Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5274, del 06-06-2006 (2006/6557)

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per les quals s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5274

Data del DOGV
:   06-06-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/6557

CVE


Data del document
:   15-05-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alcoi](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [Fontanars dels Alforins](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Canals](javascript:void(0))
    * [Benifato](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Llucena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de maig de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per les quals s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X6557]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 081/05-AIA Alcoi, 266/04-AIA Canals, 281/04-AIA Benissa, 302/04-AIA Fontanars dels Alforins, 349/03-AIA Llíria, 363/03-AIA Lucena del Cid, 552/97-AIA Benifato, i 371/00-AIA Segorbe, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 15 de maig de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 81/2005-AIA   
Títol: Modificació puntual del PGOU al carrer Santa Teresa Jornet i vial de nova obertura  
Promotor: Ajuntament d'Alcoi  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alcoi i CTU   
Localització: Zona nord del nucli urbà d'Alcoi   
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte pretén, d'una banda, la reclassificació de sòl de protecció de vores urbanes com a sòl urbà i, per una altra, adscriure un ús dotacional a tota l'àrea.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment com a sòl no urbanitzable de protecció de vores, encara que la parcel·la on es pretén la ubicació d'un nou centre escolar es troba majoritàriament classificada com a sòl urbà per sentència del Tribunal Suprem, amb data 21 de setembre de 1998.   
Amb l'ordenació proposada, la superfície total de l'àmbit d'actuació és de 34.632 m2, dels quals 10.297 m2 corresponen a xarxa viària i 24.335 m2 a equipaments, dels quals 16.529 m2 estan destinats a albergar el nou col·legi i 7515 m2 a l'ampliació del sòl dotacional de la Residència Sant Josep.  
Alternatives  
Les dues possibles alternatives estudiades, es redueixen a la no-reclassificació del sòl, continuant amb la situació actual, o la realització de la proposta, i són els terrenys triats com a alternativa per a la ubicació del centre educatiu, majoritàriament sòl urbà. S'ha estudiat prèviament la possibilitat d'ampliació de les dues ubicacions actuals en què es troba dividit físicament el centre escolar, i no són cap d'elles convenients.   
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 26 de maig de 2005, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a la modificació puntual del PGOU d'Alcoi en l'àmbit confrontant al carrer Sants Teresa Jornet, i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos els documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic El Mundo, de data 12 d'agost de 2004, i en el DOGV núm. 4831, de 31 d'agost de 2004.  
Durant el període d'informació pública no s'hi ha presentat cap al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament d'Alcoi, acompanyat en l'expedient administratiu municipal del certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 21 d'octubre de 2004.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament d'Alcoi informació o documentació complementària.   
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.   
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel·la objecte d'estudi no presenta afecció als camins ramaders del municipi, ni a cap dels nombrosos jaciments arqueològics catalogats repartits per tot el terme municipal. En aquest sentit, consta en l'annex de l'estudi d'impacte ambiental un informe sobre el patrimoni arqueològic i etnològic del director del Museu Arqueològic Municipal.  
No obstant això, no consta en l'expedient, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en la parcel·la d'estudi apareixen principalment materials quaternaris, mentre que en la zona del llit del riu apareixen margues argiloses ocres.  
2. La parcel·la limita amb el llit del riu Serpis, amb processos de degradació importants, encara que diferenciats. La zona de bancals abandonats, pràcticament coberts de vegetació, no presenta risc d'erosió. Però en la zona de coronació dels talussos del marge del riu, els processos erosius són considerables.  
Les aigües d'escorriment de la parcel·la es dirigeixen cap al riu Serpis, que destaca per les seues aigües de baixa qualitat i molt contaminades, provocant l'arrossegament dels materials de coronació dels talussos, i inestabilitat per absorció d'aigua, infiltrant-se una part de l'aigua, que quasi amb tota seguretat acabarà drenant el riu.  
3. La vegetació present en l'àrea d'estudi no és la climàtica, que es troba alterada per l'ús agrícola i aquesta integrada per espècies arbustives o herbàcies, i no s'hi ha trobat cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual.  
4. La fauna present en una zona de matolls i plantes herbàcies, representativa d'un paisatge antropitzat com en aquest cas, consisteix bàsicament en rèptils i rosegadors, que són els animals mes adaptats a aquest tipus d'ambients. També es poden trobar en la zona aus, encara que tenint en compte la gran mobilitat d'aquestes i, per la proximitat al riu, podrien aparéixer algunes espècies d'amfibis.  
5. El clima de la comarca de l'Alcoià és típicament mediterrani, caracteritzat per l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. No obstant això, la zona d'estudi es troba situada en domini climàtic de les vessants plujoses de les serres d'Alcoi.  
6. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en la zona no es preveu la ubicació de cap activitat amb un nivell sonor elevat, no obstant això, s'exigirà el compliment de la normativa vigent respecte a la insonorització de totes les noves edificacions.   
7. En el seu conjunt, el paisatge de la zona correspon a una àrea amb una qualitat baixa, que es tracta de bancals erms sense cap aprofitament. La parcel·la estudiada s'integra dins de les zones urbanes o periurbanes, amb una configuració espacial heterogènia i una visibilitat mitjana, ja que es troba relativament afonada.  
8. Per la seua proximitat al nucli urbà, l'àmbit d'actuació posseeix una fàcil connexió a les diverses infraestructures i serveis urbans, amb accés directe des del carrer Santa Teresa Jornet.  
9. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals, que no obstant això seran tractades en l'EDAR d'Alcoi. L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal. Les aigües d'escorriment es dirigeixen cap al riu Serpis, adjacent a la parcel·la d'estudi.  
10. Pel que fa als residus sòlids urbans, es preveu realitzar la gestió d'aquests incorporant-la a la gestió ja existent al municipi.  
11. Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats, i s'hi apliquen totes i cadascuna de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi en l'àmbit confrontant al carrer Santa Teresa Jornet, promogut per l'Ajuntament d'Alcoi, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural Valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte al domini públic hidràulic del riu Serpis i si és el cas, s'haurà d'obtenir, abans de l'aprovació definitiva de la proposta, autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a permetre qualsevol actuació en el llit natural del riu.  
. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys confrontants.   
. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a termini les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
3. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 266/2004-AIA   
Títol: Pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar  
Promotor: Ajuntament de Canals  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Canals i CTU   
Localització: Al sud-oest del nucli urbà de Canals al costat de la carretera CV-598 Canals-Montesa   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del pla especial persegueix la delimitació de sòl dotacional per a albergar un equipament docent no previst en el pla general vigent, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió de 27 de novembre de 1984, i la modificació de la ronda Oest situada entre el polígon les Moles i la carretera CV-598 Canals-Montesa.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment com a sòl no urbanitzable comú, amb les característiques i usos propis dels terrenys agrícoles, limítrofs amb el perímetre del nucli urbà de la població.   
Aquest pla especial manté la classificació dels terrenys com a SNU, i estableix una nova qualificació urbanística, respecte a la qual es determina l'ordenació detallada dels sòls i de l'edificació, que comprén dues zones: zona d'equipament docent (ED) i vials.  
La superfície total afectada és de 20.222,m2, dels quals 7.304,20m2 corresponen a vials de la xarxa primària i secundària, per la qual cosa la parcel·la resultant té una superfície de 12.918,00m2.   
La parcel·la, amb forma de trapezi irregular, està separada del nucli urbà per un vial de 12,00 m, i són els seus límits: al nord, la CV-598 separada d'aquesta per un vial de servei d'accés exclusiu a l'institut i aparcament de 18,00 m d'amplària; a l'est, la ronda Oest (en projecte); al sud, el C/ en projecte núm. 2, que la separa del sòl no urbanitzable; i per l'oest afronta amb el C/ en projecte núm. 1, que la separa del sòl no urbanitzable.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte de centre escolar, on factors com la proximitat al nucli urbà i altres centre docents, la facilitat d'accés i de connexió a les xarxes subterrànies d'infraestructures, exclouen altres possibles localitzacions de la proposta.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 29 d'octubre de 2004, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar, i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos els documents, i s'ha incoat el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de Canals, en el diari Levante i en el DOGV núm. 4924, d'11 de maig de 2004.  
Durant el període d'informació pública no s'hi ha presentat cap al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Canals, acompanyat en l'expedient administratiu municipal pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 29 de juliol de 2004.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 15 de febrer de 2005, es requereix a l'Ajuntament perquè complete la documentació presentada, segons informe emés per aquest Servei sobre alguns aspectes que s'han de corregir, ampliar o incorporar en la documentació de l'EIA del pla especial, que de manera resumida s'hi exposen a continuació:  
. Estudi d'alternatives en relació amb la localització de l'àrea de reserva, en trobar-se aquesta prop d'una instal·lació industrial l'activitat de la qual és potencialment generadora de sorolls, emissions atmosfèriques, residus sòlids i líquids, etc.  
. Anàlisi de la proximitat de la parcel·la proposada a una zona inundable risc 3.  
. Informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
. Definició del tipus de xarxa de sanejament que s'ha d'executar.  
. Contradiccions o discordances, entre l'estudi d'impacte ambiental i el pla especial, pel que fa a la superfície de l'àrea de reserva. L'estudi d'impacte ambiental presenta a més alguns errors i contradiccions en el contingut d'aquest, especialment en l'apartat d'identificació i valoració d'impactes, i en el PVA.  
. El pla de vigilància ambiental proposat no es considera adequat.  
. Han de proposar-se mesures preventives encaminades a prevenir la contaminació de les aigües subterrànies en fase d'execució.  
. Hauran d'actualitzar-se algunes referències legislatives de l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 17 de maig de 2005, una vegada revisada la documentació remesa, es requereix a l'Ajuntament perquè complete novament la documentació presentada, en no considerar-se aquesta adequada, d'acord amb el següent:  
. Es justifica la localització proposada i es reconeix la proximitat de la zona a la indústria, encara que no es proposen aquelles mesures correctors que, segons s'afirma, es podrien preveure per a minimitzar o fins i tot eliminar els efectes de l'activitat sobre el centre escolar.   
. Es reconeix la proximitat dels terrenys a una zona inundable i s'afirma que l'Ajuntament ha escomés l'execució de col·lectors d'aigües pluvials en la zona afectada per risc d'inundació, encara que no s'aporta cap documentació, ni es realitza un estudi d'inundabilitat que justifique que la zona de reserva per a ús escolar no està afectada per risc d'inundació.  
. No es fa referència a l'informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
. S'afirma que no apareixen discordances entre l'estudi d'impacte ambiental i el PE. A aquest respecte es comunica que l'estudi d'impacte ambiental presenta enormes similituds, quan no coincidències, amb el contingut d'un estudi d'impacte ambiental subscrit pel mateix tècnic redactor, relatiu a la MP de les normes subsidiàries d'un altre municipi, per a la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable industrial, amb una superfície molt superior i uns condicionants ambientals distints.  
. No es redacta el PVA sol·licitat.  
. S'aporta un elenc de referències legislatives, encara que no es corregeixen les relatives en matèria d'aigües ni s'actualitzen les de residus.  
És per això, que amb data 8 d'agost de 2005, l'Ajuntament presenta un nou estudi d'impacte ambiental, subscrit per un altre equip redactor, la qual cosa permet reprendre el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informes sectorials  
No s'hi han sol·licitat informes sectorials.   
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. L'àmbit d'aquest pla especial es troba situat a una distància aproximada de 100 m d'una zona afectada per risc d'inundació grau 4, segons el PATRICOVA.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que la zona de la proposta es troba en una cota superior que la zona amb risc d'inundació, i delimitada pel camí d'Enguera, que constitueix una barrera d'inundació.  
3. Un gasoducte travessa la parcel·la per la banda central d'aquesta en direcció nord a sud en sentit est, el terreny es troba dividit per una antiga canal de reg.  
4. Al terme municipal de Canals hi ha nombrosos jaciments arqueològics, elements arquitectònics i etnològics, cap dels quals es troba situat en l'àrea d'estudi. Els camins ramaders que creuen el municipi es troben fora de l'àmbit de l'actuació del pla especial.  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'Ajuntament de Canals està pendent que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport emeta el preceptiu informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental afirma que els terrenys objecte de la proposta es troben en una zona caracteritzada per la dominància de roques d'origen sedimentari detrític, roques no consolidades (cudols, graves, arenes i argiles).   
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta, i la zona és compatible amb l'ús que es pretén implantar, sempre que es proposen les oportunes mesures correctores als diversos impactes generats. Tot l'àmbit de l'àrea d'estudi presenta una alta accessibilitat als recursos hídrics, amb un alt cabal i qualitat d'aquests, tractant-se d'aigües potables.  
2. L'àrea d'estudi, conforma un relleu pla i suau, sobre una plataforma situada entre el camí de Montesa, el de l'Estepar i el camí de les Moles, que descendeix suaument cap al riu Canyoles, fins al límit del sòl urbà. La capacitat agrícola dels sòls és elevada, encara que actualment la majoria del terreny està erm.   
L'ús actual dels terrenys objecte del pla especial és, d'una banda, parcel·les agrícoles amb plantacions de tarongers, i d'altra banda, aquelles parcel·les més pròximes a la CV-598 i al nucli urbà, que en la seua major part són erms. Es tracta d'una zona antropitzada, a causa de la proximitat d'aquesta a la zona urbana de Canals.  
3. El valor ambiental de la vegetació present en l'àrea d'estudi es considera baix, per tractar-se majoritàriament d'un herbassar nitròfil a causa de l'abandó de cultius.  
4. La fauna present en la zona consisteix bàsicament en xicotets rosegadores i rèptils. Es tracta d'espècies oportunistes associades a aquests cultius, amb un marcat caràcter antropòfil.   
5. El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus termomediterrani sec, amb precipitacions de 500-600 mm anuals i temperatura mitjana anual superior als 16'6º C, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i una clara estacionalitat de les precipitacions, i s'hi registren dèficits hídrics en totes les estacions.   
6. Pel que fa al règim dels vents en la zona, l'estudi d'impacte ambiental afirma que s'observa una clara alternança estacional, amb predomini de vents de l'oest en tardor-hivern, coincidint amb els mesos escolars. En primavera-estiu predominen els vents de component est.  
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental, no s'han presentat problemes de contaminació atmosfèrica en la zona a escala comarcal. A escala local cal destacar la presència, fora d'ordenació situada sobre SNU, d'una instal·lació industrial dedicada a la pelleteria a escassos 100 m a l'oest de la parcel·la, en la zona d'influència dels vents de l'oest.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental afirma que la carretera CV-598 genera una pressió sonora important sobre la parcel·la, que en la zona on es pot preveure que estarà situada l'edificació escolar estarà pròxima als 65dB, sent inferior. A més, el nou traçat de la ronda Oest es preveu com un vial que facilite l'accés des de la CV-598 al polígon industrial les Moles.  
La Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica, estableix, en l'annex II, un valor límit del nivell sonor de recepció extern en les zones ús dominant docent de 45dB durant el dia. El valor límit per al nivell sonor de recepció intern en les aules és de 40dB durant el dia.   
8. La qualitat del paisatge en la zona d'estudi és baixa, a causa de l'alt grau de deteriorament de les parcel·les agrícoles i a la proximitat d'aquesta a una carretera i al nucli urbà de població.   
9. Per la seua proximitat al nucli urbà, l'àmbit d'actuació posseeix accés directe des del vial de servei que es projecta paral·lel a la carretera CV-598 i una fàcil connexió als diversos serveis urbans, perquè tant les infraestructures elèctriques, com de subministrament d'aigua potable i clavegueram, estan tocant al sector.  
10. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat comportar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. Les aigües residuals hauran de ser tractades en l'EDAR municipal.  
11. Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesura correctora respecte als residus d'obra que aquests siguen portats a un abocador controlat. Respecte als residus tant perillosos com no perillosos generats durant la fase de funcionament, aquests hauran de ser gestionats a través d'un gestor autoritzat. Per als residus sòlids urbans, es preveu la reserva d'una àrea on s'instal·len contenidors que permeten una recollida selectiva.  
12. Les principals mesures correctores es recolzen en la correcta gestió dels residus i la minimització dels impactes ambientals detectats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte del pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar, promogut per l'Ajuntament de Canals, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.   
. Serà necessari elaborar un estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació en l'àmbit del pla especial. L'estudi haurà de preveure, si és el cas, les mesures correctores necessàries per a garantir la no-inundabilitat de la parcel·la d'ús docent, com també de l'accés a aquesta.  
. L'estudi d'inundabilitat haurà de ser remés al Servei d'Ordenació Territorial a través del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial corresponent. Una vegada informat s'haurà de remetre a aquest Servei còpia de l'informe evacuat. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
. Es proposa incloure entre els paràmetres de l'edificació que s'ha d'executar aquells tendents a assegurar una adequada protecció de les aules enfront de les possibles olors provinents dels processos industrials de l'activitat pelletera, com puga ser la no-orientació de les aules a ponent, mesura compatible amb una adequada protecció solar d'aquestes.  
. Haurà d'assegurar-se el compliment de les condicions acústiques en l'edificació previstes en la legislació sectorial vigent, exigint-se els corresponents certificats d'aïllament acústic, previ a l'obtenció de la llicència d'ocupació dels edificis. Així mateix serà necessari establir aquelles mesures correctores, com puga ser la col·locació de pantalles acústiques o elements vegetals en la tanca d'encerclament del centre escolar, que asseguren un nivell sonor exterior per sota del valor límit establit.   
. Tal com proposa l'estudi d'impacte ambiental, la xarxa de sanejament haurà de definir-se com a separativa.  
. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys confrontants.   
. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar-hi, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 281/2004-AIA.  
Promotor: Sr. John Robin Gibson  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge i Ajuntament de Benissa  
Objecte projecte: Camí forestal  
Localització: A la partida Oltà al terme municipal de Benissa (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del camí és l'accés a la parcel·la i partiria de camí existent, de 125 m de longitud i 6 m d'amplària.  
Característiques del camí:  
Longitud: 160 m  
Amplària: 6 m  
Se'n pretén la pavimentació amb mescla bituminosa tant d'aquest camí, com del ja existent.  
Actuacions: desbrossament i neteja del terreny, excavació a cel obert, farciment i estesa de llast  
Tramitació administrativa  
Per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria es va remetre amb data 29 de setembre de 2004 el corresponent estudi d'impacte ambiental que havia sigut remés per l'Ajuntament de Benissa.  
Amb data 22 de març de 2005 es va sol·licitar, a través de l'Ajuntament, al promotor, ampliació de la documentació presentada en el sentit d'aclarir l'objecte del camí i justificar la legalitat de l'habitatge en cas de ser aquest el mateix, justificar l'amplària del camí i plànol a escala adequada.  
Amb data d'entrada en els Serveis Centrals d'aquesta Conselleria de 23 de març de 2005, es va remetre per la Direcció Territorial d'Alacant escrit del promotor de data 16 de febrer de 2005 que sol·licitava certificat acreditatiu de silenci administratiu produint la concessió de l'autorització prèvia per a l'obertura de camí.  
Es va efectuar consulta a l'Àrea Jurídica d'aquesta Conselleria respecte a la sol·licitud de silenci administratiu, indicant aquesta que no havent-se sol·licitat la referida autorització prèvia per a l'obertura de camí particular per l'interessat. difícilment pot entendre's concedida per silenci administratiu l'esmentada autorització prèvia, per la qual cosa no cal emetre el certifiqueu sol·licitat. S'indica que consultats els òrgans competents en relació amb la presumpta sol·licitud d'autorització prèvia per a obertura de camí particular, se li informa que no tenen constància de cap sol·licitud prèvia per a l'obertura de camí particular en sòl no urbanitzable. De fet, entenen que l'obertura de camí particular no encaixa en cap dels supòsits recollits en l'article 8.1 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable per als quals es requereix l'esmentada autorització prèvia, per la qual cosa no és necessària.  
Per aquesta Àrea Jurídica es facilita còpia d'autorització prèvia concedida per silenci administratiu positiu relativa a construcció d'habitatge unifamiliar i piscina, i s'hi adjunten plànols de la parcel·la i de localització.  
S'ha procedit a la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant la publicació d'aquest en el DOGV núm. 4986, de 15.04.2005, i s'ha produït una al·legació remesa per l'Ajuntament i efectuada per Ángel Ibáñez Banyuls com certifica la secretària de l'Ajuntament de Benissa.  
L'al·legació és d'Aureli Rodríguez Muñoz, de data 11 d'abril de 2005, en representació del col·lectiu el Runar, que sol·licita que es demanen responsabilitats al titular del projecte i en cas haver-hi danys i perjudicis els indemnitze. Que es detalle el programa de vigilància ambiental per a complir les mesures correctores i s'hi sol·liciten fiances per a garantir-ne l'execució. S'indica en l'al·legació que l'estudi s'ha fet amb data posterior a l'execució del projecte i no s'ha complit l'ordre de tramitacions establida en el Reglament d'impacte ambiental autonòmic.  
Per la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria es va remetre, amb data 14 de juny de 2005, informe del tècnic de la demarcació forestal de data 20 de maig de 2005 i com a resposta a la consulta efectuada el 4 d'abril de 2005, en el qual s'indicava que el camí s'havia obert amb una longitud de 150 m i 5 m d'ample, que en el marge oest d'aquest i al llarg d'un tram de 100 m, s'observa un talús vertical que arriba a tenir 2 metres d'alçària sent convenient l'estabilització d'aquest amb maçoneria i que en aquest tram el pendent està al voltant del 15% sense observar obres de drenatge, per la qual cosa presumiblement s'erosionarà.  
Per representant del promotor es va respondre a la sol·licitud d'ampliació de la documentació, aclarint entre altres coses que l'amplària del camí serà igual a la de l'existent sent la que va proposar el mateix Ajuntament, la pavimentació per a evitar processos erosius i tenint en compte que el seu ús és el d'accés a habitatge al qual rodegen diverses masses de vegetació, s'estima que per a la protecció d'aquestes ha de pavimentar-se per a evitar l'acumulació de pols en la vegetació.  
Consideracions ambientals  
1. La zona on se situa l'actuació és el peu d'una vessant amb orientació nord-est de la Serra d'Oltà, entre la via fèrria i zona amb abundància d'habitatges unifamiliars. Es tracta d'un vessant amb un pendent al voltant del 20%, amb antics abancalaments ocupada per una plançoneda densa de pi blanc (Pinus halepensis) amb matoll de densitat mitjana alta amb alçària al voltant d'1 m i dominat per romer (Rosmarinus officinalis), argilaga (Ulex parviflorus) i albaida (Anthyllis cytisoides).  
2. Efectuada visita a la zona amb data 22 de juny de 2005 es va poder comprovar que l'habitatge unifamiliar s'estava executant amb tipologia i materials que s'integren adequadament amb l'entorn, com també s'hi executava piscina.   
El camí s'havia executat amb una amplària de 5 m, i s'havia generat en determinat tram un desmunt que arribava a l'alçària de 2 m. S'havia dut a terme desbrossament selectiu de la parcel·la i s'hi havien deixat els brots i determinats arbusts com per exemple l'alborç (Arbutus unedo).  
3. Respecte al camí, no es considera justificada l'amplària de 5 m del camí, que ha causat un impacte ambiental innecessari a l'entorn. L'amplària del camí realitzat, tenint en compte l'ús que se li ha de donar, és prou amb 3 m i la pavimentació d'aquest està igualment injustificada, tant pel seu ús com pel pendent.  
El camí executat permet accedir a l'habitatge i a la part inferior de la parcel·la en què s'ha executat un desmunt no previst al costat de la revolta.  
Es considera que ha de reduir-se l'amplària del camí a 3 m i restaurar-se la zona afectada i sobre la qual es durà a terme la reducció del camí, dur-se a terme cunetes a peu de desmunt realitzat i cavallons oblics a l'eix del camí en la zona de major pendent de manera que desguassen cap als laterals, com també la restitució del desmunt efectuat al final del camí al costat de la revolta. Aquestes actuacions hauran de dur-se a terme sota la supervisió i amb l'aprovació dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Igualment es considera necessària la plantació d'espècies autòctones de la zona del terraplé creat en la part final del camí així com en les zones on es reduirà el camí, en la qual a més de plantacions es durà a terme restitució morfològica del terreny. A peu de desmunt es durà a terme un mur de maçoneria de pedra a la manera tradicional de la zona.  
Per al compliment i seguiment d'allò que estableix aquesta declaració es considera necessari i en principi suficient amb la notificació a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
Es considera necessària la presentació d'un programa detallat de vigilància ambiental d'acord amb els condicionants d'aquesta declaració i allò que estableix la vigent legislació d'impacte.  
Es considera necessari notificar a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria i a l'Àrea d'Inspecció del Territori aquesta declaració a l'efecte oportú en relació amb l'al·legació presentada que indicava que l'estudi s'ha fet amb data posterior a l'execució del projecte, no complint l'ordre de tramitacions establida en el Reglament d'impacte ambiental autonòmic.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 1, i, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, l'obertura de camí d'accés a la partida Oltà al terme municipal de Benissa (Alacant) promogut per John Robin Gibson, sempre que es complisca el que estableixen els condicionants d'aquesta declaració i sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials preceptives.  
Segon  
Condicionants:  
1. L'amplària del camí s'haurà de reduir fins a 3 m màxim, havent de dur-se a terme restitució morfològica del terreny i plantació amb espècies vegetals autòctones pròpies de la zona. No s'hi hauran d'utilitzar xiprers.  
2. No es pavimentarà el camí.  
3. s'hauran de dur a terme cunetes a peu de desmunt realitzat i cavallons oblics a l'eix del camí en la zona de major pendent, de manera que desguassen cap als laterals.   
Així mateix s'haurà de restituir el desmunt realitzat al final del camí a la vora de la revolta, i s'haurà de dur a terme plantacions amb espècies vegetals autòctones presents en la zona i a restitució morfològica de la zona.  
4. S'haurà de dur a terme un mur de maçoneria de pedra a la manera tradicional de la zona, per a estabilització del desmunt dut a terme.  
5. Retirada dels blocs de pedra procedents de desmunt situats al final del camí a un abocador autoritzat, llevat que puguen reutilitzar-se en la creació del mur de maçoneria o en la restitució morfològica d'amplària de camí i desmunt al final d'aquest, o qualsevol altra que estimen adequada els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
6. S'hauran de plantar espècies vegetals autòctones pròpies de la zona en el terraplé generat en la meitat final del camí.  
7. S'haurà d'elaborar programa de vigilància ambiental detallat que s'adapte als condicionants d'aquesta declaració i a allò que estableix el Reglament d'impacte ambiental autonòmic i es presentarà per a la seua aprovació als serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
8. S'hauran de complir aquests condicionants sota la supervisió i aprovació dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria per a la qual cosa haurà de presentar-se document en què es concreten i detallen els treballs necessaris per al compliment d'aquests condicionants, davant dels serveis tècnics referits i en el termini de 4 mesos des de rebre la notificació d'aquesta declaració que inclourà el programa de vigilància ambiental abans referit.  
A l'any d'executar-se els treballs i en compliment d'aquesta declaració s'haurà de presentar informe davant dels serveis tècnics referits en el qual es detallen els treballs executats amb reportatge fotogràfic, havent d'obtenir l'aprovació d'aquests serveis tècnics.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 29 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 302/04-AIA  
Títol: Modificació puntual de les normes subsidiàries  
Promotor: Ajuntament de Fontanars dels Alforins  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Fontanars dels Alforins  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la modificació de les normes subsidiàries a fi de regularitzar el sòl no urbanitzable, establint dues categories:  
. SNUC: sòl no urbanitzable comú genèric.  
. SNUF: sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
Aquesta modificació crearà 4 àrees diferenciades:  
a) Sòl urbà: comprén les zones d'ús residencial i industrial.  
b) Sòl no urbanitzable comú (SNUC): en aquesta àrea predominen les explotacions agràries. Aquestes explotacions es vertebren al voltant d'heretats o cases de camp, a la vora de les quals solen aparéixer bosquets de major o menor extensió. També hi apareixen altres àrees arborades que formen extensions de determinada entitat, sobretot en l'àrea de contacte entre el SNUF 1, situat a la serra de la Solana i el SNUC.  
c) Sòl no urbanitzable de protecció forestal 1 (SNUF 1): es tracta de 1.520,4 ha situades a la vessant sud de la serra Grossa (pràcticament la totalitat dels polígons cadastrals 4, 5, 6, 7 i 8). Actualment ocupat per terrenys de cultiu i massa forestal. Els cultius en aquesta zona són més rústics i marginals donada la topografia que configura bancals més xicotets i majors pendents. També en aquesta àrea es recull la gran majoria de la superfície afectada per l'incendi forestal de juliol de 1994.  
d) Sòl no urbanitzable de protecció forestal 2 (SNUF 2): es tracta de 1.850,4 ha. Se situen en la vessant nord de la serra de la Solana. Com en el cas anterior, la topografia ha afavorit que es mantinga el caràcter forestal del terreny. En l'altiplà d'aquesta serra apareixen àrees despoblades d'arbres, amb escassa densitat de vegetació, predominant el carrascar poc dens. També aquesta zona es va afectar en part per l'incendi de 1994, i quedà una franja en contacte amb el terme d'Ontinyent en procés de regeneració natural.  
Amb aquesta modificació, es pretén adequar la normativa local a les necessitats actuals, excloent de la zona de SNUF els bancals situats a la serra Grossa, aconseguint una major protecció del sòl no urbanitzable a la recerca d'una major qualitat ambiental del municipi.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 19 d'octubre de 2004 la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la modificació puntual de les normes subsidiàries.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual de les normes subsidiàries, ha sigut sotmés a informació pública, aprovant-se provisionalment per la Junta de Govern Local el 21 de juliol de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental hi ha afecció a la LIC Els Alforins, lloc catalogat com d'interés comunitari pel Govern Valencià per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
El terme municipal de Fontanars dels Alforins es caracteritza pel caràcter agrícola d'aquest, i es divideix el terme en tres franges: la central, on se situa el nucli urbà, paral·lel a la carretera d'Ontinyent, on predominen les explotacions agropecuàries, i les altres dues franges se situen en la vessant sud de la serra Grossa i en la nord de la serra de la Solana, i són eminentment forestals, si bé es dóna la presència, sobretot en la serra Grossa, de sistemes mixtos, en els quals s'intercala algun camp de cultiu amb l'àrea forestal.  
Part del terme municipal es troba dins del lloc d'interés comunitari Els Alforins, zona catalogada per la presència de finques dedicades a l'agricultura i presidides per cases de cultiu, algunes d'important valor arquitectònic, que configuren un paisatge antropitzat de gran bellesa.  
Els cultius principals són extensius i de secà: vinya, ametlers, oliveres i cereal. També es cultiven fruiters de pinyol, principalment albercocs. Pel que fa a les activitats forestals, aquestes se centren en l'oci i el turisme.  
L'àrea es caracteritza per l'existència de materials carbonatats, on podem trobar coves com la Cova de l'Argent que queda enquadrada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
Respecte a la vegetació, destacar la presència de carrascars i el predomini de Pinus halepensis. També predomina matoll en les zones afectades per l'incendi de 1994.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Tenint en compte l'objectiu que persegueix la modificació puntual de les normes subsidiàries, l'únic impacte ressenyable és el produït per l'ús de plaguicides i verins, en l'activitat agrària, que afecten amfibis, rèptils i aus.  
En general la modificació proposada afavorirà la conservació de les àrees forestals, en limitar els usos i aprofitaments que puguen implantar-se, millorant la qualitat ambiental i paisatgística del municipi.  
La protecció forestal redundarà en la infiltració d'aigua en cas de pluja, actuant com a laminador d'avingudes, afavorint els processos d'infiltració i recarrega d'aqüífers.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Atés el caràcter positiu de l'impacte, i que s'afecta la LIC Els Alforins, zona catalogada com a conseqüència de la seua peculiar configuració en xicotetes parcel·les de cereal, vinya i fruiters, presidides per cases de cultiu de determinat valor arquitectònic, on habiten un gran nombre d'espècies de fauna, es proposa una única mesura, no de caràcter corrector, però sí de caràcter preventiu, com és la regulació dels condicionants de les edificacions i els usos permesos, com també el manteniment de l'estètica i morfologia de les edificacions.  
També s'hauran de tenir en compte les següents mesures preventives, com són:  
. Respecte a les comunitats vegetals singulars, i a les espècies faunístiques prioritàries i els seus hàbitats.  
. Respecte al paisatge, considerant no sols els elements naturals, sinó també els antròpics i la interacció entre ambdós.  
. Potenciació dels usos tradicionals propis.  
. Protecció del patrimoni.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte comprovar que els impactes produïts són els prevists, i detectar si es produeixen impactes no prevists en l'estudi, i posar en marxa les mesures correctores pertinents en cas necessari. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Control que la coberta vegetal, manté les seues característiques o fins i tot les millora.  
. Control de la biodiversitat.  
. Comprovació del valor estètic i paisatgístic de les edificacions.  
. Revisió periòdica dels jaciments arqueològics.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual de les normes subsidiàries, promogut per l'Ajuntament de Fontanars dels Alforins, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 349/03-AIA  
Títol: Legalització explotació porcina d'encebament  
Promotor: Carmen Gavarda Rivas  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llíria (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació de bestiar porcí d'encebament  
Localització: Partida Joliesa, polígon 9, parcel·les 60, 61 i 62, del terme municipal de Llíria (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació se situa en una finca de 15.247 m2, on existeix una nau legalitzada de 300 m2, destinada a encebament, una altra nau sense legalitzar d'encebament de 341 m2, i dues naus d'encebament que s'han de construir, de superfície total de 1.800 m2.  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, aproximadament des dels 20 kg fins als 95 kg, moment en què són destinats a escorxador. La capacitat final de l'explotació serà de 2.100 porcs.  
L'explotació disposarà de tanca perimetral, i disposarà a més en l'entrada d'aquesta d'un gual sanitari per a la desinfecció dels vehicles que hi entren o n'isquen complementat amb un sistema de pressió per a la desinfecció de la resta del vehicle.  
Anualment es generarà 4.515 m3 de purí. La capacitat d'emmagatzematge de purí de l'explotació és de 1.200 m3, superior a la producció de purí de 3 mesos, tal com estableix, pel que fa a autonomia d'emmagatzematge en l'explotació, l'article 5.B.B.1.1. del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines. Es necessitarà 90 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic. El purí es tractarà prèviament a l'aplicació d'aquest en camp, amb complex bacterià, que en millorarà les propietats com a adob orgànic, disminuint-ne al seu torn la càrrega contaminant.   
El proveïment d'aigua per a l'explotació procedeix d'un pou pròxim que és usat per al regadiu de la zona (no s'hi aporta justificació legal d'aquest ús).  
Els cadàvers que es produeixen en l'explotació són depositats en contenidors disposats a aquest efecte, d'on són retirats per una empresa gestora d'aquest tipus de residus.  
La distància al nucli de població és de 6,5 km.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Comissió de Qualificació d'Activitats, en data 27 de novembre de 2003.  
La informació pública s'ha realitzat als veïns confrontants a l'activitat, com també en el DOGV núm. 4986, de 15 d'abril de 2005, amb la presentació d'al·legacions, del Centre d'Aqüicultura Experimental amb núm. d'entrada 22333/06, de 24/06/05, de José Vicente Edo Vázquez, en representació del Centre d'Aqüicultura Experimental amb núm. d'entrada 22413/06 de 24/06/05 i de José Vicente Edo Vázquez en representació del Centre d'Aqüicultura Experimental amb núm. d'entrada 22416/06 de 24/06/05.  
2. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades de caràcter ambiental, amb data registre d'entrada de 24 de maig de 2005, estan relacionades, d'una banda, amb la rotació dels camps on s'escampen els purins, ja que en l'expedient: No figura cap ordre a seguir, ni tan sols cap rotació dels camps on s'escampen els purins, es pot ocasionar així que en uns no s'escampen purins i en altres siga excessiva la quantitat de purins escampats, i es pot arribar així a la saturació d'aquests i en concret a la contaminació. A més, en un altre escrit, presentat en la mateixa data i pel mateix firmant, es fa referència a què: L'aigua necessària per a l'explotació porcina procedeix d'un pou d'aigua subterrània, i no hi figura concessió o autorització d'aquest pou, per això, si no es disposa de l'esmentada concessió no es pot legalitzar una cosa que és il·legal.  
Les al·legacions es preveuen al llarg de la declaració d'impacte ambiental i en els condicionants establits al final d'aquesta.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
1. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
2. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial.  
3. nformació pública en el DOGV núm. 4986, de 15 d'abril de 2005, amb la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció vulnerable a la contaminació dels aqüífers, segons el PGOU de Llíria.  
El municipi de Llíria, està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs una descripció del medi on se situa la instal·lació, definit com a inventari ambiental, en el qual s'inclouen els elements ambientals: aire, sòl, aigua, fauna, flora, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació se situa en una zona sensiblement plana, amb orientació N-SE, corresponent a una zona de sedimentació del quaternari. Predominen els cultius d'ametler i cítrics, com també vinya i oliverar. No hi ha afecció a camí ramader ni a cursos d'aigua.  
Els elements ambientals que es consideren sensibles de ser impactats per l'actuació són:  
1. Aire: per emissió d'olors associades als purins generats i a les fermentacions que en ells es produeixen; per emissió de soroll, associat al trànsit de vehicles o als generats per aquests animals.  
2. Aigua, per contaminants quimicobiològics, atribuïbles als purins.  
3. Vegetació, per eliminació de la vegetació existent.  
4. Fauna, per dispersió d'espècies.  
5. Paisatge, per introducció d'elements estranys, amb la construcció de les noves naus.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
1. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha realitzat enumerant les accions impactants que es consideren per a la fase de construcció i per a la fase de funcionament. Per a la fase de construcció, es considera com a accions impactants l'emissió de soroll i de pols, les excavacions que alteren la coberta vegetal natural i el drenatge del sòl, com també la generació de runes. Per a la fase de funcionament, es considera com a accions impactants, la generació de residus, l'emissió d'olors, com també la generació de cadàvers i l'eliminació d'aquests.   
Per a valorar els impactes, s'ha utilitzat un mètode poc justificat en què s'ha emprat una sèrie d'indicadors d'impacte, per a la fase de construcció, fase de funcionament i per a l'alternativa de no realitzar l'ampliació, i es passa a proposar mesures protectores i correctores. El mètode de valoració no es considera adequat ja que no s'hi han justificat els valors dels paràmetres utilitzats, ni s'ha optat per l'opció més factible (ampliar o no) després de la valoració (ja que s'avalua l'opció de no executar la transformació), i es passa a adoptar mesures correctores i protectores respecte d'això.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una succinta descripció dels possibles impactes que pot causar l'actuació, i es realitza una valoració qualitativa d'aquests, considerant que l'eliminació dels purins i dels cadàvers, com també la possibilitat de propagar-se malalties contagioses, són les accions més susceptibles de provocar un impacte negatiu, per tant, on s'hauran de prendre les majors mesures correctores.  
Després de la valoració realitzada, es conclou que l'impacte és baix, compatible amb l'entorn i no superior a la seua capacitat d'acollida, de molt reduïda extensió, vigilable per simple observació i corregible immediatament en aplicar-hi senzilles mesures correctores.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental s'inclouen les següents:  
. Per a minimitzar els problemes d'olors, s'haurà de realitzar neteja assídua de les cel·les, realitzar el buidatge de les fosses i el transvasament, extracció i escampament de purins amb la menor agitació possible, fent-ho en dies o hores en què el vent no disperse les olors cap a la població; s'haurà de realitzar tractament dels purins per a disminuir-ne l'olor, com també per a millorar-ne la qualitat com a adob.  
. S'hauran d'aplicar els purins com a adob orgànic en parcel·les pròximes a l'explotació ramadera, de manera que no es genere problemes de transport, i al mateix temps, a suficient distància per a complir amb les normes bàsiques d'ordenació d'aquest tipus d'explotacions (Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines).  
. S'hauran de plantar arbres caducifolis al llarg de les façanes exposades al sol, per a proporcionar ombra a l'estiu, i afavorir a més la minimització de l'impacte visual, que en qualsevol cas és poc rellevant.  
La ubicació de l'explotació en una zona sensible a la contaminació d'aigües per nitrats procedents de fonts agràries, condiciona la imposició de mesures protectores i correctores pal·liatives de l'esmentada afecció. Amb aquest fi, haurà d'adobar-se conforme a les exigències de l'Ordre de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'estableix el programa d'actuació sobre les zones vulnerables designades a la Comunitat Valenciana.  
En tot cas, s'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment establides, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de legalització i ampliació de granja porcina, situada al terme municipal de Llíria (València), promogut per Carmen Gavarda Rivas, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu la pertinent concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a poder explotar el pou que proveeix d'aigua l'explotació.  
. Prèvia a la concessió de la llicència d'obertura, s'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberga i albergarà els animals, com també les fosses de purins, mitjançant la presentació de projecte d'impermeabilització i estanquitat, documentació que haurà d'anar subscrita i visada per un tècnic competent.  
. Prèvia a la concessió de la llicència d'obertura, i en atendre a la sensibilitat de la zona, haurà d'aportar-se descripció del programa d'adobat per a totes les parcel·les que es justifique disposar on s'aplique purins, (en funció del cultiu que es desenvolupe i les extraccions del cultiu, eficiència de reg, percentatge d'adobament mineral i adob orgànic que s'ha d'utilitzar, entre altres consideracions), tot això basant-se en l'Ordre de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'estableix el programa d'actuació sobre les zones vulnerables designades a la Comunitat Valenciana. Aquesta informació haurà de presentar-se davant de l'òrgan substantiu i davant d'aquesta Direcció General.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'haurà de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de disposar de gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació, perfectament dimensionat, de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedisquen a la granja.  
. S'haurà d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.  
. Tal com s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà d'aplicar producte microbià als purins en fossa, a fi de reduir-ne la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors, abans de la utilització d'aquests com a adob orgànic en camps de cultiu. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, hauran de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. S'haurà de comprovar l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació.  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1.774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 363/2003 AIA  
Títol: Homologació global modificativa del planejament urbanístic de Lucena del Cid  
Promotor: Ajuntament de Lucena del Cid  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme, Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Comarca de l'Alcalatén, província de Castelló  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'homologació global modificativa del planejament urbanístic de Lucena del Cid (Castelló), amb la qual cosa es pretén adaptar el planejament de les actuals necessitats municipals derivades bàsicament del creixement socioeconòmic, la qual cosa afecta principalment el sòl d'ús industrial, però també té implicacions en la resta de sòl existent al terme i ajustar el planejament a les determinacions de la nova legislació urbanística, fonamentalment de la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística, i el reglament de planejament de la Comunitat Valenciana.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació projectada comporta la modificació de les normes subsidiàries del planejament urbanístic de Lucena del Cid, aprovades definitivament el 3 de maig de 1994.  
En la modificació es plantegen les actuacions següents:  
En sòl urbà d'ús residencial:  
. En la ronda perimetral, s'amplia el sòl urbà d'ús residencial en un vial i una zona verda, per a ordenar aquesta part del nucli històric de manera que s'obtinga un rematada controlada del nucli antic.  
. Modificació d'ús dels terrenys corresponents a la residència El Prat com a sòl terciari.   
. Ampliació de sòl d'ús residencial en el Prat.  
. Ampliació de les dotacions a:  
1. La zona verda a la Font de Godó.   
2. La zona esportiva pròxima a l'estació de servei.  
. Inclusió del depòsit de proveïment d'aigua potable en la xarxa d'infraestructures municipals.  
. Inclusió de la seu de la Creu Roja i la futura residència de la tercera edat com a dotacions municipals.  
. Ampliació del cementeri.  
En sòl urbà d'ús industrial:  
. Polígon les Foies. Ampliació del sòl urbà d'ús industrial incorporant sòl no urbanitzable sense nivell especial de protecció, com a necessitat d'ampliar el polígon industrial existent.   
En sòl urbanitzable d'ús residencial:  
. Àrea de Sant Vicent. Ampliació d'aquesta àrea a fi d'incloure una sèrie d'edificacions ja consolidades.   
. Àrea de la Saera. Zona d'unió entre el nucli històric i la zona del Prat en procés edificatori, reclassificar-la com a sòl urbanitzable d'ús residencial (entre la CV-190 i CV-1740) per a reservar-lo com a expansió de l'existent.   
. Àrea del Castillo. Zona de vora urbana.  
En sòl urbanitzable d'ús industrial  
. Pla de la Fustera. Reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable d'ús industrial.   
. Penya-roja. Reclassificació d'aquesta zona de sòl no urbanitzable.   
. Foies.Ombria les Forques. Reclassificació de terrenys situats al costat de la CV-190 per a la instal·lació d'empreses de construcció o serveis.  
En sòl no urbanitzable:  
. Es reclassifica l'àrea de sòl no urbanitzable sense especial nivell de protecció situat a la vora del polígon les Foies, per a ampliar les indústries existents.  
. Es reclassifica l'àrea de sòl no urbanitzable protegit situat al nord del nucli urbà entre la CV-190 i la CV-1740 que passa a ser sòl no urbanitzable comú.  
. Protecció paisatgista dels terrenys junt amb el terme municipal de les Useres i Adzeneta del Maestrat.  
. Correcció dels plànols d'ubicació d'una illa de sòl no urbanitzable comú (explotació minera d'argiles) situada dins d'una àrea de sòl no urbanitzable protegit a la vora del terme municipal d'Argelita.  
Definició dels camins ramaders del terme municipal tant en documentació gràfica com en documentació escrita.  
El quadre de superfícies del planejament vigent actualment és el següent:  
Tipus de sòl Planejament Homologació  
 vigent (Ha) mod. (Ha)  
Urbà 25,8 55.15  
Residencial 11,29 9,45  
Industrial 7,62 24,16  
Dotacions públiques i altres 6,88 20,99  
Apte per a urbanitzar 13,8 32,92  
Residencial 0,89 15,57  
Industrial 12,91 16,13  
No urbanitzable 13.768,4 13.594,68  
Sense especial protecció 5.174,6 3.439,19  
Prot. vies de comunic. 74,4 141,40  
Prot. camins ramaders 0 974,57  
Prot. llits 66,8 133,75  
Prot. paisatgística-ecològica 8.452,6 8.905,75  
Prot. jaciments 0 0  
TOTAL 13.808 13.681,54  
Alternatives  
No es disposa d'estudi de les diverses alternatives estudiades i la descripció de les exigències previsibles en el temps, amb vista a la utilització del sòl i altres recursos naturals, per a cada alternativa, segons l'article 8 del Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
Tramitació administrativa.  
. El 25 d'octubre de 2002 l'Ajuntament remet l'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica del projecte, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
. El Ple de l'Ajuntament, en la sessió del 30 de maig de 2002 va acordar l'exposició al públic de l'expedient d'homologació global modificativa del planejament urbanístic juntament amb l'estudi d'impacte ambiental.  
. El Ple de l'Ajuntament, en la sessió del 21 d'octubre de 2002 va acordar aprovar provisionalment l'expedient d'homologació global modificativa del planejament urbanístic estimant les quatre al·legacions, de caràcter urbanístic, presentades en la informació pública de l'expedient.  
. El 23 d'octubre de 2002 l'Ajuntament remet una carta al cap d'Urbanisme de la COPUT on li indica que es remet expedient tramitat per l'Ajuntament relatiu a l'homologació del planejament urbanístic per a l'aprovació definitiva d'aquesta.  
. El 21 de juliol de 2003 el Ple de l'Ajuntament adopta l'acord d'Aprovació provisional de l'expedient modificat de l'homologació global modificativa del planejament urbanístic, després d'incorporar les objeccions recollides en els informes rebuts de:  
Divisió de recursos hidràulics de la COPUT (29-11-2002).  
Conselleria de Medi Ambient (10-12-2002).  
Demarcació de carreteres de l'Estat (10-02-2003).  
Oficina del Pla de Carreteres de la COPUT (27-03-2003).  
. L'11 d'agost de 2003 es remet per a la seua constància la documentació modificada de l'homologació global modificativa del planejament urbanístic juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de València.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental de l'homologació global modificativa del planejament urbanístic de Lucena del Cid, es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 5 de juliol de 2002 i en el DOGV núm. 4295, de 18 de juliol de 2002. Durant el procés d'informació pública s'hi van presentar 4 al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Durant el procés del públic de la homologació global modificativa del planejament urbanístic de Lucena del Cid, es van presentar quatre al·legacions. De les quatre al·legacions presentades, part de l'al·legació núm. 2 es considera de caràcter ambiental:  
. Al·legació núm. 2. Sol·licita la modificació de la classificació urbanística d'una zona situada al sud del municipi, confrontant amb l'explotació minera d'argiles denominada Mina Vanesa, i proposa el canvi de la seua actual classificació com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística, històrica o ecològica a sòl no urbanitzable sense nivell especial de protecció. L'Ajuntament estima l'al·legació i en l'homologació s'estableix com a sòl no urbanitzable comú l'explotació minera d'argiles que disposa de la preceptiva concessió.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
El 21 de setembre de 2004 el director general de Gestió del Medi Natural realitza una sol·licitud d'informació a l'Ajuntament, a fi d'esmenar algunes deficiències detectades en l'estudi de la documentació aportada:  
. S'hauria de sol·licitar informe la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre jaciments arqueològics i etnològics en la zona objecte d'aquest projecte. Si hi haguera afecció sobre algun jaciment, se sol·licita que es remeta informe d'aquests. Segons el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
. S'haurà d'aportar per l'empresa subministradora d'aigua potable del municipi o per la Confederació Hidrogràfica corresponent de la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'instrument d'ordenació.  
. S'haurà d'aportar informació sobre les característiques de l'ampliació de la depuradora (habitants equivalents, cabal de disseny, cabal punta, cabal i característiques de l'efluent, destinació llots, etc.). Pel que fa als nous sectors, s'hauria de sol·licitar una previsió del volum d'aigües residuals que generarien les noves zones residencials i industrials. A més s'haurà de sol·licitar un certificat de l'entitat de sanejament corresponent sobre la capacitat de tractament de les aigües residuals previstes.  
. S'haurà d'indicar l'abocador utilitzat per als residus sòlids urbans, i per als residus produïts per les indústries instal·lades. Indicar també les característiques de l'abocador utilitzat i comprovar que pot recollir l'increment de residus produït pels nous sectors municipals.  
. S'hauran de reflectir en els plans de classificació i qualificació del sòl de l'homologació i en els mateixos plànols de l'estudi d'impacte ambiental, els camins ramaders, tant en el traçat longitudinal d'aquests com en la seua amplària legal, sobre el plànol en què estiguen reflectits la resta de tipus de sòl i no en un plànol independent, a fi de poder identificar la possible afecció d'aquests a sòls urbanitzable o urbans.  
. S'hauran de grafiar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits fluvials les zones de domini públic hidràulic que comprenen tant les àrees afectades per cursos continus d'aigua com per intermitents i les aigües continentals (superficials o subterrànies).  
. S'haurà de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció la forest d'utilitat pública situada en la zona sud-oest del nucli urbà que es troba classificat com a sòl no urbanitzable comú.  
. En l'article 12 del reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental es diu: contindrà un document de síntesi amb les conclusions relatives a la viabilitat de les actuacions proposades, conclusions relatives a l'examen i elecció de les diverses alternatives i proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
. S'haurà de realitzar un estudi de la xarxa de drenatge d'aigües pluvials per a les diverses zones: la zona industrial Les Foies disposa d'una xarxa de drenatge que condueix les aigües fins al barranc de les Boqueres. S'haurà de sol·licitar autorització d'abocament, indicant el volum abocament i les característiques d'aquest. S'haurà d'indicar on es realitzarà l'abocament, i el volum i característiques d'aquest, en la resta de zones urbanitzables residencials i industrials.  
. S'haurà de completar la informació pel que fa la a flora, i indicar les espècies i l'estat legal d'aquestes, i la flora existent en el LIC.  
. S'haurà d'indicar que l'actuació s'executa sobre el LIC: Penyagolosa i la presència de la ZEPA present en la zona.  
. S'haurien de descriure els futurs impactes que puguen rebre la flora i la fauna a causa de les accions futures que es duguen a terme amb la requalificació i reclassificació dels terrenys en qüestió.  
El 5 de maig de 2005 s'efectua consulta al Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior sobre els riscs de lliscament que existeixen en les diverses zones que es pretenen reclassificar.  
1. Aportacions d'informació o documentació complementària  
Amb data 9 de febrer de 2005 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la següent documentació aportada pel promotor en resposta a la sol·licitud realitzada per la Direcció General de Gestió del Medi Natural:  
. Document d'estudi d'impacte ambiental, que consta de la memòria i dos annexos, annex 1: Catàleg d'espècies, annex 2: Jaciments arqueològics.  
. Document de síntesi  
. Plànols  
En aquest estudi d'impacte ambiental es realitza una estimació de l'aigua potable, aigua residual generada i residus sòlids urbans arran del desenvolupament de l'actuació. Pel que fa a la depuradora existent s'explica que es troba sobresaturada i que n'està prevista l'ampliació en II Pla director de sanejament i depuració de la comunitat, que els residus sòlids urbans seguiran depositant-se en l'abocador de Cortes de Arenoso el qual disposa de capacitat suficient per a absorbir aquest increment. Tot i que es comenta la correcta gestió dels recursos naturals no presenten certificats de les entitats corresponents.  
Es realitza també una descripció dels elements ambientals, descripció dels efectes de l'actuació, mesures correctores proposades, catàleg d'espècies i dels jaciments arqueològics presents al municipi.  
Informes sectorials  
. En 10 de desembre de 2002 la Conselleria de Medi Ambient, Secció Forestal, remet un informe relatiu a camins ramaders del document Homologació modificativa global de Lucena del Cid, en el qual s'informa de la impossibilitat de tramitació de l'expedient ja que en el document d'homologació s'ha omés la necessària protecció conforme a la legislació vigent reguladora, del domini públic de la Generalitat Valenciana, constituït pels camins ramaders classificats al municipi de Lucena del Cid.   
. El 8 de juny de 2005, el Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior remet resposta a la consulta realitzada pel que fa a l'alt risc de lliscament existent en algunes zones del municipi, en la qual confirma l'existència del risc i recull la necessitat de realitzar un estudi exhaustiu previ a la construcció dels sectors afectats mitjançant el qual es coneixeria la viabilitat d'aquests.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000 part de la zona nord del terme municipal es troba catalogada com a LIC-ZEPA Penyagolosa. L'homologació modificativa respecta el LIC-ZEPA i qualifica la zona d'especial protecció paisatgística, històrica o ecològica (SNU-PHE).  
2. Al municipi de Lucena del Cid hi ha una microreserva denominada Salt del Cavall, amb una superfície de 10.279 m2, qualificada com d'especial protecció paisatgística, històrica o ecològica.  
3. Forests d'utilitat pública  
Hi ha tres zones amb forests d'utilitat pública, una primera zona a l'oest del nucli urbà en què es troba la forest CS-3069 denominada Hostalet, i altres dues zones, al nord del terme municipal, en les quals es troben part de la forest CS-1036 denominada Collado Bajo i la forest CS-3064 denominada Mas del Timor. Aquestes zones de forest es qualifiquen com d'especial protecció paisatgística, històrica o ecològica (SNU-PHE).  
4. Camins ramaders  
En la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Lucena del Cid, aprovada per Ordre de data 12 de maig de 1988, de la .llavors competent en la matèria de camins ramaders. Conselleria d'Agricultura i Pesca, publicada en el DOGV de data 3 de juny de 1988, consten classificades un total de 57; d'elles 39 són canals, 10 cordells, 1 sendera i 7 assagadors, la descripció de la seua longitud, amplària legal i superfície queda reflectida en els plànols d'ordenació del document d'homologació del projecte i estan qualificades com d'especial protecció de camins ramaders.  
5. Hi ha diversos barrancs al terme municipal, i per l'entitat d'aquests en el projecte es qualifiquen com d'especial protecció de llits fluvials, aquesta protecció correspon al barranc del Cavall, barranc de Gorgas i el llit del riu Lucena del Cid que travessa el terme de nord a sud.  
6. Jaciments arqueològics  
El promotor aporta fitxes en què es detallen les dades geogràfiques, administratives i culturals, com també la descripció de cada jaciment arqueològic, aquests són:   
. Benagualit  
. Camí Vell de Xodos   
. Cantereta del Pantà  
. Castell de Lucena del Cid   
. Collet de Ferris  
. Cova de l'Ocre  
. Cova del Mas de Tena   
. Coves de la Font del Regallet  
. El Castellet  
. La Mançanera  
. La Pedrera  
. La Picosa  
. La Rodona I  
. La Rodona II  
. Les Calçades  
. Les Fleixes  
. Les Foies  
. Les Solanes de Sant Gregori  
. Les Torrecelles  
. L'Oró  
. Mas del Moro  
. Mina de l'Ocre  
. Muralla de Llucena  
. Pla de les Solanes  
. Roca del Castellar  
. Salt del Cavall i Torre de Foios  
Els jaciments enumerats coincideixen amb els catalogats en l'inventari de patrimoni de la Conselleria de Cultura i es qualifiquen com d'especial protecció de jaciments arqueològics.  
No s'especifica en la documentació l'àmbit de protecció dels jaciments, simplement en els plànols presentats es reflecteix la situació d'aquests.  
Consideracions ambientals  
1. Vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies: l'àmbit d'actuació té una vulnerabilitat de les aigües subterrànies mitjana en la conca del riu Lucena i baixa en general en la resta.  
2. Risc de lliscament i despreniment: en la zona del riu el risc de lliscament és en general mitjà, menys en la part més al nord d'aquest on hi ha risc de despreniments; en la zona del nucli urbà, com també en Mas de Grossa, Mas de Sabater i Mas d'Olario el risc de lliscament és alt. Part de la zona que posseeix un risc de lliscament alt és objecte de reclassificació, en ella es plantegen tres sectors de tipus residencial i un d'industrial.  
3. En la zona l'erosió actual és:  
. En la major part del municipi és molt alta (de 40 a 100 t/ha/any);   
. En la part nord, en la zona del Mas de la Flor Blanca, Mas de Giron, Mas de Grossa, Mas de Sabater i Mas d'Olario i en la serra de la Creu, com també en la part del barranc del Cavall i límit nord del nucli urbà l'erosió és molt alta (>100 t/ha/any);  
. Al nord, des del marge amb el terme municipal de les Useres hi ha una àmplia franja, al nord de la serra de la Creu, que va pel Mas de la Serra, Mas de Tosquella i Mas del Povil fins al Mas de la Mosquera, l'erosió de la qual és no quantificable (fase lítica), això també ocorre en la banda sud des de la forest de Cap fins a les Calçades.  
. A banda hi ha xicotetes zones repartides per la zona amb erosió moderada, baixa i fins molt baixa.  
L'erosió potencial, segons la cartografia temàtica, és molt alta (>100 t/ha/any) en quasi tot el terme municipal, menys en les zones on ja té una erosió no quantificable, que es manté en el mateix nivell i en les zones on actualment l'erosió és moderada o baixa es passa a erosió alta.  
L'alta erosió present en el terme es deu en gran manera a les fortes pendents de llarga longitud, i possiblement a l'escassa cobertura vegetal existent en aquestes zones.  
1. Hi ha un total de 7 incendis registrats entre l'any 1993 i el 1998, dels quals els ocorreguts l'any 1993 i el 1994 van ser de gran magnitud. La superfície cremada no ha sigut objecte de reclassificació, i queda la majoria inclosa dins del sòl qualificat com d'especial protecció paisatgística.  
2. Flora i fauna: es dóna una llista completa de les 1.089 espècies diferents que segons el Banc de Dades de Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge hi ha al terme municipal de Lucena del Cid, també s'hi indica l'estat legal de protecció que l'empara.  
Aquest LIC-ZEPA Penyagolosa se situa entre les altes muntanyes turolenques de Gúdar i Javalambre i les muntanyes ibèriques del prelitoral valencià. Està caracteritzat per la importància i extensió dels hàbitats forestals de diversos tipus, alberga endemismes compartits amb les esmentades serres, com també reductes especialment destacables de flora eurosiberiana. Apareixen a més micromamífers i rèptils molt escassos a la Comunitat Valenciana per la seua distribució eminentment septentrional. En conjunt, constitueix una de les àrees valencianes de major riquesa natural.  
Per sota dels 1.000 m dominen les formacions vegetals de carrasques i pi blanc, ben estructurades i amb rica vegetació arbustiva. Per damunt de la cota anterior, les pinedes de pi blanc són substituïdes pel pi negral i pi de roig, aquest últim en sòls descarbonatats. En aquestes altituds és freqüent observar formacions de savina turífera. Ha de destacar-se així mateix la presència de roure valencià, teix i til·ler, com també les interessants formacions de roure reboll sobre sòls silicis.   
Entre la fauna associada a aquest riquíssim ecosistema forestal i les seues cingleres destaquen les grans rapaces diürnes i nocturnes, com l'àguila reial i l'àguila de panxa blanca. També és rellevant la presència del trencapinyes i la gralla de bec roig. Entre els mamífers és important la presència del gat salvatge, la cabra salvatge, la geneta i el teixó.  
3. Explotació dels recursos naturals  
. El proveïment d'aigua de potable de Lucena del Cid prové de diversos brolladors i pous; els pous del barranc Casotes i del Mas d'Hilario són els de major capacitat de subministrament d'aigua, l'últim actualment treballa a un terç de les seues possibilitats. La xarxa disposa de 5 depòsits reguladors amb un volum total de 2.000 m3. Al Pla de la Fustera hi ha un depòsit que abasteix les indústries que estan allí situades.   
Segons els càlculs estimats en l'estudi d'impacte ambiental, el sòl residencial previst comportaria un increment en les necessitats de proveïment de 315 m3 diaris, i en les zones industrials proposades implicaria un increment de 430 m3 diaris. En total l'increment estimat comportaria 745 m3 diaris, que segons s'afirma en l'estudi d'impacte ambiental poden ser absorbits pel cabal existent.  
. Hi ha una xarxa de col·lectors d'aigües residuals amb una capacitat de desguàs molt superior al cabal generat per la població i les indústries existents en l'actualitat, ja que en no existir xarxes separatives, aquests estan dissenyats per a transportar a la depuradora els cabals d'aigües pluvials que penetren en la xarxa de sanejament.  
Les àrees de sòl urbanitzable d'ús residencial són connectables fàcilment als col·lectors generals, com també la zona industrial de Foies.Ombria les Forques; la zona industrial del Pla de la Fustera es troba ja connectada.  
Respecte als abocaments de la zona industrial de la Penya Roja hauran d'efectuar-se en el col·lector que discorre pel barranc de les Boqueres, mitjançant bombament si fóra necessari.  
. A la zona residencial, com ja s'ha dit, la xarxa d'evacuació d'aigües de tipus unitari condueix les aigües de pluja per la xarxa de col·lectors fins a l'EDAR.  
La zona industrial de les Foies, disposa d'una xarxa de drenatge d'aigües pluvials que les porta fins al barranc de les Boqueres.  
Les zones urbanitzables residencials de Sant Vicent, El Castillo i la zona industrial del Pla de la Fustera han de connectar-se a la xarxa municipal de clavegueram.   
Finalment la zona residencial de La Saera, les industrials Foies-Ombria les Forques i Penya Roja disposaran de xarxes separatives que hauran de ser definides en el seu moment.  
L'estació depuradora d'aigües residuals actual es troba sobresaturada, està prevista l'ampliació d'aquesta en el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana. Es donen els paràmetres de disseny prevists per la Diputació Provincial de Castelló com a gestora de les instal·lacions i acceptades per l'entitat de sanejament per a l'ampliació d'aquestes.  
Pel que fa als residus sòlids, considerant els aprofitaments per al sòl urbà residencial i l'industrial, es fa el càlcul de l'increment total diari de producció de residus sòlids urbans, estimat en 4.172 quilograms diaris i s'indica que fins que es produïsca el desenvolupament de la zona II del Pla integral de residus, es continuaran depositant en l'abocador mancomunat de Cortes de Arenoso, ampliat l'any 2003 i que segons el promotor disposa de capacitat suficient per a absorbir aquest increment.  
No s'ha justificat mitjançant certificat emés pels organismes encarregats: la capacitat de subministrament d'aigua potable, la gestió de les aigües residuals generades, l'abocament de les aigües pluvials de la zona industrial de les Foies al barranc de les Boqueres i la gestió dels residus sòlids urbans, derivats del desenvolupament de l'homologació modificativa plantejada.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte homologació global modificativa del planejament urbanístic de Lucena del Cid (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament de Lucena del Cid, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Els tres sectors urbanitzables residencials pròxims al nucli urbà i un sector urbanitzable industrial (Foies-Ombria les Forques) presenten risc de lliscament alt, per la qual cosa s'haurà de realitzar un estudi exhaustiu previ a la construcció dels sectors plantejats sobre aquest risc, per a conéixer la viabilitat de les modificacions plantejades, tal com es recull en l'informe realitzat pel Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques. A més s'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General, l'informe favorable de l'estudi realitzat, emés pel Servei de Planificació de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.  
2. S'ha d'aportar un informe de la de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament de l'homologació modificativa plantejada, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
3. Prèviament al començament del desenvolupament dels sectors plantejats s'ha de resoldre la depuració de les aigües residuals generades, mitjançant l'ampliació de la depuradora existent o mitjançant la previsió de les infraestructures necessàries amb aquest fi, recollides en aquest cas en el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana.  
4. S'haurà d'assegurar la gestió correcta de residus generats per tots els sectors plantejats, i presentar certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans, produïts amb el desenvolupament de l'homologació modificativa plantejada.  
5. S'haurà de presentar autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'abocament d'aigües pluvials a llit públic, tal com exigeixen l'article 100.1 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, com també l'article 14.5 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i ordenació del paisatge.   
S'haurà d'aportar un informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Referent al risc d'incendis, un dels possibles impactes importants en la zona, el projecte ha de preveure les mesures establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal i en els voltants d'aquests.  
Tercer. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 d'agost de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 552/97-AIA  
Títol Modernització del sistema de regadiu de la Comunitat de Regants de Benifato.  
Promotor: Comunitat de Regants de Benifato  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benifato  
Objecte del projecte: Modernització del sistema de regadiu  
Localització: Terme municipal de Benifato (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és procedir a la realització de les obres que preveuen una millora en el sistema actual de reg dirigida tant a una millora en la disponibilitat del recurs com en l'ús d'aquesta. Així s'incidirà en el maneig d'un volum de regulació, i en les pèrdues en la conducció i mètode d'aplicació.  
Amb aquest fi es planteja la construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació d'uns 39.000 m3; obres de condicionament i adequació de la infraestructura existent (captacions d'aigües i conduccions), com l'execució de les xarxes de distribució i la resta d'elements necessaris per al subministrament d'aigua a totes i cadascuna de les parcel·les incloses dins del sistema de regadiu tradicional. Es planteja, a més, millorar l'eficiència del mètode de reg actual procedint a l'aplicació localitzada de l'aigua (degoteig).  
Per tant les obres que s'han de dur a terme són:  
. Arqueta de captació en les zones corresponents a la localització del brollador dels Xorrets i sortidor de les fonts de Partegat i Font Vella.  
. Conducció des de la fibla dels Xorrets fins a la bassa d'emmagatzematge.  
. Reemplaçament de la conducció existent des de la fibla de la font Partegat fins a la bassa d'emmagatzematge i regulació.  
. Construcció d'un sobreeixidor en la unió de les conduccions de Partegat-els Xorrets.  
. Construcció d'una bassa d'emmagatzematge i regulació de 39.000 m3, 10 metres d'alçària, quatre metres d'ample de coronació.  
. Execució d'una xarxa general de distribució d'aigua de reg, sectoritzada en dues zones, amb els condicionaments i instal·lació dels elements accessoris (vàlvules, desguassos, ventoses, etc.).  
. Execució de les obres necessàries per a la connexió del nou embassament regulador amb la xarxa de distribució.  
. Execució i instal·lació de tots els hidrants i elements de presa necessaris per al correcte subministrament de l'aigua a cada una de les parcel·les amb dret a reg.  
L'embassament se situa en una àrea de vessant a la vora d'un barranc. Atés el règim habitual de precipitacions on són periòdiques les pluges torrencials, poden concentrar-se importants cabals d'aigua en la zona.  
El terme de Benifato està emplaçat en una zona d'alt risc sísmic.  
En el projecte tècnic s'inclou un estudi geotècnic a fi de determinar la conformació i característiques del subsòl de l'àrea de l'embassament, i preveure les condicions necessàries de construcció, estabilitat de talussos, etc.  
Per a la construcció de l'embassament es realitzarà una excavació mitjana d'uns 5 m en la zona del vas. Els materials afectats per aquesta excavació són de litologies variables i excepte en el cas de la roca calcària situada en l'extrem oest, el buidatge podrà escometre's amb mètodes mecànics convencionals (màquines retroexcavadores) prou potents. Per a casos puntuals serà necessari el suport amb mètodes més enèrgics com ara martell picador.  
Aquest buidatge es realitzarà atalussant les parets del vas.  
Atés que els materials estan composts fonamentalment per argiles plàstiques, l'estudi geotècnic recomana una compactació extremadament acurada a fi de garantir-ne el bon comportament en conformar el nucli del terraplé.  
Continua indicant l'estudi que el sòl de desmunt no sembla adequat per a la construcció de la coronació del terraplé, supòsit que necessita un material que protegisca el nucli dels fenòmens alternatius d'humitat/sequedat que ocorreran en quedar sotmesa la superfície de la coronació a l'agressió ambiental.  
S'aconsella la construcció d'algun tipus d'obra de defensa en l'àrea sobre la qual se situa el penyalar (tipus mur de formigó, gabions, etc.), que preserve el vas d'una hipotètica caiguda. La caiguda d'algun bloc o birla podria danyar la làmina de PVC d'impermeabilització del vas i conseqüentment una fuita.  
Tramitació administrativa  
El projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental ha estat remés a través de la Direcció General de Regadius i Estructures Agràries de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
El secretari de l'Ajuntament de Benifato remet certificat en què s'indica que s'ha sotmés a informació pública el projecte i estudi d'impacte ambiental durant un període de 30 dies hàbils en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
S'han efectuat consultes a l'Ajuntament de Benifato, a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Ciència i Educació, a la Direcció General d'Interior, a la Direcció General de Regadius i Estructures Agràries, a la Direcció Territorial de Medi Ambient.  
Informes sectorials  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diversos organismes dels quals cal ressaltar:  
El projecte té presents tots i cadascun dels riscs més rellevants a què puga estar sotmesa l'obra, que són el risc sísmic, el d'inundacions i el de despreniment de blocs, a l'hora de projectar les instal·lacions. Es proposen solucions per a minimitzar-los, sense concretar en alguns casos quines seran les finalment triades, però que si es duen a terme i resulten adequadament dimensionades reduiran els riscs fins cotes d'acceptable seguretat.  
La Direcció General de Patrimoni Artístic informa desfavorablement atés que hi ha una sèrie de jaciments en la zona que no s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental. Se sol·licita que es complete l'estudi sobre la incidència del projecte en el patrimoni arqueològic, artístic, etnològic, etc.  
Afeccions legals  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que el sòl on s'emplaça l'activitat es troba qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció atés que Benifato només disposa de delimitació de sòl urbà.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En la descripció del medi que es realitza en l'estudi s'indica que l'obra s'emplaça en la vessant nord de la Serra d'Aitana. Els materials que conformen el substrat estan formats per calcarenites, margues, argiles roges, calcàries argiloses.  
En el talús sud de l'emplaçament s'observa la presència d'un penyalar que entapissa la vessant, amb birles i blocs de naturalesa calcària.  
En el barranc que afronta a l'oest de l'emplaçament de l'embassament, s'observen afloraments de materials calcaris i detrítics grossos encrostats cap al nord.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'embassament s'emplaça en una zona abancalada dedicada al cultiu d'ametlers, i una zona amb vegetació forestal principalment matoll mediterrani on destaca: Erica multiflora, Quercus coccifera, Rhamnus alaternus, Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Brachypodium retusum, etc. i alguns exemplars de Pinus halepensis.  
Destaca l'estudi l'alt interés faunístic que presenta el terme municipal de Benifato. Com a espècies d'aus, en destaca: falcó pelegrí (Falco peregrinus), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), duc (Bubo bubo).  
2. Identificació i valoració d'impactes. Mesures protectores i correctores.  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una identificació dels factors del medi susceptibles de rebre un impacte. En aquesta identificació s'indica que la vegetació i el paisatge seran els elements on es produirà una major incidència.  
Destaca l'estudi, els efectes beneficiosos en la fase de funcionament, la construcció de l'embassament ja que permetrà una millor utilització de l'aigua per a reg, com també utilitzar noves tècniques de reg que permeten l'estalvi d'aigua.  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres:  
. El sòl vegetal s'haurà de retirar i recollir-se per a la posterior reutilització d'aquest en les repoblacions dels talussos exteriors de l'embassament.  
. Els excedents dels materials retirats en la construcció del vas de l'embassament poden ser utilitzats en la restauració de camins rurals (amb l'autorització prèvia de les autoritats locals) o altres infraestructures o, bé, dur-se a un abocador controlat.  
. En la construcció de l'embassament, haurà de dur-se un seguiment exhaustiu per part dels tècnics i aplicar-se les mesures tècniques oportunes a fi d'evitar una futura ruptura per un xicotet moviment sísmic.  
. Eliminació, el més ràpidament possible, dels residus d'obra, els quals hauran de dur-se a un abocador controlat.  
. Repoblació dels talussos generats en la construcció de la bassa a fi d'evitar-ne l'erosió i la debilitació de la bassa.  
. Reg periòdic de les espècies vegetals utilitzades en la repoblació de talussos a fi d'evitar la mort per pansiment d'aquestes. Aquest reg haurà de realitzar-se amb prou freqüència durant els primers estadis del creixement dels vegetals.  
. Manteniment periòdic de les infraestructures, a fi d'evitar-ne el deteriorament.  
. Neteja (quan es crega convenient) del fons del vas de l'embassament per a un efecte eutròfic en l'aigua que puga donar lloc a la creació de males olors.  
En la restauració de talussos es preveu la repoblació dels talussos exteriors de l'embassament mitjançant l'aplicació d'hidrosembra a base d'herbàcies i alguna llenyosa de xicotet port. En la base dels talussos es realitzarà una repoblació amb espècies arbustives de tipus mediterrani com Pistacia lentiscus, Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Cistus albidus, Cistus clusii, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Thymus vulgaris, Pinus halepensis, Quercus ilex ssp. rotundifolia.  
Tot i que en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les conduccions discorreran per camins i carreteres, això no és així i s'observa que s'han traçat paral·leles a camins però sense aprofitar-ne la plataforma, o bé per terrenys naturals o abancalats amb pendents abruptes.  
Fer insistència que no s'ha tingut en compte en l'estudi les afeccions d'aquestes obres accessòries, com tampoc l'accés a l'embassament ni si és necessari o no, algun tipus de subministrament elèctric almenys en l'ompliment de la bassa, etc.  
L'embassament s'ha emplaçat en la cota 850 m, en una berma intermèdia existent en la vessant nord de pic les Llomes. Aquest emplaçament es troba aïllat de l'entorn respecte a accessos que siguen fàcilment practicables. A l'oest l'emplaçament triat limita amb el barranc del Pla de Boies, i al nord a una cota per sota de la ubicació de l'embassament, se situen dos accessos de poc més de dos metres d'amplària que permet l'accés als camps agrícoles de la zona.  
Les característiques de la zona amb pendents abruptes, materials fàcilment erosionables, etc. comporten limitacions tècniques considerables que dificulten l'execució del camí com també la seua integració i viabilitat de funcionament.  
Visitada la zona i contrastant la cartografia existent en aquesta Conselleria, es considera que hi ha alternatives d'ubicació de l'embassament pròxim a la zona originàriament triada, però amb accessos pròxims i els trams de nova execució s'emplaçarien en cotes més suaus la qual cosa en facilitaria la construcció, funcionament i integració. Les canonades d'ompliment i eixida d'aigües en cas de modificar la ubicació de l'embassament, també podrien veure-se'n facilitada la construcció i integració.  
El nou emplaçament comportaria també evitar l'afecció sobre l'embassament dels despreniments existents en la vessant recaient sobre aquest.  
Ateses les característiques del medi on s'emplaça l'embassament amb pendents abruptes, risc d'erosió alt, poca coberta vegetal, risc sísmic, alt interés de la fauna de la zona, etc. i les característiques de l'obra, s'estima que a més de les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental, han d'aplicar-se les següents:  
. Aplicació de totes les mesures protectores i correctores que es preveuen en l'estudi geotècnic i la resta de mesures que es consideren necessàries pels organismes amb competència substantiva per a minimitzar les afeccions per risc sísmic, despreniments, etc.  
. Totes les conduccions d'aigua han de situar-se a través de camins ja que qualsevol afecció fora de plataformes ja existents comportarà efectes negatius sobre sòls, vegetació, etc. de molt difícil restauració o impossibles de restaurar.  
. Les obres hauran de dur-se a terme fora de l'època de nidificació d'espècies d'interés (febrer a juny ambdós inclusivament).  
. Per a facilitar l'entrada i eixida d'animals (amfibis i aus en cas de caigudes) es dotarà l'embassament de rampes en els talussos interiors realitzades amb material rugós i en el tancament perimetral es practicaran xicotets buits en la base de formigó on es recolza la tanca.  
L'obra, en el conjunt d'aquesta (embassament, conduccions, camins, etc.), pot comportar a més, un impacte negatiu sever sobre el paisatge, ja que aquests se situen en una zona d'alta accessibilitat visual, per la qual cosa resulta fonamental la restauració completa de les accions de la fase de construcció i integració total de l'embassament i la resta d'activitats complementàries.  
En cas de ser necessària la realització de línia elèctrica haurà de presentar-se el corresponent estudi d'impacte ambiental en què haurà de valorar-se el traçat de menor impacte i aplicar-se totes les mesures protectores i correctores que eviten l'afecció de la línia a l'avifauna d'interés per col·lisió I electrocució.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 8 e).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que siguen preceptives, el Projecte de modernització del sistema de regadiu, al terme municipal de Benifato (Alacant), el promotor del qual és la Comunitat de Regants de Benifato, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada, i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Haurà d'estudiar-se el fet d'emplaçar l'embassament en les zones senyalitzades en el plànol annex per considerar que les obres accessòries necessàries per a l'execució i funcionament d'aquest (camí d'accés, canonades, etc.) són de més fàcil execució que l'emplaçament original, i els efectes negatius sobre els elements del medi són de menor entitat i per tant les mesures protectores i correctores necessàries són de major efectivitat.  
La no-modificació de l'emplaçament de l'embassament haurà de justificar-se degudament. En aquest cas ha de presentar-se projecte de construcció de camí d'accés, havent de complir la premissa de triar el traçat de menor impacte ambiental.  
2. Aplicació de totes les mesures protectores i correctores que es preveuen en l'estudi geotècnic i la resta de mesures que es consideren necessàries pels organismes amb competència substantiva per a minimitzar les afeccions per risc sísmic, despreniments, etc.  
3. Totes les conduccions d'aigua han de situar-se a través de camins ja que qualsevol afecció fora de plataformes ja existents comportarà efectes negatius sobre sòls, vegetació, etc. de molt difícil restauració o impossibles de restaurar.  
4. Les obres hauran de dur-se a terme fora de l'època de nidificació d'espècies d'interés (febrer a juny, ambdós inclusivament).  
5. Per a facilitar l'entrada i eixida d'animals (amfibis i aus en cas de caigudes) s'haurà de dotar l'embassament, de rampes en els talussos interiors realitzades amb material rugós i en el tancament perimetral es practicaran xicotets buits en la base de formigó on es recolza la tanca.  
6. Si les conduccions afecten camins ramaders haurà de complir-se allò que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
7. Si del desenvolupament de les obres s'hi observaren restes d'interés per al patrimoni artístic, històric, etnològic, etc. s'haurà de comunicar de manera immediata a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.  
8. S'haurà de presentar en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant informe i reportatge fotogràfic passats dins dels tres primers mesos de la finalització de l'embassament.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de gener de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 371/00-AIA  
Objecte del projecte: Instal·lació d'indústria de banda d'alumini  
Promotor: Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe  
Localització: En el km 26,2 de la carretera nacional 340 al terme municipal de Segorbe (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:  
El projecte se situa en una parcel·la de 80.580 m2, que disposa de 14. 757 m2 de naus ja construïdes i proposa la construcció de 11.859 m2 de naus noves.  
El procés industrial és un procés de laminació en fred per a la fabricació de banda d'alumini, que comprén les fases següents:  
. Emmagatzemament de ferralles  
. Fusió  
. Desgasificació i filtratge  
. Colada contínua  
. Laminació en calent  
. Laminació en fred  
. Tractaments tèrmics-forns d'homogeneïtzació i recuita  
. Aplanament i tall longitudinal  
. Equips auxiliars  
. Laboratori  
. Manutenció  
. Manteniment. Taller electromecànic  
. Equipament contraincendis  
. Emmagatzemament  
La refrigeració del procés es realitza mitjançant un sistema d'aigua en circuit tancat, no genera aigües residuals i minimitza el consum d'aigua, segons s'indica en l'estudi.  
El desguàs de les aigües pluvials es realitza mitjançant un sistema de baixants en coberta amb arquetes al peu, que conduiran l'aigua a la xarxa general de clavegueram que circula pel vial perimetral.  
El subministrament d'aigua potable es realitza a partir del subministrament de Segorbe-Villatorcas. L'aigua per al procés industrial es pren del pou San Valero, i es realitza un tractament desmineralitzador per osmosi inversa de l'aigua destinada a calderes (1.480 m3/h), el consum total del procés és de 23.680 m3/dia.  
Les aigües residuals dels serveis hidrosanitaris es depuraran en una estació depuradora prevista per a 200 habitants equivalents. L'abocament de l'aigua residual depurada es realitzarà al barranc de la Rovira, segons s'indica en la documentació presentada.  
No s'indica traçat ni característiques del subministrament elèctric a l'activitat projectada.  
2. Alternatives:  
Es justifica la localització del projecte en ser una zona industrial, amb indústria prèvia, on resulta menor l'impacte. Així mateix està situat a la vora de l'autovia per la qual cosa les comunicacions han sigut un altre factor determinant.  
La justificació de les solucions tecnològiques, es realitza indicant que la utilització de gas natural com a combustible presenta factors d'emissió més favorables que la utilització d'altres combustibles fòssils.  
En el procés de laminació en fred s'utilitza el querosé com a refrigerant i lubricant, que es filtra posteriorment amb fibres cel·lulòsiques impregnades d'àcid cítric en compte de terra de diatomees, per a reduir la quantitat de residus i aprofitar la capacitat combustible de la cel·lulosa.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient:  
La Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló remet el 31 de gener de 2001 la documentació del projecte, l'estudi d'impacte ambiental va ser remés amb anterioritat pel promotor (31.08.00).  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública mitjançant un anunci de la Conselleria de Medi Ambient publicat en el DOGV núm. 4001, de 15 de maig de 2001, i no s'hi han presentat al·legacions en el període establit, segons consta en el certificat de Negociat de Registre de la Conselleria de Medi Ambient i de l'Ajuntament de Segorbe (28.06.01).  
Se sol·licita ampliació de la documentació que es rep el 26 de juny de 2001 com a annex de l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Petició d'informes sectorials:  
En l'expedient de consulta prèvia del projecte (exp. núm. 1/00-AMB) es va sol·licitar informe el Servei de Gestió de Residus de la Conselleria de Medi Ambient i als Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló.  
3. Petició de documentació complementària:  
Es va sol·licitar ampliació al promotor en data 8 de març de 2001, i es rep l'annex de l'estudi d'impacte ambiental el 26 de juny de 2001.  
Informes sectorials  
Es rep informe de:  
. El Servei de Residus i Contaminació de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental emet un informe en què s'indica que:  
. Segons allò que s'ha indicat en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, la indústria haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia). Les xemeneies hauran de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres i estructura fixa per al seu accés, segons la precitada ordre. L'alçària de la xemeneia haurà de ser calculada atenent a les alçàries dels edificis pròxims i confrontants perquè hi haja una dispersió suficient dels gasos emesos.  
. Pel que fa a la producció de residus perillosos, l'empresa haurà d'inscriure's en el Registre de xicotets productors de residus si produeix menys de 10 t/any, o sol·licitar autorització de productor de residus perillosos si produïra més de 10 t/any (considerant el conjunt de residus produïts per la planta en la seua totalitat tant de la que ja existia com de l'ampliació). En ambdós casos els residus hauran de lliurar-se a un gestor autoritzat.  
. Dels Serveis territorials de Medi Ambient de Castelló: S'indica que:  
. L'emplaçament correspon a una parcel·la de topografia relativament plana. L'entorn està ocupat per cultius de secà i relleus calcaris amb vegetació natural en les proximitats. La zona presenta un determinat grau d'antropització per les activitats instal·lades, annexes a la carretera i al nucli urbà de Soneja, d'on dista aproximadament 1 km.  
. L'EIA que s'ha d'elaborar haurà de preveure les possibles afeccions al barranc que limita la parcel·la pel costat N i NE, conservant en tot cas les seues característiques naturals i la vegetació dels talussos.  
. El projecte no afecta camins ramaders classificats al terme municipal de Segorbe segons la OM de data 18-03-77 (BOE de 16.06.77).  
Així mateix s'indica una sèrie d'aspectes que cal considerar en l'estudi d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
. Per l'abocament al barranc de la Rovira pot afectar el domini públic hidràulic, i en aquest cas necessitaria l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte:  
La contaminació d'aqüífers per mala qualitat de l'aigua abocada, i altres possibles contaminacions per depòsit en el sòl de residus no innocus.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat es destaquen els impactes següents:  
. La generació d'aigües residuals, indica que necessitarà l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per l'abocament al barranc de Rovira, i a l'Ajuntament per l'abocament al clavegueram.  
. Les emissions a l'atmosfera, quedant l'activitat inclosa en el Grup B per la planta d'alumini i en el Grup C per la caldera de vapor de capacitat igual o inferior a 20 tones diàries.  
. La generació de residus.  
. Les afeccions al barranc de Rovira  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:  
Les mesures correctores que estableix són:  
. Sobre l'atmosfera, indica que hauran de redactar-se els corresponents projectes, i sol·licitud d'autorització per als focus emissors prevists.  
. Per a minimitzar la generació de lixiviats el nou parc de ferralla haurà de disposar de coberta, tancaments laterals i solera de formigó amb un film de polietilé per a garantir la impermeabilització, i disposar a més amb xarxes de recollida de pluvials que seran incorporades al sistema d'aigua de la planta per a la utilització d'aquestes en els circuits de fàbrica.  
. Pel que fa a la gestió de residus, s'hi indica:  
. L'emmagatzematge inert es realitzarà amb contenidors subministrats pel contractista que seran distribuïts per la planta.  
. L'emmagatzematge de residus perillosos es realitzarà a cobert i haurà de disposar de solera de formigó sense fissures i grossària mínima que garantisca la impermeabilitat.  
. Els bidons d'olis usats, dissolvents, etc. es disposaran sobre una cubeta receptora.  
. Pel que fa a les escòries de fusió, en l'annex d'ampliació presentat s'indica que té concertat amb una empresa externa la retirada d'aquestes per a la reutilització en el seu procés de producció.  
El programa de vigilància ambiental, indicat en un quadre resum, es concreta per a la fase de construcció i per a la fase de funcionament, indicant l'element del medi que s'ha de controlar, periodicitat, paràmetres, límits i estàndards i normativa aplicable.  
No obstant això, cal indicar que en els paràmetres que s'han de controlar en l'abocament de l'aigua depurada de l'EDAR al barranc, s'haurà d'incloure analítica dels paràmetres bacteriològics coliformes totals i fecals, així com estreptococ fecal, ja que cal considerar que aigües avall del barranc es troba la font de proveïment d'aigua potable de Soneja.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 3.B, del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.   
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el Projecte d'instal·lació d'indústria de banda d'alumini que s'ha de situar en el terme municipal de Segorbe (Castelló), projecte promogut per Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Les aigües procedents del procés de refrigeració que necessiten ser renovades, s'hauran de gestionar a través d'un gestor de residus autoritzat amb aquest fi, tenint en compte que pot tenir components que li donen característiques de residu tòxic i perillós.  
2. En el cas que el línia elèctrica transcórrega per terrenys forestals, s'haurà d'efectuar la tramitació corresponent d'avaluació d'impacte ambiental.  
3. L'efluent de la depuradora haurà de complir els requisits establits en la normativa vigent: Directiva 91/271/CEE, RD llei 11/1995 i el RD 509/1996, així com els límits que s'establisquen en l'autorització d'abocament.  
4. La destinació final de l'efluent haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament al barranc de Rovira, complint en tot moment els límits establits en aquestes.  
5. Com a mesura de minimització de l'impacte visual, s'efectuarà la plantació d'un tancament perimetral de xiprers.  
6. S'ha de garantir una destinació i gestió adequats per als fangs generats en el procés de depuració efectuant la caracterització d'aquests i segons les característiques resultants es gestionarà d'acord amb allò que estableix la normativa vigent. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'hauran de complir les prescripcions de la Directiva 86/278/CEE, transposició a la nostra normativa a través del Reial decret 1310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de llots de depuració en el sector agrari.  
7. Segons allò que s'ha indicat en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, la indústria haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia). Les xemeneies hauran de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres i estructura fixa per al seu accés, segons la precitada ordre. L'alçària de la xemeneia haurà de ser calculada atenent a les alçàries dels edificis pròxims i confrontants perquè hi haja una dispersió suficient dels gasos emesos.  
8. Pel que fa a la producció de residus perillosos, l'empresa haurà d'inscriure's en el Registre de xicotets productors de residus si produeix menys de 10 t/any, o sol·licitar autorització de productor de residus perillosos si produïra més de 10 t/any (considerant el conjunt de residus produïts per la planta en la seua totalitat tant de la que ja existia, com de l'ampliació). En ambdós casos els residus hauran de lliurar-se a un gestor autoritzat.  
9 S'haurà de remetre anualment a aquesta Direcció General un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental incloent:  
. Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent amb una periodicitat quinzenal almenys dels paràmetres fisicoquímics de pH, DBO5, sòlids en suspensió, N total i P total, com també dels paràmetres microbiològics de coliformes totals, fecals i estreptococs fecals. S'indicarà també els cabals d'arribada i cabals tractats.  
. La caracterització i gestió dels fangs generats. S'especificaran els diversos tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades.  
. Control de la producció d'olors i emissió de sorolls.  
. Indicació de les zones de préstec de materials i abocadors utilitzats per al material excedentari i del procedent del desmantellament de les instal·lacions existents si és el cas.  
. L'estat del tanca perimetral i altres incidències que s'haguen produït incloent reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització de l'impacte paisatgístic.  
10. Si durant l'execució de les obres s'hi troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
11. Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en aquest condicionat.  
12. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de gener de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5274, del 06-06-2006 (2006/6557)

RESOLUCIÓN de 15 de mayo de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5274

Fecha DOGV
:   06-06-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/6557

CVE


Fecha del documento
:   15-05-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alcoy](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [Fontanars dels Alforins](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Canals](javascript:void(0))
    * [Benifato](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Lucena del Cid](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de mayo de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/X6557]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 081/05-AIA Alcoi, 266/04-AIA Canals, 281/04-AIA Benissa, 302/04-AIA Fontanars dels Alforins, 349/03-AIA Llíria, 363/03-AIA Lucena del Cid, 552/97-AIA Benifato y 371/00-AIA Segorbe, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 15 de mayo de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 81/2005-AIA   
Título: Modificación Puntual del PGOU en la calle Santa Teresa Jornet y vial de nueva abertura  
Promotor: Ayuntamiento de Alcoi  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alcoi y CTU   
Localización: zona norte del núcleo urbano de Alcoi   
Descripción del proyecto   
Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto persigue, por un lado, la reclasificación de suelo de protección de bordes urbanos como suelo urbano y, por otro, adscribir un uso dotacional a toda el área.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Los terrenos objeto de nueva ordenación se encuentran clasificados actualmente como Suelo No Urbanizable de Protección de Bordes, aunque la parcela donde se pretende la ubicación de un nuevo centro escolar se encuentra mayoritariamente clasificada como suelo urbano por Sentencia del Tribunal Supremo, con fecha 21 de septiembre de 1998.   
Con la ordenación propuesta, la superficie total del ámbito de actuación es de 34.632m2, de los que 10.297m2 corresponden a Red Viaria y 24.335m2 a Equipamientos, de los cuales 16.529m2 están destinados a albergar el nuevo colegio y 7515m2 a la ampliación del suelo dotacional de la Residencia San José.  
Alternativas  
Las dos posibles alternativas estudiadas, se reducen a la no reclasificación del suelo, continuando con la situación actual, o la realización de la propuesta, siendo los terrenos elegidos como alternativa para la ubicación del centro educativo, mayoritariamente suelo urbano. Se ha estudiado previamente la posibilidad de ampliación de las dos ubicaciones actuales en las que se encuentra dividido físicamente el centro escolar, no siendo ninguna de ellas conveniente.   
Tramitación Administrativa  
Admisión a trámite  
En fecha 26 de mayo de 2005, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remitió una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo a la Modificación Puntual del PGOU de Alcoi en el ámbito colindante a la calle Santa Teresa Jornet, y certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el periódico El Mundo, de fecha 12 de agosto de 2004, y en el DOGV nº 4.831, de 31 de agosto de 2004.  
Durante el periodo de Información Pública no se ha presentado ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Alcoi, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 21 de octubre de 2004.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de Alcoi información o documentación complementaria.   
Informes Sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.   
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura 2000, no se detectan afecciones sobre el área de estudio.  
2. El Estudio de Impacto Ambiental afirma la parcela objeto de estudio no presenta afección a las vías pecuarias del municipio, ni a ninguno de los numerosos yacimientos arqueológicos catalogados repartidos por todo el término municipal. En este sentido, consta en el anexo del Estudio de Impacto Ambiental Informe sobre el Patrimonio Arqueológico y Etnológico del Directos del Museo Arqueológico Municipal.  
No obstante, no consta en el expediente informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que en la parcela de estudio aparecen principalmente materiales cuaternarios, mientras que en la zona del cauce del río aparecen margas arcillosas ocres.  
2. La parcela limita con el cauce del río Serpis, con procesos de degradación importantes, aunque diferenciados. La zona de bancales abandonados, prácticamente cubiertos de vegetación, no presenta riesgo de erosión. Pero en la zona de coronación de los taludes del margen del río, los procesos erosivos son considerables.  
Las aguas de escorrentía de la parcela se dirigen hacia el río Serpis, que destaca por sus aguas de baja calidad y muy contaminadas, provocando el arrastre de los materiales de coronación de los taludes, e inestabilidad por absorción de agua, infiltrándose una parte del agua, que casi con toda seguridad acabara drenando al río.  
3. La vegetación presente en el área de estudio no es la climácica, que se encuentra alterada por el uso agrícola y esta integrada por especies arbustivas o herbáceas, no habiéndose encontrado ninguna especie que se encuentre protegida por la legislación actual.  
4. La fauna presente en una zona matorrales y plantas herbáceas, representativa de un paisaje antropizado como en este caso, consiste básicamente en reptiles y roedores, que son los animales mas adaptados a este tipo de ambientes. También se pueden encontrar en la zona aves, aunque teniendo en cuenta su gran movilidad y, por la proximidad al río, podrían aparecer algunas especies de anfibios.  
5. El clima de la comarca de L'Alcoià es típicamente mediterráneo, caracterizado por la escasez de precipitaciones a lo largo de todo el año, especialmente durante la época estival. No obstante, la zona de estudio se encuentre situada en dominio climático de las vertientes lluviosas de las sierras de Alcoi.  
6. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que en la zona no se prevé la ubicación de ninguna actividad con un nivel sonoro elevado, no obstante se exigirá el cumplimiento de la normativa vigente repecho a la insonorización de todos las nuevas edificaciones.   
7. En su conjunto, el paisaje de la zona corresponde a un área con una calidad baja, tratándose de bancales yermos sin ningún aprovechamiento. La parcela estudiada se integra dentro de las zonas urbanas o periurbanas, con una configuración espacial heterogénea y una visibilidad mediana, ya que se encuentra relativamente hundida.  
8. Por su proximidad al casco urbano, el ámbito de actuación posee una fácil conexión a las distintas infraestructuras y servicios urbanos, con acceso directo desde la calle Santa Teresa Jornet.  
9. Al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales, que no obstante serán tratadas en la EDAR de Alcoi. La evacuación de las aguas residuales se llevará a cabo a través de la red de alcantarillado municipal. Las aguas de escorrentía se dirigen hacia el Río Serpis, adyacente a la parcela de estudio.  
10. Por lo que respecta a los residuos sólidos urbanos, se prevé realizar la gestión de los mismos incorporándola a la gestión ya existente en el municipio.  
11. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de la contaminación sobre el medio físico y la minimización de los impactos ambientales detectados, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Modificación Puntual del Plan General de Ordenación Urbana de Alcoi en el ámbito colindante a la calle Santa Teresa Jornet, promovido por el Ayuntamiento de Alcoi, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto al dominio público hidráulico del río Serpis y en su caso, se deberá obtener, antes de la aprobación definitiva de la propuesta, autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para permitir cualquier actuación en el cauce natural del río.  
. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.   
. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
3. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 3 de agosto de 200.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 266/2004-AIA   
Título: Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional de Uso Escolar  
Promotor: Ayuntamiento de Canals  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Canals y CTU   
Localización: al suroeste del núcleo urbano de Canals junto a la carretera CV-598 Canals-Montesa   
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del Plan Especial persigue la delimitación de suelo dotacional para albergar un Equipamiento Docente no previsto en el Plan General vigente, aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión de 27 de noviembre de 1984, y la modificación de la Ronda Oeste situada entre el polígono Les Moles y la carretera CV-598 Canals-Montesa.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Los terrenos objeto de nueva ordenación se encuentran clasificados actualmente como Suelo No Urbanizable Común, con las características y usos propios de los terrenos agrícolas, limítrofes con el perímetro del casco urbano de la población.   
El presente Plan Especial mantiene la clasificación de los terrenos como SNU, y establece una nueva calificación urbanística, con respecto a la cual se determina la ordenación pormenorizada de los suelos y de la edificación, que comprende dos zonas: Zona de Equipamiento Docente (ED) y Viales.  
La superficie total afectada es de 20.222 m2, de los que 7.304,20m2 corresponden a viales de la Red Primaria y Secundaria, por lo que la parcela resultante tiene una superficie de 12.918,00m2.   
La parcela con forma de trapecio irregular, está separada del casco urbano por un vial de 12,00m, siendo sus lindes: al Norte, la CV-598 separada de la misma por un vial de servicio de acceso exclusivo al instituto y aparcamiento de 18,00m de anchura; al Este, la Ronda Oeste (en proyecto); al Sur, la C/ En Proyecto nº 2, que la separa del Suelo No Urbanizable; y por el Oeste linda con la C/ En Proyecto nº 1, que la separa del Suelo No Urbanizable.  
3. Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto de centro escolar, donde factores como la cercanía al núcleo urbano y otros centro docentes, la facilidad de acceso y de conexión a las redes subterráneas de infraestructuras, excluyen otras posibles localizaciones de la propuesta.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 29 de octubre de 2004, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remitió una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional de Uso Escolar, y certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el Tablón de Edictos del Ayuntamiento de Canals, en el diario Levante y en el DOGV nº 4.924, de 11 de mayo de 2004.  
Durante el periodo de Información Pública no se ha presentado ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Canals, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 29 de julio de 2004.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 15 de febrero de 2005, se requiere al Ayuntamiento para que complete la documentación presentada, según informe emitido por este Servicio sobre algunos aspectos a corregir, ampliar o incorporar en la documentación del EsIA del Plan Especial, que de manera resumida se exponen a continuación:  
. Estudio de alternativas en relación con la localización del área de reserva, al hallarse ésta cerca de una instalación industrial cuya actividad es potencialmente generadora de ruidos, emisiones atmosféricas, residuos sólidos y líquidos, etc.  
. Análisis de la proximidad de la parcela propuesta a una zona inundable riesgo 3.  
. Informe favorable regulado en el articulo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Definición del tipo de red de saneamiento a ejecutar.  
. Contradicciones o discordancias, entre el EsIA y el Plan Especial, en cuanto a la superficie del área de reserva. El EsIA presenta además algunos errores y contradicciones en su contenido, especialmente en el apartado de identificación y valoración de impactos, y en el PVA.  
. El Plan de Vigilancia Ambiental propuesto no se considera adecuado.  
. Deben proponerse medidas preventivas encaminadas a prevenir la contaminación de las aguas subterráneas en fase de ejecución.  
. Deberán actualizarse algunas referencias legislativas del EsIA.  
Con fecha 17 de mayo de 2005, una vez revisada la documentación remitida, se requiere al Ayuntamiento para que complete nuevamente la documentación presentada, al no considerarse ésta adecuada, de acuerdo con lo siguiente:  
. Se justifica la localización propuesta y se reconoce la proximidad de la zona a la industria, aunque no se proponen aquellas medidas correctores que, según se afirma, se podrían contemplar para minimizar o incluso eliminar los efectos de la actividad sobre el centro escolar.   
. Se reconoce la proximidad de los terrenos a una zona inundable y se afirma que el Ayuntamiento ha acometido la ejecución de colectores de aguas pluviales en la zona afectada por riesgo de inundación, aunque no se aporta documentación alguna, ni se realiza un Estudio de Inundabilidad que justifique que la zona de reserva para uso escolar no esta afectada por riesgo de inundación.  
. No se hace referencia al informe favorable regulado en el articulo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Se afirma que no aparecen discordancias entre el EsIA y el PE. A este respecto se comunica que el EsIA presenta enormes similitudes, cuando no coincidencias, con el contenido de un EsIA suscrito por el mismo técnico redactor, relativo a la MP de las NNSS de otro municipio, para la creación de un nuevo sector de suelo urbanizable industrial, con una superficie muy superior y unos condicionantes ambientales distintos.  
. No se redacta el PVA solicitado.  
. Se aporta un elenco de referencias legislativas, aunque no se corrigen las relativas en materia de aguas ni se actualizan las de residuos.  
Es por ello, que con fecha 8 de agosto de 2005, el Ayuntamiento presenta un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, suscrito por otro equipo redactor, lo que permite reanudar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Informes Sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.   
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura 2000, no se detectan afecciones sobre el área de estudio.  
2. El ámbito del presente Plan Especial se encuentra situado a una distancia aproximada de 100m de una zona afectada por riesgo de inundación grado 4, según el PATRICOVA.   
El EsIA afirma que la zona de la propuesta se encuentra a una cota superior que la zona con riesgo de inundación, y delimitada por el Camino de Enguera que constituye una barrera de inundación.  
3. Un gasoducto atraviesa la parcela por su parte central en dirección Norte a Sur En sentido Este-Oeste, el terreno se encuentra dividido por una antigua canal de riego.  
4. En el término municipal de Canals hay numerosos yacimientos arqueológicos, elementos arquitectónicos y etnológicos, ninguno de los cuales se encuentra situado en el área de estudio. Las vías pecuarias que cruzan el municipio se encuentran fuera del ámbito de la actuación del Plan Especial.  
El EsIA afirma que el Ayuntamiento de Canals esta pendiente de que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte emita el preceptivo informe favorable regulado en el articulo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que los terrenos objeto de la propuesta se encuentra en una zona caracterizada por la dominancia de rocas de origen sedimentario detrítico, rocas no consolidadas (cantos, gravas, arenas y arcillas).   
El ámbito de la zona de estudio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos alta, siendo la zona compatible con el uso que se pretende implantar, siempre que se propongan las oportunas medidas correctoras a los distintos impactos generados. Todo el ámbito del área de estudio presenta una alta accesibilidad a los recursos hídricos, con un alto caudal y calidad de los mismos, tratándose de aguas potables.  
2. El área de estudio, conforma un relieve llano y suave, sobre una plataforma situada entre en camino de Montesa, el del Estepar y el camino de Les Moles, que desciende suavemente hacia el río Canyoles, hasta el límite del suelo urbano. La capacidad agrícola de los suelos es elevada, aunque actualmente la mayoría del terreno esta yermo.   
El uso actual de los terrenos objeto del Plan Especial es, por una parte, parcelas agrícolas con plantaciones de naranjos, y por otro lado, aquellas parcelas más próximas a la CV-598 y al núcleo urbano, que en su mayor parte son eriales. Se trata de una zona antropizada, debido a su proximidad a la zona urbana de Canals.  
3. El valor ambiental de la vegetación presente en el área de estudio se considera bajo, por tratarse mayoritariamente de un herbazal nitrófilo debido al abandono de cultivos.  
4. La fauna presente en la zona consiste básicamente en pequeños roedores y reptiles. Se trata de especies oportunistas asociadas a estos cultivos, con una marcado carácter antropófilo.   
5. El clima de la zona objeto de estudio es de tipo termo-mediterráneo seco, con precipitaciones de 500-600mm anuales y temperatura media anual superior a los 16'6ºC, caracterizado por la suavidad de las temperaturas y una clara estacionalidad de las precipitaciones, registrándose déficits hídricos en todas las estaciones.   
6. En cuanto al régimen de los vientos en la zona, el EsIA afirma que se observa una clara alternancia estacional, con predominio de vientos del Oeste en otoño-invierno, coincidiendo con los meses escolares. En primavera-verano predominan los vientos de componente Este.  
7. Según el EsIA, no se han presentado problemas de contaminación atmosférica en la zona a escala comarcal. A escala local es de destacar la presencia, fuera de ordenación ubicada sobre SNU, de una instalación industrial dedicada a la peletería a escasos 100m al Oeste de la parcela, en la zona de influencia de los vientos del Oeste.  
Por otro lado, el EsIA afirma que la carretera CV-598 genera una presión sonora importante sobre la parcela, que en la zona donde se puede prever estará situada la edificación escolar estará cercana a los 65dB, siendo inferior. Además, el nuevo trazado de la Ronda Oeste se prevé como un vial que facilite el acceso desde la CV-598 al polígono industrial Les Moles.  
La Ley 7/2002, de Protección contra la Contaminación Acústica, establece, en el Anexo II, un valor límite del nivel sonoro de recepción externo en las zonas Uso dominante Docente de 45dB durante el día. El valor límite para el nivel sonoro de recepción interno en las aulas es de 40dB durante en día.   
8. La calidad del paisaje en la zona de estudio es baja, debido al alto grado de deterioro de las parcelas agrícolas y a su proximidad a una carretera y al núcleo urbano de población.   
9. Por su proximidad al casco urbano, el ámbito de actuación posee acceso directo desde el vial de servicio que se proyecta paralelo a la carretera CV-598 y una fácil conexión a los distintos servicios urbanos, pues tanto las infraestructuras eléctricas, como de suministro de agua potable y alcantarillado, están lindantes con el sector.  
10. Al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales. Las aguas residuales serán tratadas en la EDAR municipal.  
11. Por lo que respecta a los residuos sólidos inertes generados durante la fase de ejecución, el Estudio de Impacto Ambiental establece como medida correctora respecto a los residuos de obra que estos sean llevados a vertedero controlado. Respecto a los residuos tanto peligrosos como no peligrosos generados durante la fase de funcionamiento, estos serán gestionados a través de gestor autorizado. Para los residuos sólidos urbanos, se prevé la reserva de un área donde se instalen contenedores que permitan una recogida selectiva.  
12. Las principales medidas correctoras se apoyan en la correcta gestión de los residuos y la minimización de los impactos ambientales detectados, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional de Uso Escolar, promovido por el Ayuntamiento de Canals, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.   
. Será necesario elaborar un Estudio de Inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación en el ámbito del Plan Especial. El estudio deberá contemplar, en su caso, las medidas correctoras necesarias para garantizar la no inundabilidad de la parcela de uso docente, así como del acceso a la misma.  
. El estudio de inundabilidad deberá ser remitido al Servicio de Ordenación Territorial a través del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial correspondiente. Una vez informado se deberá remitir a este Servicio copia del informe evacuado. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
. Se propone incluir entre los parámetros de la edificación a ejecutar aquellos tendentes a asegurar una adecuada protección de las aulas frente a los posibles olores provenientes de los procesos industriales de la actividad peletera, como pudiera ser la no orientación de las aulas a poniente, medida compatible con una adecuada protección solar de las mismas.  
. Deberá asegurarse el cumplimiento de las condiciones acústicas en la edificación previstas en la legislación sectorial vigente, exigiéndose los correspondientes certificados de aislamiento acústico, previo a la obtención de la licencia de ocupación de los edificios. Así mismo será necesario establecer aquellas medidas correctoras, como pudiera ser la colocación de pantallas acústicas o elementos vegetales en el vallado de cerramiento del centro escolar, que aseguren un nivel sonoro exterior por debajo del valor límite establecido.   
. Tal y como propone el Estudio de Impacto Ambiental, la red de saneamiento deberá definirse como separativa.  
. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.   
. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
3. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 29 de agosto de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 281/2004-AIA.  
Promotor: D. John Robin Gibson  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda y Ayuntamiento de Benissa  
Objeto proyecto: Camino forestal.  
Localización: En la partida Oltà en el término municipal de Benissa (Alicante).  
Descripción del proyecto  
El objeto del camino es el acceso a la parcela y partiría de camino existente de 125 m. de longitud y 6 m. de anchura.  
Características del camino:  
Longitud: 160 m.  
Anchura: 6 m.  
Se pretende su pavimentación con mezcla bituminosa tanto de este camino como del ya existente.  
Actuaciones: desbroce y limpieza del terreno, excavación a cielo abierto, relleno y extendido de zahorra.  
Tramitación administrativa  
Por la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria se remitió con fecha 29 de septiembre de 2004 el correspondiente estudio de impacto ambiental que había sido remitido por el Ayuntamiento de Benissa.  
Con fecha 22 de marzo de 2005 se solicitó a través del ayuntamiento al promotor ampliación de la documentación presentada en el sentido de aclarar el objeto del camino y justificar la legalidad de la vivienda en caso de ser éste el mismo, justificar la anchura del camino y plano a escala adecuada.  
Con fecha de entrada en los servicios centrales de esta Conselleria de 23 de marzo de 2005 se remitió por la Dirección Territorial de Alicante escrito del promotor de fecha 16 de febrero de 2005 solicitando certificado acreditativo de silencio administrativo produciendo la concesión de la autorización previa para la apertura de camino.  
Se efectuó consulta al Área Jurídica de esta Conselleria respecto a la solicitud de silencio administrativo, indicando la misma que no habiéndose solicitado la referida autorización previa para la apertura de camino particular por el interesado difícilmente puede entenderse concedida por silencio administrativo dicha autorización previa, por lo que no cabe emitir el certificad solicitado. Se indica que consultados los órganos competentes en relación con la presunta solicitud de autorización previa para apertura de camino particular se le informa que no tienen constancia de ninguna solicitud previa para la apertura de camino particular en suelo no urbanizable. De hecho entienden que la apertura de camino particular no encaja en ninguno de los supuestos recogidos en el artículo 8.1 de la Ley 4/1992 de 5 de junio sobre suelo no urbanizable para los que se requiere dicha autorización previa, por lo que no es necesaria.  
Por ese Área Jurídica se facilita copia de autorización previa concedida por silencio administrativo positivo relativa a construcción de vivienda unifamiliar y piscina, adjuntando planos de parcela y localización.  
Se ha procedido a la información pública del estudio de impacto ambiental, mediante su publicación en el DOGV nº 4986 de 15.04.2005, habiéndose producido una alegación remitida por el ayuntamiento y efectuada por D. Angel Ibáñez Banyuls como certifica la Secretaria del Ayuntamiento de Benissa.  
La alegación es de Aureli Rodríguez Muñoz de fecha 11 de abril de 2005 en representación del Col·lectiu el Runar que solicita se pidan responsabilidades al titular del proyecto y en caso de haber ocasionado daños y perjuicios los indemnice. Que se detalle el programa de vigilancia ambiental para cumplir las medidas correctoras y se soliciten fianzas para garantizar su ejecución. Se indica en la alegación que el estudio se ha hecho con fecha posterior a la ejecución del proyecto no cumpliendo el orden de tramitaciones establecido en el Reglamento de impacto ambiental autonómico.  
Por la Dirección Territorial de Alicante de esa Conselleria se remitió, con fecha 14 de junio de 2005 informe del técnico de la demarcación forestal de fecha 20 de mayo de 2005 y como respuesta a la consulta efectuada el 4 de abril de 2005, en el que se indicaba que el camino se había abierto con una longitud de 150 m. y 5 m. de ancho, que en su margen oeste y a lo largo de un tramo de 100 m, se observa un talud vertical que llega a tener 2 metros de altura siendo conveniente su estabilización con mampostería y que en ese tramo la pendiente está entorno al 15% sin observar obras de drenaje por lo que presumiblemente se erosionará.  
Por representante del promotor se respondió a la solicitud de ampliación de la documentación, aclarando entre otras cosas que la anchura del camino será igual a la del existente siendo la que propuso el propio ayuntamiento, la pavimentación para evitar procesos erosivos y teniendo en cuenta que su uso es el de acceso a vivienda al que rodean diferentes masas de vegetación se estima que para la protección de éstas debe pavimentarse para evitar la acumulación de polvo en la vegetación.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona donde se ubica la actuación es el pie de una ladera con orientación noreste de la sierra de Oltà, entre la vía férrea y zona con abundancia de viviendas unifamiliares. Se trata de una ladera con una pendiente entorno al 20%, con antiguos abancalamientos ocupada por un pimpollar denso de pino carrasco (Pinus halepensis) con matorral de densidad media alta con altura entorno a 1 m. y dominado por romero (Rosmarinus officinalis), aliaga (Ulex parviflorus) y albaida (Anthyllis cytisoides).  
2. Efectuada visita a la zona con fecha 22 de junio de 2005 se pudo comprobar que la vivienda unifamiliar se estaba ejecutando con tipología y materiales que se integran adecuadamente con el entorno, así como también se estaba ejecutando piscina.   
El camino se había ejecutado con una anchura de 5 m., habiéndose generado en determinado tramo un desmonte que alcanzaba la altura de 2 m. Se había llevado a cabo desbroce selectivo de la parcela dejando los pimpollos y determinados arbustos como por ejemplo el madroño (Arbutus unedo).  
3. Respecto al camino no se considera justificada la anchura de 5 m. del camino habiendo causado un impacto ambiental innecesario al entorno. La anchura del camino realizado, teniendo en cuenta el uso que se le va a dar, es suficiente con 3 m. y su pavimentación está igualmente injustificada, tanto por su uso como por la pendiente.  
El camino ejecutado permite acceder a la vivienda y a la parte inferior de la parcela en la que se ha ejecutado un desmonte no previsto junto a curva.  
Se considera que debe reducirse la anchura del camino a 3 m. restaurándose la zona afectada y sobre la que se llevará a cabo la reducción del camino, llevarse a cabo cunetas a pie de desmonte realizado y caballones oblicuos al eje del camino en la zona de mayor pendiente de manera que desagüen hacia los laterales, así como la restitución del desmonte efectuado al final del camino junto a curva. Estas actuaciones deberán llevarse a cabo bajo la supervisión y con la aprobación de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria. Igualmente se considera necesaria la plantación de especies autóctonas de la zona del terraplén creado en la parte final del camino así como en las zonas donde se reducirá el camino, en la que además de plantaciones se llevará a cabo restitución morfológica el terreno. A pie de desmonte se llevará cabo muro de mampostería de piedra a la manera tradicional de la zona.  
Para el cumplimiento y seguimiento de lo establecido en la presente Declaración se considera necesario y en principio suficiente con la notificación a la dirección territorial de Alicante de esta Conselleria.  
Se considera necesaria la presentación de un programa detallado de vigilancia ambiental de acuerdo con los condicionantes de la presente Declaración y lo establecido en la vigente legislación de impacto.  
Se considera necesario notificar a la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria y al Área de Inspección del Territorio la presente Declaración a los efectos oportunos en relación con la alegación presentada que indicaba que el estudio se ha hecho con fecha posterior a la ejecución del proyecto no cumpliendo el orden de tramitaciones establecido en el Reglamento de impacto ambiental autonómico.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 1 .i. del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º e la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la apertura de camino de acceso en la partida Oltà en el término municipal de Benissa (Alicante) promovido por John Robin Gibson, siempre y cuando se cumpla lo establecido en los condicionantes de la presente Declaración y sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
Segundo  
Condicionantes:  
1. La anchura del camino se reducirá hasta 3 m. máximo, debiendo llevarse a cabo restitución morfológica del terreno y plantación con especies vegetales autóctonas propias de la zona. No se utilizarán cipreses.  
2. No se pavimentará el camino.  
3. Se llevarán a cabo cunetas a pie de desmonte realizado y caballones oblicuos al eje del camino en la zona de mayor pendiente de manera que desagüen hacia los laterales.   
Así mismo se restituirá el desmonte realizado al final del camino junto a la curva, llevándose a cabo plantaciones con especies vegetales autóctonas presentes en la zona y a restitución morfológica de la zona.  
4. Se llevará a cabo muro de mampostería de piedra a la manera tradicional de la zona para estabilización del desmonte llevado a cabo.  
5. Retirada de los bloques de piedra procedentes de desmonte situados al final del camino a vertedero autorizado salvo que puedan reutilizarse en la creación del muro de mampostería o en la restitución morfológica de anchura de camino y desmonte a final del mismo o cualquier otra que estimen adecuada los servicios técnicos de la dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria.  
6. Se plantarán especies vegetales autóctonas propias de la zona en el terraplén generado en la mitad final del camino.  
7. Se elaborará programa de vigilancia ambiental detallado que se adapte a los condicionantes de la presente Declaración y a lo establecido en el Reglamento de Impacto Ambiental autonómico y se presentará para su aprobación a los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria.  
8. Se deberán cumplir estos condicionantes bajo la supervisión y aprobación de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria para lo cual deberá presentarse documento en el que se concreten y detallen los trabajos necesarios para el cumplimento de estos condicionantes, ante los servicios técnicos referidos y en el plazo de 4 meses desde recibir la notificación de la presente Declaración que incluirá el programa de vigilancia ambiental antes referido.  
Al año de ejecutarse los trabajos y en cumplimiento de la presente Declaración se presentará informe ante los servicios técnicos referidos en el que se detallen los trabajos ejecutados con reportaje fotográfico debiendo obtener la aprobación de estos servicios técnicos.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 29 de agosto de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 302/04-AIA  
Título: Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias.  
Promotor: Ayuntamiento de Fontanars dels Alforins.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Fontanars dels Alforins.  
Descripción del Proyecto  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la modificación de las Normas Subsidiarias con el fin de regularizar el suelo no urbanizable, estableciendo dos categorias:  
. SNUC: suelo no urbanizable común genérico.  
. SNUF: suelo no urbanizable de protección forestal.  
Esta modificación va a crear 4 áreas diferenciadas:  
. SUELO URBANO: abarca las zonas de uso residencial e industrial.  
. SUELO NO UBANIZABLE COMÚN (SNUC): en esta área predominan las explotaciones agrarias. Estas explotaciones se vertebran en torno a heredades o casas de campo, junto a las cuales suelen aparecer bosquetes de mayor o menor extensión. También aparecen otras áreas arboladas formando extensiones de cierta entidad, sobre todo en el área de contacto entre el SNUF 1, ubicado en la Sierra de la Solana y el SNUC.  
. SUELO NO URBANIZABLE DE PROTECCIÓN FORESTAL 1 (SNUF 1): se trata de 1520,4 Has ubicadas en la vertiente Sur de la Serra Grossa (prácticamente la totalidad de los polígonos catastráles 4, 5, 6, 7 y 8). Actualmente ocupado por terrenos de cultivo y masa forestal. Los cultivos en esta zona son más rústicos y marginales dada la topografía que configura bancales de menor tamaño y mayores pendientes. También en esta área se recoge la gran mayoría de la superficie afectada por el incendio forestal de julio de 1994.  
. SUELO NO URBANIZABLE DE PROTECCIÓN FORESTAL 2 (SNUF 2): se trata de 1850, 4 Has. Se ubican en la vertiente Norte de la Sierra de la Solana. Como en el caso anterior, la topografía ha favorecido que se mantuviera el carácter forestal del terreno. En el altiplano de esta Sierra aparecen áreas desarboladas, con escasa densidad de vegetación, predominando del carrascal poco denso. También esta zona se afectó en parte por el incendio de 1994, quedando una franja en contacto con el término de Onteniente en proceso de regeneración natural.  
Con esta modificación, se pretende adecuar la normativa local a las necesidades actuales, excluyendo de la zona de SNUF los bancales ubicados en la Serra Grossa, consiguiendo una mayor protección del suelo no urbanizable en busca de una mayor calidad ambiental del municipio.  
Tramitación administrativa  
Información pública  
En fecha 19 de octubre de 2004 la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Teritorio y Vivienda remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la .Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la .Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias.., ha sido sometido a información pública, aprobándose provisionalmente por la Junta de Gobierno Local el 21 de julio de 2004, no habiéndose presentado alegaciones de carácter medio ambiental.  
Afecciones legales  
Según el Estudio de Impacto Ambiental existe afección a la LIC .Els Alforins., lugar catalogado como de interés comunitario por el Gobierno Valenciano para formar parte de la Red Natura 2000.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El término municipal de Fontanars dels Alforins se caracteriza por su carácter agrícola, dividiéndose el término en tres franjas: la central, donde se ubica el núcleo urbano, paralelo a la carretera de Ontinyent, predominando las explotaciones agropecuarias, y las otras dos franjas se ubican, en la vertiente Sur de la Sierra Grossa y en la Norte de la Sierra de la Solana, y son eminentemente forestales, si bien se da la presencia, sobre todo en la Serra Grossa, de sistemas mixtos, en los que se intercala algún campo de cultivo con el área forestal.  
Parte del término municipal se encuentra dentro del Lugar de Interés Comunitario .Els Alforins., zona catalogada por la presencia de fincas dedicadas a la agricultura y presididas por casas de labranza, algunas de importante valor arquitectónico, que configuran un paisaje antropizado de gran belleza.  
Los cultivos principales son extensivos y de secano: viñedo, almendro, olivar y cereal. También se cultivan frutales de hueso, principalmente albaricoques. En cuanto a las actividades forestales, estas se centran en el ocio y el turismo.  
El área se caracteriza por la existencia de materiales carbonatados, donde podemos encontrar cuevas como la Cova de l'Argent que queda encuadrada como suelo no urbanizable de protección forestal.  
Respecto a la vegetación, destacar la presencia de carrascales y el predominio de Pinus halepensis. También predomina matorral en las zonas afectadas por el incendio de 1994.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Teniendo en cuenta el objetivo que persigue la modificación puntual de las Normas Subsidiarias, el único impacto reseñable es el producido por el uso de plaguicidas y venenos, en la actividad agraria, que afectan a anfibios, reptiles y aves.  
En general la modificación propuesta favorecerá la conservación de las áreas forestales, al limitar los usos y aprovechamientos que puedan implantarse, mejorando la calidad ambiental y paisajística del municipio.  
La protección forestal redundará en la infiltración de agua en caso de lluvia, actuando como laminador de avenidas, favoreciendo los procesos de infiltración y recarga de acuíferos.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Dado el carácter positivo del impacto, y a que se afecta a la LIC .Els Alforins., zona catalogada como consecuencia de su peculiar configuración en pequeñas parcelas de cereal, vid y frutales, presididas por casas de labranza de cierto valor arquitectónico, donde habitan un gran número de especies de fauna, se propone una única medida, no de carácter corrector pero si de carácter preventivo, como es la regulación de los condicionantes de las edificaciones y los usos permitidos, así como el mantenimiento de la estética y morfología de las edificaciones.  
También se deberán tener en cuenta las siguientes medidas preventivas, como son:  
. Respeto a las comunidades vegetales singulares, y a las especies faunísticas prioritarias y sus hábitats.  
. Respeto al paisaje, considerando no sólo los elementos naturales sino también los antrópicos y la interacción entre ambos.  
. Potenciación de los usos tradicionales propios.  
. Protección del patrimonio.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto comprobar que los impactos producidos son los previstos, y detectar si se producen impactos no previstos en el estudio, y poner en marcha las medidas correctoras pertinentes en caso necesario. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
. Control de que la cubierta vegetal, mantiene sus características o incluso las mejora.  
. Control de la biodiversidad.  
. Comprobación del valor estético y paisajístico de las edificaciones.  
. Revisión periódica de los yacimientos arqueológicos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias, promovido por el Ayuntamiento de Fontanars dels Alforins, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de agosto de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 349/03-AIA  
Título Legalización explotación porcina de cebo  
Promotor Carmen Gabarda Rivas  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Llíria (Valencia)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la explotación de ganado porcino de cebo  
Localización: Partida .Joliesa., polígono 9, parcela 60, 61 y 62, del término municipal de Llíria (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación se ubica en una finca de 15.247 m2, existiendo una nave legalizada de 300 m2, destinada a cebo, otra nave sin legalizar de cebo de 341 m2, y dos naves de cebo a construir, de superficie total de 1800 m2.  
La actividad consiste en el cebo de cerdos, aproximadamente desde los 20 kg hasta los 95 kg, momento en que son destinados a matadero. La capacidad final de la explotación será de 2.100 cerdos.  
La explotación dispondrá de vallado perimetral, disponiendo además en su entrada de un vado sanitario para la desinfección de los vehículos que entren o salgan de la misma complementado con sistema a presión para la desinfección del resto del vehículo.  
Anualmente se generará 4.515 m3 de purín. La capacidad de almacenamiento de purín de la explotación es de 1.200 m3, superior a la producción de purín de 3 meses, tal y como establece, en cuanto a autonomía de almacenamiento en la explotación, el art. 5.B.b.1.1. del Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas. Se necesitará 90 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico. El purín se tratará previo a su aplicación en campo, con complejo bacteriano, que mejorará sus propiedades como abono orgánico, disminuyendo a su vez su carga contaminante.   
El abastecimiento de agua para la explotación procede de un pozo cercano que es usado para el regadío de la zona (no se aporta justificación legal de dicho uso).  
Los cadáveres que se producen en la explotación son depositados en contenedores dispuestos a tal efecto, de donde son retirados por empresa gestora de este tipo de residuos.  
La distancia al núcleo de población es de 6,5 km.  
Tramitación Administrativa  
Información pública. Remisión del Expediente.  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por la comisión de Calificación de Actividades, en fecha 27 de noviembre de 2003.  
La información pública se ha realizado a los vecinos colindantes a la actividad, así como en el DOGV nº 4.986, de 15 de abril de 2005, con la presentación de alegaciones, del Centro de Acuicultura Experimental con nº de entrada 22333/06 de 24/06/05, de José Vicente Edo Vázquez, en representación del Centro de Acuicultura Experimental con nº de entrada 22413/06 de 24/06/05 y de José Vicente Edo Vázquez en representación del Centro de Acuicultura Experimental con nº de entrada 22416/06 de 24/06/05.  
Resumen de las alegaciones.  
Las alegaciones presentadas de carácter ambiental, con fecha de registro de entrada de 24 de mayo de 2005, están relacionadas, por un lado, con la rotación de los campos donde se arrojan los purines, ya que en el expediente .No figura ningún orden a seguir, ni siquiera ninguna rotación de los campos donde se arrojan los purines, pudiendo ocasionar así que en unos no se arrojen purines y en otros sea excesiva la cantidad de purines arrojados, pudiendo llegar así a la saturación de los mismos y en concreto a la contaminación.. Además, en otro escrito, presentado en la misma fecha y por el mismo firmante, se hace referencia a que .El agua necesaria para la explotación porcina procede de un pozo de agua subterránea, no figurando en el mismo concesión o autorización de dicho pozo, por ello, si no se dispone de la citada concesión no se puede legalizar una cosa que es ilegal..  
Las alegaciones se contemplan a lo largo de la Declaración de Impacto Ambiental y en los condicionantes establecidos al final de la misma.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
. Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal.  
. Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial.  
. Información pública en el DOGV nº 4.986, de 15 de abril de 2005, con la presentación de alegaciones.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Vulnerable a la contaminación de los acuíferos, según el PGOU de Llíria.  
El municipio de Llíria, está incluido en Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha incluido una descripción del medio donde se ubica la instalación, definido como Inventario Ambiental, en el que se incluye los elementos Ambientales: Aire, Suelo, Agua, Fauna, Flora, Paisaje y Medio Socio-económico.  
La explotación se ubica en una zona sensiblemente llana, con orientación N-SE, correspondiendo a una zona de sedimentación del Cuaternario. Predominan los cultivos de almendro y cítricos, así como viñedo y olivar. No existe afección a vía pecuaria ni a cursos de agua.  
Los elementos ambientales que se consideran sensibles de ser impactados por la actuación son:  
1. Aire: por emisión de olores asociados a los purines generados y a las fermentaciones que en ellos se producen; por emisión de ruido, asociado al tránsito de vehículos o a los generados por los propios animales.  
2. Agua, por contaminantes químico-biológicos, atribuibles a los purines.  
3. Vegetación, por eliminación de la vegetación existente.  
4. Fauna, por dispersión de especies.  
5. Paisaje, por introducción de elementos extraños, con la construcción de las nuevas naves.  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.  
1. Identificación y valoración de impactos.  
La identificación de impactos se ha realizado enumerando las acciones impactantes que se consideran para la fase de construcción y para la fase de funcionamiento. Para la fase de construcción, se considera como acciones impactantes la emisión de ruido y de polvo, las excavaciones que alteran la cubierta vegetal natural y el drenaje del suelo, así como la generación de escombros. Para la fase de funcionamiento, se considera como acciones impactantes, la generación de residuos, la emisión de olores, así como la generación de cadáveres y su eliminación.   
Para valorar los impactos, se ha utilizado un método poco justificado en el que se ha empleado una serie indicadores de impacto, para la fase de construcción, fase de funcionamiento y para la alternativa de no realizar la ampliación, pasando a proponer medidas protectoras y correctoras. El método de valoración no se considera adecuado en cuanto que no se ha justificado los valores de los parámetros utilizados, ni se ha optado por la opción más factible (ampliar o no) tras la valoración (ya que se evalúa la opción de no ejecutar la transformación), pasando a adoptar medidas correctoras y protectoras al respecto.  
En el Estudio de impacto Ambiental se ha realizado una sucinta descripción de los posibles impactos que puede causar la actuación, realizando una valoración cualitativa de los mismos, considerando que la eliminación de los purines y de los cadáveres, así como la posibilidad de propagarse enfermedades contagiosas, son las acciones más susceptibles de impactar negativamente, por lo tanto, donde habrá de tomar las mayores medidas correctoras.  
Tras la valoración realizada, se concluye que el impacto es bajo, compatible con el entorno y no superior a su capacidad de acogida, de muy reducida extensión, vigilable por simple observación y corregible inmediatamente aplicando sencillas medidas correctoras.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental se incluye las siguientes:  
. Para minimizar los problemas de olores, se realizará limpieza asidua de las celdas, realizando el vaciado de las fosas y el trasvase, extracción y esparcido de purines con la menor agitación posible, haciéndolo en días u horas en que el viento no disperse los olores hacia la población; se realizará tratamiento de los purines para disminuir su olor, así como para mejorar su calidad como abono.  
. Se aplicará los purines como abono orgánico en parcelas próximas a la explotación ganadera, de manera que no se genere problemas de transporte, y a la vez, a suficiente distancia para cumplir con las normas básicas de ordenación de este tipo de explotaciones (Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas).  
. Se plantará árboles caducifolios a lo largo de las fachadas expuestas al sol, para proporcionar sombra en verano, favoreciendo además la minimización del impacto visual, que en cualquier caso es poco relevante.   
La ubicación de la explotación en una zona sensible a la contaminación de aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, condiciona la imposición de medidas protectoras y correctoras paliativas de dicha afección. Para ello, deberá abonarse conforme a las exigencias de la Orden de 3 de junio de 2003, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que s e establece el Programa de Actuación sobre las Zonas Vulnerables designadas en la Comunidad Valenciana.  
En cualquier caso, se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
Las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente establecidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización y ampliación de granja porcina, situada en el término municipal de Llíria (Valencia), promovido por Carmen Gabarda Rivas, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá presentar ante esta Dirección General y ante el Organo Sustantivo la pertinente concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar par poder explotar el pozo que abastece de agua a la explotación.  
. Previa a la concesión de la licencia de apertura, se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga y albergará los animales, así como las fosas de purines, mediante la presentación de proyecto de impermeabilización y estanqueidad, documentación que deberá ir suscrita y visada por técnico competente.  
. Previa a la concesión de la licencia de apertura, y atendiendo a la sensibilidad de la zona, deberá aportarse descripción del programa de abonado para todas las parcelas que se justifique disponer donde se aplique purines, (en función del cultivo que se desarrolle y las extracciones del cultivo, eficiencia de riego, porcentaje de abono mineral y abono orgánico a utilizar, entre otras consideraciones), todo ello en base a la Orden de 3 de junio de 2003, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establece el Programa de Actuación sobre las Zonas Vulnerables designadas en la Comunidad Valenciana. Esta información deberá presentarse ante el órgano sustantivo y ante esta Dirección General.  
. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
. Se dispondrá de vado sanitario o sistema equivalente a la entrada de la explotación, perfectamente dimensionado, de manera que permita la desinfección de los vehículos que accedan a la granja.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.  
. Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.  
. Tal y como se establece en el Estudio de Impacto Ambiental, se aplicará producto microbiano a los purines en fosa, con objeto de reducir su carga contaminante, así como la emisión de olores, antes de su utilización como abono orgánico en campos de cultivo. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación.  
. Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1.774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 17 de agosto de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 363/2003 AIA.  
Título: Homologación Global Modificativa del Planeamiento Urbanístico de Lucena del Cid.  
Promotor: Ayuntamiento de Lucena del Cid.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo, Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Comarca del Alcalatén, provincia de Castellón.  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la Homologación Global Modificativa del Planeamiento Urbanístico de Lucena del Cid (Castellón), con lo que se pretende adaptar el planeamiento de las actuales necesidades municipales derivadas básicamente del crecimiento socioeconómico, lo cual afecta principalmente al suelo de uso Industrial pero también tiene implicaciones en el resto de suelo existentes en el término y ajustar el planeamiento a las determinaciones de la nueva legislación urbanística, fundamentalmente de la Ley 6/1994, Reguladora de la Actividad Urbanística y el Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La actuación proyectada supone la modificación de las Normas Subsidiarias del Planeamiento Urbanístico de Lucena del Cid, aprobadas definitivamente el 3 de Mayo de 1994.  
En la modificación se plantean las siguientes actuaciones:  
En suelo urbano de uso residencial:  
En la Ronda Perimetral, se amplia el suelo urbano de uso residencial en un vial y una zona verde, para ordenar esta parte del núcleo Histórico de modo que se obtenga un remate controlado del casco antiguo.  
. Modificación de uso de los terrenos correspondientes a la Residencia El Prat como suelo Terciario.   
. Ampliación de suelo de Uso Residencial en el Prat.  
. Ampliación de las dotaciones en:  
1. En la zona verde en la Font de Godó.   
2. En la zona deportiva próxima a la estación de servicio.  
. Inclusión del depósito de abastecimiento de agua potable en la red de infraestructuras municipales.  
. Inclusión de la sede de la Cruz Roja y la futura Residencia de la Tercera Edad como dotaciones municipales.  
. Ampliación del cementerio.  
En suelo urbano de uso industrial:  
Polígono Les Foyes. Ampliación del suelo Urbano de Uso Industrial incorporando suelo no urbanizable sin nivel especial de protección, como necesidad de ampliar el polígono industrial existente.   
En suelo urbanizable de uso residencial:  
Área de San Vicente. Ampliación de esta área con el fin de incluir una serie de edificaciones ya consolidadas.   
Área de la Saera. Zona de unión entre el casco histórico y la zona del Prat en proceso edificatorio, reclasificarla como Suelo Urbanizable de Uso Residencial (entre la CV-190 y CV-1740) para reservarlo como expansión del existente.   
Área del Castillo. Zona de borde urbano.  
En suelo urbanizable de uso industrial  
. Pla de la Fustera. Reclasificación de Suelo No Urbanizable a Suelo Urbanizable de Uso Industrial.   
. Peñarrocha. Reclasificación de esta zona de suelo no urbanizable.   
. Foyes-Umbría Les Forques. Reclasificación de terrenos situados junto a la CV-190 para la instalación de empresas de construcción y/o servicios.  
En suelo no urbanizable:  
. Se reclasifica el área de suelo No Urbanizable Sin Especial Nivel de Protección situado en el borde del polígono Les Foyes, para ampliar las industrias existentes.  
. Se reclasifica el área de suelo No Urbanizable Protegido situado al norte del casco urbano entre la CV-190 y la CV-1740 que pasa a ser Suelo no Urbanizable Común.  
. Protección paisajista de los terrenos junto al término municipal de Useras y Adzaneta.  
. Corrección de los planos de ubicación de una isla de suelo No urbanizable común (explotación minera de arcillas) situada dentro de un área de suelo no Urbanizable Protegido junto al término municipal de Argelita.  
Definición de las Vías Pecuarias del término municipal tanto en documentación gráfica como en documentación escrita.  
El cuadro de superficies del Planeamiento vigente actualmente es el siguiente:  
Tipo de suelo Planeamiento Homologación  
 vigente (Ha) mod. (Ha)  
Urbano 25,8 55.15   
Residencial 11,29 9,45   
Industrial 7,62 24,16   
Dotaciones públicas y otros 6,88 20,99   
Apto para Urbanizar 13,8 32.92   
Residencial 0,89 15,57   
Industrial 12,91 16,13   
No Urbanizable 13.768,4 13.594,68   
Sin esp. protección 5.174,6 3.439,19   
Prot. Vías de comunic. 74,4 141,40   
Prot. Vías pecuarias 0 974,57   
Prot. Cauces 66,8 133,75   
Prot. Paisajística-Ecológica 8.452,6 8.905,75   
Prot. Yacimientos 0 0   
TOTAL 13.808 13.681,54  
Alternativas  
No se dispone de estudio de las distintas alternativas estudiadas y la descripción de las exigencias previsibles en el tiempo, en orden a la utilización del suelo y otros recursos naturales, para cada alternativa, según el artículo 8 del Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.  
Tramitación administrativa.  
. El 25 de octubre de 2002 el Ayuntamiento remite el Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica del proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
. El Ayuntamiento Pleno en sesión celebrada el 30 de mayo de 2002 acordó la exposición al público del expediente de Homologación Global Modificativa del Planeamiento Urbanístico junto con el Estudio de Impacto Ambiental.  
. El Ayuntamiento Pleno en sesión celebrada el 21 de octubre de 2002 acordó aprobar provisionalmente el expediente de Homologación Global Modificativa del Planeamiento Urbanístico estimando las cuatro alegaciones, de carácter urbanístico, presentadas en la información pública del expediente.  
. El 23 de octubre de 2002 el Ayuntamiento remite una carta al jefe de Urbanismo de la COPUT indicándole que se remite expediente tramitado por el Ayuntamiento relativo a la Homologación del Planeamiento Urbanístico para su aprobación definitiva.  
. El 21 de julio de 2003 el Ayuntamiento Pleno adopta el acuerdo de .Aprobación Provisional del expediente modificado de la Homologación Global Modificativa del Planeamiento Urbanístico., después de incorporar las objeciones recogidas en los informes recibidos de:  
División de Recursos Hidráulicos de la COPUT (29-11-2002).  
Conselleria de Medio Ambiente (10-12-2002).  
Demarcación de Carreteras del Estado (10-02-2003).  
Oficina del Plan de Carreteras de la COPUT (27.03.2003).  
. El 11 de agosto de 2003 se remite para su constancia la documentación modificada de la Homologación Global Modificativa del Planeamiento Urbanístico junto con el Estudio de Impacto Ambiental, al área de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia.  
1. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental de la Homologación Global Modificativa del Planeamiento Urbanístico de Lucena del Cid se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo, de fecha 5 de julio de 2002 y en el DOGV nº 4295, de 18 de julio de 2.002. Durante el proceso de información pública se presentaron 4 alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones  
Durante el proceso de al público de la .Homologación Global Modificativa del Planeamiento Urbanístico de Lucena del Cid. se presentaron cuatro alegaciones. De las cuatro alegaciones presentadas, parte de la alegación nº 2 se considera de carácter medioambiental:  
. Alegación nº 2. Solicita la modificación de la clasificación urbanística de una zona sita al sur del municipio, colindante con la explotación minera de arcillas denominada Mina Vanesa, proponiendo el cambio de su actual clasificación como Suelo No Urbanizable de Protección Paisajística, Histórica o Ecológica a Suelo No Urbanizable sin nivel especial de Protección. El Ayuntamiento estima la alegación y en la Homologación se establece como suelo no urbanizable común la explotación minera de arcillas que cuenta con la preceptiva concesión.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
El 21 de septiembre de 2004 el director general de Gestión del Medio Natural realiza una solicitud de información al Ayuntamiento, con el fin de subsanar algunas deficiencias detectadas en el estudio de la documentación aportada:  
. Se debería solicitar informe a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia sobre yacimientos arqueológicos y etnológicos en la zona objeto del presente proyecto. Si hubiera afección sobre algún yacimiento, se solicita remitan informe de los mismos. Según lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Se deberá aportar por la empresa suministradora de agua potable del municipio o por la Confederación Hidrográfica correspondiente de la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo del instrumento de ordenación.  
. Se deberá aportar información sobre las características de la ampliación de la depuradora (Habitantes equivalentes, caudal de diseño, caudal punta, caudal y características del efluente, destino lodos, etc). En cuanto a los nuevos sectores, se debería solicitar una previsión del volumen de aguas residuales que generarían las nuevas zonas residenciales e industriales. Además se deberá solicitar certificado de la Entidad de Saneamiento correspondiente sobre la capacidad de tratamiento de las aguas residuales previstas.  
. Se deberá indicar el vertedero utilizado para los residuos sólidos urbanos, y para los residuos producidos por las industrias instaladas. Indicar también las características del vertedero utilizado y comprobar que puede recoger el incremento de residuos producido por los nuevos sectores municipales.  
. Se deberán reflejar en los planos de clasificación y calificación del suelo de la Homologación y en los mismos planos del Estudio de Impacto Ambiental, las Vías Pecuarias, tanto en su trazado longitudinal como en su anchura legal, sobre el plano en que estén reflejados el resto de tipos de suelo y no en un plano independiente, con el fin de poder identificar su posible afección a suelos urbanizables o urbanos.  
. Se deberán grafiar como suelo no urbanizable de especial protección de cauces fluviales las zonas de Dominio Público Hidráulico que comprenden tanto las áreas afectadas por cursos continuos de agua como por intermitentes y las aguas continentales (superficiales o subterráneas).  
. Se deberá clasificar como suelo no urbanizable de especial protección el Monte de Utilidad Pública situado en la zona suroeste del casco urbano que se encuentra clasificado como suelo no urbanizable común.  
. En el artículo 12 del Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental se dice: «contendrá un Documento de Síntesis con las conclusiones relativas a la viabilidad de las actuaciones propuestas, conclusiones relativas al examen y elección de las distintas alternativas y propuesta de medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental».  
. Se deberá realizar un estudio de la red de drenaje de aguas pluviales para las distintas zonas: la zona industrial Les Foyes cuenta con una red de drenaje, que conduce las aguas hasta el barranco de Les Boqueres. Se deberá solicitar autorización de vertido, indicando el volumen vertido y las características del mismo. Se deberá indicar donde se realizará el vertido, y el volumen y características del mismo, en el resto de zonas urbanizables residenciales e industriales.  
. Se deberá completar la información en cuanto a flora, indicando las especies y su estado legal, y la flora existente en el LIC.  
. Se deberá indicar que la actuación se ejecuta sobre el LIC: Penyagolosa y la presencia de la ZEPA presente en la zona.  
. Se deberían describir los futuros impactos que puedan recibir la flora y la fauna debido a las acciones futuras que se lleven a cabo con la recalificación y reclasificación de los terrenos en cuestión.  
El 5 de mayo de 2005 se efectúa consulta al Servicio de Planificación de la Dirección General de Interior sobre los riesgos de deslizamiento que existen en varias de las zonas que se pretenden reclasificar.  
1. Aportaciones de información o documentación complementaria  
Con fecha 9 de febrero de 2.005 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la siguiente documentación aportada por el promotor en respuesta a la solicitud realizada por la Dirección General de Gestión del Medio Natural:  
. Documento de Estudio de Impacto Ambiental, que consta de la Memoria y dos anejos, Anejo 1: Catálogo de especies, Anejo 2: Yacimientos Arqueológicos.  
. Documento de Síntesis.  
. Planos  
En este Estudio de Impacto Ambiental se realiza una estimación del agua potable, agua residual generada y residuos sólidos urbanos a raíz del desarrollo de la actuación. En cuanto a la Depuradora existente se explica que se encuentra sobresaturada y que está prevista su ampliación en II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad, que los residuos sólidos urbanos seguirán depositándose en el vertedero de Cortes de Arenoso el cual dispone de capacidad suficiente para absorber este incremento. Aunque se comenta la correcta gestión de los recursos naturales no presentan certificados de las entidades correspondientes.  
Se realiza también una descripción de los elementos medioambientales, descripción de los efectos de la actuación, medidas correctoras propuestas, catálogo de especies y de los yacimientos arqueológicos presentes en el municipio.  
Informes sectoriales  
. En 10 de diciembre de 2002 la Conselleria de Medio Ambiente, Sección Forestal, remite un informe relativo a Vías Pecuarias del documento .Homologación Modificativa Global de Lucena del Cid., en el que se informa de la imposibilidad de tramitación del expediente ya que en el documento de Homologación se omitido la necesaria protección conforme a la legislación vigente reguladora, del dominio público de la Generalitat Valenciana, constituido por las vías pecuarias clasificadas en el municipio de Lucena.   
. El 8 de junio de 2005, el Servicio de Planificación de la Dirección General de Interior remite respuesta, a la consulta realizada en cuanto al alto riesgo de deslizamiento existente en algunas zonas del municipio, en la que confirma la existencia del riesgo y recoge la necesidad de realizar un estudio exhaustivo previo a la construcción de los sectores afectados mediante el cual se conocería su viabilidad.  
Afecciones legales  
1. En relación con la Transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000 parte de la zona norte del término municipal se encuentra catalogado como LIC-ZEPA .Penyagolosa.. La Homologación Modificativa respeta el LIC-ZEPA y califica la zona de Especial Protección Paisajística, Histórica o Ecológica (SNU-PHE).  
2. En el municipio de Lucena del Cid existe una microrreserva denominada .Salt del Cavall. con una superficie de 10.279 m2, calificada como de Especial Protección Paisajística, Histórica o Ecológica.  
3. Montes de utilidad pública.  
Existen tres zonas con montes de utilidad pública, una primera zona al oeste del casco urbano en la que se encuentra el monte CS-3069 denominado .Hostalet., y otras dos zonas, al norte del termino Municipal, en las que se encuentran parte del monte CS-1036 denominado .Collado Bajo. y el monte CS-3064 denominado .Mas del Timor.. Estas zonas de monte se califican como de Especial Protección Paisajística, Histórica o Ecológica (SNU-PHE).  
4. Vías pecuarias.  
En la Clasificación de las Vías Pecuarias del TM. de Lucena, aprobada por Orden de fecha 12 de mayo de 1988 de la .entonces competente en la materia de Vías Pecuarias. Conselleria de Agricultura y Pesca, publicada en el DOGV de fecha 3 de junio de 1988, constan clasificadas un total de 57; de ellas 39 son cañadas, 10 cordeles, 1 vereda y 7 coladas, la descripción de su longitud, anchura legal y superficie queda reflejadas en los planos de ordenación del documento de Homologación del proyecto y están calificadas como Especial Protección de Vías Pecuarias.  
5. Existen diferentes barrancos en el término municipal, y por su entidad en el proyecto se califican como de Especial Protección de Cauces Fluviales, esta protección corresponde al Barranco del Caballo, Barranco de Gorgas y el cauce del río Lucena que atraviesa el término de norte a sur.  
6. Yacimientos arqueológicos.  
El promotor aporta fichas en las que se detallan los datos geográficos, administrativos y culturales, así como la descripción de cada yacimiento arqueológico, estos son:   
. Benagualit  
. Camí Vell de Xodos   
. Cantereta del Pantano  
. Castell de Llucena   
. Collet de Ferris  
. Cova de l'Ocre  
. Cova del Mas de Tena   
. Coves de la Font del Regallet  
. El Castellet  
. La Mançanera  
. La Pedrera  
. La Picosa  
. La Rodona I  
. La Rodona II  
. Les Calçades  
. Les Fleixes  
. Les Foies  
. Les Solanes de Sant Gregori  
. Les Torrecelles  
. L'Oró  
. Mas del Moro  
. Mina de l'Ocre  
. Muralla de Llucena  
. Pla de les Solanes  
. Roca del Castellar  
. Salt del Cavall y Torre de Foios  
Los Yacimientos enumerados coinciden con los catalogados en el inventario de Patrimonio de la Conselleria de Cultura y se califican como de Especial Protección de Yacimientos Arqueológicos.  
No se especifica en la documentación el ámbito de protección de los yacimientos, simplemente en los planos presentados se refleja la situación de los mismos.  
Consideraciones ambientales  
1. Vulnerabilidad a la contaminación de aguas subterráneas: El ámbito de actuación tiene una vulnerabilidad de las aguas subterráneas media en la cuenca del río Lucena y baja en general en el resto.  
2. Riesgo de deslizamiento y desprendimiento: En la zona del río el riesgo de deslizamiento es en general medio, menos en su parte más al norte donde hay riesgo de desprendimientos; en la zona del casco urbano, así como en .Mas de Grosa., .Mas de Sabater. y .Mas de Olario. el riesgo de deslizamiento es alto. Parte de la zona que posee un riesgo de deslizamiento alto es objeto de reclasificación, en ella se plantean tres sectores de tipo residencial y uno industrial.  
3. En la zona la erosión actual es:  
. En la mayor parte del municipio es muy alta (de 40 a 100 Tm/ha/año);   
. En la parte norte, en la zona del .Mas de la Flor Blanca., .Mas de Girón., .Mas de Grosa., .Mas de Sabater. y .Mas de Olario. y en la Sierra de la Cruz, así como en la parte del Barranco del Caballo y limite norte del casco urbano la erosión es muy alta (>100 Tm/ha/año);  
. En el norte, desde el margen con el T.M. de Useras hay una amplia franja, al norte de la Sierra de la Cruz, que va por el .Mas de la Sierra., .Mas de Tosquella. y .Más del Povil. hasta el .Mas de la Mosquera., cuya erosión es No Cuantificable (fase lítica), esto también ocurre en la parte Sur desde el monte de .Cabeza. hasta .Las Calzadas..  
. A parte hay pequeñas zonas repartidas por la zona con erosión moderada, baja y hasta muy baja.  
La erosión potencial, según la cartografía temática, es muy alta (>100 Tm/ha/año) en casi todo el término municipal, menos en las zonas donde ya tiene una erosión no cuantificable, que se mantiene en el mismo nivel y en las zonas donde actualmente la erosión es moderada o baja se pasa a erosión alta.  
La alta erosión presente en el término se debe en gran medida a las fuertes pendientes de larga longitud, y posiblemente a la escasa cobertura vegetal existente en estas zonas.  
1. Existen un total 7 incendios registrados entre el año 1993 y el 1998, de los cuales los ocurridos en el año 1993 y 1994 fueron de gran magnitud. La superficie quemada no ha sido objeto de reclasificación, quedando la mayoría incluida dentro del suelo calificado como de Especial Protección Paisajística.  
2. Flora y fauna: Se da un listado completo de las 1089 especies diferentes que según el Banco de Datos de Biodiversidad de la Conselleria de Territorio y Vivienda existen en el TM de Lucena del Cid, también se indica el estado legal de protección que las ampara.  
Este LIC-ZEPA .Penyagolosa. se sitúa entre las altas serranías turolenses de Gúdar y Javalambre y las montañas ibéricas del prelitoral valenciano. Está caracterizado por la importancia y extensión de los hábitats forestales de diversos tipos, alberga endemismos compartidos con las citadas sierras, así como reductos especialmente destacables de flora euro-siberiana. Aparecen además micro-mamíferos y reptiles muy escasos en la Comunidad Valenciana por su distribución eminentemente septentrional. En conjunto, constituye una de las áreas valencianas de mayor riqueza natural.  
Por debajo de los 1000 m dominan las formaciones vegetales de carrascas y pino carrasco, bien estructuradas y con rica vegetación arbustiva. Por encima de la cota anterior, los pinares de pino carrasco son sustituidos por el pino negral y pino de rodeno, este último en suelos descarbonatados. En estas altitudes es frecuente observar formaciones de sabina albar. Debe destacarse asimismo la presencia de roble valenciano, tejo y tilo, así como las interesantes formaciones de rebollo o melojo sobre suelos silíceos.   
Entre la fauna asociada a este riquísimo ecosistema forestal y sus escarpes destacan las grandes rapaces diurnas y nocturnas, como el águila real y águila perdicera. También es relevante la presencia del piquituerto y la chova piquirroja. Entre los mamíferos es importante la presencia del gato montés, cabra montesa, jineta y tejón.  
3. Explotación de los recursos naturales.  
El abastecimiento de agua de potable de Lucena proviene de diversos manantiales y pozos; los pozos del Barranco Casotes y del Mas de Hilario son los de mayor capacidad de suministro de agua, el último actualmente está trabajando a un tercio de sus posibilidades. La red cuenta con 5 depósitos reguladores con un volumen total de 2000 m3. En el Pla de la Fustera existe un depósito que abastece a las industrias que están allí ubicadas.   
Según los cálculos estimados en el Estudio de Impacto Ambiental, el suelo residencial previsto supondría un incremento en las necesidades de abastecimiento de 315 m3 diarios, y en las zonas industriales propuestas supondría un incremento de 430 m3 diarios. En total el incremento estimado supondría 745 m3 diarios, que según se afirma en el Estudio de Impacto Ambiental pueden ser absorbidos por el caudal existente.  
Existe una red de colectores de aguas residuales con una capacidad de desagüe muy superior al caudal generado por la población y las industrias existentes en la actualidad, ya que al no existir redes separativas, los mismos están diseñados para transportar a la depuradora los caudales de aguas pluviales que penetran en la red de saneamiento.  
Las áreas de suelo urbanizable de uso residencial son conectables fácilmente a los colectores generales, así como la zona industrial de Foyes-Umbría Les Forques; la zona industrial del Pla de la Fustera se encuentra ya conectada.  
Respecto a los vertidos de la zona industrial de la Peñarrocha deberán efectuarse en el colector que discurre por el barranco de Les Boqueres, mediante bombeo si fuera necesario.  
En la zona residencial como ya se ha dicho la red de evacuación de aguas de tipo unitario conduce las aguas de lluvia por la red de colectores hasta la EDAR.  
La zona industrial de Les Foyes, cuenta con una red de drenaje de aguas pluviales que las lleva hasta el barranco de Les Boqueres.  
Las zonas urbanizables residenciales de San Vicente, El Castillo y la zona industrial del Pla de la Fustera deben conectarse a la red municipal de alcantarillado   
Por último la zona residencial de La Saera, las industriales Foyes-Umbría Les Forques y Peñarrocha dispondrán de redes separativas que serán definidas en su momento.  
La estación depuradora de aguas residuales actual se encuentra sobresaturada, está prevista su ampliación en el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana. Se dan los parámetros de diseño previstos por la Diputación Provincial de Castellón como gestora de las instalaciones y aceptadas por la Entidad de Saneamiento para su ampliación.  
En cuanto a los Residuos sólidos, considerando los aprovechamientos para el Suelo Urbano Residencial y el Industrial, se hace el cálculo del incremento total diario de producción de residuos sólidos urbanos, estimado en 4.172 kilogramos diarios y se indica que hasta que se produzca el desarrollo de la Zona II del Plan Integral de Residuos, se continuarán depositando en el vertedero mancomunado de Cortes de Arenoso, ampliado en el año 2003 y que según el promotor dispone de capacidad suficiente para absorber este incremento.  
No se ha justificado mediante certificado emitido por los organismos encargados: la capacidad de suministro de agua potable, la gestión de las aguas residuales generadas, el vertido de las aguas pluviales de la zona industrial de Les Foyes al barranco de Les Boqueres y la gestión de los Residuos Sólidos Urbanos, derivados del desarrollo de la Homologación Modificativa planteada.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero: Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto .Homologación Global Modificativa del Planeamiento Urbanístico de Lucena del Cid (Castellón)., cuyo promotor es el Ayuntamiento de Lucena del Cid, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo: Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Los tres sectores urbanizables residenciales próximos al casco urbano y un sector urbanizable industrial (Foyes-Umbria Les Forques) presentan riesgo de deslizamiento alto, por lo que se deberá realizar un estudio exhaustivo previo a la construcción de los sectores planteados sobre dicho riesgo, para conocer la viabilidad de las modificaciones planteadas, tal y como se recoge en el informe realizado por el Servicio de Planificación de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas. Además se debe presentar ante esta Dirección General, el informe favorable del estudio realizado, emitido por el Servicio de Planificación de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas.  
2. Se aporte un informe de la de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio, sobre la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo de la Homologación Modificativa planteada, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
3. Previamente al comienzo del desarrollo de los sectores planteados se debe resolver la depuración de las aguas residuales generadas, mediante la ampliación de la depuradora existente o mediante la previsión de las infraestructuras necesarias para ello, recogidas en este caso en el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana.  
4. Se deberá asegurar la correcta gestión de residuos generados por todos los sectores planteados, presentando certificado del organismo gestor en el que asuma la gestión del aumento de Residuos Sólidos Urbanos, producidos con el desarrollo de la Homologación Modificativa planteada.  
5. Se deberá presentar autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre el vertido de aguas pluviales a cauce público, tal y como exigen el artículo 100.1 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de Julio por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, así como el artículo 14.5 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Ordenación del Paisaje.   
Se deberá aportar informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el art.11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Referente al riesgo de incendios, uno de los posibles impactos importantes en la zona, el proyecto debe contemplar las medidas establecidas en el Decreto 7/2004 de 23 de enero del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal y en sus inmediaciones.  
Tercero: Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto: La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 31 de agosto de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Expediente: 552/97-AIA  
Título «Modernización del sistema de regadío de La Comunidad de Regantes de Benifato».  
Promotor: Comunidad de Regantes de Benifato  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benifato  
Objeto del proyecto: Modernización del sistema de regadío.  
Localización: Término municipal de Benifato (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es proceder a la realización de las obras que contemplen una mejora en el sistema actual de riego dirigida tanto a una mejora en la disponibilidad del recurso como en el uso de la misma. Así se incidirá en el manejo de un volumen de regulación, y en las pérdidas en la conducción y método de aplicación.  
Para ello se plantea la construcción de una balsa de almacenamiento y regulación de unos 39.000 m3; obras de acondicionamiento y adecuación de la infraestructura existente (tomas y conducciones), así como la ejecución de las redes de distribución y demás elementos necesarios para el suministro de agua a todos y cada una de las parcelas incluidas dentro del sistema de regadío tradicional. Se plantea además mejorar la eficiencia del método de riego actual procediendo a la aplicación localizada del agua (goteo).  
Por tanto las obras a llevar a cabo serán:  
. Arqueta de tomas en las zonas correspondientes a la localización del manantial de Els Xorrets y surgencia de las fuentes de Partegat y Font Vella.  
. Conducción desde la toma de Els Xorrets hasta la Balsa de almacenamiento.  
. Reemplazo de la conducción existente desde la toma de la fuente Partegat hasta la Balsa de almacenamiento y regulación.  
. Construcción de un aliviadero en la unión de las conducciones de Partegat-Els Xorrets.  
. Construcción de una balsa de almacenamiento y regulación de 39.000 m3, 10 metros de altura, cuatro metros de ancho de coronación.  
. Ejecución de una red general de distribución de agua de riego, sectorizada en dos zonas, con los acondicionamientos e instalación de los elementos accesorios (válvulas, desagües, ventosas, etc.).  
. Ejecución de las obras necesarias para la conexión del nuevo embalse regulador con la Red de Distribución.  
. Ejecución e instalación de todos los hidrantes y elementos de toma necesarios para el correcto suministro del agua a cada una de las parcelas con derecho a riego.  
El embalse se sitúa en un área de ladera junto a un barranco. Dado el régimen habitual de precipitaciones donde son periódicas lluvias torrenciales, pueden concentrarse importantes caudales de agua en la zona.  
El término de Benifato se emplaza en una zona de alto riesgo sísmico.  
En el proyecto técnico se incluye un estudio geotécnico con el fin de determinar la conformación y características del subsuelo del área del embalse, y prever las condiciones necesarias de construcción, estabilidad de taludes, etc.  
Para la construcción del embalse se realizará una excavación media de unos 5 m en la zona del vaso. Los materiales afectados por esta excavación son de litologías variables y salvo en el caso de la roca caliza situada en el extremo oeste, el vaciado podrá acometerse con métodos mecánicos convencionales (máquinas retroexcavadoras) suficientemente potentes. Para casos puntuales será preciso el apoyo con métodos más enérgicos como martillo picador.  
Este vaciado se realizará ataluzando las paredes del vaso.  
Dado que los materiales están compuestos fundamentalmente por arcillas plásticas, el estudio geotécnico recomienda una compactación extremadamente cuidadosa con el fin de garantizar su buen comportamiento conformando el núcleo del terraplén.  
Sigue indicando el estudio que el suelo de desmonte no parece adecuado para la construcción de la coronación del terraplén, supuesto que precisa un material que proteja al núcleo de los fenómenos alternativos de humedad/sequedad que ocurrirán al quedar sometida la superficie de la coronación a la agresión medioambietal.  
Se aconseja la construcción de algún tipo de obra de defensa en el área sobre la que se sitúa el canchal (tipo muro de hormigón, gaviones, etc.), que preserve el vaso de una hipotética caída. La caída de algún bloque o bolo podría dañar la lámina de P.V.C. de impermeabilización del vaso y consecuentemente una fuga.  
Tramitación Administrativa  
El Proyecto técnico y Estudio de Impacto Ambiental ha sido remitido a través de la Dirección General de Regadíos y Estructuras Agrarias de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
El secretario del Ayuntamiento de Benifato remite certificado en el que se indica que se ha sometido a información pública el proyecto y estudio de impacto ambiental durante un periodo de 30 días hábiles en el tablón de anuncios del Ayuntamiento, sin que se hayan presentado alegaciones.  
Se han efectuado consultas al Ayuntamiento de Benifato, a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Ciencia y Educación, a la Dirección General de Interior, a la Dirección General de Regadíos y Estructuras Agrarias, a la Dirección Territorial de Medio Ambiente.  
Informes sectoriales  
De las consultas efectuadas se han recibido informes de los diferentes organismos de los que cabe resaltar:  
El proyecto tiene presentes todos y cada uno de los riesgos más relevantes a que pueda estar sometida la obra, que son el riesgo sísmico, el de inundaciones y el de desprendimiento de bloques, a la hora de proyectar las instalaciones. Se proponen soluciones para minimizarlos, sin concretar en algunos casos cuáles serán las finalmente elegidas, pero que si se llevan a cabo y resultan adecuadamente dimensionadas reducirán los riesgos hasta cotas de aceptable seguridad.  
La Dirección General de Patrimonio Artístico informa desfavorablemente dado que existen una serie de yacimientos en la zona que no se han previsto en el estudio de impacto ambiental. Se solicita se complete el estudio sobre la incidencia del proyecto en el patrimonio arqueológico, artístico, etnológico, etc.  
Afecciones legales  
En el estudio de impacto ambiental se indica que el suelo donde se emplaza la actividad se encuentra calificado como Suelo No Urbanizable de Protección dado que Benifato sólo cuenta con Delimitación de Suelo Urbano.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En la descripción del medio que se realiza en el estudio se indica que la obra se emplaza en la ladera norte de Sierra de Aitana. Los materiales que conforman el sustrato están formados por calcarenitas, margas, arcillas rojas, calizas arcillosas.  
En el talud sur del emplazamiento se observa la presencia de un canchal que tapiza la ladera, con bolos y bloques de naturaleza caliza.  
En el barranco que linda al oeste del emplazamiento del embalse, se observan afloramientos de materiales calizos y detríticos gruesos encostrados hacia el norte.  
En el estudio de impacto ambiental se indica que el embalse se emplaza en una zona abancalada dedicado al cultivo de almendros, y una zona con vegetación forestal principalmente matorral mediterráneo destacando Erica multiflora, Quercus coccifera, Rhamnus alaternus, Pistacia lentiscus, Rosmarinus officinalis, Brachypodium retusum, etc. algunos ejemplares de Pinus halepensis.  
Destaca el estudio el alto interés faunístico que presenta el término municipal de Benifato. Como especies de aves destaca halcón peregrino (Falco peregrinus), Águila real (Aquila chrysaetos), Águila perdicera (Hieraaetus fasciatus), Búho real (Bubo bubo).  
2. Identificación y valoración de impactos. Medidas protectoras y correctoras.  
En el estudio de impacto ambiental se realiza una identificación de los factores del medio susceptibles de recibir un impacto. En esta identificación se indica que la vegetación y el paisaje serán los elementos donde se producirá una mayor incidencia.  
Destaca el estudio los efectos beneficiosos, en la fase de funcionamiento, la construcción del embalse puesto que permitirá una mejor utilización del agua para riego, así como utilizar nuevas técnicas de riego que permitan el ahorro de agua.  
Las medidas correctoras que se proponen en el estudio de impacto ambiental son, entre otras:  
. El suelo vegetal se deberá retirar y acopiarse para su posterior reutilización en las repoblaciones de los taludes exteriores del embalse.  
. Los excedentes de los materiales retirados en la construcción del vaso del embalse pueden ser utilizados en la restauración de caminos rurales (previa autorización de las autoridades locales) u otras infraestructuras o, bien, llevarse a vertedero controlado.  
. En la construcción del embalse, deberá llevarse un seguimiento exhaustivo por parte de los técnicos y aplicarse las medidas técnicas oportunas con el fin de evitar una futura rotura por un pequeño movimiento sísmico.  
. Eliminación, lo más rápidamente posible, de los residuos de obra, los cuales deberán llevarse a vertedero controlado.  
. Repoblación de los taludes generados en la construcción de la balsa con el fin de evitar la erosión de los mismos y la debilitación de la balsa.  
. Riego periódico de las especies vegetales utilizadas en la repoblación de taludes con el fin de evitar la muerte por marchitez de estas. Este riego deberá realizarse con bastante frecuencia durante los primeros estadíos del crecimiento de los vegetales.  
. Mantenimiento periódico de las infraestructuras, con el fin de evitar el deterioro de las mismas.  
. Limpieza (cuando se crea conveniente) del fondo del vaso del embalse para un efecto eutrófico en el agua que pudiera dar lugar a la creación de malos olores.  
En la restauración de taludes se prevé la repoblación de los taludes exteriores del embalse mediante la aplicación de hidrosiembra a base de herbáceas y alguna leñosa de pequeño porte. En la base de los taludes se realizará una repoblación con especies arbustivas de tipo mediterráneo como Pistacia lentiscus, Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Cistus albidus, Cistus clusii, Rhamnus alaternus, Rhamnus lycioides, Thymus vulgaris, Pinus halepensis, Quercus ilex ssp. rotundifolia.  
Aunque en el estudio de impacto ambiental se indica que las conducciones discurrirán por caminos y carreteras, esto no es así observándose que se han trazado paralelas a caminos pero sin aprovechar su plataforma, o bien por terrenos naturales o abancalados con pendientes abruptas.  
Hacer hincapié que no se ha tenido en cuenta en el estudio las afecciones de estas obras accesorias, así como tampoco el acceso al embalse ni si es necesario o no algún tipo de suministro eléctrico al menos en el llenado de la balsa, etc.  
El embalse se ha emplazado en la cota 850 m, en una berma intermedia existente en la vertiente norte de pico Les Llomes. Este emplazamiento se encuentra aislado del entorno respecto a accesos que sean fácilmente practicables. Al oeste el emplazamiento elegido limita con el barranco del Pla de Boyes, y al norte a una cota por debajo de la ubicación del embalse, se sitúan dos accesos de poco más de dos metros de anchura que permite el acceso a los campos agrícolas de la zona.  
Las características de la zona con pendientes abruptas, materiales fácilmente erosionables, etc. suponen limitaciones técnicas considerables que dificultan la ejecución del camino así como su integración y viabilidad de funcionamiento.  
Visitada la zona y contrastando la cartografía existente en esta Conselleria, se considera que existen alternativas de ubicación del embalse próximo a la zona originalmente elegida, pero con accesos próximos y los tramos de nueva ejecución se emplazarían en cotas más suaves lo cual facilitaría su construcción, funcionamiento e integración. Las tuberías de llenado y salida de aguas en caso de modificar la ubicación del embalse, también podrían verse facilitada su construcción e integración.  
El nuevo emplazamiento supondría también evitar la afección sobre el embalse de los desprendimientos existentes en la ladera recayente sobre el mismo.  
Dadas las características del medio donde se emplaza el embalse con pendientes abruptas, riesgo de erosión alto, poca cubierta vegetal, riesgo sísmico, alto interés de la fauna de la zona, etc. y las características de la obra, se estima que además de las medidas correctoras que se proponen en el estudio de impacto ambiental, deben aplicarse las siguientes:  
. Aplicación de todas las medidas protectoras y correctoras que se prevén en el estudio geotécnico y demás medidas que se consideren necesarias por los organismos con competencia sustantiva para minimizar las afecciones por riesgo sísmico, desprendimientos, etc.  
. Todas las conducciones de agua deben ubicarse a través de caminos ya que cualquier afección fuera de plataformas ya existentes supondrá efectos negativos sobre suelos, vegetación, etc. de muy difícil restauración o imposibles de restaurar.  
. Las obras deberán llevarse a cabo fuera de la época de nidificación de especies de interés (febrero a junio ambos inclusive).  
. Para facilitar la entrada y salida de animales (anfibios y aves en caso de caídas) se dotará al embalse de rampas en los taludes interiores realizadas con material rugoso y en el vallado perimetral se practicarán pequeñas oquedades en la base de hormigón donde se apoya la valla.  
La obra en su conjunto (embalse, conducciones, caminos, etc.), puede suponer además, un impacto negativo severo sobre el paisaje, puesto que las mismas se sitúan en una zona alta accesibilidad visual, por lo que resulta fundamental la restauración completa de las acciones de la fase de construcción e integración total del embalse y demás actividades complementarias.  
En caso de ser necesaria la realización de línea eléctrica deberá presentarse el correspondiente estudio de impacto ambiental en el que deberá valorarse el trazado de menor impacto y aplicarse todas las medidas protectoras y correctoras que eviten la afección de la línea a la avifauna de interés por colisión y electrocucción.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 8 e).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto de .Modernización del sistema de regadío. en término municipal de Benifato (Alicante) cuyo promotor es la Comunidad de Regantes de Benifato, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Deberá estudiarse emplazar el embalse en las zonas señalizadas en el plano anexo por considerar que las obras accesorias necesarias para la ejecución y funcionamiento del mismo (camino de acceso, tuberías, etc.) son de más fácil ejecución que el emplazamiento original, y los efectos negativos sobre los elementos del medio son de menor entidad y por tanto las medidas protectoras y correctoras necesarias son de mayor efectividad.  
La no modificación del emplazamiento del embalse deberá justificarse debidamente. En este caso debe presentarse proyecto de construcción de camino de acceso, debiendo cumplir la premisa de elegir el trazado de menor impacto ambiental.  
2. Aplicación de todas las medidas protectoras y correctoras que se prevén en el estudio geotécnico y demás medidas que se consideren necesarias por los organismos con competencia sustantiva para minimizar las afecciones por riesgo sísmico, desprendimientos, etc.  
3. Todas las conducciones de agua deben ubicarse a través de caminos ya que cualquier afección fuera de plataformas ya existentes supondrá efectos negativos sobre suelos, vegetación, etc. de muy difícil restauración o imposibles de restaurar.  
4. Las obras deberán llevarse a cabo fuera de la época de nidificación de especies de interés (febrero a junio ambos inclusive).  
5. Para facilitar la entrada y salida de animales (anfibios y aves en caso de caídas) se dotará al embalse de rampas en los taludes interiores realizadas con material rugoso y en el vallado perimetral se practicarán pequeñas oquedades en la base de hormigón donde se apoya la valla.  
6. Si las conducciones afectan a vías pecuarias deberá cumplirse lo dispuesto en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias.  
7. Si del desarrollo de las obras se observasen restos de interés para el patrimonio artístico, histórico, etnológico, etc. se comunicará de forma inmediata a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.  
8. Se presentará en esta Dirección General la restauración llevada a cabo mediante informe y reportaje fotográfico pasados dentro de los tres primeros meses de la finalización del embalse.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 8 de enero de 2002.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 371/00-AIA.  
Objeto del Proyecto: Instalación de Industria de Banda de Aluminio.  
Promotor: Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL.  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento de Segorbe.  
Localización: En el km. 26,2 de la C.N. 340 en el término municipal de Segorbe (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:  
El proyecto se ubica en una parcela de 80.580 m2, que dispone de 14. 757 m2 de naves ya construidas y propone la construcción de 11.859 m2 de naves nuevas.  
El proceso industrial es un proceso de laminación en frío para la fabricación de banda de aluminio, que comprende las siguientes fases:  
. Almacenamiento de chatarras  
. Fusión.  
. Desgasificación y filtrado  
. Colada continua  
. Laminación en caliente  
. Laminación en frío  
. Tratamientos térmicos-Hornos de homogeneización y recocido  
. Aplanado y corte longitudinal  
. Equipos auxiliares  
. Laboratorio  
. Manutención  
. Mantenimiento. Taller electromecánico  
. Equipamiento contra-incendios.  
. Almacenamiento.  
La refrigeración del proceso se realiza mediante un sistema de agua en circuito cerrado, no genera aguas residuales y minimiza el consumo de agua, según se indica en el estudio.  
El desagüe de las aguas pluviales, se realiza mediante un sistema de bajantes en cubierta con arquetas al pié, que conducirán el agua a la Red General de Alcantarillado que circula por el vial perimetral.  
El suministro de agua potable se realiza a partir del suministro de Segorbe-Villatorcas. El agua para el proceso industrial se toma del pozo San Valero, realizándose un tratamiento desmineralizador por ósmosis inversa del agua destinada a calderas (1.480 m3/h), siendo el consumo total del proceso de 23.680 m3/dia.  
Las aguas residuales de los servicios hidrosanitarios se depurarán en una estación depuradora prevista para 200 habitantes equivalentes. El vertido del agua residual depurada se realizará al barranco de la Rovira, según se indica en la documentación presentada.  
No se indica trazado ni características del suministro eléctrico a la actividad proyectada.  
2. Alternativas:  
Se justifica la localización del proyecto al ser una zona industrial, con industria previa, resultando menor el impacto. Asimismo se encuentra junto a la autovía por lo que las comunicaciones ha sido otro factor determinante.  
La justificación de las soluciones tecnológicas, se realiza indicando que la utilización de Gas Natural como combustible presenta factores de emisión más favorables que la utilización de otros combustibles fósiles.  
En el proceso de laminación en frío se utiliza el keroseno como refrigerante y lubricante, filtrándose posteriormente con fibras celulósicas impregnadas de ácido cítrico en vez de tierra de diatomeas, para reducir la cantidad de residuos y aprovechar la capacidad combustible de la celulosa.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente:  
La Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón remite el 31 de enero de 2001 la documentación del proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental fue remitido con anterioridad por el promotor (31-08-00).  
El estudio de impacto ambiental se ha sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Medio Ambiente publicado en el DOGV nº 4.001 de 15 de mayo de 2.001, no habiéndose presentado alegaciones al mismo en el periodo establecido según consta en el certificado de negociado de registro de la Conselleria de Medio Ambiente y del Ayuntamiento de Segorbe (28.06.01).  
Se solicita ampliación de la documentación que se recibe el 26 de junio de 2001 como Anexo del Estudio de Impacto Ambiental.  
2. Petición de informes sectoriales:  
En el expediente de consulta previa del proyecto (expte nº 1/00-CON) se solicitó informe al Servicio de Gestión de Residuos de la Conselleria de Medio Ambiente y a los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón.  
3. Petición de documentación complementaria:  
Se solicitó ampliación al promotor en fecha 8 de marzo de 2001, y se recibe el Anexo del Estudio de Impacto Ambiental el 26 de junio de 2001.  
Informes sectoriales  
Se recibe informe de:  
. El Servicio de Residuos y Contaminación de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental emite informe en el que se indica que:  
. Según lo indicado en la Orden de 18 de octubre de 1976, la industria deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea). Las chimeneas deberán disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras y estructura fija para su acceso, según la precitada orden. La altura de la chimenea deberá ser calculada atendiendo a las alturas de los edificios próximos y colindantes para que exista una dispersión suficiente de los gases emitidos.  
. En cuanto a la producción de residuos peligrosos, la empresa deberá inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos si produce menos de 10 Tm/año, o solicitar autorización de productor de Residuos Peligrosos si produjera más de 10 Tm/año(considerando el conjunto de residuos producidos por la planta en su totalidad tanto de la que ya existía como la ampliación). En ambos casos los residuos deberán entregarse a un gestor autorizado.  
. De los servicios territoriales de medio Ambiente de Castellón: Se indica que:  
. El emplazamiento corresponde a una parcela de topografía relativamente llana. El entorno está ocupado por cultivos de secano y relieves calcáreos con vegetación natural en las proximidades. La zona presenta un cierto grado de antropización por las actividades instaladas, anexas a la carretera y al núcleo urbano de Soneja distante aproximadamente 1 km.  
. El EIA a elaborar deberá prever las posibles afecciones al barranco que limita la parcela por el lado N y NE, conservando en todo caso sus características naturales y la vegetación de los taludes.  
. El proyecto no afecta a Vías Pecuarias clasificadas en el término municipal de Segorbe según la O.M. de fecha 18-03-77 (BOE 16-06-77)  
Asimismo se indica una serie de aspectos a considerar en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Afecciones legales  
. Por el vertido al barranco de la Rovira puede afectar al dominio público hidráulico, en cuyo caso necesitaría la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto:  
La contaminación de acuíferos por mala calidad del agua vertida, y otras posibles contaminaciones por depósito en el suelo de residuos no inocuos.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
En el Estudio de impacto ambiental presentado se destacan los siguientes impactos:  
. La generación de aguas residuales, indica que necesitará la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar por el vertido al barranco de Rovira, y al ayuntamiento por el vertido al alcantarillado.  
. Las emisiones a la atmósfera, quedando la actividad incluida en el Grupo B por la planta de aluminio y en el Grupo C por la caldera de vapor de capacidad igual o inferior a 20 toneladas diarias.  
. La generación de residuos.   
. Las afecciones al barranco de Rovira  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:  
Las medidas correctoras que establece son:  
. Sobre la atmósfera, indica que deberán redactarse los correspondientes proyectos, y solicitud de autorización para los focos emisores previstos.  
. Para minimizar la generación de lixiviados el nuevo parque de chatarra contará con cubierta, cerramientos laterales y solera de hormigón con un film de polietileno para garantizar la impermeabilización, contando además con redes de recogida de pluviales que serán incorporadas al sistema de agua de la planta para su utilización en los circuitos de fábrica.  
. En cuanto a la gestión de residuos, se indica:  
. El almacenamiento de inertes se realizará con contenedores suministrados por el contratista y serán distribuidos por la planta.  
. El almacenamiento de residuos peligrosos se realizará cubierto y contará con solera de hormigón sin fisuras y espesor mínimo que garantice la impermeabilidad.  
. Los bidones de aceites usados, disolventes, etc. se dispondrán sobre un cubeto receptor.  
. En cuanto a las escorias de fusión en el anexo de ampliación presentado se indica que tiene concertado con una empresa externa su retirada para la reutilización en su proceso de producción.  
El Programa de Vigilancia Ambiental, relacionado en un cuadro resumen, se concreta para la fase de construcción y para la fase de funcionamiento, indicando el elemento del medio a controlar, periodicidad, parámetros, límites y estándares y normativa aplicable.  
No obstante hay que indicar que en los parámetros a controlar en el vertido del agua depurada de la EDAR al barranco, se deberá incluir analítica de los parámetros bacteriológicos Coliformes totales y fecales, así como Estreptococo fecal, ya que hay que considerar que aguas abajo del barranco se encuentra la fuente de abastecimiento de agua potable de Soneja.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 3.b, del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de la aplicación de la legislación sectorial específica, el Proyecto de Instalación de Industria de Banda de Aluminio a situar en el término municipal de Segorbe (Castellón), proyecto promovido por Compañía Valenciana de Aluminio Baux, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Las aguas procedentes del proceso de refrigeración que necesiten ser renovadas, se gestionarán a través de un gestor de residuos autorizado para ello, teniendo en cuenta que puede tener componentes que le den características de residuo tóxico y peligroso.  
2. En el caso de que el tendido eléctrico transcurra por terrenos forestales, se deberá efectuar la tramitación correspondiente de evaluación de impacto ambiental.  
3. El efluente de la depuradora deberá cumplir los requisitos establecidos en la normativa vigente: Directiva 91/271/CEE, R.D-Ley 11/1995 y el RD 509/1996, así como los límites que se establezcan en la autorización de vertido.  
4. El destino final del efluente deberá disponer de las autorizaciones preceptivas de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido al barranco de Rovira, cumpliendo en todo momento los límites establecidos en las mismas.  
5. Como medida de minimización del impacto visual, se efectuará la plantación de un seto perimetral de cipreses.  
6. Se debe garantizar un destino y gestión adecuados para los fangos generados en el proceso de depuración efectuando la caracterización de los mismos y según las características resultantes se gestionará de acuerdo con lo establecido en la normativa vigente. En el caso de que el destino sea el uso agrícola, se deberán cumplir las prescripciones de la Directiva 86/278/CEE, traspuesta a nuestra normativa a través del Real Decreto 1.310/1990, y la Orden de 26 de octubre de 1993, sobre utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
7. Según lo indicado en la Orden de 18 de octubre de 1976, la industria deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea). Las chimeneas deberán disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras y estructura fija para su acceso, según la precitada orden. La altura de la chimenea deberá ser calculada atendiendo a las alturas de los edificios próximos y colindantes para que exista una dispersión suficiente de los gases emitidos.  
8. En cuanto a la producción de residuos peligrosos, la empresa deberá inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos si produce menos de 10 Tm/año, o solicitar autorización de productor de Residuos Peligrosos si produjera más de 10 Tm/año (considerando el conjunto de residuos producidos por la planta en su totalidad tanto de la que ya existía como la ampliación). En ambos casos los residuos deberán entregarse a un gestor autorizado.  
9. Se deberá remitir anualmente a esta Dirección general un informe con los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental incluyendo:  
. resultados analíticos obtenidos tanto del influente como del efluente con una periodicidad quincenal al menos de los parámetros fisico-químicos de pH, DBO5, sólidos en suspensión, N total y Ptotal, así como de los parámetros microbiológicos de Coliformes totales, fecales y Estreptococo fecal. Se indicarán asimismo los caudales de llegada y caudales tratados.  
. la caracterización y gestión de los fangos generados. Se especificarán los distintos tipos de residuos generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas.  
. control de la producción de olores y emisión de ruidos.  
. indicación de las zonas de préstamo de materiales y vertederos utilizados para el material excedentario y del procedente del desmantelamiento de las instalaciones existentes si es el caso.  
. el estado del seto perimetral y otras incidencias que se hubieran producido incluyendo reportaje fotográfico sobre las medidas de minimización del impacto paisajístico.  
10. Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
11. Se presupuestarán en el proyecto tanto las medidas correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental como las que se establecen en el presente condicionado.  
12. Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 8 de enero de 2002.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML