Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8118, del 01-09-2017 (2017/7449)

ORDRE 22/2017, de 3 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual es regula la utilització dels fangs de depuració en el sector agrari de la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2017/08/03/22/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   8118

Data del DOGV
:   01-09-2017

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2017/7449

CVE


Data del document
:   03-08-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDRE 22/2017, de 3 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual es regula la utilització dels fangs de depuració en el sector agrari de la Comunitat Valenciana. [2017/7449]  
Preàmbul  
Capítol I. Disposicions generals  
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació  
Article 2. Definicions  
Article 3. Tipologia dels fangs utilitzables en el sector agrari  
Capítol II. Règim de la producció i gestió de fangs de depuració  
  
Article 4. Comunicació de la producció de fangs de depuració  
Article 5. Autorització de les instal·lacions i de les operacions de tractament de fangs de depuració i de la gestió de fangs tractats  
Article 6. Transport de fangs de depuració i fangs tractats  
Capítol III. Condicions de la utilització dels fangs tractats en el sector agrari  
Article 7. Condicions generals de l'aplicació de fangs tractats en sòls agraris  
Article 8. Qualitat dels fangs tractats i dels sòls agraris  
Capítol IV. Obligacions de la producció i gestió de fangs de depuració  
Article 9. Obligacions dels productors de fangs de depuració  
Article 10. Obligacions dels gestors de tractament de fangs de depuració  
Article 11. Obligacions dels gestors de fangs tractats  
Article 12. Obligacions de les persones usuàries de fangs tractats  
Disposició addicional única. Clàusula de no despesa  
Disposició transitòria primera. Del registre dels no inscrits  
Disposició transitòria segona. De les adaptacions a aquesta norma  
Disposició transitòria tercera. De l'ús del material bioestabilitzat  
Disposició final primera. Facultat de desenvolupament  
Disposició final segona. Entrada en vigor  
Annex únic. Fitxa de traçabilitat dels fangs de depuració  
  
  
PREÀMBUL  
  
La Directiva 86/278/CEE, del Consell, de 12 de juny de 1986, relativa a la protecció del medi ambient i, en particular, dels sòls, en la utilització dels fangs de depuradora en agricultura, estableix els principis bàsics que han de preveure les normatives dels països membres de la Unió Europea sobre aquest tema, a fi de compatibilitzar el reciclatge dels elements fertilitzants continguts en els fangs de depuradora amb la protecció del medi ambient. Aquesta directiva va ser transposada a l'ordenament jurídic espanyol per mitjà del Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari, norma que estableix el marc normatiu que permet compaginar la producció dels fangs eixits de qualsevol tipus d'estacions depuradores d'aigües residuals domèstiques, urbanes o d'aigües residuals de composició semblant a les anteriorment citades, així com els procedents de fosses sèptiques i d'altres instal·lacions de depuració semblants, i la seua utilització agrària a Espanya amb la protecció eficaç dels factors físics i biòtics afectats pel procés de producció agrària. En la seua exposició de motius es posa de manifest que si bé la producció de fangs procedents de la depuració d'aigües residuals domèstiques o urbanes planteja seriosos problemes per al seu emmagatzematge, i, sobretot, per a la seua eliminació, la composició d'aquests fangs, encara que variable, els converteix en una font de matèria orgànica i d'elements fertilitzants per a la seua utilització en l'activitat agrària, i resulta la solució alternativa més adequada per a la seua gestió final en permetre la seua incorporació als cicles naturals de la matèria i l'energia.  
  
El Reial decret 1310/1990, va ser desplegat per l'Ordre, de 26 d'octubre de 1993, del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb la finalitat de determinar la informació sobre producció i utilització de fangs de depuració en les activitats agràries que havia de demanar-se per a complir les obligacions derivades de la directiva comunitària i de la norma espanyola de transposició, i desenvolupar el Registre Nacional de Fangs. Des de la seua publicació s'han desenvolupat noves solucions tècniques i agronòmiques en matèria de producció, tractament i aplicació al sòl agrari dels fangs de depuració, però també han succeït novetats normatives que aconsellaven revisar aquesta ordre. Resulta destacable, la transposició de la Directiva 2008/98/CE, de 19 de novembre de 2008, sobre els residus a través de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats que resulta d'aplicació a les instal·lacions depuradores d'aigües residuals com a productores de residus, a les instal·lacions de tractament dels fangs de depuració com a instal·lacions de gestió de residus i a les persones físiques o jurídiques que apliquen fangs tractats com a gestors de residus. D'una altra està el Reial decret 506/2013, de 28 de juny, sobre productes fertilitzants l'objecte del qual és establir la normativa bàsica en matèria de productes fertilitzants amb la finalitat, entre altres, de previndre els riscos per a la salut i el medi ambient per l'ús de determinats productes en agricultura, jardineria o restauració de sòls degradats. Resulten igualment d'interés el Pla Estatal marc de gestió de residus (PEMAR) 2016-2022, aprovat mitjançant un acord del Consell de Ministres, de 6 de novembre de 2015, i publicat per Resolució de 16 de novembre de 2015, de la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental i Medi Natural, en el qual es realitza una descripció general i un diagnòstic de la producció i tractament d'aquest tipus de residus en el territori espanyol, a més d'establir uns objectius ambientals qualitatius i quantitatius que aposten significativament per la seua valoració material davant d'altres tractaments.  
  
  
L'Ordre AAA 1072/2013/, de 7 de juny, sobre utilització de fangs de depuració en el sector agrari, per mitjà de la qual es deroga l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, regula la informació que han de proporcionar els titulars de les depuradores d'aigües residuals, les instal·lacions de tractament de fangs de depuració, els gestors que realitzen l'aplicació en els sòls dels fangs de depuració tractats, així com la informació que ha d'acompanyar tot el transport de fangs destinats a l'activitat agrària. Tot això amb la finalitat de complir les obligacions establides en la Directiva 86/278/CEE, del Consell, de 12 de juny de 1986, així com mantindre un Registre Nacional de Llots, i elaborar i traslladar a la Comissió Europea un informe sobre l'aplicació d'aquesta directiva.  
  
La utilització dels fangs de depuració com un adob orgànic, si bé ha de suposar un benefici a l'agricultura o una millora ecològica dels sòls en què s'apliquen, no està exempta de riscos ambientals, sobretot, en aquelles zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats. La Directiva 91/676/CEE, de 12 de desembre, relativa a la protecció de les aigües contra la contaminació per nitrats procedents de fonts agràries, i transposada al nostre ordenament jurídic pel Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, considera la necessitat que els estats membres identifiquen les seues zones vulnerables, i projecten i apliquen programes d'acció per a reduir la contaminació de les aigües produïda per compostos nitrogenats en les dites zones, així com elaborar codis de bones pràctiques agràries que els agricultors podran aplicar de forma voluntària a fi d'evitar un ús inadequat d'adobs nitrogenats, amb la finalitat de reduir la contaminació produïda pels nitrats d'origen agrari. A aquest efecte es va publicar l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries.  
  
Per tot això, i d'acord amb el progressiu interés que els productors agrícoles manifesten per l'aprofitament dels fangs de depuradora com a fertilitzants, atés que aquest tipus de materials està inclòs entre els requisits de condicionalitat per a la percepció de les ajudes directes de la Política Agrària Comuna de la Unió Europea previstos en l'Ordre 11/2012, d'1 d'agost, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, per la qual es regula l'aplicació de la condicionalitat i s'estableixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals a la Comunitat Valenciana, resulta convenient promulgar una norma que regule l'aplicació de fangs de depuració als sòls agraris de la Comunitat Valenciana.  
  
Vist allò que s'hi ha exposat, considerant la facultat que l'article 149.1.23 de la Constitució Espanyola i l'article 32.6 de l'Estatut d'Autonomia atribueixen a la Generalitat per al desenvolupament legislatiu i l'execució de la legislació estatal, així com per a establir normes addicionals de protecció del medi ambient, d'acord amb les competències que tenen atribuïdes la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural pel Decret 103/2015, de 7 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat i en virtut de les facultats que ens confereix l'article 35 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, i conforme el dictamen del Consell Jurídic Consultiu,  
  
  
  
ORDENE  
  
CAPÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació  
1. Aquesta ordre té com a objecte regular la producció i el tractament dels fangs de depuració generats en el tractament de les aigües residuals urbanes o assimilables amb la finalitat de previndre efectes nocius en el sòl, la vegetació, els animals i els éssers humans, així com regular la utilització dels fangs tractats en els sòls agraris de la Comunitat Valenciana de manera que el seu ús supose un benefici agrícola o en una millora ecològica dels sòls en què s'apliquen.  
2. Les disposicions ací contingudes són aplicables als fangs de depuració referits en la normativa bàsica que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari i que, una vegada tractats, s'hagen d'utilitzar com a adobs orgànics en el sector agrari.  
  
Article 2. Definicions  
Als efectes d'aquesta ordre, i sense perjuí de les definicions previstes en la normativa bàsica en matèria de residus, s'entendrà per:  
  
1. «Aplicació»: l'arreplega, distribució i soterrament per mitjà de treball, de fangs tractats de la mateixa procedència sobre una determinada parcel·la agrícola, amb la finalitat d'obtindre una millora ecològica del sòl. S'exclou d'aquesta definició el depòsit de fangs en superfícies previstes en la normativa bàsica que regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
2. «Digerit o Digestat»: el producte resultant d'un procés de transformació biològica anaeròbia d'un substrat orgànic biodegradable i no perillós, constituït, totalment o parcialment per fangs de depuració procedents d'una estació depuradora d'aigües residuals urbanes (EDAR) o estació depuradora d'aigües residuals industrials (EDARI). Als efectes d'aquesta ordre, el digestat que no supere els valors límit de concentració de metalls pesants i la resta de paràmetres establits en la normativa bàsica que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari tindrà la consideració de fang tractat, apte per a la utilització en el sector agrari.  
3. «EDARI»: la planta per a la depuració de les aigües residuals resultants d'un establiment industrial o de més, sempre que l'activitat exercida en tots aquests estiga inclosa en algun dels sectors industrials afectats per la normativa bàsica que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari. Una EDARI mantindrà aquesta consideració, als efectes d'aquesta ordre, encara que depure, conjuntament amb els efluents industrials, les aigües fecals del personal que treballe en l'establiment agroindustrial.  
4. «EDAR»: la planta per a la depuració de les aigües arreplegades per les xarxes de sanejament municipals, que estan compostes per la mescla de les aigües de procedència domèstica amb les aigües residuals de qualsevol altre origen. Podrà arreplegar, a més, aigües residuals de la mateixa naturalesa per mitjà de la descàrrega directa de camions cisterna.  
5. «Gestor de fangs tractats»: persona, física o jurídica, autoritzada per a dur a terme la gestió i l'aplicació dels fangs tractats en sòls agraris.  
  
6. «Gestor de tractament de fangs»: persona, física o jurídica, autoritzada per a dur a terme el tractament dels fangs de depuració.  
7. «Instal·lació de tractament de fangs de depuració»: la instal·lació autoritzada on s'aplica algun dels processos de tractaments per a l'obtenció de fangs tractats. Les EDAR i EDARI, amb instal·lacions de tractament de fangs de depuració, propis o de tercers, també tindran aquesta consideració.  
8. «Fang compostat»: el producte resultant del procés de transformació biològica aeròbica i termòfila, en piles, trinxeres, canals, túnels o reactors, d'una mescla de substrats orgànics biodegradables i no perillosos constituïda, totalment o parcialment, per fangs de depuració. Als efectes d'aquesta ordre el fang compostat que no supere els valors límits de concentració de metalls pesants i la resta de paràmetres establits en la normativa bàsica que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari tindrà la consideració de fang tractat, apte per a la seua utilització en el sector agrari.  
9.«Fangs de depuració»: els fangs generats durant el tractament de les aigües residuals en l'EDAR o l'EDARI, així com els procedents de fosses sèptiques i d'altres instal·lacions de depuració semblants utilitzades per al tractament de les aigües residuals.  
10. «Fangs tractats»: els fangs de depuració d'una EDAR o EDARI tractats per mitjà d'algun dels següents processos de manera que es reduïsquen de forma significativa la seua capacitat de fermentació i els inconvenients sanitaris de la seua utilització:  
a) Compostatge, en piles, trinxeres, canals, túnels o reactors.  
b) Digestió anaeròbia termòfila, mesòfila o a temperatura ambiental.  
  
c) Estabilització aeròbia, tant en depòsits independents dissenyats amb aquest fi en la línia de fangs d'una EDAR o EDARI (digestió aeròbia) o per mitjà del tractament conjunt amb l'aigua en processos de fangs biològics per mitjà d'aireig prolongat.  
d) Assecat tèrmic, en el qual s'aconsegueix un contingut en matèria seca superior al 70 %.  
11. «Parcel·la»: superfície contínua de terreny amb una referència alfanumèrica representada gràficament en el SIGPAC que pot estar formada per un o més recintes definits com a superfície contínua de terreny amb ús agrícola únic dels definits en l'annex II del Reial decret 2128/2004, de 29 d'octubre, pel qual es regula el sistema d'informació geogràfica de parcel·les agrícoles (SIGPAC).  
12. «Persona productora de fangs de depuració»: qualsevol persona física o jurídica que realitze el tractament de les aigües residuals en una EDAR o EDARI i que genere fangs de depuració com a conseqüència de l'exercici d'aquesta activitat.  
13. «Sòl agrari»: sòl destinat al cultiu d'espècies vegetals amb destinació a alimentació, humana i/o animal, o cultius amb altres destinacions no alimentàries.  
14. «Persona usuària de fangs tractats»: persona, física o jurídica, titular de l'explotació agrària a què pertanyen les parcel·les on s'apliquen fangs tractats.  
  
Article 3. Tipologia dels fangs utilitzables en el sector agrari  
1. Únicament podran ser aplicats en sòls agraris els fangs tractats que no superen els valors de concentració de metalls pesants i la resta de paràmetres establits en la normativa bàsica que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari.  
2. Els fangs tractats han d'estar identificats amb algun dels codis de la Llista Europea de Residus (LER), aprovada per la Decisió 2014/955/UE, de 18 de desembre, que s'estableixen en la normativa bàsica que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari.  
3. Podran aplicar-se en sòls agraris els residus orgànics biodegradables i no perillosos continguts en el capítol 02 de la Llista Europea de Residus, sempre que aquests residus entren a formar part d'un digestat o d'un fang compostat. En tot cas la seua incorporació no superarà el 50 % del volum total dels fangs de depuració sotmesos a tractament.  
  
4. Les persones interessades podran sol·licitar a l'òrgan competent en matèria de residus de la Comunitat Valenciana la incorporació de qualsevol altre residu orgànic biodegradable i no perillós com a ingredient a un digestat. En aquest cas, el dit òrgan requerirà informe de l'òrgan competent en matèria de producció agrària de la Comunitat Valenciana, que tindrà caràcter preceptiu i vinculant als efectes de dictar la resolució corresponent. En tot cas la seua incorporació no superarà el 15 % del volum total dels fangs de depuració sotmesos a tractament.  
5. No està permés mesclar els fangs de depuració amb altres residus o productes a fi de diluir els seus contaminants. La mescla de fangs de depuració de diferents EDAR/EDARI, en una instal·lació de tractament centralitzada, no es considerarà dilució de residus.  
6. En el cas que es faça una mescla de fangs tractats a fi de facilitar l'arreplega i l'aplicació en el camp, la composició d'aquests, individualment i abans de la mescla, hauran de complir els requisits exigits en la normativa bàsica que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari.  
  
  
CAPÍTOL II  
Règim de la producció i gestió de fangs de depuració  
  
Article 4. Comunicació de la producció de fangs de depuració  
1. Tota persona productora de fangs de depuració, en la seua condició de productor de residus, haurà de presentar una comunicació prèvia a l'inici de la seua activitat davant de l'òrgan competent en matèria de residus de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que s'ha regulat en la normativa bàsica en matèria de residus i d'acord amb el procediment telemàtic habilitat a l'efecte, i s'ha de formalitzar una comunicació per cada EDAR/EDARI ubicada a la Comunitat Valenciana.  
2. Una vegada rebuda la comunicació, l'òrgan competent procedirà a la seua inscripció en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa la normativa bàsica en matèria de residus, sense perjuí de la facultat de comprovació de la suficiència i l'adequació de la documentació presentada que l'esmentat òrgan té atribuïdes.  
3. Queden exemptes de presentar comunicació aquelles persones, físiques o jurídiques, productores de fangs de depuració que hagen obtingut l'autorització per al tractament de residus. No obstant això, tindran la consideració de productors de residus als altres efectes regulats en la normativa en matèria de residus.  
  
Article 5. Autorització de les instal·lacions i de les operacions de tractament de fangs de depuració, i de la gestió de fangs tractats  
1. Queden sotmeses al règim d'autorització, per l'òrgan competent en matèria de residus de la Comunitat Valenciana, les instal·lacions ubicades en el seu àmbit territorial on s'hagen de desenvolupar operacions de tractament de fangs de depuració, així com l'ampliació, la modificació substancial o el trasllat de les dites instal·lacions.  
2. Així mateix hauran d'obtindre autorització les persones físiques o jurídiques per a realitzar una o diverses operacions de tractament de fangs de depuració. Aquestes autoritzacions seran concedides per l'òrgan ambiental competent de la Comunitat Autònoma on tinguen el seu domicili els sol·licitants i seran vàlides en tot el territori nacional.  
3. Les sol·licituds d'autorització previstes en aquest article tindran el contingut mínim descrit en la normativa bàsica en matèria de residus. Sense perjuí d'això, la sol·licitud per a dur a terme la gestió i l'aplicació dels fangs tractats en sòls agraris contindrà, a més, el següent:  
  
a) Identificació (nom i cognoms, i NIF) del personal tècnic responsable de la gestió de fangs tractats.  
b) Memòria descriptiva dels mitjans i tècniques a emprar en el procediment d'aplicació dels fangs tractats.  
c) Volum anual estimat de fangs tractats que es gestionaran per a ús agrari, identificació d'aquests per mitjà del corresponent codi LER, instal·lacions de procedència, tractament a què han sigut sotmesos-  
  
d) Pla d'autocontrol dels fangs tractats com a mitjà de producció agrari i dels seus efectes en els sòls.  
e) Metodologia de càlcul de les dosis a aplicar en funció de les característiques agronòmiques del sòl i cultiu.  
4. En el cas de sol·licituds per a dur a terme la gestió i l'aplicació de fangs tractats, l'òrgan competent en matèria de residus de la Comunitat Valenciana remetrà una còpia de la documentació presentada per l'interessat a l'òrgan competent en matèria de producció agrària de la Comunitat Valenciana que haurà d'emetre un informe preceptiu i vinculant als efectes que l'òrgan competent en matèria de residus dicte la resolució corresponent.  
5. Respecte de les condicions de concessió, inscripció en registres administratius, vigència, transmissió i terminis de resolució de les autoritzacions contingudes en aquest article es consideraran les estipulacions establides en la normativa bàsica en matèria de residus.  
6. L'autorització prevista en l'apartat 1 d'aquest article per a les instal·lacions de tractament quedaran integrades en l'autorització ambiental integrada concedida d'acord amb la normativa en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació, i inclourà els requisits arreplegats en la normativa bàsica en matèria de residus i en aquesta ordre en els termes establits en la referida normativa bàsica.  
7. Els titulars de les autoritzacions referides en aquest article estan subjectes al règim d'obligacions establit en la normativa bàsica en matèria de residus i les seues normes de desplegament.  
  
Article 6. Transport de fangs de depuració i fangs tractats  
1. Tant les entitats o empreses que transporten fangs de depuració amb caràcter professional des de les EDAR/EDARI fins a les instal·lacions de tractament, com aquelles que transporten fangs tractats fins a les parcel·les agrícoles destinatàries d'aquests, que hagen d'operar en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana hauran de figurar inscrites en el registre de la comunitat autònoma corresponent on tinguen la seua seu social de conformitat amb allò que s'ha regulat en la normativa bàsica en matèria de residus.  
2. Les entitats o empreses a què es refereix l'apartat anterior amb seu social a la Comunitat Valenciana que a l'entrada en vigor d'aquesta ordre no figuren inscrites en el Registre General de Gestors de la Comunitat Valenciana com a transportistes de residus amb caràcter professional hauran de presentar una comunicació prèvia a l'inici de la seua activitat d'acord amb el procediment telemàtic habilitat a l'efecte per l'òrgan competent en matèria de residus de la Comunitat Valenciana.  
  
3. Una vegada rebuda la comunicació, el dit òrgan competent procedirà a la seua inscripció en l'esmentat registre, sense perjuí de la facultat de comprovació de la suficiència i l'adequació de la documentació presentada que l'esmentat òrgan té atribuïdes.  
  
  
CAPÍTOL III  
Condicions de la utilització   
dels fangs tractats en el sector agrari  
  
Article 7. Condicions generals de l'aplicació de fangs tractats en sòls agraris  
1. En els sòls agraris només es podran aplicar fangs tractats, amb el consentiment previ escrit del titular de l'explotació de la parcel·la. L'aplicació serà realitzada per una persona gestora de fangs tractats autoritzada d'acord amb el que estableix aquesta ordre.  
2. Els sòls agraris sobre els quals s'hagen d'aplicar fangs tractats seran analitzats, d'acord amb el que estableix l'article 9 d'aquesta ordre, amb el mesurament de la concentració de metalls pesants i la resta de paràmetres que especifica la normativa bàsica que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari.  
3. Les quantitats màximes de fangs tractats que podran aportar-se a un sòl agrari per hectàrea i any seran les que, d'acord amb el contingut en metalls pesants del sòl i del fang a aplicar, no superen els valors límit d'incorporació de metalls pesants i paràmetres establits en la normativa bàsica que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari.  
  
4. L'aplicació de fangs tractats en sòls agrari inclourà la incorporació d'aquest per mitjà de treball, en un termini no superior a 24 hores des de la seua aplicació, llevat que les condicions meteorològiques ho impedisquen, de manera que s'afavorisca la degradació i es disminuïsca l'emissió de males olors. En els cultius llenyosos s'utilitzaran mètodes d'aplicació localitzada en els quals els fangs no entren en contacte directe amb la part aèria de les plantes.  
5. A fi de facilitar la logística del repartiment dels fangs tractats i la seua posterior aplicació, es podrà arreplegar en un mateix punt de la parcel·la la quantitat de fangs tractats en una aplicació, sense excedir la quantitat de 250 tones. La distància mínima entre amuntegaments serà de 500 metres en línia recta i el període de temps fins a la seua incorporació al sòl no superarà els 15 dies, llevat que les circumstàncies meteorològiques adverses impedisquen realitzar les labors de camp. En cap cas, els amuntegaments en parcel·les seran considerades com un emmagatzematge temporal de residus previst en la normativa bàsica en matèria de residus. L'amuntegament es podrà realitzar en la parcel·la en què s'haja d'aplicar el llot o en terrenys veïns, sempre que no hi hagen condicions que afavorisquen infiltrat i/o risc d'escolament superficial de lixiviats.  
6. No s'aplicaran fangs tractats ni s'amuntegaran temporalment a menys de 3 metres de distància de qualsevol curs o massa d'aigua. Aquesta distància s'incrementa a 50 metres al voltant de cursos o masses d'aigua naturals i a conduccions o depòsits d'aigua potable; la distància s'incrementarà a 200 metres al voltant de pous, brolladors, cursos o masses d'aigua destinats a l'obtenció d'aigua potable.  
7. No es podran aplicar fangs tractats en cultius hortícoles al llarg del seu cicle vegetatiu. En el cas de cultius, amb parts vegetals en contacte directe amb el sòl i destinades al consum en fresc, no es podran aplicar fangs tractats en els 10 mesos previs a la recol·lecció.  
  
8. L'aplicació de fangs tractats es farà segons les necessitats de fertilització dels cultius, d'acord amb el Codi de Bones Pràctiques Agràries de la Comunitat Valenciana i el programa d'actuació sobre les zones vulnerables designades a la Comunitat Valenciana, per a previndre i reduir la contaminació causada pels nitrats d'origen agrari.  
  
  
Article 8. Qualitat dels fangs tractats i dels sòls agraris  
1. Els fangs tractats hauran de ser analitzats quan es considere acabat el procés de tractament. Els mètodes de mostreig i anàlisi, així com els paràmetres i els seus valors límit, seran els establits en la normativa bàsica que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari.  
  
2. Les persones gestores de fangs tractats són les responsables que els sòls on es realitzen les aplicacions complisquen els requisits establits per a l'ús de fangs tractats en el sector agrari.  
3. En els sòls agraris s'analitzaran els paràmetres agronòmics següents: textura del sòl, contingut en matèria orgànica total, relació C/N, pH, conductivitat elèctrica, contingut en fòsfor assimilable, nitrogen total, nitrogen nítric i nitrogen amoniacal, potassi assimilable, calci assimilable, magnesi assimilable i ferro, així com el contingut dels metalls pesants següents: cadmi, coure, níquel, plom, zinc, mercuri i crom.  
4. Es realitzarà una anàlisi de sòl abans de la primera aplicació de fangs tractats i, almenys, una altra cada cinc aplicacions realitzades, d'acord amb el que estableix l'article 11.2.b d'aquesta ordre.  
5. La presa de mostres de sòl es realitzarà d'acord amb els criteris establits en la normativa que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari.  
6. Cada anàlisi de sòl representarà una zona homogènia quant a tipus i usos del sòl, aplicacions de fangs efectuades, i amb una superfície màxima de 50 hectàrees.  
  
  
CAPÍTOL IV  
Obligacions en la producció i la gestió de fangs de depuració  
  
Article 9. Obligacions dels productors de fangs de depuració  
1. Les persones, físiques o jurídiques, productores de fangs de depuració són les responsables d'assegurar el tractament adequat d'aquests, bé perquè realitzen el tractament per si mateix, bé perquè li l'encarreguen a un negociant o a una entitat o empresa autoritzada per a això.  
  
2. Els fangs de depuració hauran d'analitzar-se en la fase de producció. La freqüència d'aquestes anàlisis i els paràmetres que, com a mínim, hauran de ser analitzats seran els establits en la normativa bàsica que regula la utilització de fangs de depuració en el sector agrari. Queden exempts de realitzar les dites anàlisis les EDAR/EDARI que realitzen el tractament in situ dels fangs produïts en la mateixa estació.  
3. Els fangs de depuració que es transporten des de l'EDAR/EDARI amb destinació a una instal·lació de tractament aniran acompanyats durant el transport de la fitxa de traçabilitat que figura com a annex únic d'aquesta ordre i del resultat de l'anàlisi corresponent. A la instal·lació de tractament s'haurà d'entregar una còpia de la fitxa de traçabilitat i una còpia del resultat de l'anàlisi.  
4. Els titulars de les EDAR/EDARI remetran a l'òrgan competent en matèria de residus de la Comunitat Valenciana la informació continguda en l'annex I de l'Ordre AAA/1072/2013, de 7 de juny, sobre utilització de fangs de depuració en el sector agrari. Aquesta informació es referirà a cada any natural, i es remetrà abans de l'1 de març de l'any següent.  
  
5. Els titulars de les EDAR/EDARI conservaran tots els documents referits anteriorment durant, almenys, cinc anys, i estan a disposició de les autoritats competents als efectes d'inspecció i control.  
  
  
Article 10. Obligacions dels gestors de tractament de fangs de depuració  
1. Les persones, físiques o jurídiques, autoritzades per al tractament de fangs de depuració són les responsables d'avaluar l'aptitud dels fangs tractats per a ús agrari una vegada realitzades les anàlisis previstes en l'article 9. En cas de resultar inadequats per a aquest ús seran entregats a un gestor de residus autoritzat per a la seua valoració o eliminació.  
  
2. Els fangs tractats aniran acompanyats del document de traçabilitat i identificació dels fangs de depuració que figura com a annex II de l'Ordre AAA/1072/2013, durant el seu transport, des de la instal·lació de tractament fins a l'explotació agrària on seran aplicats. Aquest document serà emés i firmat per la persona gestora de tractament dels fangs i per la persona gestora de fangs tractats, responsable de l'aplicació.  
  
3. Les entitats o empreses autoritzades per al tractament de fangs de depuradora conservaran tots els documents referits anteriorment durant, almenys, cinc anys els quals estaran a disposició de les autoritats competents als efectes d'inspecció i control.  
  
Article 11. Obligacions dels gestors de fangs tractats  
1. Les persones, físiques o jurídiques, gestores de fangs tractats seran les responsables d'utilitzar els fangs en els sòls agraris d'acord amb els requisits establits en la normativa bàsica i que la seua aplicació es realitze en les condicions que eviten riscos per a la salut humana i el medi ambient.  
2. Les persones gestores de fangs tractats, hauran:  
a) D'obtindre de la persona gestora del tractament dels fangs de depuració les corresponents analítiques i la informació de l'annex II de l'Ordre AAA 1072/2013, per a cada una de les aplicacions que hagen de fer.  
b) De realitzar les anàlisis dels sòls que s'estableixen en l'article 9 d'aquesta ordre i facilitar una còpia dels resultats a les persones usuàries dels fangs tractats, titulars de les explotacions agràries.  
c) Omplir, per a cada una de les aplicacions, el document d'aplicació de fangs tractats, d'acord amb el model de l'annex III de l'Ordre AAA/1072/2013, i entregar una còpia firmada a l'usuari dels fangs tractats.  
d) De realitzar un pla d'adobament complet per a cada parcel·la, d'acord amb les característiques del sòl, les necessitats dels cultius i la composició i les característiques del fang tractat. El pla d'adobament inclourà tots els requeriments de nutrients del cultiu i les dosis complementàries d'altres fertilitzants orgànics i/o inorgànics.  
e) De remetre anualment a l'òrgan competent en matèria de producció agrària la informació continguda en l'annex IV de l'Ordre AAA1072/2013, sobre les actuacions efectuades a l'any en les parcel·les ubicades en el territori de la Comunitat Valenciana. Aquesta informació es remetrà abans de l'1 de març de l'any següent.  
f) De conservar els resultats de les anàlisis de sòls, els documents d'aplicació, els plans d'adobament, la còpia de l'annex II de l'Ordre AAA/1072/2013, i la resta de documents referits anteriorment, durant almenys cinc anys, a disposició de les autoritats competents i als efectes de les tasques d'inspecció i control.  
  
Article 12. Obligacions de les persones usuàries de fangs tractats  
1. Les persones usuàries de fangs tractats, titulars de les explotacions agràries, hauran de registrar en el quadern d'explotació, apartat de fertilització, cada aplicació efectuada en cada una de les parcel·les amb fangs tractats, almenys, la informació següent:  
a) Identificació de la persona gestora autoritzada de fangs tractats,  
b) Identificació de la parcel·la amb referències del Sistema d'Informació Geogràfica de la Política Agrària Comuna (SIGPAC),  
c) Data de l'aplicació i data de la incorporació del fang tractat al sòl,  
  
d) Dosis d'aplicació, en tones per hectàrea, i quantitat total aplicada en la parcel·la,  
e) Contingut en matèria seca de fang tractat,  
f) Contingut en nitrogen expressat en percentatge sobre matèria seca.  
2. Les persones usuàries de fangs tractats hauran de conservar el registre de fertilització, els documents d'aplicació de fangs, les anàlisis de sòls, els plans d'adobament, les factures i els altres documents justificatius dels registres efectuats, almenys durant els cinc anys següents i els posaran a disposició de les autoritats competents d'inspecció i control.  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
Única. Clàusula de no despesa  
L'aplicació i el desenvolupament d'aquesta ordre no tindrà cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de despesa assignats a la conselleria competent per raó de la matèria en la data de publicació d'aquesta ordre i, en tot cas, haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials de la dita conselleria.  
  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera. Del registre dels no inscrits  
Les entitats o empreses l'activitat de les quals produïsca fangs de depuració a la Comunitat Valenciana i que a l'entrada en vigor d'aquesta ordre no estiguen inscrits en el Registre de Persones Productores de Residus de la Comunitat Valenciana, hauran de formalitzar la comunicació referida en l'article 4 en el termini màxim de 6 mesos comptadors des de l'entrada en vigor.  
  
Segona. De les adaptacions a aquesta norma  
1. L'òrgan competent en matèria de residus de la Comunitat Valenciana adaptarà d'ofici al que estableix aquesta ordre les autoritzacions per al tractament de fangs de depuració i l'aplicació de fangs tractats ja existents, o les sol·licituds que s'hagen presentat abans de la data d'entrada en vigor d'aquesta ordre, en el termini d'un any des d'aqueixa data.  
2. A aquest efecte l'òrgan competent en matèria de residus de la Comunitat Valenciana requerirà l'interessat perquè acredite l'adequació de les instal·lacions a les operacions de tractament, així com el compliment dels requisits tècnics, professionals i operacionals per a dur a terme les operacions de tractament de fangs de depuració i/o d'aplicació de fangs tractats d'acord amb allò que s'ha regulat en aquesta ordre.  
  
  
Tercera. De l'ús del material bioestabilitzat  
En tant que la normativa bàsica en matèria de residus no ho regule, la utilització, com a adob orgànic, del material bioestabilitzat obtingut en les plantes de tractament mecànic de residus mesclats d'origen domèstic a què es refereix l'article 3.y de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, es regirà pels preceptes establits en aquesta ordre, particularment en els aspectes relatius a les autoritzacions per a la gestió i l'aplicació previstos en l'article 5.3 i les condicions d'utilització establides en el capítol III.  
  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Facultat de desenvolupament  
Es faculta les persones titulars de les direccions generals competents en matèria d'agricultura i de residus perquè dicten les disposicions necessàries per a l'aplicació i el desenvolupament d'aquesta ordre, en l'àmbit de les seues competències respectives.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 3 d'agost de 2017  
  
La consellera d'Agricultura, Medi Ambient,  
Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8118, del 01-09-2017 (2017/7449)

ORDEN 22/2017, de 3 de agosto, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se regula la utilización de los lodos de depuración en el sector agrario de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2017/08/03/22/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   8118

Fecha DOGV
:   01-09-2017

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2017/7449

CVE


Fecha del documento
:   03-08-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN 22/2017, de 3 de agosto, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se regula la utilización de los lodos de depuración en el sector agrario de la Comunitat Valenciana. [2017/7449]  
Preámbulo  
Capítulo I. Disposiciones generales  
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación  
Artículo 2. Definiciones  
Artículo 3. Tipología de los lodos utilizables en el sector agrario  
Capítulo II. Régimen de la producción y gestión de lodos de depuración  
Artículo 4. Comunicación de la producción de lodos de depuración  
Artículo 5. Autorización de las instalaciones y de las operaciones de tratamiento de lodos de depuración y de la gestión de lodos tratados  
Artículo 6. Transporte de lodos de depuración  
Capítulo III. Condiciones de la utilización de los lodos tratados en el sector agrario  
Artículo 7. Condiciones generales de la aplicación de lodos tratados en suelos agrarios  
Artículo 8. Calidad de los lodos tratados y de los suelos agrarios  
Capítulo IV. Obligaciones de la producción y gestión de lodos de depuración  
Artículo 9. Obligaciones de los productores de lodos de depuración  
Artículo 10. Obligaciones de los gestores de tratamiento de lodos de depuración  
Artículo 11. Obligaciones de los gestores de lodos tratados  
Artículo 12. Obligaciones de los usuarios de lodos tratados  
Disposición adicional única. Cláusula de no gasto  
Disposición transitoria primera. Del registro de los no inscritos  
Disposición transitoria segunda. De las adaptaciones a esta norma  
Disposición transitoria tercera. Del uso del material bioestabilizado  
Disposición final primera. Facultad de desarrollo  
Disposición final segunda. Entrada en vigor  
Anexo único: Ficha de trazabilidad de los lodos de depuración  
  
  
PREÁMBULO  
  
La Directiva 86/278/CEE del Consejo, de 12 de junio de 1986, relativa a la protección del medio ambiente y, en particular, de los suelos, en la utilización de los lodos de depuradora en agricultura, establece los principios básicos que deben contemplar las normativas de los países miembros de la Unión Europea sobre este tema, con el fin de compatibilizar el reciclado de los elementos fertilizantes contenidos en los lodos de depuradora con la protección del medio ambiente. Esta directiva fue transpuesta al ordenamiento jurídico español mediante el Real decreto 1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario, norma que establece el marco normativo que permite compaginar la producción de los lodos salidos de todo tipo de estaciones depuradoras de aguas residuales domésticas, urbanas o de aguas residuales de composición similar a las anteriormente citadas, así como los procedentes de fosas sépticas y de otras instalaciones de depuración similares, y su utilización agraria en España con la protección eficaz de los factores físicos y bióticos afectados por el proceso de producción agraria. En su exposición de motivos se pone de manifiesto que si bien la producción de lodos procedentes de la depuración de aguas residuales domésticas o urbanas plantea serios problemas para su almacenamiento, y, sobre todo, para su eliminación, la composición de estos lodos, aunque variable, les convierte en una fuente de materia orgánica y de elementos fertilizantes para su utilización en la actividad agraria, resultando la solución alternativa más adecuada para su gestión final al permitir su incorporación a los ciclos naturales de la materia y la energía.  
El Real decreto 1310/1990 fue desarrollado por la Orden de 26 de octubre de 1993, del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, con la finalidad de determinar la información sobre producción y utilización de lodos de depuración en las actividades agrarias que debía recabarse para dar cumplimiento a las obligaciones derivadas de la directiva comunitaria y de la norma española de transposición, y desarrollar el Registro Nacional de Lodos. Desde su publicación se han desarrollado nuevas soluciones técnicas y agronómicas en materia de producción, tratamiento y aplicación al suelo agrario de los lodos de depuración, pero también han acontecido novedades normativas que aconsejaban revisar esta orden. Resulta destacable, la transposición de la Directiva 2008/98/CE, de 19 de noviembre de 2008, sobre los residuos a través de la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados que resulta de aplicación a las instalaciones depuradoras de aguas residuales como productoras de residuos, a las instalaciones de tratamiento de los lodos de depuración como instalaciones de gestión de residuos y a las personas físicas o jurídicas que apliquen lodos tratados como gestores de residuos. De otra está el Real decreto 506/2013, de 28 de junio, sobre productos fertilizantes cuyo objeto es establecer la normativa básica en materia de productos fertilizantes con la finalidad, entre otras, de prevenir los riesgos para la salud y el medio ambiente por el uso de determinados productos en agricultura, jardinería o restauración de suelos degradados. Resultan igualmente de interés el Plan Estatal Marco de Gestión de Residuos (PEMAR) 2016-2022, aprobado mediante acuerdo del Consejo de Ministros de 6 de noviembre de 2015, y publicado por Resolución de 16 de noviembre de 2015, de la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental y Medio Natural, en el que se realiza una descripción general y un diagnóstico de la producción y tratamiento de este tipo de residuos en el territorio español, además de establecer unos objetivos ambientales cualitativos y cuantitativos que apuestan significativamente por su valorización material frente a otros tratamientos.  
La Orden AAA/1072/2013, de 7 de junio, sobre utilización de lodos de depuración en el sector agrario, mediante la cual se deroga la Orden de 26 de octubre de 1993, regula la información que deben proporcionar los titulares de las depuradoras de aguas residuales, las instalaciones de tratamiento de lodos de depuración, los gestores que realizan la aplicación en los suelos de los lodos de depuración tratados, así como la información que debe acompañar a todo transporte de lodos destinados a la actividad agraria. Todo ello con la finalidad de dar cumplimiento a las obligaciones establecidas en la Directiva 86/278/CEE, del Consejo, de 12 de junio de 1986, así como mantener un Registro Nacional de Lodos, y elaborar y trasladar a la Comisión Europea un informe sobre la aplicación de esta directiva.  
La utilización de los lodos de depuración como un abono orgánico, si bien debe suponer un beneficio a la agricultura o una mejora ecológica de los suelos en los que se apliquen, no está exenta de riesgos ambientales, sobre todo en aquellas zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos. La Directiva 91/676/CEE, de 12 de diciembre, relativa a la protección de las aguas contra la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y transpuesta a nuestro ordenamiento jurídico por el Real decreto 261/1996, de 16 de febrero, considera la necesidad de que los Estados miembros identifiquen sus zonas vulnerables, y proyecten y apliquen programas de acción para reducir la contaminación de las aguas producida por compuestos nitrogenados en dichas zonas, así como elaborar códigos de buenas prácticas agrarias que los agricultores podrán aplicar de forma voluntaria al objeto de evitar un uso inadecuado de abonos nitrogenados, con la finalidad de reducir la contaminación producida por los nitratos de origen agrario. A tal efecto se publicó la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias  
Por todo ello, y a tenor del progresivo interés que los productores agrícolas manifiestan por el aprovechamiento de los lodos de depuradora como fertilizantes, dado que este tipo de materiales está incluido entre los requisitos de condicionalidad para la percepción de las ayudas directas de la Política Agraria Común de la Unión Europea contemplados en la Orden 11/2012, de 1 de agosto, de la Conselleria de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, por la que se regula la aplicación de la condicionalidad y se establecen los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales en la Comunitat Valenciana, resulta conveniente promulgar una norma que regule la aplicación de lodos de depuración a los suelos agrarios de la Comunitat Valenciana.  
  
Visto lo expuesto, considerando la facultad que el artículo 149.1.23 de la Constitución Española y el artículo 32.6 del Estatuto de Autonomía atribuyen a la Generalitat para el desarrollo legislativo y la ejecución de la legislación estatal, así como para establecer normas adicionales de protección del medio ambiente, de acuerdo con las competencias que tienen atribuidas la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural por el Decreto 103/2015, de 7 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat y en virtud de las facultades que nos confiere el artículo 35 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, y conforme al dictamen del Consejo Jurídico Consultivo  
  
  
ORDENO  
  
CAPÍTULO I  
Disposiciones generales  
  
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación  
1. La presente orden tiene por objeto regular la producción y el tratamiento de los lodos de depuración generados en el tratamiento de las aguas residuales urbanas o asimilables con la finalidad prevenir efectos nocivos en el suelo, la vegetación, los animales y los seres humanos, así como regular la utilización de los lodos tratados en los suelos agrarios de la Comunitat Valenciana de forma que su uso suponga un beneficio agrícola o en una mejora ecológica de los suelos en los que se apliquen.  
2. Las disposiciones en ella contenidas son aplicables a los lodos de depuración referidos en la normativa básica que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario y que, una vez tratados, vayan a ser utilizados como enmienda orgánica en el sector agrario.  
  
Artículo 2. Definiciones  
A los efectos de esta orden, y sin perjuicio de las definiciones contempladas en la normativa básica en materia de residuos, se entenderá por:  
1. «Aplicación»: el acopio, distribución y enterrado mediante laboreo, de lodos tratados de la misma procedencia sobre una determinada parcela agrícola, con la finalidad de obtener una mejora ecológica del suelo. Se excluye de esta definición el depósito de lodos en superficies contempladas en la normativa básica que regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
2. «Digestato o Digesto»: el producto resultante de un proceso de transformación biológica anaerobia de un sustrato orgánico biodegradable y no peligroso, constituido, total o parcialmente por lodos de depuración procedentes de una estación depuradora de aguas residuales urbanas (EDAR) o estación depuradora de aguas residuales industriales (EDARI). A los efectos de esta orden, el digestato que no supere los valores límite de concentración de metales pesados y demás parámetros establecidos en la normativa básica que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario tendrá la consideración de lodo tratado, apto para su utilización en el sector agrario.  
3. «EDARI»: la planta para la depuración de las aguas residuales resultantes de uno o varios establecimientos industriales, siempre que la actividad desarrollada en todos ellos esté incluida en alguno de los sectores industriales afectados por la normativa básica que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario. Una EDARI mantendrá tal consideración, a los efectos de esta orden, aunque depure, conjuntamente con los efluentes industriales, las aguas fecales del personal que trabaje en el establecimiento agroindustrial.  
4. «EDAR»: la planta para la depuración de las aguas recogidas por las redes de saneamiento municipales, que están compuestas por la mezcla de las aguas de procedencia doméstica con las aguas residuales de cualquier otro origen. Podrá recoger, además, aguas residuales de igual naturaleza mediante la descarga directa de camiones cuba.  
  
5. «Gestor de lodos tratados»: persona, física o jurídica, autorizada para llevar a cabo la gestión y aplicación de los lodos tratados en suelos agrarios.  
6. «Gestor de tratamiento de lodos»: persona, física o jurídica, autorizada para llevar a cabo el tratamiento de los lodos de depuración.  
7. «Instalación de tratamiento de lodos de depuración»: la instalación autorizada donde se aplica alguno de los procesos de tratamientos para la obtención de lodos tratados. Las EDAR y EDARI, con instalaciones de tratamiento de lodos de depuración, propios o de terceros, también tendrán esta consideración.  
8. «Lodo compostado»: el producto resultante del proceso de transformación biológica aeróbica y termófila, en pilas, trincheras, canales, túneles o reactores, de una mezcla de sustratos orgánicos biodegradables y no peligrosos constituida, total o parcialmente, por lodos de depuración. A los efectos de esta orden el lodo compostado que no supere los valores límites de concentración de metales pesados y demás parámetros establecidos en la normativa básica que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario tendrá la consideración de lodo tratado, apto para su utilización en el sector agrario.  
9. «Lodos de depuración»: los lodos generados durante el tratamiento de las aguas residuales en EDAR o EDARI, así como los procedentes de fosas sépticas y de otras instalaciones de depuración similares utilizadas para el tratamiento de las aguas residuales.  
10. «Lodos tratados»: los lodos de depuración de una EDAR O EDARI tratados mediante alguno de los siguientes procesos de manera que se reduzcan de forma significativa su capacidad de fermentación y los inconvenientes sanitarios de su utilización:  
a) Compostaje, en pilas, trincheras, canales, túneles o reactores.  
b) Digestión anaerobia termófila, mesófila o a temperatura ambiental.  
c) Estabilización aerobia, tanto en depósitos independientes diseñados a tal fin en la línea de fangos de una EDAR o EDARI (digestión aerobia) o mediante el tratamiento conjunto con el agua en procesos de fangos biológicos mediante aireación prolongada.  
d) Secado térmico, en el cual se alcance un contenido en materia seca superior al 70 %  
11. «Parcela»: superficie continua de terreno con una referencia alfanumérica representada gráficamente en el SIGPAC que puede estar formada por uno o más recintos definidos como superficie continua de terreno con uso agrícola único de los definidos en el anexo II del Real decreto 2128/2004, de 29 de octubre por el que se regula el sistema de información geográfica de parcelas agrícolas (SIGPAC)  
12. «Persona productora de lodos de depuración»: cualquier persona física o jurídica que realice el tratamiento de las aguas residuales en una EDAR o EDARI y que genere lodos de depuración como consecuencia del ejercicio de tal actividad.  
13. «Suelo agrario»: suelo destinado al cultivo de especies vegetales con destino a alimentación, humana y/o animal, o cultivos con otros destinos no alimentarios.  
14. «Persona usuaria de lodos tratados»: persona, física o jurídica, titular de la explotación agraria a la que pertenecen las parcelas donde se apliquen lodos tratados.  
  
Artículo 3. Tipología de los lodos utilizables en el sector agrario  
1. Únicamente podrán ser aplicados en suelos agrarios los lodos tratados que no superen los valores de concentración de metales pesados y demás parámetros establecidos en la normativa básica que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
2. Los lodos tratados deben estar identificados con alguno de los códigos de la Lista Europea de Residuos (LER), aprobada por la Decisión 2014/955/UE de 18 de diciembre, que se establecen en la normativa básica que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
3. Podrán aplicarse en suelos agrarios los residuos orgánicos biodegradables y no peligrosos contenidos en el capítulo 02 de la Lista Europea de Residuos, siempre y cuando tales residuos entre a formar parte de un digestato o de un lodo compostado. En todo caso su incorporación no superará el 50 % del volumen total de los lodos de depuración sometidos a tratamiento.  
4. Las personas interesadas podrán solicitar al órgano competente en materia de residuos de la Comunitat Valenciana la incorporación de cualquier otro residuo orgánico biodegradable y no peligroso como ingrediente a un digestato. En tal caso, dicho órgano requerirá informe del órgano competente en materia de producción agraria de la Comunitat Valenciana, que tendrá carácter preceptivo y vinculante a los efectos de dictar la correspondiente resolución. En todo caso su incorporación no superará el 15 % del volumen total de los lodos de depuración sometidos a tratamiento.  
5. No está permitido mezclar los lodos de depuración con otros residuos o productos con el fin de diluir sus contaminantes. La mezcla de lodos de depuración de diferentes EDAR/EDARI, en una instalación de tratamiento centralizada, no se considerará dilución de residuos.  
6. En caso de que se efectúe una mezcla de lodos tratados a fin de facilitar el acopio y la aplicación en el campo, la composición de los mismos, individualmente y antes de la mezcla, deberán cumplir con los requisitos exigidos en la normativa básica que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
  
  
CAPÍTULO II  
Régimen de la producción y gestión de lodos de depuración  
  
Artículo 4. Comunicación de la producción de lodos de depuración  
1. Toda persona productora de lodos de depuración, en su condición de productor de residuos, deberá presentar una comunicación previa al inicio de su actividad ante el órgano competente en materia de residuos de la Comunitat Valenciana conforme a lo regulado en la normativa básica en materia de residuos y de acuerdo con el procedimiento telemático habilitado al efecto, debiendo formalizarse una comunicación por cada EDAR/EDARI ubicada en la Comunitat Valenciana.  
2. Una vez recibida la comunicación, el órgano competente procederá a su inscripción en el Registro de Productores de Residuos de la Comunitat Valenciana, conforme a los dispuesto en la normativa básica en materia de residuos, sin perjuicio de la facultad de comprobación de la suficiencia y adecuación de la documentación presentada que el citado órgano tiene atribuidas.  
3. Quedan exentos de presentar comunicación aquellos personas, físicas o jurídicas, productoras de lodos de depuración que hayan obtenido la autorización para el tratamiento de residuos. No obstante, tendrán la consideración de productores de residuos a los demás efectos regulados en la normativa en materia de residuos.  
  
Artículo 5. Autorización de las instalaciones y de las operaciones de tratamiento de lodos de depuración, y de la gestión de lodos tratados  
1. Quedan sometidas al régimen de autorización por el órgano competente en materia de residuos de la Comunitat Valenciana las instalaciones ubicadas en su ámbito territorial donde vayan a desarrollarse operaciones de tratamiento de lodos de depuración, así como la ampliación, modificación sustancial o traslado de dichas instalaciones.  
2. Asimismo deberán obtener autorización las personas físicas o jurídicas para realizar una o varias operaciones de tratamiento de lodos de depuración. Estas autorizaciones serán concedidas por el órgano ambiental competente de la comunidad autónoma donde tengan su domicilio los solicitantes y serán válidas en todo el territorio nacional.  
3. Las solicitudes de autorización previstas en este artículo tendrán el contenido mínimo descrito en la normativa básica en materia de residuos. Sin perjuicio de ello, la solicitud para llevar a cabo la gestión y aplicación de los lodos tratados en suelos agrarios contendrá, además, la siguiente:  
a) Identificación (nombre y apellidos, y NIF) del personal técnico responsable de la gestión de lodos tratados.  
b) Memoria descriptiva de los medios y técnicas a emplear en el procedimiento de aplicación de los lodos tratados.  
c) Volumen anual estimado de lodos tratados que se van a gestionar para uso agrario, identificación de los mismos mediante el correspondiente código LER, instalaciones de procedencia, tratamiento al que han sido sometidos,-  
d) Plan de autocontrol de los lodos tratados como medio de producción agrario y de sus efectos en los suelos.  
e) Metodología de cálculo de las dosis a aplicar en función de las características agronómicas del suelo y cultivo.  
4. En el caso de solicitudes para llevar a cabo la gestión y aplicación de lodos tratados, el órgano competente en materia de residuos de la Comunitat Valenciana remitirá copia de la documentación presentada por el interesado al órgano competente en materia de producción agraria de la Comunitat Valenciana quien habrá de emitir un informe preceptivo y vinculante a efectos de que el órgano competente en materia de residuos dicte la correspondiente resolución.  
5. Respecto de las condiciones de concesión, inscripción en registros administrativos, vigencia, transmisión y plazos de resolución de las autorizaciones contenidas en este artículo se considerarán las estipulaciones establecidas en la normativa básica en materia de residuos.  
6. La autorización prevista en el apartado 1 de este artículo para las instalaciones de tratamiento quedarán integradas en la autorización ambiental integrada concedida conforme a la normativa en materia de prevención y control integrados de la contaminación, e incluirá los requisitos recogidos en la normativa básica en materia de residuos y en esta orden en los términos establecidos en la referida normativa básica.  
6. Los titulares de las autorizaciones referidas en este artículo están sujetos al régimen de obligaciones establecido en la normativa básica en materia de residuos y sus normas de desarrollo.  
  
Artículo 6. Transporte de lodos de depuración y lodos tratados  
1. Tanto las entidades o empresas que transporten lodos de depuración con carácter profesional desde las EDAR/EDARI hasta las instalaciones de tratamiento como aquellas que transporten lodos tratados hasta las parcelas agrícolas destinatarias de los mismos que vayan a operar en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana deberán figurar inscritas en el correspondiente registro de la comunidad autónoma donde tengan su sede social de conformidad con lo regulado en la normativa básica en materia de residuos.  
2. Las entidades o empresas a que se refiere el apartado anterior con sede social en la Comunitat Valenciana que a la entrada en vigor de esta orden no figuren inscritas en el Registro General de Gestores de la Comunitat Valenciana como transportistas de residuos con carácter profesional deberán presentar una comunicación previa al inicio de su actividad de acuerdo con el procedimiento telemático habilitado al efecto por el órgano competente en materia de residuos de la Comunitat Valenciana.  
3. Una vez recibida la comunicación, dicho órgano competente procederá a su inscripción en el citado registro, sin perjuicio de la facultad de comprobación de la suficiencia y adecuación de la documentación presentada que el citado órgano tiene atribuidas.  
  
  
CAPÍTULO III  
Condiciones de la utilización   
de los lodos tratados en el sector agrario  
  
Artículo 7. Condiciones generales de la aplicación de lodos tratados en suelos agrarios  
1. En los suelos agrarios solo se podrán aplicar lodos tratados, previo consentimiento escrito del titular de la explotación de la parcela. La aplicación será realizada por una persona gestora de lodos tratados autorizado conforme a lo establecido en esta orden.  
2. Los suelos agrarios sobre los que se vayan a aplicar lodos tratados serán analizados, de acuerdo con los establecido en el artículo 9 de esta orden, midiendo la concentración de metales pesados y demás parámetros que especifica la normativa básica que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
3. Las cantidades máximas de lodos tratados que podrán aportarse a un suelo agrario por hectárea y año serán las que, de acuerdo con el contenido en metales pesados del suelo y del lodo a aplicar, no superen los valores límite de incorporación de metales pesados y parámetros establecidos en la normativa básica que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
4. La aplicación de lodos tratados en suelos agrario incluirá la incorporación al mismo mediante laboreo, en un plazo no superior a 24 horas desde su aplicación, salvo que las condiciones meteorológicas lo impidan, de forma que se favorezca la degradación y se disminuya la emisión de malos olores. En los cultivos leñosos se utilizarán métodos de aplicación localizada en los que los lodos no entren en contacto directo con la parte aérea de las plantas.  
5. Con el fin de facilitar la logística del reparto de los lodos tratados y su posterior aplicación, se podrá acopiar en un mismo punto de la parcela la cantidad de lodos tratados en una aplicación, sin exceder la cantidad 250 toneladas. La distancia mínima entre acopios será de 500 metros en línea recta y el periodo de tiempo hasta su incorporación al suelo no superará los 15 días, salvo que las circunstancias meteorológicas adversas impidan realizar las labores de campo. En ningún caso, los acopios en parcelas serán considerados como un almacenamiento temporal de residuos contemplado en la normativa básica en materia de residuos. El acopio se podrá realizar en la parcela en la que se vaya a aplicar el lodo o en terrenos aledaños, siempre que no existan condiciones que favorezcan infiltrado y/o riesgo de escorrentía superficial de lixiviados.  
6. No se aplicarán lodos tratados ni se acopiarán temporalmente a menos de 3 metros de distancia de cualquier curso o masa de agua. Esta distancia se incrementa a 50 metros alrededor de cursos o masas de agua naturales y a conducciones o depósitos de agua potable; la distancia se incrementará a 200 metros alrededor de pozos, manantiales, cursos o masas de agua destinados a la obtención de agua potable.  
7. No se podrán aplicar lodos tratados en cultivos hortícolas a lo largo de su ciclo vegetativo. En el caso de cultivos, con partes vegetales en contacto directo con el suelo y destinadas al consumo en fresco, no se podrán aplicar lodos tratados en los 10 meses previos a la recolección.  
8. La aplicación de lodos tratados se efectuará según las necesidades de fertilización de los cultivos, de acuerdo con el Código de Buenas Prácticas Agrarias de la Comunitat Valenciana y el Programa de Actuación sobre las zonas vulnerables designadas en la Comunitat Valenciana, para prevenir y reducir la contaminación causada por los nitratos de origen agrario.  
  
Artículo 8. Calidad de los lodos tratados y de los suelos  
1. Los lodos tratados deberán ser analizados cuando se considere acabado el proceso de tratamiento. Los métodos de muestreo y análisis, así como los parámetros y sus valores límite, serán los establecidos en la normativa básica que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
2. Las personas gestoras de lodos tratados son los responsables de que los suelos donde se vayan a realizar las aplicaciones cumplan los requisitos establecidos para el uso de lodos tratados en el sector agrario.  
3. En los suelos agrarios se analizarán los siguientes parámetros agronómicos: textura del suelo, contenido en materia orgánica total, relación C/N, pH, conductividad eléctrica, contenido en fósforo asimilable, nitrógeno total, nitrógeno nítrico y nitrógeno amoniacal, potasio asimilable, calcio asimilable, magnesio asimilable y hierro, así como el contenido de los siguientes metales pesados: cadmio, cobre, níquel, plomo, zinc, mercurio y cromo.  
4. Se realizará un análisis de suelo antes de la primera aplicación de lodos tratados y, al menos, otro cada cinco aplicaciones realizadas, de acuerdo con lo establecido en el artículo 11.2.b de esta orden.  
5. La toma de muestras de suelo se realizará de acuerdo con los criterios establecidos en la normativa que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
6. Cada análisis de suelo representará a una zona homogénea en cuanto a tipo y usos del suelo, aplicaciones de lodos efectuadas, y con una superficie máxima de 50 hectáreas.  
  
  
CAPÍTULO IV  
Obligaciones en la producción y la gestión de lodos de depuración  
  
Artículo 9. Obligaciones de los productores de lodos de depuración  
1. Las personas, físicas o jurídicas, productoras de lodos de depuración son los responsables de asegurar el tratamiento adecuado de los mismos, bien porque realicen el tratamiento por sí mismo, bien porque se lo encargue a un negociante o a una entidad o empresa autorizada para ello.  
2. Los lodos de depuración deberán analizarse en la fase de producción. La frecuencia de tales análisis y los parámetros que, como mínimo, deberán ser analizados serán los establecidos en la normativa básica que regula la utilización de lodos de depuración en el sector agrario. Quedan exentos de realizar dichos análisis las EDAR/EDARI que realicen el tratamiento in situ de los lodos producidos en la propia estación.  
3. Los lodos de depuración que se transporten desde la EDAR/EDARI con destino a una instalación de tratamiento irán acompañados durante el transporte de la ficha de trazabilidad que figura como anexo único de esta orden y del correspondiente resultado del análisis. A la instalación de tratamiento se deberá entregar una copia de la ficha de trazabilidad y una copia del resultado del análisis.  
4. Los titulares de las EDAR/EDARI remitirán al órgano competente en materia de residuos de la Comunitat Valenciana la información contenida en el anexo I de la Orden AAA/1072/2013, de 7 de junio, sobre utilización de lodos de depuración en el sector agrario. Esta información se referirá a cada año natural, y se remitirá antes del 1 de marzo del año siguiente.  
5. Los titulares de las EDAR/EDARI conservarán todos los documentos referidos anteriormente durante, al menos, cinco años, quedando a disposición de las autoridades competentes a efectos de inspección y control.  
  
Artículo 10. Obligaciones de los gestores de tratamiento de lodos de depuración  
1. Las personas, físicas o jurídicas, autorizadas para el tratamiento de lodos de depuración son las responsables de evaluar la aptitud de los lodos tratados para uso agrario una vez realizados los análisis previstos en el artículo 9. En caso de resultar inadecuados para tal uso serán entregados a un gestor de residuos autorizado para su valorización o eliminación.  
2. Los lodos tratados irán acompañados del documento de trazabilidad e identificación de los lodos de depuración que figura como anexo II de la Orden AAA/1072/2013 durante su transporte, desde la instalación de tratamiento hasta la explotación agraria en la que serán aplicados. Este documento será emitido y firmado por la persona gestora de tratamiento de los lodos y por la persona gestora de lodos tratados, responsable de la aplicación.  
3. Las entidades o empresas autorizadas para el tratamiento de lodos de depuradora conservarán todos los documentos referidos anteriormente durante, al menos, cinco años los cuales estarán a disposición de las autoridades competentes a efectos de inspección y control.  
  
Artículo 11. Obligaciones de los gestores de lodos tratados  
1. Las personas, físicas o jurídicas, gestoras de lodos tratados serán los responsables de utilizar los lodos en los suelos agrarios conforme a los requisitos establecidos en la normativa básica y que su aplicación se realice en las condiciones que eviten riesgos para la salud humana y el medio ambiente.  
2. Las personas gestoras gestores de lodos tratados, deberán:  
a) obtener de la persona gestora del tratamiento del lodo de depuración las correspondientes analíticas y la información del anexo II de la Orden AAA 1072/2013 para cada una de las aplicaciones que vayan a efectuar.  
b) realizar los análisis de los suelos que se establecen en el artículo 9 de esta orden y facilitar una copia de los resultados a las personas usuarias de los lodos tratados, titulares de las explotaciones agrarias.  
c) cumplimentar, para cada una de las aplicaciones, el documento de aplicación de lodos tratados, de acuerdo con el modelo del anexo III de la Orden AAA/1072/2013, y entregar una copia firmada al usuario de los lodos tratados  
d) realizar un plan de abonado completo para cada parcela, acorde con las características del suelo, las necesidades de los cultivos y la composición y características del lodo tratado. El plan de abonado incluirá todos los requerimientos de nutrientes del cultivo y las dosis complementarias de otros fertilizantes orgánicos y/o inorgánicos.  
e) remitir anualmente al órgano competente en materia de producción agraria la información contenida en el anexo IV de la Orden AAA1072/2013 sobre las actuaciones efectuadas en el año en las parcelas ubicadas en el territorio de la Comunitat Valenciana. Esta información se remitirá antes del 1 de marzo del año siguiente.  
f) conservar los resultados de los análisis de suelos, los documentos de aplicación, los planes de abonado, copia del anexo II de la Orden AAA/1072/2013 y demás documentos referidos anteriormente, durante al menos cinco años, a disposición de las autoridades competentes y a efectos de las tareas de inspección y control.  
  
Artículo 12. Obligaciones de las personas usuarias de lodos tratados  
1. Las personas usuarias de lodos tratados, titulares de las explotaciones agrarias, deberán registrar en el cuaderno de explotación, apartado de fertilización, cada aplicación efectuada en cada una de las parcelas con lodos tratados, al menos, la siguiente información:  
a) Identificación de la persona gestora autorizada de lodos tratados,  
b) Identificación de la parcela con referencias del Sistema de Información Geográfica de la Política Agraria Común (SIGPAC),  
c) Fecha de la aplicación y fecha de la incorporación del lodo tratado al suelo,  
d) Dosis de aplicación, en toneladas por hectárea, y cantidad total aplicada en la parcela,  
e) Contenido en materia seca de lodo tratado,  
f) Contenido en nitrógeno expresado en porcentaje sobre materia seca.  
2. Las personas usuarias de lodos tratados deberán conservar el registro de fertilización, los documentos de aplicación de lodos, los análisis de suelos, los planes de abonado, las facturas y los demás documentos justificativos de los registros efectuados, al menos durante los cinco años siguientes y los pondrán a disposición de las autoridades competentes de inspección y control.  
  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
  
Única. Cláusula de no gasto  
La aplicación y desarrollo de esta orden no tendrá incidencia alguna en la dotación de todos y cada uno de los capítulos de gasto asignados a la conselleria competente por razón de la materia en la fecha de publicación de la presente orden y, en todo caso, deberá ser atendido con los medios personales y materiales de la dicha conselleria.  
  
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
  
Primera. Del registro de los no inscritos  
Las entidades o empresas cuya actividad produzca lodos de depuración en la Comunitat Valenciana y que a la entrada en vigor de esta orden no estén inscritos en el Registro de Personas Productoras de Residuos de la Comunitat Valenciana, deberán formalizar la comunicación referida en el artículo 4 en el plazo máximo de 6 meses a contar desde su entrada en vigor.  
  
Segunda. De las adaptaciones a esta norma  
1. El órgano competente en materia de residuos de la Comunitat Valenciana adaptará de oficio a lo establecido en esta orden las autorizaciones para el tratamiento de lodos de depuración y la aplicación de lodos tratados ya existentes, o las solicitudes que se hayan presentado antes de la fecha de entrada en vigor de esta orden, en el plazo de un año desde esa fecha.  
2. A tal efecto el órgano competente en materia de residuos de la Comunitat Valenciana requerirá al interesado que acredite la adecuación de las instalaciones a las operaciones de tratamiento, así como el cumplimiento de los requisitos técnicos, profesionales y operacionales para llevar a cabo las operaciones de tratamiento de lodos de depuración y/o de aplicación de lodos tratados de acuerdo con lo regulado en esta orden.  
  
Tercera. Del uso del material bioestabilizado  
En tanto en cuanto la normativa básica en materia de residuos no lo regule, la utilización, como enmienda orgánica, del material bioestabilizado obtenido en las plantas de tratamiento mecánico de residuos mezclados de origen doméstico a que se refiere el artículo 3.y de la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, se regirá por los preceptos establecidos en esta orden, particularmente en los aspectos relativos a las autorizaciones para la gestión y aplicación contemplados en el artículo 5.3 y las condiciones de utilización establecidas en su capítulo III.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Facultad de desarrollo  
Se faculta a las personas titulares de las direcciones generales competentes en materia de Agricultura y de Residuos para que dicte las disposiciones necesarias para la aplicación y desarrollo de la presente orden, en el ámbito de sus respectivas competencias.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
La presente orden entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 3 de agosto de 2017  
  
La consellera de Agricultura, Medio Ambiente,   
Cambio Climático y Desarrollo Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI