mismo sentido, el de considerar no proceder estimar sendas alegaciones.  
3. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 14 de febrero de 2008, se solicita al promotor ampliación a la documentación relativa a los siguientes apartados:  
- Justificación de autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar a la realización de actuaciones en la zona de policía de los barrancos del Toll y del Senarós  
- Justificación de los movimientos de tierra previstos para la adecuación del terreno  
- Justificación de disponer del informe de patrimonio de la Conselleria de Cultura y Deporte, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano  
- Actuaciones previstas una vez finalizada la vida útil de la instalación  
En fecha 5 de mayo de 2008 el promotor remite documentación complementaria, en la que justifica:  
- Solicitud autorización a la Confederación Hidrográfica del Júcar en fecha de registro de entrada de 27 de diciembre de 2007, para la actuación en la zona de afección de servidumbre y policía de los barrancos del Toll y del Senarós  
- Compromiso de retranqueo de la instalación, evitando la afección a suelo forestal  
- Presentación de planos de perfiles transversales y longitudinales de la zona de actuación y volúmenes globales del movimiento de tierra  
- Solicitud a la Conselleria de Cultura y Deporte, en fecha de registro de entrada 14 de abril de 2008, a la prospección arqueológica  
- Presentación de medidas preventivas y correctoras tras el cese de la actividad  
En fecha de registro de salida 14 de febrero de 2008 se solicita a la sección de gestión y disciplina urbanística el informe de paisaje relativo al estudio de integración paisajística.  
En fecha 14 de julio de 2008 se recibe informe del Area de Planificación del Territorio y el Litoral, en el que se indica que respecto a la posible afección del PATRICOVA, el ámbito de la actuación no se encuentra afectado por riesgo de inundación; respecto a la posible afección del PAT de Corredor de infraestructuras de la Comunitat Valenciana, el ámbito de la actuación no se encuentra afectado por el mismo.  
En fecha de registro de entrada 17 de julio de 2008, se recibe informe de la Dirección General del Paisaje relativo al estudio de integración paisajística de declaración de interés comunitario para la instalación solicitando la subsanación de la documentación, debiendo aportar la siguiente documentación:  
- Se deberá completar la descripción de la actuación aportando los datos de superficie envolvente de paneles, altura de los mismos y tipo de soporte  
- Se deberá completar las medidas de integración en el paisaje con aquellas que pueden incidir en el diseño formal de la actuación y su implantación en el paisaje como el diseño de los elementos del proyecto, diseño del asentamiento del mismo (topografía) y diseño de su entorno (plantaciones, etc.) con el fin de evitar los impactos visuales; deben ser medidas concretas (no genéricas) y pormenorizadas (dimensiones, cantidades, materiales, colores, en el caso de pantallas vegetales: especies, calibres, altura y marcos de plantación, así como su reflejo en al menos un plano de planta de la actuación, etc.) para esta instalación, que se deriven del análisis paisajístico y visual realizando y tengan una relación clara con el impacto a corregir  
- Deberá aportarse programa de implementación que definirá cada una de las medidas de integración da realizar, los horizontes temporales y económicos, incluirá una valoración económica detallada de la implantación y el mantenimiento posterior en el horizonte temporal, cronograma de ejecución y mantenimiento y partes responsables de ponerla en práctica, de conformidad con lo previsto en los apartados 5, 6, 7 y 8 del artículo 56 del RPJECV  
Afecciones legales  
La instalación se sitúa en suelo clasificado como no urbanizable común, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
Según la cartografía temática de la Comunitat Valenciana disponible en esta Conselleria, existe riesgo bajo a la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas. La erosión potencial de las zonas norte y oeste del área de estudio presentan una erosión potencial alta y el resto presenta una erosión potencial moderada. La erosión actual en la zona de actuación es moderada al norte y al oeste, y en el resto de la superficie es baja.  
Los barrancos del Toll y del Senarós cruzan la zona de actuación en dirección norte-sur. Se ha definido una zona de servidumbre de cinco metros de anchura desde los márgenes del barrando para uso público, según el reglamento de dominio público hidráulico, donde no se implantará paneles ni cualquier otro uso vinculado a la explotación.  
Según el PATRIVOVA, no existe riesgo de inundación en la zona.  
La instalación linda con la vía pecuaria Cordel de la Casa del Guarda, cuya anchura legal definida en la orden de 29 de marzo de 1972, es para el primer tramo de 37,61 m y para el segundo tramo la mitad de dicha altura, situándose la instalación a la altura del segundo tramo, sin que exista afección a la vía pecuaria.  
Las parcelas donde se pretende ubicar la planta solar fotovoltaica, se encuentra ocupada por cultivos de naranjo y minoritariamente por kakis, olivos y cultivos hortícolas. Al norte de las parcelas, se encuentra una zona forestal donde se ubica un pozo de riego, con su consiguiente línea eléctrica, superficie que no será afectada por el proyecto, además de una explotación ganadera dedicada al vacuno de engorde. Al este de las parcelas se localiza el polígono industrial de l'Alcudia de Crespins, donde se encuentra ubicada la subestación eléctrica donde conectar el huerto solar.  
La zona donde se ubicará la actividad no presenta valores ambientales relevantes. En el estudio de impacto ambiental se ha distinguido entre los impactos producidos en la fase de construcción y en la de funcionamiento, valorándose a partir de una matriz causa efecto. Los factores ambientales más relevantes, susceptibles de ser afectados por la actuación son:  
- Suelo: asociado al movimiento de tierra previsto, aunque será escaso ya que se pretende respetar la estructura de los bancales, limitándose simplemente a la nivelación del terreno tras el arranque del arbolado y unión de las parcelas más pequeñas. Durante la fase de instalación de las placas solares se producirá un impacto sobre el suelo, sobre todo en aquellos lugares donde se localicen las edificaciones e instalaciones y las zanjas donde se anclarán las estructuras metálicas que sustentan los paneles y donde se soterrará las líneas eléctricas.  
- Vegetación: la vegetación agrícola se eliminará, respetando la vegetación natural de los barrancos que cruzan la zona del proyecto.  
- Población: el área donde estará ubicada el huerto solar está cruzada por tuberías de agua para el riego.  
Los impactos producidos por la actuación son en general compatibles y moderados, siendo necesario aplicar medidas correctoras.  
2. Consideraciones sobre las propuestas de medidas correctoras  
Entre las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, se incluye:  
- Los residuos inertes generados se transportarán a vertedero controlado, o bien los residuos inertes adecuados serán reutilizados en obras de restauración acondicionamiento y relleno o con fines de construcción, según el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.  
- Para la corrección del impacto paisajístico, se procederá a la plantación de especies en las zonas perimetrales, consiguiendo la integración paisajística de la actuación y evitar la erosión en la zona de actuación.  
- Se mantendrá en su estado natural los cauces de los dos barrancos que cruzan la zona del huerto solar, ya que junto a la red de caminos, actuarán de corredores para la fauna de la zona.  
- Una vez finalizadas las obras y en caso de haber sido afectada, deberá reponerse la tubería de agua de riego.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental su objetivo será detectar las posibles desviaciones sobre las previsiones establecidas en el estudio de impacto ambiental, para ello se deberá aplicar un autocontrol de la zona de afección mediante un seguimiento de la zona ajardinada y de la aparición o no de procesos erosivos en los taludes.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en aplicación del artículo 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del suelo no urbanizable, modificado por el artículo 112 de la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa y de organización de la Generalitat.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Declarar favorable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de planta solar fotovoltaica localizada en el término municipal de Montesa (Valencia), promovida por Genrenova SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. La zona de actuación se encuentra próxima a una explotación ganadera de vacuno de carne, durante la fase de ejecución se deberán aplicar las medidas preventivas oportunas para evitar las molestias y daños posibles. Una vez finalizadas las obras, se deberá dejar la zona y caminos de acceso a la misma según su estado inicial.  
2. Se respetará la estructura de los bancales en las zonas de mayor pendiente de manera que se evite la formación de procesos erosivos.  
3. Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte, de conformidad con la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
4. Deberá disponer del informe favorable de paisaje relativo al estudio de integración paisajística de la Dirección General de Paisaje de esta Conselleria, según el Decreto 120/2006 del Consell, por el que se aprueba el reglamento de paisaje.  
5. Deberá disponer de la autorización del organismo de cuenca relativa a la actuación en la zona de servidumbre y policía de los barrancos del Toll y del Senarós. Asimismo, se deberá obtener el permiso correspondiente, previo a la realización de las obras, según el artículo 9 del Real Decreto 849/1986.  
6. Deberá asegurarse la no afección a la vía pecuaria cordel de la Casa del Guarda, que discurre de norte a sur por el borde este de la zona a ocupar con la actividad.   
7. Deberá quedar inalterada la zona forestal que limita al norte con la actuación.  
8. Finalizada la vida útil de la instalación, se procederá a la reposición del suelo a su estado original.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase daños a terceros o algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a esta dirección general que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.   
Valencia, de 31 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 14/2008-AIA.  
Título: proyecto básico para solicitud de autorización ambiental integrada para nave destinada al tratamiento y recubrimiento de metales.  
Promotor: protección de Metales Blamar, SL.  
Localización: parque industrial Rey Juan Carlos I, parcela núm. 14.7 Almussafes (Valencia).  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Descripción del proyecto  
Protección de Metales Blamar, SL, se dedica al tratamiento y recubrimiento de metales. En origen, desarrollaba su actividad en un local ubicado en el interior del casco urbano de Benifaió. En el año 2004, inició la tramitación de una nueva autorización para trasladar su actividad al polígono industrial Rey Juan Carlos I de Almussafes, en una parcela de 1.744 m², con una superficie construida útil de 1.144 m².  
El proceso desarrollado en la industria consiste principalmente en el galvanizado de diferentes piezas recibidas (zincado por procedimientos electrolíticos). De forma esquemática, las fases del proceso son: recepción de piezas, enganche de las piezas en el torno, galvanizado a temperatura ambiente mediante diversos productos por electrólisis, secado de piezas y almacenamiento. Se estima la producción de piezas acabadas al año en 2.000 Tm.  
Existen 5 líneas de proceso en función del tamaño de la pieza, denominadas; (1) Instalación manual de zincado alcalino electrolítico a tambor; (2) Instalación manual de zincado alcalino electrolítico a bastidor; (3) Instalación semi-automática de zincado alcalino electrolítico a tambor; (4 y 5) dos instalaciones semi-automáticas de zincado alcalino electrolítico a bastidor.  
Los productos empleados en el proceso son: solución de HCl al 20%; baño de zinc alcalino en base de sosa cáustica (NaOH); pasivador ácido y pasivador azul (Cr III); pasivador ácido, pasivador negro y enjuague del bicromatado (Cr VI); y aditivos (abrillantadores y purificadores).  
Según se expone, la industria s encuentra ubicada en suelo de uso industrial. El polígono dispone de varios accesos desde la V31, E15/AP7y autovía de Albacete.  
El consumo estimado de agua para el proceso es de 3.200 m³ anuales, provenientes de red de abastecimiento. El consumo estimado medio anual de energía es de 90.365 kWh.  
Se realiza una comparativa de alternativas de proceso, indicándose las seleccionadas finalmente.  
Consideraciones ambientales  
La planta se ubica en un entorno industrial, en la zona denominada Parque Industrial Rey Juan Carlos I, de reciente ejecución. Se halla próxima al Parque Natural de la Albufera, aunque separada de la misma por diversas infraestructuras, extremo que fue considerado en la evaluación ambiental de dicho polígono industrial, por lo que la zona es apta para el desarrollo de actividades industriales. El tipo de proceso desarrollado se caracteriza por altos consumos de agua, aspecto minimizado por la recuperación de baños.  
Se citan como medidas de protección medioambiental adoptadas en el proceso productivo:  
- Sustitución en el desengrase de solventes halogenados, con lo que se eliminan las emisiones de COV's.  
- Baja concentración de HCl en el decapado, con lo que se eliminan las emisiones de vapores ácidos.  
- Gestión interna de la solución decapante, del baño electrolítico y del pasivador bicromatado, para su mantenimiento indefinido.  
- Disposición adecuada de las cubas de enjuague, lavados en cascada y/o estancos y controles individuales del caudal para reducir el consumo de agua.  
- Eliminación del Cr IV en el pasivado utilizando formulaciones con Cr III.  
- Control analítico de las soluciones en el proceso de arrastre para evitar consumos excesivos.  
- Adecuada colocación y orientación de las piezas en los arrastres para evitar contaminación de otras soluciones por arrastre.  
- Se dispone de red impermeabilizada de recogida de vertidos hasta depuradora físico-química, con lo que se evitan derrames y filtraciones al suelo y se adecua el vertido a la normativa.  
La solera de la nave está impermeabilizada mediante doble capa para evitar la contaminación subterránea. Adicionalmente, todo el perímetro que abarca las líneas de proceso se rodea con un tabique impermeabilizado que permite recoger y canalizar mediante arquetas los posibles goteos y derrames accidentales. Se dispone de un depósito subterráneo de homogeneización con capacidad para 10.000 litros y de otros cinco depósitos de 1.000 litros cada uno en los puntos críticos para recogida de derrames y baños agotados y su dosificación a la balsa de homogeneización, desde la cual se dirigen a la depuradora.  
Se dispone de dos redes independientes de aguas residuales en la industria: una que recoge las aguas sanitarias y vierte directamente al alcantarillado (dispone de arqueta de registro) y la segunda conectada a la depuradora, con capacidad para tratar 4.000 l/h. A la salida de la depuradora y previo a la conexión con el alcantarillado, se dispone de una arqueta exterior para toma de muestras y comprobación de caudal. Se aporta analítica del vertido, mediante la cual se puede comprobar que los parámetros de vertido cumplen con la ordenanza modelo de la EPSAR. Los lodos de depuradora se pasan por filtro prensa y una vez secos, son recogidos y gestionados por empresa autorizada. Respecto a las aguas pluviales, se refleja en los planos que se vierten, previa arqueta de registro, a la red de pluviales de la zona.  
Almacenamiento de sustancias químicas: se determina el tipo de envase y disposición. Según aparece en los planos, dentro del interior de la nave existen cinco cubetos estancos para almacenamiento de los mismos. El volumen de estancamiento es de 44.000 litros. El traslado a la instalación de estas sustancias puede realizarse por vías como la A-7, la AP-7 o la N-332, evitando cascos urbanos y minimizando las molestias o riesgos a la población.  
Como foco de ruido se identifica la maquinaria. Sin embargo, el ruido producido por la misma no se ha caracterizado, sino que se toma como base de cálculo los valores de nivel sonoro equivalente medidos según la normativa en prevención de riesgos laborales, que no se ajusta a lo establecido a la normativa autonómica en la materia. Por lo que no se asegura el cumplimiento de los límites establecidos en la misma. Para evitar la transmisión de vibraciones se indica que la maquinaria se sitúa a un mínimo de 1 m de los cerramientos, muros y pilares.  
Los residuos generados se segregan por tipología y se almacenan temporalmente en zona cubierta con pavimento impermeabilizado. Todos ellos se gestionan adecuadamente a través de gestor autorizado. El residuo más significativo en cantidad son los lodos de depuradora (residuo peligroso), que alcanza las 7.000 Tm/año.  
En caso de abandono de la actividad, se procedería a la retirada de todos los residuos y su reutilización o gestión adecuada en función de sus características.  
Se proponen las siguientes medidas de vigilancia  
- Visitas periódicas para comprobar la realización del mantenimiento de la impermeabilización y ausencia grietas  
- Comprobación periódica del funcionamiento de la instalación de depuración  
- Analítica del agua residual industrial tratada, previa al vertido al alcantarillado  
- Control semestral de la gestión de los residuos  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 2.6 (Instalaciones para el tratamiento de superficies de metales y materiales plásticos por procedimiento electrolítico o químico, cuando el volumen de las cubetas o de las líneas completas destinadas al tratamiento empleadas sea superior a 30 m³) del anejo I. La industria tramita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático, la cual tiene atribuidas las competencias en materia de prevención y control integrados de la contaminación.   
Otras afecciones consideradas son:  
- El tratamiento y revestimiento de metales está incluido como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero   
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 25 de enero de 2008, se recibió escrito del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, perteneciente a la Dirección General para el Cambio Climático, solicitando la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de Protección de Metales Blamar, SL. A tal efecto, se comunicaba la finalización del trámite de información pública del expediente, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo.  
Con anterioridad, en fecha 4 de diciembre de 2006, y a efectos de consultar acerca de la suficiencia e idoneidad de la documentación (expediente 286/2006-CON), el Área de Calidad Ambiental había remitido el proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexos, entre los que se incluía el estudio de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado g) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (tratamiento de la superficie de metales. por proceso electrolítico o químico, cuando el volumen de las cubetas empleadas para el tratamiento sea superior a 30 metros cúbicos), modificado por el RDL 1/2008, de 11 de enero.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de industria de tratamiento y recubrimiento de metales, promovido por Protección de Metales Blamar, SL, ubicada en el parque industrial Juan Carlos I, parcela 14.7 de Almussafes (Valencia), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que consta en el expediente.  
Adicionalmente, se cumplirán las condiciones siguientes:   
1. El titular debe acreditar el cumplimiento de los límites del nivel de ruido establecidos en la legislación autonómica en la materia, mediante la preceptiva auditoría acústica periódica.  
2. El titular debe comprobar periódicamente y, al menos, cada año, que el vertido de aguas residuales industriales tratadas cumple con los parámetros establecidos en la ordenanza modelo de vertidos de la EPSAR.  
3. Las acciones de vigilancia propuestas en el estudio de impacto ambiental así como las introducidas en la presente resolución deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.   
Valencia, 20 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 52/2008-AIA.  
Título: DIC para generación de energía eléctrica mediante fuentes renovables.  
Promotor: ENESTAR, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Ordenación del Territorio.  
Localización: parcelas 19 hasta 33 del polígono 75 y parcelas 21 hasta 33 del polígono 76 de Villena en el paraje conocido como valle de los Alhorines en el término municipal de Villena (Alicante)  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la obtención de la declaración de interés comunitario para la actividad de generación de energía solar mediante colectores solares parabólicos conforme a la Ley 10/2004, de 9 de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La instalación se pretende ubicar en las parcelas 19, 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32 y 37 del polígono 75 y 16, 21, 23, 24, 25, 27, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 38, 39 y 40 del polígono 76, en el paraje conocido como valle de los Alhorines en el municipio de Villena (Alicante). El territorio está clasificado como suelo no urbanizable común de acuerdo con el PGOU del Ayuntamiento de Villena. El uso actual del terreno es de cultivos herbáceos y agrícolas.  
La superficie total del terreno objeto de la declaración de interés comunitario es de 2.409.843 m². La planta no ocupa toda la superficie ya que se requiere gran cantidad de espacio para evitar sombras entre los colectores. La superficie efectiva de captación, es decir, la ocupada por los espejos de los colectores es de 363.000 m². El acceso a los terrenos se realiza desde el camino existente a la izquierda hacia Casa Conejo que parte de la carretera CV-656 dirección a Fontanars dels Alforins.  
La actividad básica de esta central es la generación de energía eléctrica a base de concentración de la energía solar mediante concentradores parabólicos. El modelo para el aprovechamiento energético de la radiación solar existente se basa en el empleo de colectores solares de concentración que calientan aceite térmico hasta una temperatura de 393ºC. La producción de energía eléctrica se realizará a través de una turbina de vapor de potencia 49,9MW eléctricos con sus correspondientes auxiliares conectada a la red de la compañía eléctrica a una tensión de 132 kV. El cableado eléctrico se tiende enterrado por el interior de las parcelas.  
El principal elemento de la planta solar son los colectores solares parabólicos. El número total de colectores solares previstos para la central es de 428. Estos tienen unas dimensiones de 150 m de longitud y 5,7 m de anchura. Se conectan en grupos de cuatro formando bucles, teniendo un total de 107 bucles. Cada colector se ancla al suelo por medio de 14 apoyos con sus correspondientes cimentaciones. Los colectores están separados una distancia de 16,25 metros entre ejes. La central solar está compuesta además por un generador de vapor, una turbina de vapor de potencia nominal 49,9 MW y una caldera de apoyo de potencia térmica 19 MW.   
Se prevé instalar una potencia total de 49,9 MW. Se indica que la conexión para la entrega de energía eléctrica se efectuara en la subestación de Benejama. Para ello se construirá una línea aérea de tensión 132 kV cuyo trazado no queda descrito en el Proyecto.  
Respecto al consumo de gas instalado para el funcionamiento de la caldera, se estima un consumo de 49.869 MWh. Para ello se hace necesario ampliar la instalación de gas conectando con el gaseoducto de la carretera Valencia - Alicante de una longitud aproximada de 1700 m.  
Las necesidades totales de agua en la central solar serán de 375.320 m³ repartidos de la siguiente manera: 43.560 m³/año de agua para la limpieza de la planta, 331.200 m³ para la refrigeración de la central utilizando la turbina 2000 horas y 560 m³ para el consumo humano considerando 40 personas y 280 días. Se dispone de un sistema de ahorro de agua consistente en un intercambiador de agua-aire que refrigera el agua durante la noche debido a las bajas temperaturas de Villena, de modo que durante los meses fríos no es necesario utilizar la torre de refrigeración y durante los meses de calor la torre solo funciona 5 horas al día. No obstante, no queda justificado en el proyecto, el origen de los recursos hídricos.  
La iluminación de los accesos y edificios de oficinas se realizará durante la jornada laboral, quedando tan solo los elementos de balizamiento en los accesos durante la noche. El área ocupada por el campo solar no dispondrá de iluminación, incluyendo una red de tomas de corriente que permitirá instalar elementos portátiles de iluminación cuando las necesidades de mantenimiento lo hagan necesario.  
Las edificaciones existentes en el terreno objeto de la declaración de interés comunitario son: Casa Conejo, catalogada como Edificio Protegido por el Planeamiento Municipal, Casa de la Paloma y Casa del Pájaro. Como nuevas edificaciones se construirá el "power block" que consta de un edificio formado por dos naves adosadas para la zona de producción y otro edificio de una nave para la zona de almacén y mantenimiento que ocuparán una superficie de 1.800 m². Además se construirá la subestación eléctrica desde donde partirá la línea eléctrica para la evacuación de la energía generada y un edificio de oficinas en el que habrá dependencias para las actividades de investigación, promoción y difusión de las energías renovables. La ubicación de la subestación, de 4500 m², se indica en el plano de distribución del campo solar, sin embargo, no se describe en el proyecto. El vallado de la instalación excluye la zona forestal existente alrededor de Casa Conejo con la finalidad de no alterar el hábitat.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental se contemplan las siguientes alternativas:  
- Alternativas sobre la concepción: la elección de la tecnología de concentradores solares parabólicos para la producción de energía eléctrica se ha basado principalmente en la minimización de los impactos medioambientales frente a otras tecnologías convencionales que emplean combustibles fósiles para la generación de energía. Los criterios que se han valorado son:  
- Se emplea una fuente de energía renovable como es el sol  
- Se consigue una notable reducción de emisiones atmosféricas respecto a otras formas de generación de energía  
- El impacto visual es mucho menor que el producido por otras instalaciones de energía renovable  
- Alternativas sobre la ubicación: tras realizar un estudio de los polígonos industriales de los municipios cercanos se obtuvieron una serie de datos con los que se comprueba que no hay ninguno con capacidad ni terreno disponible para albergar una planta de esta envergadura. La proximidad a una línea de alta tensión, la disponibilidad de agua para refrigeración, la proximidad de infraestructuras de carretera y ferrocarril y la disposición de un terreno llano sin protección por causas medioambientales hizo que se eligiera el valle de los Alhorines en Villena como emplazamiento ideal para la implementación del proyecto.  
- Alternativa sobre la distribución: los colectores solares se pueden conectar en serie mediante uniones flexibles formando lazos. Cada lazo puede tener entre cuatro y seis colectores dependiendo de las condiciones del lugar y del tamaño del campo solar. En este caso, el campo solar está formado por un total de 690 colectores solares parabólicos que se agrupan de seis en seis obteniendo 115 bucles. Se considera la cantidad necesaria para el rendimiento óptimo de la planta. La distribución de la central se ha diseñado de forma que las infraestructuras para el transporte energético sean las menos posibles reduciendo así el impacto producido por la realización de las líneas eléctricas. Además, dado que se ubica en una zona rural, se ha intentado evitar y minimizar los impactos visuales y paisajísticos en el territorio derivados de la instalación de la central. No obstante el documento "Proyecto Técnico, Texto Refundido" indica que el número total de colectores solares previsto para la central es de 428, conectados en grupos de cuatro formando bucles, con un total de 107 bucles.  
- Alternativas sobre la ejecución: en la ejecución de la central solar se elegirán viales de forma que la ocupación sea la menor posible, se señalizarán correctamente las obras y se intentará evitar la afección al tráfico rodado.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 18 de febrero de 2008, se recibió escrito de la Dirección Territorial de Alicante solicitando la tramitación de la declaración de impacto ambiental relativa a la DIC para generación de energía eléctrica mediante fuentes renovables a instancias de ENERSTAR, SA, y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Ejemplar de la documentación técnica presentada  
- Estudio de Impacto Ambiental  
- Estudio de Integración Paisajística  
- Documento de Síntesis  
El propio escrito de remisión certifica que el proyecto técnico y el estudio de impacto ambiental han sido sometidos a información pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, número 5659, de fecha 13 de diciembre de 2007, habiéndose presentado dos alegaciones al respecto. De la exposición pública mediante edicto en el tablón de anuncios del ayuntamiento de Villena, se han remitido dos alegaciones. Las cuatro alegaciones son de carácter ambiental y están basadas en el impacto sobre especies de fauna catalogada. Las mismas han sido consideradas en los informes del Área de Espacios Naturales y el Servicio de Biodiversidad.  
En fecha 27 de febrero de 2008, se solicitó informe al Servicio de Biodiversidad al respecto de las posibles afecciones en relación a las aves recibiendo respuesta el 1 de abril de 2008. Posteriormente, con fecha 22 de mayo de 2008, se solicitó al mismo Servicio nuevo informe al respecto de la suficiencia de medidas correctoras recibiendo contestación en fecha 28 de mayo de 2008.  
En fecha 27 de febrero de 2008, se solicitó informe a la Dirección General del Paisaje al respecto de sus competencias recibiendo respuesta en fecha 14 de mayo de 2008.  
En fecha 27 de febrero de 2008, se solicitó informe al Área de Conservación de Espacios Naturales en relación a las posibles afecciones relevantes en relación a las aves como consecuencia de la ubicación de la instalación sobre una propuesta de ZEPA, recibiendo respuesta en fecha 16 de mayo de 2008.  
En fecha 3 de marzo de 2008, se solicitó informe al Servicio de Coordinación Territorial acerca del cumplimiento de las directrices del Plan general municipal de ordenación de Villena en la tramitación del expediente de DIC, recibiendo respuesta elaborada por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio con fecha 10 de abril de 2008.  
Los informes sectoriales recibidos son:  
- Informe del Área de Espacio Naturales  
El ámbito de actuación se centra en una nueva ZEPA, Els Alforins, propuesta por la Conselleria de Medio Ambiente, publicado su anuncio para información pública en el DOCV el 18 de enero de 2008, por su valor para la protección de aves como culebrera europea, águila real, aguililla calzada, halcón peregrino, búho real, chova piquirroja y collalba negra, son de importancia capital para la conservación de las siguientes especies de aves esteparias, cuyos principales hábitats en la Comunitat Valenciana no están incluidos en la red de IBA:  
Falco naumanni (cernícalo primilla)  
Tetrax tetrax (sisón común)  
Otis tarda (avutarda común)  
Pterocles orientalis (ganga ortega)  
Chersophilus duponti (alondra de dupont o ricotí)  
Bucanetes githagineus (camachuelo trompetero)  
El informe de 16 de mayo de 2008, del Área de Espacios Naturales, indica que con la información disponible, la afección de todo el ámbito territorial de la actuación, sobre la ZEPA Els Alforins, se concreta en la ocupación de 39.8 hectáreas, de las cuales se ven afectadas por el cambio de uso una superficie estimada de 8 hectáreas. Por otro lado, en la zona afectada por la ocupación territorial en el ámbito de la ZEPA, se ubican una serie de construcciones que pueden ser potencialmente ocupadas por cernícalo primilla, como es el caso de la Casa Conejo, aves que tienen como principal zona de campeo las zonas cerealistas que se encuentran al noreste de la vivienda.   
Según la cartografía que acompaña la documentación de la DIC, se vincula a la propia actuación la zona afectada dentro de la ZEPA, una parte de la misma se propone para la instalación de colectores solares y el resto (unas 31 hectáreas) no se especifica cual va a ser su destino, en cuanto a actividad tras la declaración de interés comunitario para todo el ámbito territorial propuesto se entiende.  
El informe concluye que no existirán afecciones negativas apreciables si se cumplen los condicionantes que se señalan a continuación:   
1. Retirada de la propuesta de aquellos colectores solares que se ubican dentro del ámbito territorial de la ZEPA, no porque se considere incompatible con ésta, sino porque existen otros espacios libres, en el conjunto del ámbito territorial de la DIC, capaces de albergar estas infraestructuras. De esta forma se consigue mantener estas 39 hectáreas dedicadas al cultivo de cereal o al mantenimiento de barbechos.  
2. Por la documentación obrante, no se puede conocer con exactitud el trazado de la línea de evacuación, desde el campo solar hasta la subestación de Beneixama. Por ello requerir esta información al promotor, y advertir de la necesidad de que esta nueva línea se diseñe de manera que no atraviese la ZEPA y el LIC Els Alforins, por lo que se tendrán que aportar estudios de alternativas viables.  
3. Dada la importancia que tiene para el mantenimiento de poblaciones viables de especies de avifauna, que se mantenga la explotación agrícola realizando una serie de prácticas agrícolas que vienen reflejadas como Anexo I del presente informe.  
Por lo que respecta a medidas correctoras, se establecen las que señala en el punto 3.4 el Plan de acción para la conservación de las aves de las estepas cerealistas, y de forma complementaria otras como las siguientes:  
1. Conservación de elementos singulares (árboles aislados, islas de vegetación, muretes, construcciones tradicionales): queda prohibida su alteración.  
2. Márgenes: prohibición de roturar las franjas de vegetación espontánea entre campos de cultivo.  
Anexo I  
1. Medidas complementarias: teniendo en cuenta la problemática particular de conservación de la actividad agrícola, vincular a medidas de promoción activa de esta actividad, con una serie de condicionantes para garantizar prácticas sostenibles con la avifauna, tales como:  
2. Medidas complementarias agroambientales (fuente: SEO/BirdLife)  
a) Rastrojos: prohibición de eliminar los rastrojos detrás de la cosecha: en barbechos (1-2 meses); o en rotación (1-5 años).  
b) Mantenimiento de pastizales permanentes: prohibición de roturar pastos, vertientes, canales y dominio público hidráulico, para su transformación en cultivos, especialmente, leñosos.  
c) Pastoreo: ajuste de cargas en pastos, lindes y rastrojos para evitar la expansión del matorral, evitando paralelamente el sobrepastoreo y la eliminación de la vegetación natural.  
d) Plaguicidas: prohibición del uso injustificado y preventivo de estos productos, y de aquellos diferentes de los clasificados como AAA y AAB (de menor toxicidad y permanencia).  
e) Prohibición del uso de variedades tempranas y de labores agrícolas durante la época de reproducción.  
f) Prohibición de las quemas de rastrojos, lindes, orlas de vegetación lagunar, restos de podadura, etc.  
g) Finalmente, debe recordarse la absoluta incompatibilidad de la implantación de formaciones vegetales leñosas densas con los objetivos de conservación de los hábitats esteparios prioritarios, ya sea por medio de repoblaciones o introducción de cultivos leñosos.  
3. Líneas de gestión específicas según los tipos de hábitat esteparios  
3.1. Estepas seminaturales, zonas subesteparias, como espartales.  
a) Fomentar el establecimiento de acuerdos con los ganaderos para que el pastoreo sea una herramienta de gestión de la vegetación y del paisaje, con el objetivo de mejorar los hábitats de las especies de interés comunitario y los hábitats de interés comunitario.  
b) Se determinará la carga ganadera y la zonificación más adecuada para compatibilizar las explotaciones ganaderas extensivas y los objetivos de conservación.  
c) Promover el mantenimiento y restauración de los puntos de agua existentes (surgencias naturales, pequeñas estructuras tradicionales como albercas o abrevaderos, etc.) o la creación de nuevas fuentes para su uso por parte de la fauna silvestre.  
d) Controlar y corregir los procesos erosivos originados por cambios en el uso del espacio o como consecuencia indirecta de actividades humanas próximas (taludes de carreteras, pedreras, etc.)  
3.2. Planas cerealistas   
a) Procurar el mantenimiento de una estructura en mosaico del paisaje, tanto espacial como temporalmente.  
b) Evitar la concentración parcelaria o, en todo caso, fomentar la recuperación y mejora de los márgenes entre cultivos o franjas de terreno sin cultivar.  
c) Fomentar el mantenimiento sobre el terreno de los rastrojos el mayor tiempo posible o como mínimo, hasta el otoño.  
Queda prohibida la conversión a cultivos leñosos (olivar, vid en espaldera, almendros) de la superficie agrícola vinculada a la DIC.  
Informe del Servicio de Biodiversidad  
Habiendo remitido el informe de Espacios Naturales al Servicio de Biodiversidad con el fin de que ese servicio informase sobre si son suficientes las medidas correctoras propuestas para reducir la afección a las aves esteparias en el interior de la ZEPA, se recibió respuesta indicando que eran correctas y que, además, para garantizar que estas zonas continúen siendo destinadas a la conservación de esta especie, el propietario solicitará su declaración como reservas de fauna de acuerdo con lo previsto en el artículo 12 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección.  
Por otra parte, la especie nidifica fuera de la ZEPA pero dentro de la zona prevista para instalación de paneles en Casa Pájaro. Para preservar el hábitat de alimentación de la especie en sus proximidades, deberán excluirse de ocupación por colectores y mantener los usos actuales del suelo las parcelas 31, 32, 34 y 35 del polígono 76.   
Respecto al programa de seguimiento, anualmente y de forma coordinada dentro del programa de seguimiento de aves esteparias que realiza el Servicio de Biodiversidad, se realizará anualmente una evaluación de las parejas reproductoras (núm. de parejas, localización y éxito reproductor) y del uso del hábitat de cernícalo primilla dentro del área DIC y en un radio de 1 km fuera de sus límites, con el objeto de determinar la afección de la instalación sobre esa espacie.  
Afecciones legales  
La producción de energía está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.  
Como productor de residuos, debe cumplir lo establecido por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, y demás normativa vigente en materia.  
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Las parcelas donde se ubica la actuación afectan a una nueva ZEPA, Els Alforins, propuesta por la Conselleria de Medio Ambiente, publicado su anuncio para información pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el 18 de enero de 2008. Por este motivo se ha solicitado informe al Servicio de Biodiversidad y al Área de Conservación de Espacio Naturales, que se reflejan en el apartado de tramitación administrativa.  
Además de las afecciones sobre la avifauna, expuestas en los citados informes, otros efectos ambientales a considerar son:  
- Contaminación visual  
- Contaminación atmosférica producida por las emisiones de la caldera  
- Contaminación acústica  
- Generación de residuos industriales inherentes a la actividad industrial  
Para minimizar el impacto visual se colocará una barrera vegetal en todo el perímetro de la instalación. Además, se ha presentado ante la Dirección General de Paisaje, el Estudio de Integración Paisajística.  
En cuanto a la contaminación atmosférica debida a las emisiones de NOx, CO, partículas inquemadas y CO2, se propone la instalación de una chimenea de evacuación de la caldera, cuyo diseño se justifica en el estudio de impacto ambiental. Dichas emisiones se controlarán periódicamente (controles anuales y trianuales).  
Se indica que no existen yacimientos, patrimonio de bienes de interés catalogados que puedan verse afectados por la actuación. En caso de localizarse, se avisaría de inmediato al organismo competente.  
La zona está catalogada como de vulnerabilidad baja de acuíferos de acuerdo con la cartografía temática publicada por la Generalitat Valenciana y no existe riesgo de inundación según PATRICOVA.  
Respecto a los niveles acústicos, el expediente incluye un Estudio acústico en el que se considera la determinación de los niveles sonoros exigidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica, presentando mediciones de los niveles sonoros mediante muestreo de dieciocho puntos distribuidos entre la parcela de actuación y las vías de comunicación. Los resultados indican que: ninguna fuente sonora emite o transmite niveles de ruido superiores a los límites establecidos por la Ordenanza municipal para la protección de ruidos y vibraciones del ayuntamiento de Villena; prácticamente en la totalidad de los puntos medidos, el responsable del nivel sonoro es el tráfico rodado; resulta destacable el nivel de ruido de fondo provocado por el paso de los vehículos, teniendo en cuenta la cercanía de la parcela de actuación a la autovía A -31.  
En cuanto a los residuos, se prevé que se generarán en la planta 500 kg/año de trapos sucios, 3000 kg/año de aceite usado, 1000 kg/año de baterías y 2000 kg/año de papel. El aceite usado será recogido en bidones para ser retirado periódicamente por gestor autorizado y llevado a planta de tratamiento por empresa autorizada. Además se prevé la instalación de cubetos para evitar posibles derrames accidentales.  
Las aguas residuales sanitarias que se generan en el aseo que se ha proyectado en la instalación son canalizadas hasta una depuradora de oxidación total. El agua una vez depurada será canalizada hasta las balsas de almacenamiento de agua para ser reutilizada.  
Asimismo, el programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto cumplir las indicaciones y medidas protectoras contenidas en el estudio de impacto ambiental. Se realizará un seguimiento de aquellos impactos ambientales considerados más relevantes tales como: contaminación atmosférica, generación de residuos industriales, recogida de aguas negras, integración paisajística, consumo de agua, hábitat del cernícalo primilla.  
El desarrollo del plan de vigilancia constará de:  
- Recolección de datos. La recogida de datos se realizará en función del parámetro a considerar y de la actividad que provoca el impacto a detectar  
Análisis de los datos y evaluación del impacto.  
- Plan de respuesta a las tendencias detectadas: Sobre todo para aquellos impactos que han alcanzado los niveles críticos  
- Preparación de un informe periódico. Informe que se redacta anualmente y que contendrá los niveles de impacto detectados, la eficacia observada de las medidas correctoras, la corrección del EsIA y el perfeccionamiento y las adaptaciones del plan de vigilancia de las nuevas situaciones  
- Además, entre otros:  
- Medida de la energía eléctrica generada  
- Comprobación del correcto funcionamiento de la instalación  
- Comprobar el estado de la depuradora  
- Comprobar el estado de la chimenea de humos  
- Comprobación del correcto funcionamiento de la instalación  
- Revisión y mantenimiento de los colectores solares  
- Efectuar una limpieza completa de los colectores  
- Retirada de los residuos generados  
- Informe técnico a la Conselleria de Territorio y Vivienda de las actividades desarrolladas en la medida en que éste sea requerido  
- Comprobación de los niveles de emisión sonora  
- Informe técnico del seguimiento de la reintroducción del cernícalo primilla  
Tanto las medidas correctoras como el plan de vigilancia propuesto, deberán aplicarse de acuerdo con los condicionantes que se establecen en la presente resolución.  
Respecto a la línea eléctrica necesaria para la evacuación, se efectuará la valoración ambiental de la misma mediante el procedimiento de evaluación de impacto ambiental correspondiente. Se deberá tener en cuenta para la misma lo indicado en el informe del Área de Espacios Naturales.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en aplicación del artículo 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del suelo no urbanizable, modificado por el artículo 112 de la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa y de organización de la Generalitat.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16.2 m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo ello, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto DIC para generación de energía eléctrica mediante fuentes renovables promovido por ENERSTAR, SA, a ubicar en parcelas 19, 20, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33 y 37 del polígono 75 y 16, 21, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 38, 39 y 40 del polígono 76 del término municipal de Villena, provincia de Alicante, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado, así como del apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes de los que 1.a), e) y 4 deberán ser solventados previamente a la obtención de la declaración de interés comunitario, así como la obtención del informe de la Dirección General de Paisaje:  
1. Como medida para preservar los valores ambientales correspondientes a las aves esteparias, deberán cumplirse los condicionantes señalados en los informes emitidos por el Área de Espacio Naturales y el Servicio de Biodiversidad que se resumen en las siguientes:  
a) Excluir de la actuación, la ocupación de las 39 ha ubicadas en el ámbito territorial de la ZEPA, manteniéndolas con cultivo de cereal o mantenimiento de barbechos.  
b) Mantener la explotación agrícola en las zonas no ocupadas por las instalaciones, realizando las prácticas agrícolas reflejadas como Anejo I del informe del Área de Espacios Naturales.  
c) Establecer las medidas correctoras indicadas en el punto 3.4 del Plan de acción para la conservación de las aves de las estepas cerealistas y de forma complementaria las siguientes:  
- Conservación de elementos singulares (árboles aislados, islas de vegetación, muretes, construcciones tradicionales): queda prohibida su alteración.  
- Márgenes: prohibición de roturar las franjas de vegetación espontánea entre campos de cultivo.  
d) Cesión de la parcela 15 del polígono 13 específicamente para la conservación del cernícalo primilla. Para garantizarlo, se deberá solicitar la declaración como reservas de fauna de acuerdo con lo previsto en el artículo 12 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, por el que se crea y se regula el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección.  
e) Deberán excluirse de su ocupación por colectores y mantener los usos actuales del suelo, las parcelas 31, 32, 34 y 35 del polígono 76, además de las afectadas por la ampliación de ZEPA.  
f) Respecto al programa de seguimiento, anualmente y de forma coordinada dentro del programa de seguimiento de aves esteparias que realiza el Servicio de Biodiversidad, se realizará anualmente una evaluación de las parejas reproductoras (números de parejas, localización y éxito reproductor) y del uso del hábitat de cernícalo primilla, dentro del área de DIC y en un radio de 1 km fuera de sus límites, con el objeto de determinar la afección de la instalación sobre esta especie.  
2. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberán regularizarse los pozos ante el organismo de cuenca correspondiente de acuerdo con lo establecido en la ley de aguas. Además, la reutilización de las aguas residuales sanitarias requerirá de su previa depuración quedando prohibido cualquier tipo de vertido al terreno.   
3. Si en el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observaran daños a terceros o impactos no detectados en la presente evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección, en coordinación con esta Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
4. Se deberá obtener el Informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano. Asimismo, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificarlo inmediatamente a la Conselleria competente.  
5. En cuanto al alumbrado exterior, se prohíbe la emisión de luz por encima de la horizontal. Únicamente se iluminarán las áreas que necesiten ser iluminadas con lámparas de baja intensidad, de vapor de sodio de baja presión, con el fin de no generar contaminación lumínica y no atraer a los insectos.  
6. Los bidones que recogen el aceite usado deberán colocarse bajo cubierta, disponiendo de algún sistema de recogida de posibles derrames hasta su retirada por gestor autorizado. Otros residuos generados por la instalación también deberán ser almacenados en lugar cubierto.  
7. Se procederá al desmantelamiento de todas las infraestructuras temporales ejecutadas, de forma inmediata tras finalizar su uso. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas aquellas áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados.  
8. Se presentará ante esta Dirección General de Gestión del Medio Natural, en un plazo no superior a tres años, un proyecto de restauración de la para la restauración parcela, siendo preceptivo la obtención de informe de esta Dirección General en el que, en su caso, se establecerán las medidas a adoptar.  
9. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del RD 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
10. Deberá llevarse un registro documentado del Programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
11. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.   
Valencia, 10 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 96/2008-AIA  
Título: línea eléctrica a 220 kV entre ST Saladas y ST Santa Pola.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: Elche y Santa Pola (Alicante).  
Descripción del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la instalación de una línea eléctrica, a 220 kV, doble circuito dúplex, entre las subestaciones eléctricas ST Saldas (en Elche) y ST Santa Pola (en Santa Pola y actualmente en trámite de autorización de su ampliación). La línea tiene una longitud de 12.688 m, 2.152 m en subterráneo y 10.536 m en aéreo. Se trata de una línea de 1ª categoría, con una potencia máxima a transportar por circuito de 519,7 MVA (tramo subterráneo).  
La necesidad de la línea viene relacionada con la actual saturación de la red en la zona de Elche y Santa Pola. Esto ha llevado a prever la ampliación de la STR Santa Pola para dotarla de transformación en 220 kV, con lo que es necesario alimentarla en 220 kV. Con ello se pretende, entre otros objetivos, responder a la petición de la mercantil Actuar de nuevos suministros en Santa Pola por un total de 218 MW.  
El trazado subterráneo, en zanja de 2 m de ancho y un mínimo de 1,5 m de profundidad se ubica en Elche, en la salida de la ST Saladas, ante la necesidad de cruzar una zona urbana industrial y diversas infraestructuras. El resto de la línea se proyecta en aéreo, con apoyos metálicos de hasta 52 m de altura, constituidos por perfiles angulares de lados iguales galvanizados en caliente, con cimentación de 4 macizos independientes de hormigón en masa, todos ellos con puesta a tierra. Los conductores serán cables de aluminio-acero tipo Dúplex-Gull y con dos cables tipo tierra/óptico.  
Afecciones legales  
El trazado de la línea está condicionado por las distancias de seguridad establecidas respecto a las carreteras, a otras líneas eléctricas y a viviendas, entre otras. En particular, en este caso, la línea debe atenerse a los requerimientos derivados de la cercanía al aeropuerto de l'Altet.  
En los cruzamientos con cauces, es de aplicación lo establecido para las zonas de servidumbre y policía por el Reglamento de dominio público hidráulico, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril.  
El cruce con vías pecuarias debe atender a lo establecido por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Asimismo, el cruce por zonas forestales con declaración de monte de utilidad pública, conlleva la necesidad de disponer de los permisos o autorizaciones que establece la legislación en materia forestal.   
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).   
La gestión de los residuos generados, atenderá a lo establecido en la legislación estatal y autonómica reguladora de la materia.  
Respecto a la afección paisajística de la línea, se estará a lo establecido en el Decreto 120/2006, de 11 de agosto.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
El diseño de la línea viene condicionado por la diversidad de infraestructuras y construcciones presentes en la zona: aeropuerto de l'Altet, carreteras, ferrocarril, urbanizaciones, zonas industriales, extracciones mineras, otras líneas. Asimismo, en el ámbito de estudio se encuentran el Parque Natural de las Salinas de Santa Pola (también es ZEPA, LIC y está incluida en el catálogo de zonas húmedas) y el Paraje Natural municipal del Clot de Galvany (perteneciente a LIC y catalogado como zona húmeda). Ambas zonas destacan por albergar colonias de aves de especies con diversos grados de protección.  
Se han planteado tres alternativas de trazado que conjugan dichos condicionantes de diseño, seleccionándose finalmente, en función de las afecciones ambientales de cada una de ellas, la denominada B, entre otras razones, porque es la que sin atravesar espacios protegidos, se aleja equilibradamente de las dos áreas de interés para la fauna mencionadas.  
El tramo subterráneo de la línea discurre por una zona totalmente antropizada, principalmente de uso industrial, bajo vías de comunicación de titularidad pública. En este tramo los principales impactos vienen asociados a las molestias producidas por la ocupación temporal de dichos caminos y el ruido y polvo generados durante las obras. No se prevé afección sobre el patrimonio, por las obras ejecutadas previamente.  
El trazado aéreo se ha considerado adecuado para el siguiente tramo de la línea, por discurrir por una zona principalmente agrícola y en algunas áreas, forestal. La accesibilidad en el trazado agrícola está asegurada por la red de caminos existente. En el área forestal, también se dispone de caminos de acceso a la mayoría de apoyos. En el caso del apoyo núm. 27, la ubicación del mismo se halla a unos 60 m del camino más próximo, por lo que es necesario abrir un acceso que requiere la eliminación de 2 pinos y otros 5 para el apoyo. Se trata de pinos plantados en actuaciones de repoblación, de poca envergadura. No se ha estimado necesario abrir calles en la zona forestal porque la distancia de los cables a la vegetación es suficiente para asegurar los requisitos de seguridad de la línea.  
Otro aspecto relacionado con el tramo aéreo es la posible afección por colisión de aves, puesto que el peligro de electrocución queda eliminado por las características de la línea (distancia entre conductores y entre estos y los apoyos). Dado que la comunidad faunística más destacada es la avifauna de la zona y existe trasiego de la misma entre las diversas zonas húmedas e incluso hacia la depuradora de Santa Pola, rodeada por su parte sur por la línea, se considera necesario instalar dispositivos salvapájaros en todo el tramo aéreo. En este sentido, el Servicio de Biodiversidad informó que sería preferible un trazado por el nordeste de la depuradora. El mismo se ha valorado en las alternativas, pero supone una mayor cercanía al Clot de Galvany. Además, ya existen líneas eléctricas en la parte sur, con lo que se crea un corredor en la zona sur aumentando la visibilidad de las mismas. Por otra parte, la configuración de la subestación existente y su ampliación prevista, así como el desarrollo urbanístico previsto, limita el acceso norte a la misma.  
En determinadas áreas existen hábitats cartografiados. Estudiado el trazado de la línea en las mismas, se ha comprobado que no se afectará a vegetación protegida.  
Es necesario el cruce sobre varias vías pecuarias. En cualquier caso, los apoyos se sitúan fuera de la anchura legal de las mismas y únicamente se verán afectadas por el vuelo de la línea. No se interrumpirá el paso durante las obras.  
Las obras necesarias para la ejecución de la línea consisten básicamente en:  
- Excavación de zanjas  
- Acopios de material  
- Tendido de conductores y elementos auxiliares  
- Tapado de zanja y restitución de servidumbres  
- Excavación y hormigonado de las cimentaciones de los apoyos  
- Retirada de tierras y materiales  
- Armado e izado de apoyos  
- Tala de arbolado  
- Rehabilitación de daños  
Durante el funcionamiento de la línea, las labores a realizar serán básicamente de mantenimiento y en caso de accidente, reparaciones.  
Derivado de todo ello, se han considerado otras posibles afecciones asociadas en general con los proyectos de líneas eléctricas, como son:  
- La construcción de la línea creará servidumbres a lo largo de su trazado, tanto de uso del suelo y condicionamiento de obras futuras (tramo subterráneo) como prohibición de edificar bajo la misma (tramo aéreo).  
- No se prevé la afección a bienes de interés cultural o yacimientos catalogados. No obstante, podrían aparecer nuevos yacimientos, por lo que se realizará una prospección y se vigilará la ejecución de las obras por si apareciesen restos arqueológicos o paleontológicos.  
- Los residuos generados durante las obras serán gestionados adecuadamente, en función de su tipología y características. Los restos de hormigón y lavado de hormigoneras se podrían utilizar, en caso de acuerdo con el propietario y si se dispone de autorización, para la mejora de caminos.  
- Para el montaje e izado de los apoyos se requiere una superficie de trabajo cercana a su ubicación, por lo que es necesario el desbroce y compactación del suelo en ciertas áreas, que se devolverán a su estado previo una vez finalicen los trabajos.  
- Las líneas eléctricas, debido al efecto corona, generan emisión acústica, a baja frecuencia, a modo de zumbido. Esta es más elevada en condiciones de niebla y lluvia. No obstante, sólo se escucha en las inmediaciones de la línea y es poco significativo.  
- Respecto a los campos electromagnéticos, disminuyen rápidamente con la distancia a la línea. En el tramo subterráneo, son más elevados justo junto al conductor, pero a pocos metros es prácticamente inexistente. No obstante, están por debajo de los valores límite recomendado (5kV/m y 10 µT).  
Otras medidas preventivas y correctoras adoptadas son:  
- La principal medida preventiva es la propia planificación de la línea, adaptando las necesidades en función de las características de la línea y la zona por donde se traza y posteriormente, la dirección ambiental de la obra.  
- El proyecto de diseño de la línea, en función de las alternativas previamente determinadas, permite también minimizar los impactos  
- Lo citado anteriormente permite adaptar la línea a la red de caminos existente, ubicar los apoyos en las zonas menos productivas, elegir los apoyos y evitar la afección a vías pecuarias, cauces, edificaciones, infraestructuras, patrimonio cultural, paisaje, fauna y vegetación relevante  
- Durante la obra, se tratará de reducir al máximo las plataformas de trabajo y la zona afectada por los acopios. El mantenimiento de los vehículos se hará en taller para evitar cualquier peligro de vertidos o contaminación del suelo o las aguas, estando prohibido en cualquier caso la limpieza de maquinaria en las zonas forestales (por ejemplo, hormigoneras)  
- Se procederá a la retirada de los materiales sobrantes de obra, gestionando adecuadamente los residuos  
- Todas las superficies afectadas se dejarán en la situación previa a las obras  
- Se llevará a cabo el mantenimiento de la línea para evitar cualquier fallo por envejecimiento o agotamiento prematuro de los materiales para garantizar el funcionamiento, comprobando asimismo la efectividad de las medidas adoptadas en el proyecto  
El programa de vigilancia ambiental propuesto tiene como objetivos fundamentales:  
- Verificar la correcta ejecución de las obras de construcción del proyecto y explotación del mismo, para cumplir las medidas correctoras previstas.  
- Comprobar que los impactos producidos por la puesta en funcionamiento son los previstos, tanto en magnitud como por el elemento afectado  
- Detectar si se producen impactos no previstos y poner en marcha nuevas medidas correctoras  
- Seguir la evolución de las medidas correctoras adoptadas, comprobar su eficacia y determinar, en caso negativo, las causas que han provocado su fracaso y establecer las nuevas medidas  
Con dichos objetivos, el Programa de vigilancia ambiental contempla:  
- Determinar la ubicación final de apoyos (replanteo) para minimizar afecciones, por ejemplo, sobre el patrimonio arqueológico, conservación de cultivos y mínimo desbroce y ausencia de afección sobre especies protegidas  
- Incorporar las recomendaciones de la declaración de impacto ambiental al pliego de prescripciones técnicas del proyecto  
- Vigilancia del cumplimiento de los compromisos adquiridos  
- Control periódico del desarrollo de las obras y del cumplimiento de las medidas correctoras: gestión de los residuos generados, restauración del terreno.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 2 de abril de 2008, tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda escrito del Servicio Territorial de Energía de Alicante, por el que se solicitaba la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto de la línea a 220 kV, doble circuito, ST Saladas - ST Santa Pola  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis del mismo, en formato papel y electrónico  
El propio escrito de remisión comunica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante anuncio en el DOCV (22.01.2008) y en el diario La Verdad (01.02.2008), sin que se hayan formulado alegaciones al mismo.  
Con carácter previo a la presentación del proyecto y del estudio de impacto ambiental ante el órgano sustantivo autonómico, se tramitó ante el Ministerio de Medio Ambiente una consulta acerca del alcance y amplitud del estudio de impacto ambiental, en el que participaron diversos organismos y cuyas observaciones se han considerado en la elaboración del mismo.  
En la tramitación de la evaluación de impacto ambiental del proyecto se consultó al Servicio de Conservación de la Biodiversidad y al Servicio Territorial de Medio Ambiente, obteniéndose sólo respuesta del primero de ellos, la cual se cita en apartados anteriores.  
Con fecha 18 de junio de 2008 el promotor remitió copia del escrito recibido de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, que adjunta resolución de autorización para la realización de prospección arqueológica. También se ha recibido copia de la respuesta a las consultas realizadas por el órgano sustantivo a la Dirección Territorial de Medio Ambiente (Sección Forestal y Servicio de Planificación y Ordenación Territorial) y a la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto línea eléctrica se ha sometido al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental y modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Línea eléctrica a 220 kV entre la ST Saladas y la futura ST Santa Pola, promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, cuyo trazado discurre por los términos municipales de Elche y Santa Pola (Alicante) siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental y demás documentación que obra en el expediente.  
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados.  
2. Se dispondrán dispositivos salvapájaros en todo el tramo aéreo de la línea.  
3. Tal y como se propone en el estudio de impacto ambiental, en caso de detectarse la nidificación de alguna especie catalogada en las proximidades de la línea, deberán adaptarse las obras y labores de mantenimiento a la temporada fuera del período de cría.   
4. Las obras se adaptarán a lo establecido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En cualquier caso, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura y Deporte.   
5. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
6. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, e incorporado en el artículo 14 del RDL 1/2008, de 11 de enero, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 14 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML