Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8873, del 04-08-2020 (2020/6349)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 57/19-EAE Puçol.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8873

Data del DOGV
:   04-08-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6349

CVE


Data del document
:   27-07-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 57/19-EAE Puçol.  
 [2020/6349]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'Informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 57/19-EAE Puçol.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica del pla  
Promotor: Ajuntament de Puçol  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Puçol (València)  
Núm. d'expedient: 57/2019-EnanaAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 d'octubre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Puçol, en els termes següents:  
  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
De conformitat amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental haurà de determinar si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits previstos en aquesta i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei; tot això, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
En data 24 de maig de 2019 va tindre entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud de l'Ajuntament de Puçol per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Puçol, juntament amb el Document inicial estratègic (DIE).  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (exp. 57/2019-EAE) en un escrit amb data 26 de juny de 2019.  
  
B.2 Informació territorial  
El municipi de Puçol, situat a la comarca de l'Horta Nord, a la província de València, té una població de 19.531 habitants (segons l'IVE a 01.01.2017). La superfície del terme municipal és de 18,06 km². Se situa a una altitud de 10 msnm i a una distància de 18,0 km de València.  
  
Limita amb la mar Mediterrània a l'est; Sagunt, al nord; Rafelbunyol, a l'oest, i El Puig de Santa Maria, al sud. Situat en el límit nord de la comarca i en contacte amb el Camp de Morvedre, el seu terme municipal té accés a la mar. El clima d'aquesta localitat és el mediterrani.  
S'accedeix a aquesta localitat des de València, per carretera, agafant la V-21. També disposa d'estació de ferrocarril de Rodalia València. Hi accedim des de la circumval·lació per l'eixida de Rafelbunyol i agafant la CV-306 (antiga N-340) en sentit Barcelona. A més, podem accedir-hi des de Sagunt, per l'autopista o bé per la CV-320.  
Puçol té una estructura urbana clarament diferenciada en tres àmbits: el nucli urbà i el nucli de platja, relativament compactes i densos, i les urbanitzacions Alfinach i Monestirs, de baixa densitat. Aproximadament el 25 % del sòl de Puçol es troba en situació urbana o urbanitzable, i tot aquest està envoltat per territori d'horta protegit segons els límits establits pel Pla d'acció territorial de protecció de l'Horta de València (PATHV).  
Els diversos nuclis urbans es troben a distàncies similars, i la zona d'urbanitzacions se situa a 4 km del nucli històric, i l'àrea de platja, a 3 km d'aquest. Per tant, són distàncies dins d'uns límits aptes per a una mobilitat amb transports sostenibles, especialment els no motoritzats.  
  
 Nucli urbà - històric  
 Disposa de la majoria de les dotacions i equipaments importants del municipi. Aquest es caracteritza per una estructura urbana majorment reticular i una edificació de tipus eixample o històrica, amb carrers principals de secció de 12 a 25 m, amb un carril per sentit en la majoria dels casos. Amb comerç tradicional i edificació densa i d'altures que no excedeixen les 5 altures (normalment, 3), presenta unes característiques pròpies de la ciutat mediterrània, favorable a una mobilitat sostenible no motoritzada.  
 Urbanitzacions Monestirs i Alfinach  
 Presenten una estructura urbana dispersa, amb edificació de baixa altura i una presència important d'urbanitzacions privades o «close gates». La falta de comerç de rellevància en l'entorn urbà, així com les distàncies internes i externes amb equipaments i serveis locals, afavoreixen una mobilitat centrada en el vehicle privat, tant per a la realització de les activitats quotidianes en el nucli urbà de Puçol com en els desplaçaments externs a altres municipis de l'entorn. Inversament, la presència d'institucions educatives importants en l'entorn fomenta una mobilitat des del nucli principal, així com des d'altres municipis, cap a l'àrea d'urbanitzacions, de manera que no sols és un focus emissor de mobilitat, sinó també d'una atracció important.  
  
 Nucli urbà - platja  
 Es configura en edificació de característiques similars al nucli urbà central de Puçol, si bé la seua estructura urbana més allargada i paral·lela a la costa potencia la sensació de distància. Conjuntament, per les característiques majorment turístiques que té, presenta un nombre reduït de comerços i establiments del dia a dia; de manera que, amb això, genera la necessitat dels residents de desplaçar-se al nucli principal per a realitzar les gestions diàries.  
L'àmbit d'actuació del PMUS és el terme municipal de Puçol. En aquest àmbit ha de planificar actuacions de caràcter municipal, si bé han de considerar-se influïdes i en funció d'actuacions supramunicipals en matèria de mobilitat que requereix Puçol, que han de considerar-se dins del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe València), i les estan sotmetent a avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària amb la tramitació del PMoMe de València.  
El PMUS de Puçol recull, per tant, les actuacions de competència municipal, totes situades en sòl urbà consolidat i sòl urbanitzable (excepte las ampliacions del carril bici i les adequacions dels itineraris no motoritzats, que s'hauran d'incloure en el PMUS sempre que no suposen actuacions que necessiten, per al seu desenvolupament, instruments urbanístics concrets al marge d'aquest pla de mobilitat).  
  
B.3. Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general amb aprovació definitiva per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 28 de juny de 1995 (BOP de 25.10.1995).  
El Pla general de Puçol va ser sotmés a avaluació ambiental (exp. 302/1994-AIA), i es va emetre en data 24 de febrer de 1995 la Declaració d'impacte ambiental amb condicionants.  
Segons l'esborrany presentat, aquest PGOU va consolidar la realitat territorial de Puçol com un municipi de 3 nuclis, on es presenten tres realitats diferents: el nucli urbà o històric, les urbanitzacions de Monestirs i Alfinach, i el nucli de la platja. Aquesta realitat es veu més accentuada, si fora possible, per la divisió territorial que les infraestructures de transport, com són la A7, la V21 i la línia fèrria, generen sobre el municipi.  
La superfície urbana de Puçol ocupa aproximadament un 23,39 % del total del sòl del terme. El càlcul ha pres en consideració com a urbà el sòl ja desenvolupat o construït, incloent-hi tant l'àrea desenvolupada terciària, que es troba al nord del municipi, com la zona industrial del sud i els nous desenvolupaments residencials ja executats.  
  
Respecte a les àrees urbanitzables, únicament l'1,38 % del terme municipal es troba actualment en situació d'urbanitzable no desenvolupat, de manera que ha consumit la major part del seu sòl de creixement. Els equipaments dotacionals i altres infraestructures ocupen una àrea equivalent al 12,7 % del sòl. Sobre això, s'observa l'alt grau d'ocupació que les infraestructures viàries i les servituds d'aquestes generen sobre el territori de Puçol..  
Pel que fa a la protecció ambiental i paisatgística, el PGOU de Puçol ja estableix l'àrea entre el nucli urbà i les urbanitzacions de Monestirs i Alfinach, així com entre el nucli urbà i la V21 com a espai de protecció de l'Horta (SNPH).  
Igualment, el paratge natural de la Costera disposa de la protecció especial paisatgística (SNUEPP). En la seua àrea territorial al llevant, una xicoteta part de la «Marjal dels Moros» té afecció sobre el territori del terme de Puçol, amb una reserva de sòl protegit en els límits del terme municipal de Puçol amb Sagunt.  
Quant a la resta de sòl, si bé està classificat pel planejament com a sòl no urbanitzable comú, aquest disposa d'una protecció municipal, i s'estableix el mateix planejament al sòl restant com a zona rural protegida municipal o forestal. Aquesta protecció de l'Horta de Puçol es troba doblement potenciada pel Pla d'acció territorial de protecció de l'Horta de València, el qual estableix el seu límit nord en el municipi de Puçol, i el límit interior, en el barranc que travessa el municipi.  
  
B.4. Objecte de la proposta del PMUS  
Diagnòstic previ  
La problemàtica sobre la qual actua el PMUS es pot descriure a partir de tres problemes relacionats amb la mobilitat i el transport:  
1. Problemes econòmics i externalitats negatives  
 Despeses hospitalàries per problemes respiratoris, despesa energètica i despesa excessiva del vehicle privat, que comporta un excés d'ocupació de la via pública i requereix una inversió important en conservació d'infraestructures.  
2. Problemes socials  
 Deficient qualitat de vida dels ciutadans per problemes relacionats amb els embussos, els accidents de trànsit, les barreres arquitectòniques que dificulten l'accés de la població a la mobilitat universal, la baixa permeabilitat dels desplaçaments i la reduïda participació de la ciutadania en la presa de decisions dels seus municipis.  
3. Problemes mediambientals  
 Contaminació acústica i mala qualitat de l'aire (emissions de gasos contaminants) provocada pels vehicles motoritzats.  
D'acord amb la proposta de PMUS, Puçol té el comportament típic d'una ciutat mediterrània. El repartiment modal dels desplaçaments interns és favorable al desplaçament a peu, mentre que els desplaçaments externs són molt favorables al vehicle privat motoritzat.  
  
 Els desplaçaments a peu no es distribueixen homogèniament per les tres àrees urbanes del municipi (platja, nucli urbà i urbanitzacions). Mentre que a la platja i al nucli urbà els desplaçaments a peu són els principals protagonistes de la mobilitat, a la urbanització el vehicle privat guanya la partida, de manera clara, als desplaçaments no motoritzats.  
 El/la vianant, malgrat que és el principal protagonista de la mobilitat interna en el municipi, no disposa de la infraestructura adequada en molts llocs.  
 En el nucli antic les voreres són estretes i moltes vegades estan ocupades per vehicles.  
 L'estació de Renfe no és accessible des del barri antic, i l'itinerari per als vianants pel carrer Felip Sebastià no té les condicions de disseny adequades per a garantir un passeig agradable i segur. El mateix entorn de l'estació, si vens per l'avinguda de la Mancomunitat de l'Horta Nord, tampoc és el millor per als vianants. La rotonda dels carrers Font de Mora amb l'avinguda Collidors no facilita l'accés per als vianants cap a l'estació.  
 A la urbanització Alfinach, encara que la presència de vianants no és elevada, les condicions no són favorables, perquè la gran majoria de les voreres tenen un ample inferior als 90 centímetres.  
 L'espai públic també es reparteix de manera desigual en el municipi. Mentre que a la platja i a les urbanitzacions els m² d'espai públic per habitant estan per damunt dels estàndards internacionals, en el centre urbà aquesta ràtio és manifestament inferior a l'estàndard recomanat: 10 m²/hab. davant dels 16 m²/hab.  
 El nucli antic està aïllat pel ferrocarril (efecte barrera) i pel Caminàs, que es percep com una via ràpida.  
 L'ús de la bicicleta és molt baix a Puçol (1,7 % del repartiment modal).  
 El nucli urbà és relativament xicotet, i molts dels desplaçaments es fan a peu. La connexió amb la platja disposa d'una bona infraestructura ciclista, però la distància (4 km) i les baixes relacions de mobilitat per motiu de treball la converteixen en una connexió més d'oci que de mobilitat quotidiana. D'altra banda, la connexió amb la urbanització Alfinach (4 km) no disposa d'infraestructura ciclista en la totalitat de l'itinerari, la qual cosa dificulta l'ús de la bicicleta.  
 L'estacionament està permés de manera generalitzada en tot el municipi. No hi ha una gestió més enllà de la limitació mensual de costat d'estacionament i l'habilitació d'alguns solars com a estacionament.  
  
 La indisciplina relacionada amb l'estacionament és elevada i generalitzada en diversos punts de la ciutat.  
 El transport públic a Puçol està estructurat a través d'una línia urbana que transporta anualment 50.000 passatgers, i de la línia de Rodalia Renfe, que permet la connexió interurbana amb València i amb Sagunt, principalment.  
 L'entorn de l'estació de Renfe és manifestament millorable des del punt de vista del vianant, però també de l'accés i estacionament en vehicle privat.  
 Actualment, l'estacionament no pot fer funcions de Park&Ride.  
  
 El 50 % dels desplaçaments externs generats pels residents de Puçol té com a destinació la ciutat de València, i al voltant del 24 %, els municipis de l'Horta Nord i el Camp de Morvedre, principalment Sagunt.  
 El trànsit rodat a Puçol genera, anualment, 8.371,09 tones de CO2 equivalent, 1.988,82 quilograms de NOX i 618 de PM10.  
Objectius del PMUS  
El PMUS tracta de millorar els patrons actuals de mobilitat de Puçol amb l'objectiu de millorar la sostenibilitat social, econòmica i ambiental del sistema de mobilitat municipal. Per a fer-ho, el PMUS de Puçol defineix 10 objectius generals a aconseguir. Els objectius generals del PMUS impacten en l'escenari final del pla i posen l'èmfasi en com volem que siga la mobilitat de Puçol en els pròxims 10 anys. Han de ser transversals per a totes les línies estratègiques de treball, de manera que el desenvolupament de totes les propostes ajude a aconseguir els objectius generals plantejats.  
1. Assegurar i potenciar que el/la vianant siga el principal protagonista de la mobilitat a la ciutat.  
 El 64 % dels desplaçaments interns es fan a peu. Aquesta importància del vianant en els patrons de mobilitat no es correspon ni amb la qualitat ni amb la quantitat d'infraestructura que hi ha per als vianants.  
2. Consolidar i afavorir l'expansió de la bicicleta com el mitjà de transport quotidià. Actualment, la bicicleta té un paper simbòlic en el repartiment modal (1,7 %), encara que no és menyspreable si tenim en compte la infraestructura que hi ha. La connexió, mitjançant infraestructura ciclista, dels tres nuclis urbans de Puçol, juntament amb mesures de calmat de trànsit i la connexió amb la proposta de xarxa metropolitana, ha de suposar un salt qualitatiu i quantitatiu de la mobilitat ciclista de Puçol.  
3. Consolidar el transport públic urbà.  
 Actualment, el transport públic urbà transporta anualment 50.000 persones, la qual cosa suposa un repartiment modal del 4,4 %, una dada més que destacable tenint en compte les característiques demogràfiques i territorials de Puçol. Consolidar i augmentar la demanda en transport públic urbà, millorant la informació i la visibilitat del sistema, ha de ser l'objectiu del pla.  
4. Millorar els serveis de transport interurbà.  
 El 82 % dels desplaçaments interurbans es fan en vehicle privat. Cal reclamar a les administracions supramunicipals competents les actuacions necessàries per a revertir aquests patrons de mobilitat. Millora de l'accessibilitat en les estacions, millors serveis, més fiabilitat, integració tarifària.  
5. Potenciar un canvi de mentalitat cap a un ús més racional del vehicle privat.  
 El PMUS, com a document estratègic, té el paper fonamental de ser transformador. Per a ser-ho, a més de propostes infraestructurals, necessita propostes que promoguen un canvi de mentalitat. Educació, comunicació i promoció de la mobilitat per a potenciar el canvi de mentalitat cap a patrons més sostenibles.  
6. Proposar una jerarquia viària que permeta una millor ordenació i aprofitament dels usos urbans.  
 L'obertura de la ronda sud a través del carrer Mercè Rodoreda i el pont ha de permetre dibuixar una nova jerarquia viària en el municipi que diferencie els carrers de pas dels carrers d'estar-hi.  
7. Organitzar i reequilibrar l'ús de l'espai públic cap a activitats més creatives.  
 Una vegada definida la jerarquia viària de Puçol, cal organitzar l'espai públic segons els usos urbans existents i desitjats en cada barri i carrer.  
8. Fer de Puçol una ciutat accessible i segura.  
 Garantir l'accés al medi urbà de tots els residents de Puçol (des de xiquets fins a ancians, ciutat 8'80) ha de ser una prioritat del PMUS.  
  
 De la mateixa manera, accessibilitat i seguretat viària estan, en certa manera, relacionades. Una ciutat accessible ha de ser una ciutat on grans i menuts puguen gaudir de l'espai públic urbà amb seguretat. Objectiu Visió Zero Accidents.  
9. Millorar els paràmetres ambientals relacionats amb la mobilitat, com en el consum energètic, la contaminació acústica i les emissions.  
  
 El trànsit motoritzat és el principal causant, en àmbits urbans, de la contaminació acústica i de les emissions de CO2, NO2 i PM.  
 La reducció de l'ús del vehicle privat, així com la millora en l'eficiència dels sistemes de transport, descarbonitzant les flotes de vehicles, ha de tindre un impacte positiu en el medi ambient municipal.  
  
10. Garantir la governança del PMUS.  
 Una vegada aprovat el PMUS, cal dur-lo a terme. Per a fer-ho és fonamental preveure com serà la governança d'aquest.  
 D'una banda, la governança tècnica. S'hi ha de definir qui serà el responsable del PMUS dins de l'Administració, qui li donarà seguiment, quins recursos hi ha o quins recursos hi fan falta.  
 D'altra banda, és fonamental la governança ciutadana; per tant, el PMUS ha de definir com s'estructurarà.  
B.5 Estudi d'alternatives  
D'acord amb el DIE proposat, segons l'article 10 de la Llei de mobilitat de la Comunitat Valenciana, Llei 6/2011, d'1 d'abril, «Els plans municipals de mobilitat han d'incloure una anàlisi dels paràmetres essencials que definisquen la mobilitat en el moment en què es formulen respecte al principi d'accessibilitat universal, així com els objectius en relació amb la seua evolució a mitjà i llarg termini, i les determinacions necessàries per a aconseguir aquests objectius».  
Sota aquesta premissa, considerarem escenaris a curt termini els de 2 anys; a mitjà termini, fins a 5 anys, i a llarg termini, fins a 10 anys. Per això, s'establirà que l'abast temporal d'aquest document serà 2030.  
  
El PMUS de Puçol haurà d'integrar en les seues propostes les actuacions que el PMOME propose en l'àmbit metropolità i que impliquen millores en l'esquema de mobilitat de Puçol, i detallarà les actuacions de competència municipal, pròpies del PMUS de Puçol.   
Des d'aquest punt de partida, pel que fa a les alternatives, i a causa de la natura de les actuacions a plantejar en el terme municipal de Puçol, es resumeixen en la no realització del PMUS o la realització d'aquest progressivament al llarg dels 10 anys de vigència del pla.  
  
El PMUS tan sols considera, per tant, únicament les dues alternatives possibles, la vigent i la proposada pròpiament en el PMUS.  
Alternativa 0 - Escenari Do Nothing  
L'escenari tendencial o Do Nothing, que mostra com seria la situació futura si no s'implementara cap mesura de millora de la mobilitat i seguírem amb els mateixos patrons de mobilitat que els registrats actualment.  
Per a l'escenari tendencial es manté el repartiment modal actual, així com la ràtio de mobilitat de 2,48 desplaçaments per persona i dia. D'aquesta manera obtenim el nombre de desplaçaments per a cada tipus de transport en els dos escenaris de projecció de població.  
Tant l'escenari de l'INE com el registrat a Puçol suposen creixement població, la qual cosa comporta l'empitjorament de la situació de partida en incrementar-se el nombre total de desplaçaments, particularment amb l'augment del transport privat (increment de 1.077, i de 1.508 desplaçaments en vehicle privat, respectivament).  
D'aquesta manera, s'incrementarà proporcionalment el nombre de desplaçaments i es mantindrà, en teoria, el repartiment modal.  
Alternativa 1 - Escenari d'implantació del PMUS  
L'objectiu de repartiment modal plantejat per a l'escenari horitzó del pla (10 anys) és un escenari realista. Es planteja d'aquesta manera perquè els objectius han de ser assolibles perquè puguen ser una motivació per a les administracions públiques encarregades d'implementar el pla.  
En el cas de Puçol, el repartiment modal intern ja és clarament favorable als desplaçaments sostenibles; per tant, les propostes aniran encaminades a donar a aquests tipus de desplaçaments les condicions que, pel volum que tenen, es mereixen. Per tant, internament, els canvis en el repartiment modal no s'espera que siguen grans.  
En canvi, en el camp interurbà és on cal modificar de manera clara les pautes de mobilitat. Ací sí que es proposaran canvis significatius en el repartiment modal, encara que les competències que poden ajudar a aconseguir aquests objectius no són de l'Ajuntament. El paper que jugue l'Autoritat del Transport Metropolità de València (ATMV) i la mateixa ciutat de València tindran un impacte rellevant en el repartiment modal dels desplaçaments interurbans de Puçol.  
L'objectiu de repartiment modal proposat per a l'escenari horitzó del pla (2030) planteja un repartiment modal del 42,5 % a peu; 2,1 %, amb bici; 15,7 %, en transport públic, i 39,7 %, en vehicle privat. Evidentment, i com succeeix en l'actualitat, les diferències són importants en funció de com es propose el repartiment modal per als desplaçaments interns o externs.  
D'una banda, per als desplaçaments interns el repartiment modal a peu es proposa que assolisca el 70 %; el 2,5 %, amb bici, i el 6 %, en transport públic urbà. El vehicle privat es proposa reduir-lo fins al 21,5 %.  
D'altra banda, quant als desplaçaments interurbans, el transport públic ha de ser el gran protagonista del canvi. Per a fer-ho es proposa que assolisca una quota de repartiment modal del 30 %. Els desplaçaments interurbans a peu no superaren el 2 %, i els desplaçaments amb bicicleta, l'1,5 %. El vehicle privat motoritzat ha de baixar fins al 66,5 %.  
En la taula següent es mostren les propostes de repartiment modal i els desplaçaments diaris corresponents, així com les propostes de repartiment modal en futur per l'aplicació del PMUS i els percentatges corresponents:  
La proposta planteja, per a l'escenari de creixement poblacional, un increment de 3,5 punts percentuals en els desplaçaments a peu; un 0,8 %, per als desplaçaments amb bicicleta, i un 6,8 % d'increment per al transport públic. El vehicle privat motoritzat es redueix un 11 %. Les taules següents mostren les diferències en valor absolut i percentual per tipus de desplaçament, i diferencien també entre desplaçaments interns i externs.  
B.6. Propostes del PMUS  
D'acord amb el document «Propostes» del PMUS, després d'estudiar i analitzar la situació en la qual es troba la mobilitat urbana de Puçol, es defineix un pla de propostes d'actuació del PMUS segons horitzons temporals diferents, atenent fonamentalment la dificultat tècnica, econòmica i de l'organisme que participa en l'execució de la mesura:  
  
I. Escenari a curt termini: actuacions més urgents en 1 - 2 anys.  
II. Escenari a mitjà termini: actuacions a executar entre 3 - 5 anys.  
III. Escenari a llarg termini: actuacions a executar entre 6 - 10 anys.  
Després de definir els objectius del PMUS i seleccionar l'escenari desitjable per a aconseguir aquests objectius, es plantegen un conjunt de propostes que fomentaran una mobilitat més sostenible i eficient en el municipi de Puçol i que s'agrupen en 6 LÍNIES ESTRATÈGIQUES, amb un total de 47 propostes que ha d'implantar el PMUS.  
1. El vianant i l'espai públic  
2. Bicicleta  
3. Transport públic  
4. Vehicle privat  
5. Descarbonització del sistema del transport  
6. Foment i gestió de la mobilitat  
Per a cada línia estratègica s'elabora una fitxa que inclou la informació següent:  
1. Objectiu general sobre el qual impacta  
2. Objectius de la proposta  
3. Descripció  
4. Agents involucrats  
5. Cost aproximat  
6. Programació  
7. Efectes  
8. Indicadors  
Es relacionen, a continuació, els programes i propostes d'actuació del PMUS.  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
La proposta del PMUS, pel que fa a efectes sobre el medi ambient, determina en l'apartat 5 del Document inicial estratègic «Els potencials impactes ambientals prenent en consideració el canvi climàtic», en el qual es parteix de la definició en el PMUS de la sostenibilitat ambiental a partir de l'impacte de les propostes en el consum energètic, en la reducció de la contaminació acústica i en la reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (GEI).  
Cada un dels efectes mediambientals es consideren pel que fa a la seua afecció en cada una de les propostes presentades per línia estratègica (estalvi energètic, disminució d'emissions GEI, disminució d'emissions contaminants i disminució de soroll).  
Consum energètic  
L'anàlisi de les repercussions del PMUS en el consum energètic associat s'ha d'emmarcar dins de l'objectiu del pla, que és la consecució de la millora de la mobilitat urbana i la reducció progressiva del consum energètic associat.  
Les dues línies de treball que han de definir energèticament les propostes del PMUS són:  
1. Reduir el consum d'energia reduint l'ús dels transports motoritzats i donant més protagonisme als transports no motoritzats. Potenciar la figura del vianant i millorar el disseny urbà dels espais públics.  
  
2. Incorporar fonts d'energia més sostenibles mitjançant la introducció progressiva d'energies renovables, i desplaçar els combustibles fòssils augmentant-hi la participació dels vehicles elèctrics. Descarbonització dels sistemes de transport.  
Contaminació acústica  
La millora de l'espai urbà ha d'anar associada a una reducció de la contaminació acústica, produïda principalment pels sistemes de transport motoritzats.  
El trànsit motoritzat en àmbits urbans és la principal font de contaminació acústica. De manera generalitzada, en un ambient urbà exterior, el 80 % del soroll està generat pels vehicles a motor; un 10 %, per la indústria; un 6 %, pel ferrocarril, i un 4 %, per activitats urbanes com el comerç, bars, restauració, etc.  
El soroll generat pel trànsit motoritzat depén de 7 factors:  
1. Volum de trànsit  
2. Velocitat de circulació  
3. Composició de trànsit - Percentatge de vehicles pesats  
4. Pendents de la carretera  
5. Tipus de paviment i textura de la superfície  
6. Condicions de conducció  
7. Soroll individualitzat de cada vehicle per:  
 Motor de combustió  
 Aerodinàmica del vehicle (perceptible per damunt de 100 km/h)  
 Rodament (perceptible per damunt de 50 km/h)  
Així doncs, per a millorar la qualitat acústica de Puçol caldrà centrar-se en dues línies d'actuació:  
1. Reducció de les intensitats de trànsit. Reduir la presència dels vehicles motoritzats als carrers és la manera més efectiva de disminuir la contaminació acústica. En aquest sentit, el PMUS ha de potenciar els transports no motoritzats per a intentar disminuir els desplaçaments motoritzats. Ampliacions de vorera, millores en el disseny urbà i implementació de zones 30 són actuacions que se solen dur a terme per a potenciar els desplaçaments per als vianants i, al seu torn, disminuir la capacitat del vehicle privat motoritzat, la qual cosa comporta una reducció de les velocitats de circulació i de les intensitats de trànsit. Teòricament, la reducció d'un 50 % del trànsit redueix el soroll en 3 Db.  
  
2. Introducció del vehicle elèctric. El vehicle elèctric no solucionarà els problemes de congestió de les ciutats, però sí que és un element important per a diversificar energèticament els tipus de transport i reduir la contaminació acústica.  
Contaminació atmosfèrica  
Emissions de CO2  
S'ha estimat, per al càlcul d'emissions de CO2, el nombre de vehicles que diàriament circulen per Puçol, tant els que venen de fora (externs) com els desplaçaments interns. Si es considera que la tipologia de vehicles de Puçol és 59,1 %, dièsel, i 39,5 %, gasolina (dades IVE), i que aquests tenen un consum mitjà de 6.5 l/100 km i 9 l/100 km, respectivament, en àmbit urbà, i que els camions (100 %) són dièsel i tenen un consum mitjà de 45 l/100 km, es poden calcular les emissions de GEI (Kg de CO2 equivalent), amb unes emissions de CO2 per litre consumit de 2,520 Kg/l per als dièsel, i 2.180 Kg/l, per als gasolina.  
  
Per a passar de quilòmetres diaris a quilòmetres anuals s'ha multiplicat per 315 els quilòmetres diaris recorreguts pels vehicles lleugers, i per 260, els dels pesats.  
Amb aquesta metodologia s'estima que a Puçol, anualment, s'emeten, a causa del trànsit, 8.371,09 tones de CO2 equivalent.  
  
Emissions de contaminants atmosfèrics  
A partir de les dades de quilòmetres recorreguts anualment pels vehicles dièsel i pels vehicles gasolina es calcula, amb la «Calculadora d'emissions de contaminants atmosfèrics» del Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, les emissions de NOx i PM10 generades pel trànsit a Puçol.  
En la situació actual es generen anualment 21.988,82 quilograms de NOx, i 618, de PM10.  
Addicionalment, quant a espais naturals protegits, hauria d'estudiar-se i confirmar la no afecció del PMUS de Puçol a l'únic catalogat en el terme municipal, corresponent al Paratge Natural de la Costera, aprovat mitjançant l'Acord del Consell de la Generalitat de data 25 de setembre de 2005, i publicat en el DOGV de data 27 de setembre de 2005.  
  
D. Consultes realitzades  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Consulta Informe Administració consultada  
27/6/2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Direcció Territorial de València. Servei d'Urbanisme  
27/6/2019 01.10.2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. S. Infr. Verda i Paisatge  
27/6/2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. Serv. Ord. Territori  
27/6/2019 27/9/2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Mobilitat. Serv. Mobilitat Urbana  
27/6/2019 15/7/2019 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Mobilitat. Serv. Planificació  
27/6/2019 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Clim. i Desenv. Rural  
Sub. Gral. Medi Natural. Servei Ordenació i Gestió Forestal  
27/6/2019 17/7/2019 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Clim. i Desenv. Rural  
Sub. Gral. Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en la pàgina web següent, juntament amb el pronunciament ambiental corresponent:  
http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients  
  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
· Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per les que tenen més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves formes de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho s'ha d'actuar tant sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diverses formes de transport...).  
  
· La planificació urbana i model de ciutat, disminuint la necessitat de mobilitat urbana, tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, a la reducció de la necessitat de desplaçaments, tant en nombre com en distància, que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector del transport, com són les que es refereixen a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'ha d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal d'aquests, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i s'han de particularitzar les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
El PMUS de Puçol atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica d'aquest s'ha de dur a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Dit açò, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents, tant de tipus legal com ambiental, que les descrivim a continuació:  
Infraestructura verda i paisatge  
L'Informe de 13 de setembre de 2019, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge conclou que és necessària la incorporació al PMUS d'un capítol destinat a la Infraestructura Verda (IV) que incloga:  
  
 Anàlisi de la IV que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta.  
 Indicació explícita de quins espais i recorreguts d'actuació es consideren adequats, tant pel valor actual com pel valor potencial que tenen, per a la seua incorporació a la IV.  
 Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades.  
 Compliment de l'ETCV per part de les propostes d'alternativa de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures.  
  
 Compliment del títol VI del PAT de l'Horta, en les directrius que té d'integració paisatgística de les infraestructures, segons el que s'estableix en l'article 64 quant a camins rurals, sendes i vies pecuàries.  
  
 Indicació de determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, que garantisquen amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.  
D'altra banda, en relació amb altres plans d'ordenació a tindre en compte i instruments de paisatge, es recorda:  
 Qualsevol actuació que puga estar en relació directa amb la Via del Litoral proposada des del PATIVEL, ha de preveure que en l'article 17 d'aquest PAT s'indica que la planificació territorial i urbanística ha d'integrar en la seua ordenació i gestió la Via del Litoral, que podrà proposar alternatives al seu traçat i establir connexions amb eixos verds de característiques semblants, i tot això, d'acord amb la Directriu 137 de l'ETCV.  
 Igualment, s'hi indica la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar amb els projectes per a l'execució d'actuacions en aquest àmbit.  
  
Mobilitat  
 L'Informe de 28 de agost de 2019, del Servei de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, estableix que l'àmbit i el contingut del PMUS es consideren adequats en relació amb les determinacions de la llei, si bé es marquen les observacions següents:  
 Part 1, pàgina 37  
 S'hauria de comprovar si la majoria dels desplaçaments duts a terme per habitants de les urbanitzacions es fan al nucli urbà de Puçol o a altres municipis (cal indicar-n'hi quins). Això podria indicar si les urbanitzacions i l'assentament a la platja estan vinculats a Puçol o no.  
  
 Part 1, pàgines 99 i 100  
 En aquestes pàgines no s'analitza realment la mobilitat sota la perspectiva de gènere, mentre que sí que es fa en la resta de l'epígraf (pàgines 101 a 111). A més, entre les pàgines 101 i 103 convé comprovar si les diferències obtingudes estan presents en els grups d'edat més joves.  
 Part 2, pàgina 4  
 En cap dels objectius s'inclou la paraula «estacionament».  
  
 Part 2, pàgina 10  
 En el grup dels desplaçaments interns (29,6 %) convindria distingir els que es fan a urbanitzacions i a la platja dels que corresponen al nucli principal de Puçol. En aquests últims el percentatge de desplaçaments amb vehicle privat hauria de reduir-se al màxim. D'altra banda, no és convenient indicar que «internament, no s'aprecia que els canvis en el repartiment modal siguen grans».  
 Part 2, pàgina 11  
 El percentatge modal previst de viatges amb bicicleta hauria de ser més alt perquè les mesures del PMUS en aquest sentit tingueren una justificació més gran.  
 Part 3, pàgina 76  
 Convé aclarir si la zona 30 del centre històric amb voreres de 0,9 m d'ample exigeix obres addicionals per a crear una plataforma comuna a tots els tipus de transport o si, per contra, els vianants han de continuar movent-se per voreres tan estretes.  
 Part 3, pàgina 82  
 Convé comprovar en l'ordenació detallada del Pla parcial si caldria usar com a borsa d'estacionament el gran solar que hi ha.  
  
 Part 3, pàgina 89  
 Es desconeix la flota municipal de vehicles, que no apareix ni en l'anàlisi ni el diagnòstic.  
 En la fitxa de proposta tampoc es pot conéixer amb exactitud el nombre d'unitats de les quals s'està parlant.  
 Part 3, pàgina 90  
 Es desconeix si els punts de recàrrega proposats estan situats en supermercats, pàrquings públics o gasolineres, ja que en el pla no s'observa amb suficient precisió, així com el criteri utilitzat per a situar-los. També seria interessant esbrinar si en la zona de l'estació Renfe (proposta 3.1) es podrien incloure punts de recàrrega.  
 Part 3, pàgina 119  
 Convindria reflexionar, en estreta col·laboració amb l'Ajuntament, si l'horitzó temporal del PMUS (10 anys) convindria ser ampliat a 12 o 15 anys per a garantir-ne la viabilitat econòmica i tècnica.  
  
 D'acord amb l'Informe, el pla de mobilitat completat amb els aspectes indicats més amunt s'haurà de remetre al Servei de Mobilitat de la Conselleria de Política Territorial, Transport i Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'Informe prèviament a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de Puçol, segons el que es preveu en l'article 10 de la Llei de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
  
Planificació viària  
L'informe de 9 de juliol de 2019, del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, determina que, segons la documentació presentada, el PMUS de Puçol és compatible amb la legislació sectorial vigent de carreteres, ja que en el municipi de Puçol no hi ha infraestructures de titularitat autonòmica. I conclou, sobre l'abast de l'avaluació ambiental en el «Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol», que s'han identificat els estudis necessaris, pel que fa a les competències d'aquest servei (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària), per a la seua consideració en la redacció d'aquest.  
No obstant això, quant a les propostes del PMUS, s'haurà de tindre en compte el que segueix:  
 Quant al trànsit motoritzat:  
 Es considera positiva la proposta d'una nova ronda que reduïsca el trànsit vehicular per l'interior del nucli principal de Puçol.  
 Aquesta ronda es troba parcialment executada i en servei des de la rotonda en el camí de la Mar i Caminàs, vorejant pel sud el nucli urbà, fins al barranc del Vallet. Per a completar la ronda s'ha de projectar i executar un pas sobre el barranc i ampliar la secció del carrer Professor Tierno Galván, que actualment no permet la disposició de dos carrils.  
  
 En la jerarquització viària es proposen vies de primer ordre i de segon.  
 S'ha de revisar aquesta jerarquització, ja que en les vies de primer ordre han de figurar les que donen accés als diversos nuclis de Puçol (camí Magraners, camí de Llíria, camí del Cementeri).  
 En el PMUS es proposa la prohibició de la circulació de camions per la CV-306, per a evitar-ne el pas per la CV-3007 (municipal), que creua Puçol de manera paral·lela al barranc i genera una barrera entre la part vella i la resta del nucli urbà.  
 S'informa que la CV-306 és una carretera de titularitat autonòmica, que passa a ser CV-3007, de titularitat municipal, en entrar al terme municipal de Puçol.  
 No es pot prohibir la circulació de trànsit pesat per la CV-306, ni per la CV-3007 fins a la rotonda d'accés al polígon industrial Campo Aníbal, ja que és necessari l'accés al polígon mateix.  
  
 Per a evitar l'efecte barrera que suposa el trànsit que circula per la CV-3007, l'Ajuntament pot regular, si vol, l'obligació de circulació de vehicles pesats per la ronda que hi ha: avinguda de les Corts Valencianes-carrer Ronda-avinguda Catalunya.  
 Quant a les propostes de xarxa ciclista:  
 Es planteja la connexió amb les urbanitzacions per dues vies:  
 Pel camí Magraners, en via segregada. Aquest camí té un elevat trànsit d'accés a les urbanitzacions, a més de trànsit d'autobusos escolars que arriben fins als col·legis de la zona.  
1) La intensitat de vehicles aforada en dia laborable en el tram entre Puçol i el col·legi Alfinach és de 8.978, amb un 6,1 % de pesats. En el tram entre el col·legi Alfinach i l'av. Retor Emilio Bayarri és de 7.180 vehicles, amb un 9 % de pesats.  
2) La solució de carril segregat no ha d'afectar la secció actual. Per a la implantació del carril bici segregat serà necessària l'ampliació del pas superior sobre la A7.  
 Pel camí del Cementeri, compartint calçada amb el trànsit vehicular, amb pintat i senyalització en la calçada. Aquest camí suposa l'accés a la part nord de les urbanitzacions, a més d'unir aquesta zona amb l'autovia A7 a través del camí de Llíria, que, al seu torn, és via pecuària.  
  
1) D'aquesta via no s'han fet aforaments en el PMUS, però l'ordre de magnitud del nombre de vehicles que hi circulen diàriament serà similar a la del camí Magraners.  
2) Per a garantir la seguretat viària s'hauria d'aforar aquest camí i, en funció dels resultats, comprovar si és compatible compartir calçada o si és necessari construir un carril bici segregat.  
3) De la mateixa manera, s'haurà d'estudiar la millor solució per als transports no motoritzats en el camí de Llíria.  
 S'hauria de plantejar la connexió ciclista amb l'estació de RENFE.  
 Quant a les propostes relacionades amb transport públic:  
 S'hi adjunta una proposta d'ADIF per a reordenar l'aparcament al costat de l'estació de RENFE.  
 S'haurà de garantir l'existència d'aparcaments segurs per a mitjans no motoritzats.  
 Hi ha tres línies de transport interurbà de passatgers amb autobús, el projecte de servei públic dels quals (CV-102) ha sigut aprovat recentment, que tenen parada a Puçol:  
 L2: València - Sagunt - Port de Sagunt  
 L4: Alboraia - Sagunt - Port de Sagunt (Mini Fe)  
 L5N: València - Puçol  
Aquest projecte estableix les parades en els diversos municipis i la freqüència de pas. Qualsevol proposta que afecte aquest servei s'haurà de comunicar al Servei de Gestió de Transport de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, per a procedir a la seua consideració.  
 Puçol es troba dins de l'àmbit d'actuacions del Pla de mobilitat metropolitana de València (PMoMe), que determinarà les actuacions necessàries en matèria de transport i mobilitat d'àmbit interurbà.  
  
  
Canvi climàtic i qualitat de l'aire  
 El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet l'Informe de 3 de juliol de 2019, en el qual detalla aspectes normatius a tindre en compte quant a:  
 Canvi climàtic  
 Les mesures han d'ajustar-se a les propostes establides en l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020 (aprovada en 2013) i l'Estratègia valenciana d'energia i canvi climàtic 2030 (pendent d'aprovació): fomentar usos mixtos de transport, promoure la densitat mínima en els plans generals, fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia o proposar la restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans.  
 Unes altres que, segons l'Informe, estan recollides en el PMUS de Puçol i que, amb coherència amb l'Estratègia, són:  
1) Caracterització d'infraestructura verda tenint en compte els àmbits d'actuació de l'Horta de València i les vies pecuàries.  
2) Minimitzar els riscos d'inundació i fomentar l'ús racional del territori, deixant lliures les zones necessàries per a permetre els escolaments naturals i la recàrrega d'aqüífers i depòsits en planes litorals.  
 Contaminació acústica  
 Com que es tracta d'un municipi de menys de 20.000 habitants, Puçol no té l'obligació d'elaborar un pla acústic municipal, per la qual cosa els estudis acústics que corresponguen s'hauran d'associar a l'instrument de planejament corresponent que ho necessite, amb el contingut mínim detallat en el Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
 Qualitat de l'aire  
 El municipi de Puçol s'inclou en la zona ES1007: Túria.  
 D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire duta a terme per la Direcció General, segons dades dels últims anys, es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001, del valor de l'ozó per al període 2013-2017.  
1) Per tant, quant als òxids de nitrogen, la disminució del trànsit terrestre de la zona contribuirà a la disminució d'aquest contaminant atmosfèric.  
Atesos els anteriors criteris establits al principi d'aquest apartat, i en vista dels informes anteriors, es du a terme l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Puçol en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció a sòl no urbanitzable en l'adequació de vials existents per a vianants i bicicletes), i sense perjudici de la incardinació ulterior del PMUS de Puçol amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal, com puga ser el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València, el Pla de mobilitat metropolitana de València, les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS (encara que s'hi descriuen), l'avaluació ambiental d'aquestes propostes, així com la de les actuacions que se'n deriven, quedaran sotmeses, d'acord amb la legislació vigent, al procediment d'avaluació ambiental corresponent.  
  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la modificació d'aquest ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, en el seu cas, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es refereix l'article 51 de la LOTUP.  
En vista de la documentació presentada, de conformitat amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), considera: que el Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol no afecta espais protegits ni forestals i que les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà urbanitzable, i en cas d'afectar el sòl no urbanitzable, no suposen actuacions que determinen modificacions del planejament que necessiten avaluació ambiental dins de l'abast d'aquest PMUS.  
Tenint en compte tot el que s'ha dit amb anterioritat, i analitzades les propostes del PMUS de Puçol, s'entén que, en conjunt, aquestes propostes:  
1. Col·laboren a un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap als tipus de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats als transports motoritzats: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
El PMUS proposa indicadors per al seguiment del pla: indicadors de repartiment global i indicadors d'avaluació - indicadors específics, dividits en categories.  
Associada a aquesta categorització no es reflecteix, entre els indicadors, CAP indicador de tipus mediambiental, tal com expressa l'article 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'hauran d'incorporar no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el repartiment modal d'aquests o l'ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consum energètic, soroll i emissions atmosfèriques (en particular, les d'efecte d'hivernacle), amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
Per tant, atés que consta l'estudi d'alguns d'aquests en el DIE, es concretaran com a indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu a aconseguir, així com la metodologia de càlcul proposada, com a mínim per als indicadors mediambientals següents:  
 Ús de vehicles menys contaminants (avaluant les tm de GEI CO2/any)  
 Emissions de GEI del sector dels transports (vinculat a l'anterior).  
 Consum total d'energia per part del sector dels transports (avalua les tones equivalents de petroli).  
 Estacionament de pesats als afores (s'avalua el nombre de vehicles pesats/any).  
 Disminució del nivell acústic aconseguit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diverses localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat).  
 Qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per al compliment efectiu del fet que no se supera el llindar sobre la base de l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEI, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
En general, per a tots els indicadors, tant els ja definits com els de caràcter mediambiental, s'haurà de concretar (de manera quantitativa, no merament qualitativa) el valor inicial i quantificar l'objectiu a aconseguir.  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i l'objecte d'aquesta, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia que hi ha en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol, que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
G) Proposta d'acord  
Atenent el que s'estableix en l'article 51.2 b de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació de conformitat a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que s'ha descrit en la documentació presentada, així com al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos, respecte als quals es tindrà en compte la consideració següent:  
1. La redacció definitiva del PMUS de Puçol haurà de concretar els aspectes següents:  
1) Coordinar i incorporar les determinacions dels plans d'acció territorial, la resta de planejament d'àmbit supramunicipal, tant en àmbit sectorial de la mobilitat (Pla de mobilitat metropolitana de València) com els d'ordenació del territori (Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València, i Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral).  
2) Incorporar la metodologia i el càlcul de l'empremta de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que es consideren adequats, en concret, emissions CO2 equivalent, emissions contaminants i consum d'energia (Tep).  
3) Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
4) Incorporar, així mateix, qualsevol altre indicador que, per a cada proposta, avalue un valor adequat per a valorar l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEI, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
5) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir.  
2. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades per l'Informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 27 de setembre de 2019, i obtindre l'informe favorable, com a òrgan competent en matèria de mobilitat, abans de l'aprovació definitiva de l'Ajuntament.  
3. El PMUS s'haurà de completar amb el que ha indicat el Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en el seu Informe rebut en data 15 de juliol de 2019.  
4. El PMUS ha de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda, amb els continguts assenyalats en l'Informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
En vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Puçol, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, consideren pertinents.  
Informació que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
  
Informació que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, de conformitat amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, 27 de juliol de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8873, del 04-08-2020 (2020/6349)

RESOLUCIÓN de 27 de julio de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 57/19-EAE Puçol.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8873

Fecha DOGV
:   04-08-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/6349

CVE


Fecha del documento
:   27-07-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de julio de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 57/19-EAE Puçol. [2020/6349]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 57/19-EAE Puçol  
  
«Informe Ambiental y Territorial Estratégico  
Objeto: Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Puçol  
Trámite: Evaluación Ambiental Estratégica del Plan  
Promotor: Ayuntamiento de Puçol  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: Puçol (Valencia)  
Núm. expediente: 57/2019-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 31 de octubre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Puçol, en los siguientes términos:  
  
A. Fundamentos por los que se somete el plan a evaluación ambiental estratégica.  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las Administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
  
B. Documento inicial estratégico  
B.1 documentación aportada.  
En fecha 24 de mayo de 2019 tuvo entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, la solicitud del ayuntamiento de Puçol para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del borrador del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Puçol junto con el Documento Inicial Estratégico (DIE).  
La documentación aportada, es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentación queda constituida por los siguientes documentos:  
1. Documento Inicial Estratégico (DIE)  
2. Borrador del Plan de Movilidad Urbana Sostenible.  
La Subdirección General de Evaluación Ambiental comunica la apertura del expediente (Exp. 57/2019-EAE) en escrito de fecha 26 de junio de 2019.  
  
B.2 Información Territorial.  
El municipio de Puçol, situado en la comarca de l'Horta Nord en la provincia de Valencia, tiene una población de 19.531 habitantes (según el IVE a 01.01.2017). La superficie del término municipal es de 18,06 km². Se sitúa a una altitud de 10 msnm y a una distancia de 18,0 km de Valéncia.  
Limita con el mar Mediterráneo al este; Sagunt al norte; Rafelbunyol al oeste y El Puig de Santa Maria al sur. Situado en el límite norte de la comarca y en contacto con el Camp de Morvedre, su término municipal tiene acceso al mar. El clima de esta localidad es el mediterráneo.  
Se accede a esta localidad desde Valencia, por carretera, tomando la V-21. También cuenta con estación de ferrocarril de Cercanías Valencia. Accedemos desde la circunvalación por la salida de Rafelbuñol y tomando la CV-306 (antigua N-340) en sentido Barcelona. Además, podemos acceder desde Sagunto por la autopista o bien por la CV-320.  
Puçol tiene una estructura urbana claramente diferenciada en tres ámbitos: el núcleo urbano y el núcleo de playa, relativamente compactos y densos, y las urbanizaciones Alfinach y Monestirs de baja densidad. Aproximadamente el 25 % del suelo de Puçol se encuentra en situación urbana o urbanizable, rodeado todo este por territorio de Huerta protegido según los límites establecidos por el Plan de Acción Territorial de Protección de la Huerta de València (PATHV).  
Los diferentes núcleos urbanos se encuentran a distancias similares, situándose la zona de urbanizaciones a 4 km del núcleo histórico y el área de playa a 3 km del mismo. Por tanto, son distancias dentro de unos límites aptos para una movilidad en modos sostenibles y, en especial, los no motorizados.  
 Núcleo Urbano - Histórico.  
 Cuenta con la mayor parte de las dotaciones y equipamientos importantes del municipio. Este se caracteriza por una estructura urbana mayormente reticular y una edificación de tipo ensanche o histórica, con calles principales de sección 12 a 25m, con un carril por sentido en la mayoría de los casos. Con comercio tradicional y edificación densa y de alturas que no exceden de 5 alturas, mayormente 3, presenta unas características propias de la ciudad mediterránea, favorable a una movilidad sostenible no motorizada.  
 Urbanizaciones Monestirs y Alfinach:  
 Presentan una estructura urbana dispersa, con edificación de baja altura y una presencia importante de urbanizaciones privadas o «close gates». La falta de comercio de relevancia en el entorno urbano, así como las distancias internas y externas con equipamientos y servicios locales favorecen una movilidad centrada en el vehículo privado, tanto para la realización de las actividades cotidianas en el núcleo urbano de Puçol como en los desplazamientos externos a otros municipios del entorno. Inversamente, la presencia de importantes instituciones educativas en el entorno fomenta una movilidad desde el núcleo principal, así como desde otros municipios, hacia el área de urbanizaciones, siendo no solo un foco emisor de movilidad si no, también, de una importante atracción.  
 Núcleo Urbano - Playa:  
 Se configura en edificación de similares características al núcleo urbano central de Puçol, si bien su estructura urbana más alargada paralela a la costa potencia la sensación de distancia. Conjuntamente, por sus características mayormente turísticas, presenta un reducido número de comercios y establecimientos del día a día, generando con ello la necesidad de sus residentes de desplazarse al núcleo principal para realizar sus gestiones diarias.  
El ámbito de actuación del PMUS es el término municipal de Puçol. En dicho ámbito debe planificar actuaciones de carácter municipal, si bien deben considerarse influidas y en función de actuaciones supramunicipales en materia de movilidad que requiere Puçol que deben considerarse dentro el Plan de Movilidad Metropolitana de Valencia (PMoMe Valencia), y están siendo sometidas a Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica Ordinaria con la tramitación del PMoMe de Valencia.  
El PMUS de Puçol, recoge pues las actuaciones de competencia municipal, ubicadas todas ellas en suelo urbano consolidado y suelo urbanizable, (excepto las ampliaciones del carril bici y las adecuaciones de los itinerarios no motorizados, que se incluirán en el PMUS siempre que no supongan actuaciones que precisen para su desarrollo de instrumentos urbanísticos concretos al margen del presente plan de movilidad).  
B.3. Planeamiento Vigente.  
El planeamiento vigente en el municipio es el Plan General con aprobación definitiva por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el 28 de junio de 1995 (BOP de 25.10.1995).  
El Plan General de Puçol fue sometido a evaluación ambiental (Exp. 302/1994-AIA), emitiéndose en fecha 24 de febrero de 1995 Declaración de Impacto Ambiental con condicionantes.  
Según el borrador presentado, dicho PGOU consolidó la realidad territorial de Puçol como un municipio de 3 núcleos, donde se presentan tres realidades distintas: el núcleo urbano o histórico, las urbanizaciones de Monasterios y Alfinach, y el núcleo de la playa. Esta realidad se ve más acentuada si cabe por la división territorial que las infraestructuras de transporte, como son la A7, la V21 y la línea férrea generan sobre el municipio.  
La superficie urbana de Puçol ocupa aproximadamente un 23,39 % del total del suelo del término. El cálculo ha tomado en consideración como urbano aquel suelo ya desarrollado o construido, incluyéndose el área desarrollada terciaria que se encuentra al norte del municipio como la zona industrial del sur y nuevos desarrollos residenciales ya ejecutados.  
Respecto a las áreas urbanizables, únicamente el 1,38 % del término municipal se encuentra actualmente en situación de urbanizable no desarrollado, habiendo consumido, por tanto, la mayor parte de su suelo de crecimiento. Los equipamientos dotacionales y otras infraestructuras ocupan un área equivalente al 12,7 % del suelo. A este respecto, se observa el alto grado de ocupación que las infraestructuras viarias y sus servidumbres generan sobre el territorio de Puçol..  
Por lo que respecta a la protección ambiental y paisajística, el PGOU de Puçol ya establece el área entre el núcleo urbano y las urbanizaciones de Monestirs y Alfinach, así como entre el núcleo urbano y la V21 como espacio de protección de la Huerta (SNPH).  
Igualmente, el paraje natural de La Costera cuenta con protección especial paisajística (SNUEPP). En su área territorial al levante, una pequeña parte del «Marjal dels Moros» tiene afección sobre el territorio del término de Puçol, con una reserva de suelo protegido en los límites del término municipal de Puçol con Sagunt.  
En lo referente al resto de suelo, si bien está clasificado por el planeamiento como suelo no urbanizable común, este cuenta con una protección municipal, estableciendo el mismo planeamiento al suelo restante como zona rural protegida municipal o forestal. Esta protección de la Huerta de Puçol se encuentra doblemente potenciada por el Plan de Acción Territorial de Protección de la Huerta de València, el cual establece su límite norte en el municipio de Puçol y el límite interior en el barranco que atraviesa el municipio.  
B.4. Objeto de la propuesta del PMUS.  
Diagnóstico previo.  
La problemática sobre la que actúa el PMUS se puede describir a partir de tres problemas relacionados con la movilidad y el transporte:  
1. Problemas económicos y externalidades negativas.  
 Gastos hospitalarios por problemas respiratorios, gasto energético y gasto excesivo del vehículo privado; que conlleva un exceso de ocupación de la vía pública y requiere una importante inversión en conservación de infraestructuras.  
2. Problemas sociales.  
 Deficiente calidad de vida de los ciudadanos por problemas relacionados con los atascos, los accidentes de tráfico, las barreras arquitectónicas que dificultan el acceso de la población a la movilidad universal, la baja permeabilidad de los desplazamientos y la reducida participación de la ciudadanía en la toma de decisiones de sus municipios.  
3. Problemas medioambientales.  
 Contaminación acústica y mala calidad del aire (emisiones gases contaminantes) provocada por los vehículos motorizados.  
De acuerdo con la propuesta de PMUS Puçol tiene el comportamiento típico de una ciudad mediterránea. El reparto modal de los desplazamientos internos es favorable al modo a pie, mientras que el de los desplazamientos externos es muy favorable al vehículo privado motorizado.  
 Los desplazamientos a pie no se distribuyen homogéneamente por las tres áreas urbanas del municipio (playa, núcleo urbano y urbanizaciones). Mientras que en la playa y en el núcleo urbano los desplazamientos a pie son los principales protagonistas de la movilidad, en la urbanización el vehículo privado gana la partida, de manera clara, a los modos no motorizados.  
 El peatón, a pesar de ser es el principal protagonista de la movilidad interna en el municipio, no dispone de la infraestructura adecuada en muchos lugares.  
 En el núcleo antiguo las aceras son estrechas y muchas veces ocupadas por vehículos.  
 La estación de Renfe no es accesible des de el casco antiguo y el itinerario peatonal por calle Felip Sebastià no reúne las condiciones de diseño adecuadas para garantizar un paseo agradable y seguro. El mismo entorno de la estación, viniendo por la avenida de la Mancomunitat de l'Horta Nord tampoco es el mejor para los peatones. La rotonda de las calles Font de Mora con Avenida Collidors no facilita el acceso peatonal hacia la estación.  
 En la urbanización Alfinach, aunque la presencia de peatones no es elevada, las condiciones no son favorables, pues la gran mayoría de las aceras tienen un ancho inferior a los 90 centímetros.  
 El espacio público también se reparte de forma desigual en el municipio. Mientras en la playa y en las urbanizaciones los m² de espacio público por habitante están por encima de los estándares internacionales, en el centro urbano esta ratio es manifiestamente inferior al estándar recomendado: 10 m²/hab contra los 16 m²/hab.  
 El núcleo antiguo está aislado por el ferrocarril (efecto barrera) y por el Caminás, que se percibe como una vía rápida.  
 El uso de la bicicleta es muy bajo en Puçol (1,7 % del reparto modal).  
 El núcleo urbano es relativamente pequeño y muchos de los desplazamientos se realizan a pie. La conexión con la playa dispone de una buena infraestructura ciclista pero la distancia (4 km) y las bajas relaciones de movilidad por motivo de trabajo lo convierten en una conexión más de ocio que de movilidad cotidiana. Por otra parte, la conexión con la urbanización Alfinach (4 km) no dispone de infraestructura ciclista en la totalidad de su itinerario, lo que dificulta el uso de la bicicleta.  
 El estacionamiento está permitido de forma generalizada en todo el municipio. No existe una gestión más allá de la limitación mensual de lado de estacionamiento y la habilitación de algunos solares como estacionamiento.  
 La indisciplina relacionada con el estacionamiento es elevada y generalizada en varios puntos de la ciudad.  
 El transporte público en Puçol está estructurado a través de una línea urbana que transporte anualmente 50.000 pasajeros y de la línea de Cercanías Renfe, que permite la conexión interurbana con València y con Sagunto, principalmente.  
 El entorno de la estación de Renfe es manifiestamente mejorable, desde el punto de vista del peatón, pero también del acceso y estacionamiento en vehículo privado.  
 Actualmente el estacionamiento no puede hacer funciones de Park&Ride.  
 El 50 % de los desplazamientos externos generados por los residentes de Puçol tiene como destino la ciudad de València y alrededor del 24 % los municipios de l'Horta Nord y el Camp de Morvedre, principalmente Sagunto  
 El tráfico rodado en Puçol genera, anualmente, 8.371,09 toneladas de CO2 equivalente, 1.988,82 kilogramos de NOX y 618 de PM10.  
Objetivos del PMUS.  
El PMUS trata de mejorar los patrones actuales de movilidad de Puçol con el objetivo de mejorar la sostenibilidad social, económica y ambiental del sistema de movilidad municipal. Para ello el PMUS de Puçol define 10 objetivos generales a alcanzar. Los objetivos generales del PMUS impactan en el escenario final del plan, poniendo énfasis en cómo queremos que sea la movilidad de Puçol en los próximos 10 años. Tienen que ser transversales para todas las líneas estratégicas de trabajo, de tal modo que el desarrollo de todas las propuestas ayude a alcanzar los objetivos generales planteados.  
1. Asegurar y potenciar que el peatón sea el principal protagonista de la movilidad en la ciudad.  
 El 64 % de los desplazamientos internos se realizan a pie. Esta importancia del peatón en los patrones de movilidad no se corresponde ni con la calidad ni con la cantidad de infraestructura existente para los viandantes.  
2. Consolidar y favorecer la expansión de la bicicleta como modo de transporte cotidiano. Actualmente la bicicleta tiene un papel simbólico en el reparto modal (1,7 %) aunque no despreciable si tenemos en cuenta la infraestructura existente. La conexión, mediante infraestructura ciclista, de los tres núcleos urbanos de Puçol, junto con medidas de calmado de tráfico y la conexión con la propuesta de red metropolitana ha de suponer un salto cualitativo y cuantitativo de la movilidad ciclista de Puçol.  
3. Consolidar el transporte público urbano.  
 Actualmente el transporte público urbano transporta anualmente a 50.000 personas, lo que supone un reparto modal del 4,4 %, un dato más que destacable teniendo en cuanta las características demográficas y territoriales de Puçol. Consolidar y aumentar la demanda en transporte público urbano, mejorando la información y la visibilidad del sistema ha de ser el objetivo del plan.  
4. Mejorar los servicios de transporte interurbano.  
 El 82 % de los desplazamientos interurbanos se realizan en vehículo privado. Hay que reclamar a las administraciones supramunicipales competentes las actuaciones necesarias para revertir estos patrones de movilidad. Mejora de la accesibilidad en las estaciones, mejores servicios, más fiabilidad, integración tarifaria.  
5. Potenciar un cambio de mentalidad hacia un uso más racional del vehículo privado.  
 El PMUS, como documento estratégico, tiene el papel fundamental de ser transformador. Para ello, además de propuestas infraestructurales, necesita de propuestas que promuevan un cambio de mentalidad. Educación, comunicación y promoción de la movilidad para potenciar el cambio de mentalidad hacia patrones más sostenibles.  
6. Proponer una jerarquía viaria que permita una mejor ordenación y aprovechamiento de los usos urbanos.  
 La apertura de la ronda sur a través de la calle Mercè Rodoreda y el puente ha de permitir dibujar una nueva jerarquía viaria en el municipio, diferenciando las calles de pasar de las calles de estar.  
7. Organizar y reequilibrar el uso del espacio público hacia actividades más creativas.  
 Una vez definida la jerarquía viaria de Puçol hay que organizar el espacio público según los usos urbanos existentes y deseados en cada barrio y calle.  
8. Hacer de Puçol una ciudad accesible y segura.  
 Garantizar el acceso al medio urbano de todos los residentes en Puçol (de niños a ancianos, ciudad 8'80) ha de ser una prioridad del PMUS.  
 Del mismo modo, accesibilidad y seguridad viaria van en cierto modo relacionadas. Una ciudad accesible tiene que ser una ciudad en donde mayores y niños puedan disfrutar del espacio público urbano con seguridad. Objetivo Visión cero accidentes.  
9. Mejorar los parámetros ambientales relacionados con la movilidad, como on el consumo energético, la contaminación acústica y las emisiones.  
 El tráfico motorizado es el principal causante, en ámbitos urbanos, de la contaminación acústica y de las emisiones de CO2, NO2 y PM.  
 La reducción del uso del vehículo privado, así como la mejora en la eficiencia de los sistemas de transporte, descarbonizando las flotas de vehículos, tiene que tener un impacto positivo en el medio ambiente municipal.  
10. Garantizar la gobernanza del PMUS.  
 Una vez aprobado el PMUS hay que ejecutarlo. Para ello es fundamental prever cómo va a ser la gobernanza de este.  
 Por un lado, la gobernanza técnica. Se debe definir quién dentro de la administración será el responsable del PMUS, quién le dará seguimiento, qué recursos existen o qué recursos hacen falta.  
 Por otro lado, es fundamental la gobernanza ciudadana y por lo tanto el PMUS debe definir cómo se va a estructurar.  
B.5. Estudio de alternativas.  
De acuerdo con el DIE propuesto, según el artículo 10 de la ley de Movilidad de la Comunidad Valenciana, Ley 6/2011, de 1 de abril, «Los planes municipales de movilidad incluirán un análisis de los parámetros esenciales que definan la movilidad en el momento en el que se formulen con respeto al principio de accesibilidad universal, los objetivos en relación con su evolución a medio y largo plazo y aquellas determinaciones necesarias para alcanzar dichos objetivos».  
Bajo esta premisa, consideraremos escenarios a corto plazo de 2 años, a medio plazo hasta 5 años y a largo plazo hasta 10 años. Por ello, se establecerá que el alcance temporal del presente documento será 2030.  
El PMUS de Puçol integrará en sus propuestas las actuaciones que el PMOME proponga en el ámbito metropolitano y que impliquen mejoras en el esquema de movilidad de Puçol y detallará las actuaciones de competencia municipal, propias del PMUS de Puçol.  
Desde este punto de partida, por lo que a las alternativas se refiere, y debido a la naturaleza de las actuaciones a plantear en el término municipal de Puçol, se resumen en la no realización del PMUS o la realización del mismo progresivamente a lo largo de los 10 años de vigencia del plan.  
El PMUS tan solo considera pues únicamente la dos alternativas posibles, la vigente y la propuesta propiamente en el PMUS.  
Alternativa 0 - Escenario Do Nothing.  
El escenario tendencial o Do Nothing., que viene a mostrar cual sería la situación futura si no se implementara ninguna medida de mejora de la movilidad y siguiéramos con los mismos patrones de movilidad que los registrados actualmente.  
Para el escenario tendencial se mantiene el reparto modal actual, así como la ratio de movilidad de 2,48 desplazamientos por persona y día. De esta forma obtenemos el número de desplazamientos para cada modo de transporte en los dos escenarios de proyección de población.  
Tanto el escenario del INE como el registrado en Puçol suponen crecimiento población, lo que conlleva el empeoramiento de la situación de partida al incrementarse el número total de desplazamientos, particularmente con el aumento del transporte privado (incremento de 1.077 y de 1.508 desplazamientos en vehículo privado respectivamente).  
De esta forma se incrementará proporcionalmente el número de desplazamientos manteniéndose, en teoría, el reparto modal.  
Alternativa 1 - Escenario de implantación del PMUS.  
El objetivo de reparto modal planteado para el escenario horizonte del Plan (10 años) es un escenario realista. Se plantea de esta manera porque los objetivos tienen que ser alcanzables, para que puedan ser una motivación para las administraciones públicas encargadas de implementar el plan.  
En el caso de Puçol, el reparto modal interno ya es claramente favorable a los modos sostenibles y, por lo tanto, las propuestas irán encaminadas a dar a estos modos las condiciones que por volumen de desplazamientos se merecen. Por lo tanto, internamente los cambios en el reparto modal no se espera que sean grandes.  
En cambio, en el campo interurbano es donde hay que modificar de forma clara las pautas de movilidad. Aquí sí que se van a proponer cambios significativos en el reparto modal, aunque las competencias que pueden ayudar a alcanzar estos objetivos no son del ayuntamiento. El papel que juegue la Autoridad del Transporte Metropolitano de València (ATMV) y la propia ciudad de València tendrán un impacto relevante en el reparto modal de los desplazamientos interurbanos de Puçol.  
El objetivo de reparto modal propuesto para el escenario horizonte del Plan (2030) plantea un reparto modal del 42,5 % a pie, 2,1 % en bici, 15,7 % en transporte público y 39,7 % en vehículo privado. Evidentemente, y como sucede en la actualidad, las diferencias son importantes según se proponga el reparto modal para los desplazamientos internos o externos.  
Por un lado, para los desplazamientos internos el reparto modal a pie se propone que alcance el 70 %, 2,5 % en bici y 6 % en transporte público urbano. El vehículo privado se propone reducirlo hasta el 21,5 %.  
Por otro lado, en cuanto a los desplazamientos interurbanos, el transporte público debe ser el gran protagonista del cambio. Para ello, se propone que alcance una cuota de reparto modal del 30 %. Los desplazamientos a pie interurbanos no superaran el 2 % y los desplazamientos en bicicleta el 1,5 %. El vehículo privado motorizado tiene que bajar hasta el 66,5 %.  
En la siguiente tabla se muestran las propuestas de reparto modal y los desplazamientos diarios correspondientes, así como las propuestas de reparto modal a futuro por la aplicación del PMUS y los porcentajes correspondientes:  
La propuesta plantea, para el escenario de crecimiento poblacional, un incremento de 3,5 puntos porcentuales en los desplazamientos a pie, un 0,8 % para los desplazamientos en bicicleta y un 6,8 % de incremento para el transporte público. El vehículo privado motorizado se reduce en un 11 %. Las siguientes tablas muestran las diferencias en valor absoluto y porcentual por modo, diferenciando también entre desplazamientos internos y externos.  
B.6. Propuestas del PMUS.  
De acuerdo con el documento «Propuestas» del PMUS, tras estudiar y analizar la situación en la que se encuentra la movilidad urbana de Puçol, se define un plan de propuestas de actuación del PMUS según horizontes temporales diferentes atendiendo fundamentalmente a la dificultad técnica, económica y del organismo que participa en la ejecución de la medida:  
I. Escenario a Corto Plazo: Actuaciones más urgentes en 1-2 años.  
II. Escenario a Medio Plazo: Actuaciones a ejecutar entre 3-5 años.  
III. Escenario a Largo Plazo: Actuaciones a ejecutar entre 6-10 años.  
Tras definir los objetivos del PMUS, seleccionar el escenario deseable para alcanzar dichos objetivos, se plantean un conjunto de propuestas que fomentarán una movilidad más sostenible y eficiente en el municipio de Puçol que se agrupan en 6 LÍNEAS ESTRATÉGICAS, con un total de 47 propuestas que debe implantar el PMUS.  
1. El peatón y el espacio público.  
2. Bicicleta.  
3. Transporte público.  
4. Vehículo privado.  
5. Descarbonización del sistema del transporte.  
6. Fomento y gestión de la movilidad.  
Para cada Línea Estratégica, se elabora una ficha que incluye la siguiente información:  
1. Objetivo general sobre el que impacta.  
2. Objetivos de la propuesta.  
3. Descripción.  
4. Agentes involucrados.  
5. Coste aproximado.  
6. Programación.  
7. Efectos.  
8. Indicadores.  
Se relacionan, a continuación, los programas y propuestas de actuación del PMUS.  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
La propuesta del PMUS en lo que respecta a efectos sobre el medio ambiente, determina en el apartado 5 del Documento Inicial Estratégico «Los potenciales impactos ambientales tomando en consideración el cambio climático», en el que se parte de la definición en el PMUS de la sostenibilidad ambiental a partir del impacto de las propuestas en el consumo energético, en la reducción de la contaminación acústica y en la reducción de emisiones de gases de efecto invernadero (GEI).  
Cada uno de los efectos medioambientales se consideran en cuanto a su afección, en cada una de las propuestas presentadas por línea estratégica (ahorro energético, disminución emisiones GEI, disminución de emisiones contaminantes y disminución de ruido).  
Consumo energético  
El análisis de las repercusiones del PMUS en el consumo energético asociado, se debe enmarcar dentro del objetivo del plan, que es la consecución de la mejora de la movilidad urbana y la progresiva reducción del consumo energético asociado.  
Las dos líneas de trabajo que deben definir energéticamente las propuestas del PMUS son:  
1. Reducir el consumo de energía reduciendo el uso de los modos de transporte motorizados, dando mayor protagonismo a los modos de transporte no motorizados. Potenciar la figura del viandante y mejorar el diseño urbano de los espacios públicos.  
2. Incorporar fuentes de energía más sostenibles mediante la introducción progresiva de energías renovables, desplazando los combustibles fósiles aumentando la participación de los vehículos eléctricos. Descarbonización de los sistemas de transporte.  
Contaminación acústica  
La mejora del espacio urbano ha de ir asociada a una reducción de la contaminación acústica, producida principalmente por los sistemas de transporte motorizados.  
El trafico motorizado en ámbitos urbanos es la principal fuente de contaminación acústica. De forma generalizada, en un ambiente urbano exterior, el 80 % del ruido está generado por los vehículos a motor, un 10 % por la industria, un 6 % por el ferrocarril y un 4 % por actividades urbanas como el comercio, bares, restauración, etc.  
El ruido generado por el tráfico motorizado depende de 7 factores:  
1. Volúmen de tráfico.  
2. Velocidad de circulación.  
3. Composición de tráfico - Porcentaje de vehículos pesados.  
4. Pendientes de la carretera.  
5. Tipo de pavimento y textura de la superficie.  
6. Condiciones de conducción.  
7. Ruido individualizado de cada vehículo por:  
 Motor de combustión.  
 Aerodinámica del vehículo (perceptible por encima de 100 km/h).  
 Rodadura (perceptible por encima de 50 km/h).  
Así pues, para mejorar la calidad acústica de Puçol habrá que centrarse en dos líneas de actuación:  
1. Reducción de las intensidades de tráfico. Reducir la presencia de los vehículos motorizados en las calles es la manera más efectiva de disminuir la contaminación acústica. En este sentido el PMUS tiene que potenciar los modos de transporte no motorizados para intentar disminuir los desplazamientos motorizados. Ampliaciones de acera, mejoras en el diseño urbano, implementación de zonas 30 son actuaciones que se suelen acometer para potenciar los desplazamientos peatonales y a su vez, disminuir la capacidad del vehículo privado motorizado, lo que comporta una reducción de las velocidades de circulación y de las intensidades de tráfico. Teóricamente, la reducción de un 50 % del tráfico reduce el ruido en 3Db.  
2. Introducción del vehículo eléctrico. El vehículo eléctrico no solucionará los problemas de congestión de las ciudades, peri si que es un elemento importante para diversificar energéticamente los modos de transporte y reducir la contaminación acústica.  
Contaminación atmosférica  
Emisiones de CO2  
Se ha estimado, para el cálculo de emisiones de CO2, el número de vehículos que diariamente circulan por Puçol, tanto los que vienen de fuera (externos) como los desplazamientos internos. Si se considera que la tipología de vehículos en Puçol es 59,1 % Diésel y 39,5 % gasolina (datos IVE) y que estos tienen un consumo medio de 6.5 l/100 km y 9 l/100 km. Respectivamente en ámbito urbano y que los camiones (100 %) son diésel y tienen un consumo medio de 45 l/100km. Se puede calcular las emisiones de GEI (Kg de CO2 Equivalente), con unas emisiones de CO2 por litro consumido de 2,520 Kg/l para los diésel y 2.180Kg./l para los gasolina.  
Para pasar de kilómetros diarios a kilómetros anuales se ha multiplicado por 315 los kilómetros diarios recorridos por los vehículos ligeros y por 260 los de los pesados.  
Con esta metodología se estima que, en Puçol, anualmente, se emiten debido al tráfico 8.371,09 toneladas de CO2 equivalente.  
  
Emisiones de contaminantes atmosféricos  
A partir de los datos de kilómetros recorridos anualmente por los vehículos diésel y por los vehículos gasolina, se calcula con la «Calculadora de emisiones de contaminantes atmosféricos» del Departamento de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, las emisiones de NOx y PM10 generadas por el tránsito en Puçol.  
En la situación actual se generan anualmente 21.988,82 kilogramos de NOx y 618 de PM10.  
Adicionalmente, en cuanto a Espacios Naturales Protegidos, debería estudiarse y confirmar la no afección del PMUS de Puçol al único catalogado en el término municipal, correspondiente al Paraje Natural de la Costera, aprobado mediante Acuerdo del Consell de la Generalitat de fecha 25 de septiembre de 2005 y publicado en el DOGV de fecha 27 de septiembre de 2005.  
  
D. Consultas realizadas.  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
Consulta Informe Administración Consultada  
27/06/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
Dirección Territorial de Valencia. Servicio de Urbanismo.  
27/06/19 01/10/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
SubGral Ord. Territorio, Urbanismo y Paisaje. S. Infr. Verde y Paisaje.  
27/06/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
SubGral Ord. Territorio, Urbanismo y Paisaje. Serv. Ordenac. Territorio  
27/06/19 27/09/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
SubGral Ord. Movilidad. Serv. Movilidad Urbana  
27/06/19 15/07/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
SubGral Ord. Movilidad. Serv. Planificación  
27/06/19 Conselleria Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Clim. y Desarr. Rural  
SubGral Medio Natural. Servicio Ordenación y Gestión Forestal.  
27/06/19 17/07/19 Conselleria Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Clim. y Desarr. Rural  
SubGral Cambio Climático  
 y Calidad Ambiental.  
  
  
Los informes recibidos se publicarán en la siguiente página web, junto con el correspondiente pronunciamiento ambiental:  
http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients   
  
E. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los Planes de Movilidad Urbana Sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:  
· Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
· La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos saludables (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el art. 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana,cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
El PMUS de Puçol atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del mismo se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
Infraestructura Verde y Paisaje.  
El informe de 13 de septiembre de 2019, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje concluye que es necesaria la incorporación al PMUS de un capítulo destinado a la Infraestructura Verde (IV) que incluya:  
 Análisis de la IV que permita analizar y valorar los efectos de las propuestas y que estudie las implicaciones sobre la misma.  
 Indicación explícita de qué espacios y recorridos de actuación se consideran adecuadas, tanto por su valor actual como por su valor potencial, para su incorporación a la IV.  
 Establecimiento de medidas efectivas para corregir los posibles efectos negativos generados por las propuestas planteadas.  
 Cumplimiento de la ETCV por parte de las propuestas de alternativa de trazado y diseño de creación, ampliación o modificación de infraestructuras.  
 Cumplimiento del Título VI del PAT de la Huerta, en sus Directrices de Integración Paisajística de las Infraestructuras, según lo establecido en el art. 64 en lo relativo a caminos rurales, sendas y vías pecuarias.  
 Indicación de determinaciones a adoptar para el control de los elementos con incidencia en la calidad del paisaje urbano, garantizando con el diseño de los espacios públicos y el viario la funcionalidad de la infraestructura verde y el mantenimiento de las principales vistas y perspectivas que lo caracterizan.  
Por otro lado, relativo a otros planes de ordenación a tener en cuenta e instrumentos de paisaje se recuerda:  
 Cualquier actuación que pudiera estar en relación directa con la Vía del Litoral propuesta desde el PATIVEL, debe contemplar que en el artículo 17 de dicho PAT se indica que la planificación territorial y urbanística integrará en su ordenación y gestión la Vía del Litoral, que podrá proponer alternativas a su trazado y establecer conexiones con ejes verdes de semejantes características, y todo ello de acuerdo a la Directriz 137 de la ETCV.  
 Igualmente, se indica la necesidad de redactar un programa de paisaje como instrumento necesario a acompañar a los proyectos para ejecución de actuaciones en ese ámbito.  
  
Movilidad  
 El informe de 28 de agosto de 2019 del Servicio de Movilidad de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad, establece que el ámbito y el contenido del PMUS se estiman adecuados en relación con las determinaciones de la ley, si bien se realizan las siguientes observaciones:  
 Parte 1, página 37.  
 Se debería comprobar si la mayor parte de los desplazamientos realizados por habitantes de las urbanizaciones se realizan al núcleo urbano de Puzol o a otros municipios (indicar cuales). Esto podría indicar si las urbanizaciones y el asentamiento en la playa están vinculados a Puzol o no.  
 Parte 1, páginas 99 y 100.  
 En estas páginas no se analiza realmente la movilidad bajo la perspectiva de género tal y como si se hace en el resto del epígrafe (páginas 101 a 111). Además entre las páginas 101 y 103 conviene comprobar si las diferencias obtenidas están presentes en los grupos de edad más jóvenes.  
 Parte 2, página 4.  
 En ninguno de los objetivos se incluye la palabra «estacionamiento».  
 Parte 2, página 10.  
 En el grupo de los desplazamientos internos (29,6 %) convendría distinguir los que se realizan a urbanizaciones y la playa a los que corresponden al núcleo principal de Puzol. En estos últimos el porcentaje de desplazamientos con vehículo privado debería reducirse al máximo. Por otra parte, no es conveniente indicar que «internamente los cambios en el reparto modal no se aprecia que sean grandes».  
 Parte 2, página 11.  
 El porcentaje modal de viajes en bicicleta previsto debería ser mayor para que las medidas del PMUS en ese sentido tuvieran una mayor justificación.  
 Parte 3, página 76.  
 Conviene aclarar si la zona 30 del casco histórico con aceras de 0,9 m de ancho exige obras adicionales para realizar una plataforma común a todos los modos o si por el contrario los peatones deben seguir moviéndose por aceras tan estrechas.  
 Parte 3, página 82.  
 Conviene comprobar en la ordenación pormenorizada del Plan Parcial si cabría usar el gran solar existente como bolsa de estacionamiento.  
 Parte 3, página 89.  
 Se desconoce la flota municipal de vehículos, que no aparece ni en el análisis ni el diagnóstico.  
 En la ficha de propuesta tampoco se puede conocer con exactitud el número de unidades de las que se está hablando.  
 Parte 3, página 90.  
 Se desconoce si los puntos de recarga propuestos están ubicados en supermercados, parkings públicos o gasolineras ya que en el plano no se observa con suficiente precisión, así como el criterio utilizado para situarlos. También sería interesante averiguar si en la zona de la estación Renfe (propuesta 3.1.) podrían incluirse puntos de recarga.  
 Parte 3, página 119.  
 Convendría reflexionar en estrecha colaboración con el Ayuntamiento si el horizonte temporal del PMUS (10 años) convendría ser ampliado a 12 o 15 años para garantizar su viabilidad económica y técnica.  
 De acuerdo con el informe, el Plan de Movilidad completado con los aspectos arriba indicados deberá ser remitido al Servicio de Movilidad de la Conselleria de Política Territorial, Transporte y Movilidad, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Puzol, según lo contemplado en el artículo 10 de la Ley de Movilidad de la Comunidad Valenciana.  
  
Planificación viaria.  
El informe de 9 de julio de 2019, del Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad determina que según la documentación presentada el PMUS de Puçol es compatible con la legislación sectorial de carreteras vigente, no encontrándose en el municipio de Puçol infraestructuras de titularidad autonómica.  
Concluye sobre el alcance de la evaluación ambiental en el «Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Puçol», que se han identificado los estudios necesarios, en lo correspondiente a las competencias de este Servicio (afección a infraestructuras de titularidad autonómica y red estructural viaria), para su consideración en la redacción del mismo.  
No obstante respecto las propuestas del PMUS deberá tenerse en cuenta lo siguiente:  
 En cuanto al tráfico motorizado:  
 Se considera positiva la propuesta de una nueva ronda que reduzca el tráfico vehicular por el interior del núcleo principal de Puçol.  
 Esta ronda se encuentra parcialmente ejecutada y en servicio desde la rotonda en el Camí del Mar y Caminás, bordeando por el sur el núcleo urbano, hasta el barranc del Vallet. Para completar la ronda se debe proyectar y ejecutar un paso sobre el barranco y ampliar la sección de la calle Profesor Tierno Galván, que actualmente no permite la disposición de dos carriles.  
 En la jerarquización viaria se proponen vías de primer y segundo orden.  
 Debe revisarse esta jerarquización, ya que en las vías de primer orden deben figurar las que dan acceso a los diferentes núcleos de Puçol (Camí Magraners, Camí de Lliria, Camino del Cementerio).  
 En el PMUS se propone la prohibición de la circulación de camiones por la CV-306, para evitar su paso por la CV-3007 (municipal), que cruza Puçol de manera paralela al barranco y genera una barrera entre el casco viejo y el resto del núcleo urbano.  
 Se informa que la CV-306 es una carretera de titularidad autonómica, que pasa a ser CV-3007, de titularidad municipal, al entrar en el término municipal de Puçol.  
 No se puede prohibir la circulación de tráfico pesado por la CV-306, ni en la CV-3007 hasta la rotonda de acceso al polígono industrial Campo Aníbal, puesto que es necesario el acceso al propio polígono.  
 Para evitar el efecto barrera que supone el tráfico que circula por la CV-3007, el Ayuntamiento puede regular si quiere, la obligación de circulación de vehículos pesados por la ronda existente Avinguda de les Corts Valencianes-Carrer Ronda-Avinguda Catalunya.  
 En cuanto a las propuestas de red ciclista:  
 Se plantea la conexión con las urbanizaciones por dos vías:  
 Por Camí Magraners, en vía segregada. Este camino tiene un elevado tráfico de acceso a las urbanizaciones, además de tráfico de autobuses escolares que llegan hasta los colegios de la zona.  
1) La intensidad de vehículos aforada en día laborable en el tramo entre Puçol y el Colegio Alfinach, es de 8.978 con un 6,1 % de pesados. En el tramo entre el Colegio Alfinach y la Av. Retor Emilio Bayarri es de 7.180 vehículos con un 9 % de pesados.  
2) La solución de carril segregado no debe afectar a la sección actual. Para la implantación del carril bici segregado, será necesaria la ampliación del paso superior sobre la A-7.  
 Por Camí del Cementerio, compartiendo calzada con el tráfico vehicular, con pintado y señalización en la calzada. Este camino supone el acceso a la parte norte de las urbanizaciones, además de unir esta zona con la autovía A-7 a través del Camí de Lliria que, a su vez, es vía pecuaria.  
1) En esta vía no se han realizado aforos en el PMUS, pero el orden de magnitud del número de vehículos que circulan por ella diariamente, será similar a la del Camí Magraners.  
2) Para garantizar la seguridad vial, se debería proceder a aforar este camino y, en función de los resultados, comprobar si es compatible compartir calzada o si es necesario realizar un carril bici segregado.  
3) De igual manera, se deberá estudiar la mejor solución para los modos no motorizados en el Camí de Lliria.  
 Se debería plantear la conexión ciclista con la estación de RENFE.  
  
 En cuanto a las propuestas relacionadas con transporte público:  
 Se adjunta una propuesta de ADIF para reordenar el aparcamiento junto a la estación de RENFE.  
 Se deberá garantizar la existencia de aparcamientos seguros para medios no motorizados.  
 Existen tres líneas de transporte interurbano de pasajeros en autobús, cuyo proyecto de servicio público (CV-102) ha sido aprobado recientemente, que tienen parada en Puçol:  
 L2: València - Sagunt - Port de Sagunt.  
 L4: Alboraia - Sagunt - Port de Sagunt (Mini Fe).  
 L5N: València - Puçol  
Este proyecto establece las paradas en los distintos municipios y frecuencia de paso. Cualquier propuesta que afecte a este servicio, se deberá comunicar al Servicio de Gestión de Transporte de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad, para proceder a su consideración.  
 Puçol se encuentra dentro del ámbito de actuaciones del Plan de Movilidad Metropolitana de Valencia (PMoMe), que determinará las actuaciones necesarias en materia de transporte y movilidad de ámbito interurbano.  
  
Cambio Climático y Calidad del Aire  
 El servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera emite informe de 3 de julio de 2019 en el que detalla aspectos normativos a tener en cuenta en cuanto a:  
 Cambio climático.  
 Las medidas deben ajustarse a las propuestas establecidas en la Estrategia Valenciana de la frente al Cambio Climático 2013-2020 (aprobada en 2013) y la Estrategia Valenciana de Energía y Cambio Climático 2030 (pendiente de aprobación): Fomentar usos mixtos de transporte, promover la densidad mínima en los planes generales, fomentar la instalación de taquillas para la recogida de compras en línea o proponer restricción de los vehículos más contaminantes en los centros urbanos.  
 Otras que, según el informe, vienen recogidas en el PMUS de Puçol y que con coherente con la Estrategia son:  
1) Caracterización de Infraestructura Verde teniendo en cuenta los ámbitos de actuación de la Huerta de Valencia y las vias pecuarias.  
2) Minimizar los riesgos de inundación y fomentar el uso racional del territorio dejando libres las zonas necesarias para permitir las escorrentías naturales, recarga de acuíferos y depósitos en llanuras litorales.  
 Contaminación acústica:  
 Al tratarse de un municipio menor de 20.000 habitantes, Puçol no tiene obligación de realizar un Plan Acústico Municipal, por lo que los estudios acústicos que correspondan se asociarán al correspondiente instrumento de planeamiento que lo precise, con el contenido mínimo detallado en el Decreto 104/2006 de planificación y gestión en materia de contaminación acústica.  
 Calidad del Aire.  
 El municipio de Puçol se incluye en la zona ES1007: Turia.  
 De acuerdo con la evaluación de la calidad del aire realizada por la Dirección General, según datos de los últimos años, se registran superaciones de los valores normativos establecidos en el Real decreto 102/2001, del valor del ozono para el periodo 2013-2017.  
1) Por tanto, en cuanto a los óxidos de nitrógeno, la disminución del tráfico terrestre de la zona, contribuirá a la disminución de este contaminante atmosférico.  
Atendiendo a los anteriores criterios establecidos al principio del presente apartado y a la vista de los informes anteriores, se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Puçol en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, la práctica totalidad todas las propuestas se plantean en suelo urbano y urbanizable del municipio (con la única afección a Suelo No Urbanizable en la adecuación de viales ciclopeatonales existentes), y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS de Puçol con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de Acción Territorial de Ordenación y Dinamización de la Huerta de Valencia, el Plan de Movilidad Metropolitano de Valencia, cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto del PMUS (aunque se describen) y, por tanto, su evaluación ambiental así la de las actuaciones que de ellas se deriven quedarán sometidas de acuerdo con la legislación vigente al correspondiente procedimiento de evaluación ambiental.  
  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos.  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio,de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) considera: Que de el Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Puçol no afecta a espacios protegidos ni forestales, sus propuestas se circunscriben al suelo urbano, urbanizable y en caso de afectar al suelo no urbanizable, no suponen actuaciones que determinen modificaciones del planeamiento que precisen de evaluación ambiental dentro del alcance del presente PMUS.  
Teniendo en cuenta todo lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Puçol, se entiende que en conjunto dichas propuestas:  
  
1. Colaboran a un mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: El desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público y/o colectivo.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: Emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueve la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
El PMUS propone indicadores para el seguimiento del plan: Indicadores de reparto global e indicadores de evaluación - indicadores específicos, divididos en categorías.  
Asociada a dicha categorización no se refleja entre los indicadores NINGÚN indicador de tipo medioambiental, tal y como expresa el art. 10.2 de la Ley de Movilidad, que indica que a los planes se incorporaran no solo los indicadores en relación con el volumen total de desplazamientos, su reparto modal u ocupación del espacio público, sino también los niveles asociados a consumos energético, ruido y emisiones atmosféricas (particularizando en las de efecto invernadero) con los ritmos y límites que se establezcan reglamentariamente en el desarrollo de políticas energéticas y ambientales.  
Por tanto, dado que consta el estudio de algunos de ellos en el DIE, se concretarán como indicadores para el seguimiento, con su valor inicial, el valor objetivo a alcanzar así como la metodología de cálculo propuesta, como mínimo para los siguientes indicadores medioambientales:  
 Uso de vehículos menos contaminantes. (Evaluando las tm de GEI CO2/año)  
 Emisiones de GEI del sector transporte (vinculado al anterior).  
 Consumo total de energía por parte del sector transportes. (Evalúa las toneladas equivalentes de petróleo)  
 Estacionamiento de pesados en las afueras (se evalúa al número de vehículos pesados/año).  
 Disminución del nivel acústico conseguido en dB (que evalúe el nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.  
 Cualquier otro indicador que para cada propuesta evalúe un valor adecuado para el cumplimiento efectivo de que no se supera el umbral en base al ahorro energético, la disminución de emisiones de GEI, la disminución de contaminantes o la disminución del ruido.  
En general, para todos los indicadores, tanto los ya definidos como los de carácter medioambiental se deberá concretar (de forma cuantitativa, no meramente cualitativa) el valor inicial y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria, se puede determinar, respecto de el Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Puçol que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
G) propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2 b) de la LOTUP, de acuerdo con lo expuesto se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del plan de movilidad urbana sostenible de puçol de acuerdo con los criterios del anexo viii de la lotup, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y los informes emitidos respecto a los que se tendrá en cuenta la siguiente consideración:  
1. La redacción definitiva del PMUS de Puçol concretará los siguientes aspectos:  
1) Coordinará e incorporará las determinaciones de los Planes de Acción Territorial demás planeamiento de ámbito supramunicipal, tanto en ámbito sectorial de la movilidad (Plan de Movilidad Metropolitano de València) como los de ordenación del territorio (Plan de Acción Territorial de Ordenación y Dinamización de la Huerta de Valencia y Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral).  
2) Incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente y consumo de energía (Tep).  
3) Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
4) Incorporar asimismo, cualquier otro indicador que para cada propuesta evalúe un valor adecuado para valorar el ahorro energético, la disminución de emisiones de GEI, la disminución de contaminantes o la disminución del ruido.  
5) Completar la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar.  
2. El PMUS deberá atender las consideraciones realizadas por el informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad recibido en fecha 27 de septiembre de 2019 y obtener informe favorable como órgano competente en materia de movilidad antes de la aprobación definitiva del Ayuntamiento.  
3. El PMUS se completará con lo indicado por el Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad en su informe recibido en fecha 15 de julio de 2019.  
4. El PMUS debe contener un capítulo relativo a la Infraestructura Verde con los contenidos señalados en el informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Puçol en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del plan de movilidad urbana sostenible de puçol, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 11 de noviembre de 2019.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de julio de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML