Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8480, del 06-02-2019 (2019/851)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 95/10-EAE Cortes de Arenoso.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8480

Data del DOGV
:   06-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/851

CVE


Data del document
:   23-01-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Cortes de Arenoso](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 95/10-EAE Cortes de Arenoso. [2019/851]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 95/10-EAE Cortes de Arenoso.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Ajuntament de Cortes de Arenoso  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
  
Localització: terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló)  
Expedient: 95 € 2010 € EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 13 de desembre de 2018, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a ampliació de la planta embotelladora d'aigua de Cortes de Arenoso, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conforme al que s'estableix en la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest Pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conforme a la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si escau, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
La documentació remesa per l'ajuntament és la següent:  
  
1. Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica:  
- Memòria.  
- Annex I: Estudi ambiental i territorial estratègic. Novembre 2015.  
  
- Annex II: Documentació de participació pública.  
- Annex III: Fites tramitació del Pla especial.  
2. Proposta Pla especial:  
1) Pla especial:  
- Memòria informativa.  
- Memòria justificativa.  
- Annexos a la memòria:  
- Documentació fotogràfica.  
- Pla especial vigent. 2002.  
- Ordenances.  
- Plans: informació i ordenació.  
- Justificació modificacions del tràmit participació pública i consultes.  
2) Estudi ambiental i territorial estratègic. Memòria i cartografia. Nov. 2015.  
3) Estudi d'integració paisatgística. Memòria i cartografia. Nov. 2015.  
4) Estudi de viabilitat econòmica i memòria de sostenibilitat econòmica.  
5) Programa per a la sostenibilitat i la qualitat de vida.  
3. Certificat d'informació pública.  
4. Certificat d'aprovació provisional del pla.  
5. Aclariment sobre els canvis realitzats respecte a la versió preliminar sotmesa a informació pública.  
El 30 de gener de 2018 es va remetre documentació per l'Ajuntament, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, per a l'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE).  
El 7 de setembre de 2018 es va completar l'esmena de la documentació presentada com a conseqüència del requeriment efectuat el 12 de febrer de 2018.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 27/12/10  
Emissió del document de referència c  
(Equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 26/03/12  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de documentació exigible, durant un període de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 16/02/16  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de Pla especial i expedient d'avaluació ambiental estratègica. 15/06/18  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Informació territorial:  
El municipi de Cortes de Arenoso se situa a l'interior de la província de Castelló amb una població en 2017 de 298 habitants.  
El Pla especial es troba inclòs íntegrament en l'àmbit del lloc importància comunitària (LIC) i zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominat Penyagolosa.  
L'avaluació ambiental de les normes de gestió de la zona d'especial conservació (ZEC) del LIC i ZEPA Penyagolosa està en tramitació, s'ha emés document d'abast el 28 d'octubre de 2014. La zona en la qual es pretén ampliar l'embotelladora està considerada d'acord amb la proposta de designació d'aquesta com a zona D i envoltada de zona C i part de zona B. La zona D inclou les àrees urbanes, urbanitzables, grans infraestructures i, en general, àmbits que manquen de rellevància des del punt de vista de l'aplicació d'aquesta norma i el compliment dels seus objectius.  
D'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià una part important de la superfície inclosa en el Pla especial és sòl forestal segons la cartografia PATFOR, tota ella queda en la proposta com a sòl de protecció forestal, i la resta, zones de cultiu abancalades o esplanades com a dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora.  
La planta embotelladora d'aigua se situa a mig vessant, a aproximadament 1.081 metres, en un relleu muntanyenc de pendent acusat en el marge dret del riu de Cortes, al nord-oest del nucli de població. Es tracta de materials terciaris, miopliocens: conglomerats, arenisques i lutites roges, localment groguenques. El condicionament del terreny per a l'esplanació i ubicació de les instal·lacions actuals va alterar l'estructura abancalada de cultius de secà generant talussos i terraplens d'alçària considerable. Els marges entre bancals de les zones de cultiu conserven puntualment vegetació de caràcter forestal, tipus carrasques (Quercus ilex subsp rotundifolia), ginebres (Juniperus oxycedrus), etc.  
  
A l'oest de la planta embotelladora, en la part superior del relleu i en els seus vessants, hi ha un carrascar de caràcter continental, molt aclarit en la part superior del relleu i de major densitat en els vessants. L'espècie arbòria dominant és la carrasca amb presència d'espècies arbustives de port gran com el ginebre (Juniperus oxycedrus subsp. oxycedrus i Juniperus oxycedrus subsp. badia) i la savina negra (Juniperus phoenicea). L'estrat inferior està dominat pel fenàs de marge (Brachypodium retusum) i l'argilaga (Genista scorpius), amb altres espècies com ara espígol (Lavandula latifolia), fenoll de llop (Bupleurum fruticescens), timó (Thymus vulgaris).  
Al nord de la superfície que ocuparà l'ampliació proposada de la planta, en terreny forestal hi ha una massa de pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) de gran densitat sobre antics bancals de cultiu, i sota la qual hi ha carrasques i ginebres dispersos.  
Pel marge oest de l'àmbit del Pla especial discorre la via pecuària denominada Assagador Reial del Pla amb una amplària legal de 37,50 metres.  
El vessant actualment ocupat per la planta embotelladora i la proposta d'ampliació presenta risc de lliscament alt d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, no així, la part superior del relleu muntanyenc, i igual situació hi ha respecte al risc d'erosió actual i potencial.  
  
Al costat de la planta embotelladora actual, fora de l'àmbit, en zona de bancals vessant avall, hi ha una masia denominada El Masico, no afectada per l'àmbit del Pla especial.  
Al sud-oest de l'actual planta embotelladora, en la part superior del relleu muntanyenc i al costat de la carretera d'accés, es va efectuar una aportació de terres important i la consegüent esplanació amb un mur de roques de fins a 3 metres d'alçària. D'acord amb les ortofotos històriques aquesta zona albergava una vegetació tipus herbassar-matoll com l'abans descrit amb exemplars molt puntuals de carrasques i ginebres.  
Com a punts d'observació principals s'estimen el nucli de població a l'eixida del poble camí del cementeri, l'ermita de Santa Bàrbara i cementeri (1.074 m), i l'ermita de Sant Cristòfol i la zona de les antenes (1.100 m)  
  
Ortofoto de l'any 2009  
  
Ortofoto any 2017  
  
El planejament vigent del municipi està constituït pel Pla general d'ordenació urbana aprovat el 27 de gener de 2000, sotmés a avaluació ambiental i per al qual, el director general per al Desenvolupament Sostenible va emetre declaració ambiental favorable condicionada, en data 28 de juny de 1999. En aquest pla general es recull l'existència de la planta embotelladora.  
En data 30 d'octubre de 2002, la Comissió Territorial d'Urbanisme acorda aprovar el Pla especial (PE) per a l'ampliació de l'edificació i la parcel·la reservada per a la planta embotelladora en el sòl no urbanitzable del Pla general de Cortes de Arenoso, l'objecte del qual era delimitar una àrea circumdant a la planta embotelladora que tenia una superfície total d'edificació de 2.788 m², amb la finalitat d'ampliar el moll de càrrega cap a l'oest, i permetre, així mateix, futures ampliacions de les instal·lacions. Per a això s'ampliava la parcel·la afecta a la instal·lació, creant una reserva total de 36.158,81 m², establint una ocupació màxima del 25 % amb la qual cosa la superfície construïble s'ampliava a un màxim de 9.039 m², i s'incloïa en l'àmbit del PE sòl no urbanitzable de protecció forestal a l'efecte del còmput de superfície total. Aquest pla no es va sotmetre a cap procés d'avaluació ambiental, malgrat incloure-hi sòl forestal de protecció a fi d'aconseguir una major ocupació del sòl no urbanitzable comú, que l'establida conforme a la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.  
  
En la documentació aportada, el plànol PE-O-02 reflecteix la distinció entre forestal i no forestal de la cartografia PATFOR i no, com pretén, la qualificació del sòl de l'actual planejament.  
  
Plànol PE-O-02. Classificació del sòl. Document núm. 1.5.  
  
Plànol PE-I-04. Planejament en vigor, classificació del sòl segons pla especial en vigor  
  
D'acord amb el vigent planejament una part important de la superfície de la proposta del pla especial seria sòl no urbanitzable de protecció forestal i la resta, bàsicament els terrenys ocupats per l'actual planta embotelladora i terrenys de cultiu, serien sòl no urbanitzable comú agrícola ramader.  
D'acord amb el vigent pla especial de la planta embotelladora, la normativa urbanística aplicable a l'àmbit actual (es reflecteix en el plànol PE-I-04) seria la següent:  
La normativa proposada per als usos del sòl són els referits a l'Ordenança continguda en el Pla general de Cortes de Arenoso.  
- Superfície: 36.158,81 m².  
- Superfície ús protecció forestal: 4.880,34 m².  
- Superfície ús dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora: 31.278,47 m²  
- Ocupació: 25 %  
- Edificabilitat: 0,25 m²t/m²s.  
- Ordenances d'aplicació: les condicions d'edificació seran les especificades en:  
Ordenança d'industrial - terciari per a la zona d'usos relacionada amb la planta embotelladora.  
Ordenances de sòl no urbanitzable de protecció forestal per a la zona de protecció forestal.  
En el Pla general vigent la disposició addicional de l'article 8.6.5 del sòl no urbanitzable de protecció forestal estableix el següent: «en l'àmbit de la zona de la planta embotelladora, i en un radi des del seu centre de 900 metres, en el sòl d'especial protecció forestal, es permetrà, a través d'un pla especial o declaració d'interés comunitari, la realització d'activitats relacionades amb la planta embotelladora (ampliació d'aquesta, creació de centres termals, balnearis, o qualsevol activitat relacionada amb l'aigua)».  
B.1) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
El contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic s'ajusta al que s'estableix en l'annex VII de la LOTUP, i s'estima suficient, amb la resta de documentació presentada, per a efectuar l'avaluació ambiental.  
  
B.2) Continguts concordes amb el document d'abast  
Alternativa proposada en el document d'inici.  
La proposta de modificació de l'àmbit actual del PE aprovat en 2002, consisteix en l'ampliació cap al nord-oest de l'actual, en una superfície aproximada de 118.370 m². D'aquesta superfície total tan sols 24.233 m² són de sòl no urbanitzable comú, la resta és de sòl qualificat de forestal i, per tant, subjecte a protecció específica. Les instal·lacions de l'ampliació de la planta embotelladora se situaran en els 24.233 m² de sòl no urbanitzable comú que se situen al nord de les actuals instal·lacions, i poden ocupar el 25 % de la superfície total, és a dir, amb una superfície màxima construïda de 38.632,2 m².  
Les dades que resultarien com a nova normativa urbanística aplicable amb l'ampliació del Pla especial serien els següents:  
- Superfície total: 154.528,81 m²  
- Superfície ús protecció forestal: 99.017,34 m²  
- Superfície ús dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora: 55.511,47 m²  
- Ocupació: 25 %  
- Edificabilitat: 025 m²t/m²s  
- Ordenances d'aplicació: les condicions d'edificació seran les especificades en:  
a) Ordenança d'industrial ?terciari per a la zona d'usos relacionada amb la planta embotelladora.  
b) Ordenances de sòl no urbanitzable de protecció forestal per a la zona de protecció forestal.  
  
El quadre comparatiu entre el PE de 2.002 i la seua modificació és el següent:  
  
 Superfície (m²)  
 Actual Ampliació Total PE Increment %  
Superfície total parcel·la 36.158,81 118.370,00 154.528,81 327,36  
Superfície ús protecció forestal 4.880,34 94.137,00 99.017,34 1. 928,90  
Superfície ús dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora 31.278,47 24.233,00 55.511,47 77,48  
Ocupació 25 % 9.039,70 29.592,50 38.632,20 327,36  
  
  
  
  
Pla planejament previst. Document inicial estratègic  
  
En relació amb les determinacions a tindre en consideració que s'indiquen en el document de referència.  
D'acord amb el que s'indica en el document de referència, en l'EATE presentat es justifica la necessitat de l'increment de la superfície de la planta embotelladora sobre la base de l'aprofitament d'oportunitats comercials, que necessita una zona d'emmagatzematge major.  
S'analitzen tant les diferents alternatives indicades en el document de referència, valorant la conveniència de mantindre o no la cota original, com la resta de punts indicats en aquest.  
D'acord amb el que s'indica en el document de referència, s'aporten seccions transversals per a veure els moviments de terra, així com característiques de les construccions. Igualment s'indiquen mesures preventives i correctores. Es tracta d'un pla en què les característiques de l'obra a dur a terme i les mesures preventives i correctores no són concretes, sinó genèriques. En aquest sentit, i fins i tot tenint en compte que s'efectua l'avaluació a escala de plànol, aquest DATE estima necessari establir els criteris amb major concreció respecte a les mesures preventives i correctores per al seu desenvolupament com més endavant s'exposarà.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
- Objectius  
L'objectiu del Pla especial és permetre l'ampliació de la planta embotelladora i activitats annexes reflectides en les ordenances del Pla especial.  
  
- Infraestructura verda  
S'inclou un pla amb la delimitació de la infraestructura verda, que es correspon amb el sòl no urbanitzable de protecció forestal de l'àmbit del pla.  
- Descripció de les alternatives proposades. L'alternativa triada. Principals modificacions introduïdes respecte a l'actual planejament.  
Es plantegen quatre alternatives:  
- Alternativa 0: situació actual, amb el seu actual grau de desenvolupament. No ampliar la planta embotelladora.  
- Alternativa 1: cerca d'altres emplaçaments per a l'activitat de la planta embotelladora, allunyats d'aquesta.  
- Alternativa 2: suposaria ampliar la planta a diferent cota, en concret en la parcel·la en la qual s'ha realitzat una esplanació a una cota superior, al sud-oest de les actuals instal·lacions.  
- Alternativa 3: ampliació de les actuals instal·lacions al costat de les existents, a la mateixa cota que aquestes, la qual cosa suposaria efectuar noves esplanacions de terreny.  
L'alternativa zero es descarta per no permetre l'ampliació de l'activitat, qüestió fonamental per a augmentar les oportunitats comercials, que al seu torn redundaria en l'augment dels llocs de treball, la qual cosa permetria assentar població en àrees rurals, tan beneficiosa per a la seua conservació.  
L'alternativa 1 es descarta també en suposar buscar un nou emplaçament allunyat de l'actual planta i en un radi de 900 metres d'aquesta.  
  
Respecte a l'alternativa 2, s'indica que ambientalment és idònia per no realitzar-se moviments de terra i aprofitar moviments ja efectuats. Des del punt de vista industrial s'indica el següent: «l'ampliació de les instal·lacions no seria annexa a les existents, se situaria a uns 150 metres cap al sud limitant a la carretera d'accés. Les comunicacions entre les diferents zones de la planta embotelladora no es podria realitzar per circulacions interiors de la parcel·la, es realitzarien per la carretera perquè les dues parcel·les estan separades per una franja de sòl forestal. A més s'haurien de duplicar certs serveis com el de vigilància de les instal·lacions. Resumint, des del punt de vista del procés industrial una ampliació en parcel·les a diferents cotes i no situades de manera confrontant presentaria problemes en el correcte funcionament i l'organització de les instal·lacions. Presenta també l'inconvenient que la zona d'ampliació és zona tradicional de pas de bestiar.»  
  
L'alternativa 3 es considera idònia des del punt de vista del procés industrial i l'organització de les instal·lacions. Proposa l'ampliació de les instal·lacions annexes a les existents, per la qual cosa les comunicacions entre les diferents zones de la planta embotelladora seria contínua. Des del punt de vista ambiental s'indica que aquesta alternativa provoca un major impacte per la transformació del sòl, ja que són necessaris moviments de terra. S'indica que aquest impacte en el paisatge és fàcilment corregible amb les mesures correctores indicades pel departament gestor de la Xarxa Natura 2000 i pel departament de paisatge de la Generalitat.  
L'EATE selecciona l'alternativa 3, per ser la millor alternativa tècnica i perquè «els problemes mediambientals que es generen del moviment de terres de l'esmentada ampliació de la planta embotelladora es corregiran amb unes mesures ambientals estrictes que el promotor del pla haurà de complir obligatòriament. Amb el compliment de les mesures ambientals i paisatgístiques proposades es minimitza considerablement l'impacte negatiu que produeix en el medi ambient l'execució de les obres.»  
  
  
Alternativa 2, en roig ampliació. Alternativa 3, en blau ampliació  
  
  
A continuació es descriu l'alternativa 3 triada sobre la base de la documentació aportada:  
Es proposen unes ordenances amb un articulat que, en síntesi, estableix la regulació dels usos, l'edificabilitat i ocupació, les condicions d'edificació, així com les normes de protecció i unes normes mínimes a les quals s'han d'ajustar els projectes tècnics.  
Es recullen dos usos diferents, un ús de protecció forestal i un ús dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora, i els usos són els referits en l'ordenança continguda en el Pla general.  
  
L'edificabilitat total serà de 0,25 m²t/m²s. L'índex d'edificabilitat s'aplicarà sobre el total de l'àmbit del Pla especial. L'ocupació màxima de parcel·la serà de 25 %.  
Les condicions d'edificació seran les especificades en el Pla general:  
- Ordenança d'industrial terciari, per a la zona d'usos relacionats amb la planta embotelladora.  
- Ordenances de sòl no urbanitzable de protecció forestal, per a la zona d'ús de protecció forestal.  
El pla especial no modifica les normes urbanístiques del Pla general vigents per al tipus de sòl que es tracta, la classificació del sòl segueix igual segons les zones proposades i la qualificació serà dotacional.  
  
 Superfície (m²)  
Usos del sòl Actual Actualitzación PE actual PATFOR Ampliació PE Total PE  
Superfície actuació 36.158,81 36.158,81 113.532,33 149.691,14  
Ús protecció forestal 4.880,34 6.937,84 88.529,23 95.467,07  
Ús dotacional d'interés social relacionat amb la planta embotelladora 31.278,47 29.220,97 25.003,10 54.224,00  
  
  
Els plans d'ordenació de l'actual Pla especial anul·len els del Pla general i el vigent Pla especial i són substituïts per ells, per a l'àmbit del nou Pla especial.  
  
Pla PE-O-03. Pla especial en vigor i proposta d'ampliació del Pla especial  
  
Pla PE-O-03. Document núm. 1.5. Usos Pla especial  
En les ordenances proposades s'estableixen les condicions per al desenvolupament del Pla especial conseqüència dels informes rebuts durant la participació pública: mesures d'integració paisatgística, mesures per a conservació dels espais de Xarxa Natura 2000 i mesures de seguiment.  
  
«Article 12. Mesures d'integració paisatgística.  
Les mesures correctores proposades en els documents d'aquest Pla especial (EIP, EATE i Memòria justificativa) són les següents:  
Control de generació de residus.  
- Acabat d'instal·lacions  
- Plantació perimetral est.  
- Restauració de talussos.  
- Restauració de bermes.  
Les mesures esmentades volen aconseguir els objectius següents:  
- Mitigar la visibilitat de les instal·lacions.  
- Controlar la generació de residus en els voltants de la parcel·la  
  
- Restaurar els talussos.  
  
Article 13. Mesures per a la conservació dels espais de Xarxa Natura 2000.  
- Restaurar les esplanacions realitzades on no s'ha de situar l'ampliació de la planta embotelladora amb espècies autòctones de la zona. També s'hauran de restaurar i revegetar els talussos creats mitjançant l'apilament de materials i qualsevol esplanació puntual en els marges dels camins d'accés a la zona que afecten la vegetació existent.  
  
- Una vegada acabades les obres haurà de retirar-se qualsevol tipus de residu a abocador autoritzat.  
- S'evitarà el desenvolupament de les obres de construcció durant el període de cria de l'avifauna present en la zona  
  
Article 14. Mesures de seguiment  
- L'inici de les obres haurà de ser comunicat a l'agent mediambiental de la zona.  
- Elaboració d'un estudi específic en el qual es determinen les espècies a utilitzar en els enjardinaments de les zones perimetrals, amb base en el seguiment i control de les mesures correctores que s'han definit anteriorment i en el compliment de les determinacions del Pla especial. La periodicitat d'aquests informes durant les obres serà mensual, i durant el període de garantia semestral.  
- Informes especials: redactar informes necessaris que sol·liciten les administracions públiques afectades. Es presentaran també informes especials davant qualsevol factor ambiental. S'enviaran còpies d'aquests informes als corresponents serveis amb competència en l'àmbit considerat.»  
  
El Pla especial es desenvoluparà en un futur mitjançant un projecte tècnic per a l'ampliació de les instal·lacions de la planta embotelladora. D'acord amb la informació proporcionada en la documentació aportada:  
  
L'augment de superfície de la planta es dedicarà bàsicament a zona d'emmagatzematge. S'aporten plànols de planta de situació actual i futura, així com seccions transversals per a poder apreciar l'ocupació i els talussos que es generaran.  
  
  
A l'esquerra planta actual i a la dreta planta futura. Plànol PE-EATE-23.1  
El plànol de planta actual (Pla PE-EATE-23.1) no reflecteix la situació actual, si no la d'abans d'efectuar algunes esplanacions que van generar parcialment els terraplens previstos en la part est i nord de les superfícies d'esplanació previstes. És a dir, part del moviment de terres ja s'ha executat, com es pot apreciar en les ortofotos de 2017 i en plànol aportat en la documentació PE-I-02. Encara que aquests terraplens executats han d'acabar-se, pujant la cota del terreny en la zona d'aqueixos terraplens fins a arribar a la cota de l'actual planta (aproximadament 5 metres).  
  
  
Topografia actual del terreny. Plànol PE-I-02. D'acord amb la documentació presentada.  
  
  
Encara que el moviment de terres no està quantificat en la documentació presentada serà molt important per la diferència de cota entre l'esplanació i el terreny confrontant. Es generaran desmunts de gran envergadura, de fins a 30 metres aproximadament, i terraplens de fins aproximadament 20 metres. Tampoc s'indica el balanç, si serà positiu o negatiu. Per les seccions presentades sembla que podria ser negatiu, però no és possible precisar-ho.  
En la documentació s'indica que el talús que es crearà serà de 27° de pendent mitjà, amb bermes intermèdies cada 5 metres i talussos de banc de 35°. En els plànols aportats els talussos de terraplé tenen un pendent d'aproximadament 25° i els de desmunt entorn de 35°, l'alçària d'aproximadament 5 m, l'amplària de les bermes és variable, entre 3 i 4,5 metres.  
Secció transversal 120. Roig desmunt, i verd terraplé.  
  
Les característiques de les edificacions seran:  
Tipus: industrial amb pòrtics a dues aigües  
Alçària de carener: variable de 12 a 16 metres.  
Estructura metàl·lica.  
Clos perimetral de 160 cm d'alçària amb blocs buits.  
Els talussos es revegetaran amb material vegetal autòcton.  
  
En l'estudi d'integració paisatgística es detallen les mesures d'integració paisatgística, de les quals destaquen les següents:  
- Control de generació de residus:  
· Es carregaran els enderrocs originats per la construcció de les noves instal·lacions mitjançant una pala carregadora en camió basculant i es portaran a abocador per a la seua eliminació mitjançant abocament.  
- Acabat de les instal·lacions: els acabats de les instal·lacions que es presenten en el reportatge fotogràfic són una continuació dels utilitzats en les instal·lacions actuals.  
- Plantació perimetral zona est: plantació de Populus alba i Celtis australis al 50 %, amb un marc de plantació de 10 x 10 m en tot el perímetre est de les instal·lacions actuals i la seua ampliació, amb la finalitat de mitigar la visibilitat des de l'ermita de Santa Bàrbara, el cementeri i l'ermita de Sant Cristòfol.  
- Restauració de talussos:  
· Preparació del terreny: es duran a terme banquetes d'infiltració consecutivament a l'aportació de sòl amb dimensions i separació de banquetes per a període de retorn de 10 anys i suficient perquè la vegetació es desenvolupe. Seran de secció triangular a portell i sobreposades, de 88 cm d'ample i 10 m de llarg. Es realitzaran mitjançant retroexcavadora, i finalment es realitzarà un perfilat manual mitjançant pala o aixada.  
· Amargenar amb contrapendent: s'establiran contrapendents en les bermes amb un pendent del 2 %. Es realitzaran mitjançant la màquina emprada durant l'excavació.  
· Aclotament en talussos: prèviament a la plantació. Es realitzarà un aclotament de dimensions: 0,40 x 0,40 x 0,40 m. L'obertura es realitzarà de forma manual prèvia a la plantació.  
- Hidrosembra: es durà a terme una vegada realitzat l'aportació de sòl. Es realitzarà únicament en talussos.  
· Dosi d'hidrosembra: es realitzarà amb espècies herbàcies de gran recobriment, gramínies i lleguminoses. S'utilitzaran les espècies següents: Lotus perenne, Medicago sativa, Mellilotus officinalis, Trifolium pratense i Poa annua.  
· Aplicació d'hidrosembra: mitjançant camió cisterna o grup de bombament auxiliar.  
· Època d'aplicació: preferentment a la fi d'estiu-tardor o finals d'hivern-primavera.  
- Plantacions en talús 35°:  
· Marc de plantació: en banquetes preparades prèviament, serà mixta i constarà de 2-3 unitats arbòries per banqueta. L'espai entre unitats arborades serà cobert per unitats de matoll cada metre.  
  
· Densitat de plantació:  
Unitats arbòries: 500 u/ha.  
Unitats arbustives: 1.600 u/ha.  
· Espècies: Pinus sylvestris, Quercus ilex, Quercus faginea, Crataegus monogyna, Globularia vulgaris, Calluna vulgaris, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia.  
- Mètodes de plantació: plantació de forma manual i l'aclotament es realitzarà de forma mecànica mitjançant aclotadora-plantadora en talussos i mitjançant ormeig-aclotadora accionat mitjançant presa de força en tractor forestal.  
- Època de plantació: es realitzaran a la tardor, amb saó del terreny i a saba parada, el més idoni és novembre, però depenent del clima de l'any poden avançar a octubre o retardar-se a desembre.  
- Reg d'implantació: una vegada realitzat el rebliment i lleuger piconat del clot, la plantació finalitza amb un reg d'implantació el fi del qual és afirmar les terres de rebliment i alleujar el procés d'estrés per la plantació. La dosi serà de 5 litres per clot. Aquests regs s'apliquen immediatament després de la plantació, no ha de posposar-se a altres jornades, ja que la planta podria descalçar-se o dessecar-se.  
- Restauració de bermes:  
· Subsolatge lineal: una vegada aportat el sòl i creada la xarxa de drenatge es realitzarà un tractament lineal profund sense voltejar horitzons mitjançant buldòzer. S'utilitzarà com a ormeig un subsolador tipus escarificadora amb un relló com a mínim.  
· Marc de plantació: a portell sobre dues línies centrades en la berma i amb una separació entre línies d'1,5 metres. La separació entre individus arbrats és de 5 metres. La plantació d'arbustives serà de dues unitats entre unitats arbòries.  
· Densitat de plantació:  
Unitats arbòries: 700 u/ha.  
Unitats arbustives: 1.300 u/ha.  
· Espècies: iguals a les abans indicades.  
  
En l'estudi d'integració paisatgística es pressuposten les mesures abans indicades, el cost ascendeix a un total de 24.438 euros.  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En l'apartat 4 del document denominat expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica (juliol 2018) s'indica el resultat de les consultes, de la informació pública i del pla de participació pública, i en l'apartat 5 es detalla com s'han integrat en el pla les consultes.  
  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
D'acord amb certificat d'informació pública, en el procés d'informació pública, DOGV i premsa 16.02.2016, de l'estudi d'ambiental i territorial estratègic juntament amb la resta de documentació del pla no es va presentar cap al·legació.  
Posteriorment, com s'ha esmentat anteriorment, es va dur a terme una informació pública de 20 dies, i no s'ha produït tampoc cap al·legació sobre aquest tema.  
  
C2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
  
Data Informe Administració Pública Consultada  
25/02/16 Informe tècnic del Servei Territorial de Medi Ambient  
17/03/16 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
06/05/16 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
31/05/16 Servei de Vida silvestre  
  
  
- Informe del tècnic del Servei Territorial de Medi Ambient (tècnic d'infraestructures i integració paisatgística) (25.02.2016): l'informe conclou que l'alternativa 3 és la que genera un impacte ambiental més significatiu amb creació de talussos de desmunt i terraplé d'elevada alçària, la qual cosa generarà un impacte ambiental sever/crític sobre la morfologia i el paisatge, fins i tot amb aplicació de mesures de restauració. En qualsevol cas i per tractar-se de la construcció d'una nau per a l'emmagatzematge de producte acabat i preparació de comandes considera que l'alternativa 2 és la més adequada des del punt de vista ambiental i així mateix operativa respecte al procés industrial d'emmagatzematge i càrrega de comandes d'aigua embotellada, que permet un millor accés als vehicles de transport.  
S'indica que aquesta alternativa 3 no està d'acord amb les recomanacions que es van realitzar en l'anterior informe de 23 de maig de 2011, de conservació de la vegetació forestal existent en gran part de la superfície i de la necessitat de minimitzar els moviments de terres. En qualsevol cas, assenyala que les mesures correctores i de restauració proposades no es consideren adequades ni efectives per a la restauració dels talussos de desmunt.  
S'afig que en l'actualitat la planta embotelladora està situada en els terrenys de pendent accentuat (entre el 20 %-40 %), per això per a la seua construcció s'han originat talussos de desmunt subverticals d'elevada alçària i que ocasionen un impacte ambiental sever sobre la morfologia i el paisatge, sense que s'hagen implementat mesures correctores efectives. Així mateix, la plataforma d'ampliació en les subparcel·les 634a i 634c s'ha executat mitjançant terraplenada de les terres excavades, que ha originat talussos de terraplé en la part est, la qual cosa també ha generat un impacte sobre la geomorfologia i el paisatge significatiu.  
  
S'indica que l'alternativa 3 triada és la que generarà un major impacte ambiental per la creació d'un talús de desmunt de 25 metres d'alçària màxima (amb talussos parcials de 5 metres d'alçària) en la part nord-oest de la instal·lació i un talús de terraplé en el costat nord-est de 20 metres d'alçària màxima.  
En l'informe de 23.05.2011 s'indicava que en el procediment d'avaluació ambiental del Pla especial havia de tindre's en compte el valor per a la conservació que presenta la vegetació forestal existent en gran part de la superfície, així com la necessitat de minimitzar els moviments de terres i d'implementar les mesures correctores per a la restauració i revegetació de talussos, a fi de disminuir l'impacte morfològic i paisatgístic.  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (17.03.2016): informa favorablement sense perjudici de les determinacions que com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, s'hagen d'obtindre d'aquest organisme.  
S'indica que l'àmbit d'actuació no està en zona de policia ni presenta risc d'inundació.  
  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (06.05.2016): indica el següent: les actuals instal·lacions de la planta embotelladora es troben al nord-oest del nucli urbà de Corts de Arenoso. Les parcel·les 450 i 634 del polígon 2 són objecte de la modificació urbanística a través del Pla especial, però les instal·lacions d'ampliació es localitzaran principalment en la parcel·la 634.  
El contingut de l'estudi d'integració paisatgística es considera suficient per a valorar la incidència en el paisatge de les modificacions generades pel Pla especial, si bé haurà d'incorporar els resultats del pla de participació pública elaborat, una vegada.  
L'estudi d'integració paisatgística estableix mesures d'integració paisatgística que poden ser considerades suficients per al Pla especial, l'abast del qual és el de la reclassificació i reserva dels terrenys. Aquestes mesures són de manera resumida, les següents:  
- Utilització de volums i acabats similars als de les instal·lacions actuals.  
- Plantació perimetral d'arbratge de port alt en la zona aquest (Populus alba i Celtis australis) al 50 %, amb marc de plantació de 10 x 10 m.  
- Restauració de talussos (amb preparació del terreny segons descripció que hi ha en l'estudi d'integració paisatgística, hidrosembra amb espècies herbàcies de gran recobriment i plantacions arbòries i arbustives en talús de 35 %) i bermes (amb plantació a portell d'espècies arbòries i arbustives).  
  
S'indica el següent:  
«No obstant això, per a la definició del projecte o projectes futurs per a l'ampliació de la planta embotelladora s'haurà d'elaborar una anàlisi visual específica, realitzada des dels punts d'observació identificats en l'estudi d'integració, realitzat conforme als apartats f i h de l'annex II de la LOTUP, que permeta valorar el vertader abast de la remodelació topogràfica, les plantacions i el tractament de talussos proposats, i la necessitat de completar o modificar, si escau, les mesures proposades.  
  
e) El Pla especial inclou les mesures d'integració paisatgística en la seua memòria justificativa. De conformitat amb el que s'estableix en l'apartat j de l'annex II de la LOTUP, en concordança amb els articles 26, 27, 35 i 43, i amb la finalitat de garantir la seua implementació i efectiva incorporació al projecte o projectes de desenvolupament, ha d'incloure's les mesures d'integració urbanística (ordenances) del pla, com a condicionant per al seu desenvolupament.  
f) Si bé el Pla no delimita la infraestructura verda en l'àmbit del pla, sol·licitada en l'informe de juny de 2011, ha de considerar-se part de la infraestructura verda municipal, almenys, la superfície de l'àmbit del Pla especial qualificada de sòl no urbanitzable de protecció forestal, per la seua condició de fons escènic i paisatgístic de l'actuació».  
  
- Servei de Vida Silvestre (31.05.2016): fa esment als informes  
  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de 23 de maig de 2011, ja referit.  
- Declaració de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de 3 de juny de 2011.  
- Informe d'afecció a espècies prioritàries, del servei de biodiversitat de 19 d'abril de 2011.  
S'indica: «en tots ells, ja es van valorar les repercussions del Pla especial sobre la integritat de la Xarxa Natura 2000 i la possible afecció a espècies en règim de protecció i catalogades. Així mateix, aquests informes posaven en relleu la necessitat de restaurar i incorporar les mesures correctores en les zones afectades pels aterraments i les esplanacions, pel seu efecte negatiu sobre la conservació de la integritat d'aquests espais de la Xarxa Natura 2000. En relació amb les mesures correctores i, especialment, amb la restauració vegetal s'utilitzaran en tot moment, espècies autòctones, però mai espècies exòtiques invasores. Així mateix, en relació amb l'avifauna, l'inici de les obres es comunicarà a l'agent mediambiental, qui, si escau, determinarà la presència o no d'espècies en règim d'especial protecció o catalogades que puguen veure's afectades de forma apreciable per l'inici d'aquestes.  
  
Tots aquests informes han sigut incorporats en el procediment d'avaluació ambiental estratègica (fase de consultes de l'òrgan ambiental), de l'esmentat Pla especial. Les valoracions que es van realitzar i els condicionants es mantenen plenament vàlids i no cal afegir nova informació tècnica sobre aquest tema. Tot això sense perjudici de sotmetre el Pla especial a les altres legislacions reguladores en matèria forestal i urbanística».  
En relació amb l'informe d'afecció a espècies prioritàries de 19 d'abril de 2011 esmentat indicava el següent: «no hi ha constància d'afecció a espècies prioritàries».  
Respecte a la declaració de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 s'indicava el següent com a conclusió: «El desenvolupament del Pla especial per a l'ampliació de la planta embotelladora de Cortes de Arenoso se situa íntegrament en espais naturals protegits inclosos en la Xarxa Natura 2000 (LIC i ZEPA Penyagolosa).  
El Pla especial manca de qualsevol tipus d'autorització o informe previ i ja ha començat a executar-se, per tant, no s'ha pogut fer cap mena de recomanació o condicionant referent a les seues característiques i execució.  
La creació d'aquestes enormes zones d'apilament de materials i els seus talussos associats, causen un efecte negatiu sobre la conservació del lloc i la seua biocenosi, ja que destrueix completament la vegetació i la seua fauna associada, causant afeccions negatives directes a aquests espais naturals protegits.  
La situació desitjable seria la restauració de les zones d'apilament de materials que s'han creat i dels seus talussos associats, perquè no es desvirtuara la naturalesa original de l'espai natural protegit i es mantinguera la fisonomia anterior.  
Ajustant-se a això, i d'acord amb el que s'estableix en l'article 45.5 de la Llei 45.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat, aquest servei considera que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat del lloc de la Xarxa Natura 2000, sempre que en el seu desenvolupament i execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat i que es garantisca el compliment de les mesures correctores exposades anteriorment en el present informe».  
Les mesures correctores indicades són les següents:  
- Les esplanacions realitzades on no s'ha de situar l'ampliació de la planta embotelladora, hauran de ser restaurades completament amb espècies autòctones de la zona. També s'hauran de restaurar i revegetar els talussos creats mitjançant l'apilament de materials, que afecten la vegetació existent.  
- Una vegada acabades les obres haurà de retirar-se qualsevol tipus de residu resultant d'aquestes, així com els excedents de material de terreny, a abocador autoritzat.  
- En cas de realitzar-se algun tipus d'esplanació puntual en els marges dels camins d'accés a la zona, a fi de permetre la maniobrabilitat de la maquinària, aquestes esplanacions hauran de ser restaurades una vegada finalitzades les obres.  
- S'evitarà el desenvolupament de les obres de construcció durant el període de cria de l'avifauna present en la zona.  
- L'inici de les obres haurà de ser comunicat a l'agent mediambiental de la zona.  
  
Respecte a les zones a restaurar serien les següents d'acord amb l'annex a l'informe:  
  
  
Zona sud-oest a restaurar. «Actualment és una esplanació amb aportació de terres».  
  
  
Zona nord-est a restaurar. «Ubicació de la futura ampliació de la planta embotelladora».  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
A continuació s'efectua, per mitjà d'aquesta DATE, una anàlisi dels impactes previsibles i de les mesures a adoptar, així com de les alternatives proposades.  
Es considera que l'ampliació de la planta embotelladora ocasionarà un benefici positiu al poble de Cortes de Arenoso i contribuirà a la fixació de la població en la zona rural, la qual cosa repercutirà positivament en la conservació del medi natural. L'abandó dels nuclis rurals té repercussions negatives per a la conservació de la naturalesa.  
  
L'alternativa 2 es descarta en l'EATE per ser, des del punt de vista del funcionament de la indústria, molt pitjor. Les instal·lacions actuals i la futura ampliació estarien separades i caldria comunicar-se a través de la carretera en una distància d'aproximadament 380 metres (des de l'entrada a les actuals instal·lacions de l'embotelladora fins al camí entrada zona d'esplanació). S'indica en la documentació que mediambientalment seria una opció idònia, encara que paisatgísticament suposaria un impacte sever en situar-se en la part superior del relleu, i haurà de corregir-se l'impacte mitjançant la plantació d'arbratge i l'acabat i formes adequats a l'entorn. La ubicació de l'ampliació en l'alternativa 2 seria més visible des de l'ermita de Santa Bàrbara i des del poble que l'alternativa 3.  
Aquesta zona ha patit l'aportació de terres que afecta la vegetació preexistent (un llistonar i matoll amb carrasques, ginebres i savines negres molt disperses).  
Es tracta d'una zona que per contra no presenta risc de lliscament alt com hi ha en el vessant on se situaria l'alternativa 3. El moviment de terres seria molt inferior al de l'alternativa 3.  
L'alternativa 3 requereix l'esplanació en una zona de bancals de cultiu de secà amb pendent acusat. Part del terraplenat està executat encara que no completament i falta executar la major part del desmunt. El terraplenat va afectar zones de cultiu amb algunes carrasques en els seus marges. El desmunt que està previst dur a terme afectaria fonamentalment zones de cultiu amb alguns exemplars de carrasques i ginebres, encara que per les seccions transversals i el pla de planta afectarà també la zona de carrascar dens i de valor elevat situat al nord-oest. Els desmunts i terraplens que es duran a terme seran de molt grans dimensions i ocasionaran un impacte paisatgístic rellevant.  
  
La ubicació de l'ampliació en l'alternativa 3 no seria visible o molt poc des del poble i l'ermita de Santa Bàrbara, però sí des del cementeri i des de l'ermita de Sant Cristòfol. Part del desmunt quedaria ocult per les noves naus a executar (entre 12 i 16 metres d'alçària).  
  
Aquesta alternativa presenta els desavantatges de l'impacte paisatgístic, rellevant, per la generació de grans desmunts i terraplens i la possibilitat d'afecció a zona de carrascar. Se situa en una zona amb el risc de lliscament alt i risc d'erosió alt. L'impacte paisatgístic seria sever i moderat sobre la vegetació, per la qual cosa s'estima necessari adoptar mesures preventives per a minimitzar l'afecció sobre el paisatge i la vegetació i mesures correctores eficaces a llarg termini, sempre que es duguen a terme adequadament i se n'efectue un seguiment.  
  
L'impacte en el paisatge de l'alternativa 3 es considera superior al de l'alternativa 2 pels grans talussos que es generaran, encara que serà menys visible des de determinats punts d'observació importants. L'impacte sobre la vegetació serà també superior, però la superfície afectada molt xicoteta, encara que de valor elevat. En tots dos casos es poden adoptar mesures preventives i correctores que poden ser eficaces, que requeriran una adequada execució i seguiment.  
Igualment es poden adoptar mesures preventives respecte al risc de lliscament.  
En conseqüència es considera justificat optar per l'alternativa més adequada des del punt de vista del funcionament industrial (alternativa 3) encara que la viabilitat ambiental d'aquesta requereix l'adopció d'una sèrie de mitjanes protectores i correctores per a evitar i reduir l'afecció ambiental sobre la vegetació i el paisatge i per a aconseguir una adequada integració paisatgística.  
Aquestes mesures que seran incorporades en la documentació amb eficàcia normativa per al desenvolupament del Pla especial seran:  
1) La superfície situada al sud-oest de la planta embotelladora actual (àrea d'ubicació de les instal·lacions d'ampliació de l'alternativa 2 afectada per l'abocament dels excedents del moviment de terres de la planta actual) ha de ser necessàriament restaurada d'acord amb els criteris assenyalats per a la resta de les superfícies afectades per l'ampliació proposada, per la qual cosa des del punt de vista ambiental aquesta superfície haurà de quedar inclosa en la delimitació del pla especial, amb l'actual qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal, excloent conseqüentment de l'àmbit del pla especial una superfície equivalent de terreny forestal en bon estat de conservació.  
2) La superfície màxima afectada pels talussos, terraplens, i esplanació necessària per a albergar l'ampliació de les instal·lacions de la planta embotelladora, inclosos els vials, molls de càrrega i descàrrega i qualsevol altra instal·lació auxiliar, serà per l'oest la cota 1.094, pel nord el límit entre el terreny de cultiu i el forestal i per l'est la cota 1.060 i el límit de la zona de carrasques assetjades a l'est, tal com ve delimitat en el plànol adjunt (plànol de límits d'afecció de terraplens i desmunts, plànol adjunt núm. 1).  
Tota la superfície afectada pels terraplens, a l'est i nord-est, necessaris per a l'ampliació hauran d'incloure's en l'àmbit del Pla especial.  
  
  
  
Plànol adjunt núm. 1, de límits d'afecció de desmunts i terraplens. Línia roja al nord-oest, cota 1.094. Línies verdes, al nord-oest: límit entre terreny forestal i cultiu, i a l'est: límit amb zona de carrasques (Quercus ilex subsp. rotundifolia). Línia roja al nord-est, cota 1.060.  
  
  
  
3) L'ampliació de la planta requerirà l'elaboració d'un projecte de condicionament del terreny que concretarà la seua morfologia final (sense perjudici que l'ampliació de les naus i instal·lacions s'execute per fases), així com les mesures correctores necessàries per a aconseguir la restauració tant de la superfície afectada per l'ampliació com dels talussos i terraplens existents actualment i de la superfície situada al sud-oest (àrea d'ubicació de l'alternativa 2).  
El condicionament del terreny de l'ampliació i les restauracions hauran d'efectuar-se al més prompte possible atesa la deficient integració paisatgística actual i per a aconseguir una adequada i més ràpida integració. L'inici d'aquestes actuacions serà en un termini no superior al de 2 anys des de l'aprovació definitiva del Pla especial, i el termini per a la seua finalització serà de 4 anys des de l'aprovació definitiva del Pla especial.  
Així mateix, el projecte contindrà un estudi d'integració paisatgística que inclourà l'anàlisi visual indicada pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
L'execució del projecte requerirà l'informe previ favorable tant del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge com una valoració de repercussions de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000. Encara que les naus s'executen posteriorment en fases, l'anàlisi visual s'efectuarà ja incloent les futures naus.  
  
4) El projecte de condicionament del terreny seguirà els criteris següents:  
La restauració plantejada de desmunts i terraplens i zona perimetral, es considera necessari que es concrete integrant-se en el projecte abans referit i que el seu contingut siga el d'un projecte de restauració complet (memòria, plànols, pressupost, plecs, etc.), i s'estima que les mesures de restauració presentades encara que s'estimen adequades en línies generals, han de completar-se i corregir-se.  
Es considera necessari establir tant per a l'execució de l'esplanada, desmunts i terraplens, com per a la restauració, els següents criteris per a evitar i reduir l'afecció ambiental, sobre la vegetació i el paisatge, i aconseguir una adequada integració paisatgística.  
  
- Els talussos de desmunt o terraplé individuals no hauran de superar un pendent de 30° i només justificadament i puntualment podran superar-lo fins a un màxim de 35° i en qualsevol cas es plantejaran mesures addicionals eficaces per a controlar l'erosió, a més de les ja proposades (banquetes, bermes), com la instal·lació en els talussos de geoxarxes de jute o coco.  
- Els talussos, tant en desmunt com en terraplé, no hauran de tindre una alçària superior a 5 metres, s'executaran xicotetes bermes intermèdies que tallen la longitud del pendent o les banquetes proposades en l'estudi d'integració paisatgística. A més d'aquestes bermes intermèdies o banquetes es crearan les bermes proposades amb amplària suficient per a dur a terme també la plantació i la creació de cunetes de recollides d'aigua a peu de desmunt o terraplé dissenyant el seu desguàs correctament. L'amplitud d'aquestes bermes serà d'almenys 1 metre d'ample. Totes elles amb contrapendent.  
- Per a aconseguir reduir el pendent de talussos es podran crear a peu d'aquests, tant en desmunt com en terraplé, xicotets murs de pedra, pedraplens o gabions d'una alçària aproximada d'1,5 metres a manera dels murs de pedra utilitzats tradicionalment en els cultius de la zona.  
  
- Prèviament als moviments de terra es retirarà la terra vegetal de la zona de desmunt i terraplens per a aprofitar-la en la posterior restauració. Es mantindrà adequadament fins a la seua reutilització.  
- La hidrosembra amb les espècies proposades es complementarà, en la mesura que siga possible, amb llavors d'espècies autòctones presents en la zona i pròpies dels matolls: Brachypodium retusum, Brachypodium phoenicoides, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, Santolina chamaecyparissus, Artemisia sp.  
- La plantació d'arbres i arbustos es durà a terme tant en els talussos (pot ser a través de les banquetes proposades) com en les bermes. L'elecció d'espècies s'haurà de basar en estudis detallats de les espècies presents en la zona, efectuant inventaris específics sobre aquest tema per a l'elecció.  
Respecte a les espècies proposades, es recomanen les següents:  
  
Arbòries:  
Quercus ilex subsp. rotundifolia  
Quercus faginea  
Pinus halepensis, es proposa per estar present en la zona encara que es troba en el seu límit, i en lloc de Pinus sylvestris pel fet que aquest es trobaria per davall de la seua zona òptima.  
  
Arbòries o arbustives de port alt:  
Juniperus oxycedrus subsp. oxycedrus.  
Juniperus oxycedrus subsp. badia.  
Juniperus phoenicea.  
Quercus coccifera.  
Crataegus monogyna.  
  
Arbustives de baix port o herbàcies:  
Lavandula latifolia  
Brachypodium retusum.  
Erinacea anthyllis.  
  
- En relació amb la plantació perimetral d'arbratge s'ha proposat Populus alba i Celtis australis. Són espècies amb un major requeriment hídric, per això es proposa, per a aconseguir una millor integració amb la vegetació circumdant, que es planten com a espècies arbòries Quercus ilex subsp rotundifolia i Pinus halepensis, mesclant-los amb Celtis australis i, opcionalment i puntualment, Populus nigra. Els exemplars es plantaran amb una alçària suficient i s'establirà un sistema de reg per degoteig per a millorar i accelerar el seu desenvolupament.  
- Es plantarà heura (Hedera helix) a peu i capçalera de talussos amb la finalitat de millorar la integració i per la seua capacitat trepadora.  
- Als talussos, tant en desmunt com en terraplé, se'ls afegirà terra vegetal inclosa també la procedent de la separació prèvia dels desmunts.  
  
- S'haurà d'efectuar un reg de plantació i regs de manteniment suficients per a superar el segon estiu després de la plantació.  
  
Prèviament a l'aprovació del projecte abans referit es duran a terme estudis geotècnics en la zona per a determinar les mesures a adoptar específiques per a evitar el risc de lliscament.  
Altres mesures que s'estimen necessàries són la recollida de totes les terres sobrants dels moviments que seran portades a abocador autoritzat o seran entregades a gestor autoritzat. S'haurà de justificar prèviament a l'aprovació del projecte d'ampliació de l'embotelladora la destinació específica de les terres sobrants i que es disposa de compromís de la seua acceptació.  
Respecte a la restauració, haurà de comprendre també la superfície afectada per aterrament situada en la part superior del relleu muntanyenc al sud-oest de l'actual planta. S'hauran de dur a terme sembres i plantacions en la superfície superior i plantacions en la zona perimetral. Respecte a les espècies a utilitzar en les plantacions i sembres es recomanen les abans indicades per a talussos i bermes, però en aquest cas se n'exclourà el Pinus halepensis, per no estar present en aquesta zona o ser molt escàs.  
L'ampliació i execució de les naus i instal·lacions sobre la superfície d'esplanació podrà realitzar-se simultàniament a l'execució dels desmunes, terraplens i restauracions, però no podran finalitzar-se i utilitzar-se les noves instal·lacions fins que no s'haja conclòs l'execució completa de la superfície d'esplanació, desmunts, terraplens i la seua restauració.  
Les naus, instal·lacions i infraestructures de l'ampliació hauran d'ajustar-se a la superfície de l'ampliació de l'esplanació resultant de les limitacions i condicions establides en la present DATE, la qual cosa pot suposar un canvi en el disseny i/o disposició d'aquestes.  
E) Acciones de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'EATE s'inclouen una sèrie d'indicadors de seguiment relatius al pla especial, i es considera insuficient el seguiment proposat:  
  
- Utilització racional del sòl  
- Protecció del medi natural.  
- Protecció del paisatge.  
- Prevenció de riscos naturals i induïts.  
- Revitalització del patrimoni rural.  
- Biodiversitat, vegetació i fauna.  
- Patrimoni cultural i històric.  
En les ordenances del Pla especial, en les condicions per al seu desenvolupament s'estableixen en l'article 14 les mesures de seguiment que abans s'han referit. Les mesures de seguiment proposades en les ordenances del Pla especial es consideren adequades, i s'ha de corregir-se el terme «enjardinament» i substituir-se pel de «revegetació amb espècies autòctones pròpies de la zona».  
No obstant això, s'estima necessari que s'incloga la necessitat d'elaboració d'un programa de seguiment dels projectes de desenvolupament del Pla especial, en el qual s'inclouran, entre altres, les mesures proposades en l'article 14 de les ordenances. Però a més hauran de completar-se, detallar-se i desenvolupar-se unes altres, seguint els criteris següents:  
- El programa de seguiment dels projectes haurà d'establir-ne el seguiment de manera que permeta determinar si es compleixen les condicions establides en el Pla especial (ordenances), així com si es produeixen desviacions respecte a l'avaluació ambiental efectuada en l'EATE i també en la present DATE, especialment ha d'establir-se un seguiment dels efectes del desenvolupament del pla en el paisatge, en la vegetació i en la fauna, així com en els espais de Xarxa Natura 2000.  
  
- Haurà de vigilar-se el compliment dels criteris i determinacions establits en la present DATE, així com les mesures correctores establides en l'EATE i l'estudi d'integració paisatgística i aquelles que es deriven dels informes i estudis que han d'obtindre's.  
- Especial atenció haurà de prestar el programa de seguiment a l'execució de l'esplanada, desmunts, terraplens, restauracions, establint indicadors per a determinar que es compleixen els criteris i mesures correctores establides en relació a la seua afecció al paisatge, vegetació, fauna i Xarxa Natura 2000. S'establiran límits respecte a aquests de manera que si se sobrepassen, determinen l'adopció de mesures addicionals per a corregir les possibles desviacions.  
- El seguiment haurà d'abastar el període previ al desenvolupament dels projectes (elaboració de projectes, obtenció d'informes i autoritzacions), el període d'execució de les obres i actuacions, i un període posterior al desenvolupament de les obres i actuacions, que en el cas de les restauracions serà d'almenys 2 anys.  
- Haurà d'establir-se en el programa un seguiment de la restauració que prestarà especial atenció al control de l'erosió, a l'estabilitat de talussos i al desenvolupament de la vegetació, per a comprovar si les mesures adoptades són eficaces o cal adoptar-ne addicionals, i en aquest cas indicar-ne quines, el moment i la forma de dur-les a terme.  
  
- El programa de seguiment haurà d'establir, per a cada cas, les mesures addicionals a dur a terme i terminis d'execució.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'art. 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a ampliació de la planta embotelladora d'aigua, en el municipi de Cortes de Arenoso (Castelló), promogut pel seu ajuntament, acceptant des d'un punt de vista ambiental l'alternativa 3 proposada. El Pla haurà d'incorporar, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. S'incorporarà a les ordenances del pla especial i als plans d'ordenació el següent:  
1.1. Compliment d'informes: compliment del que s'estableix en els informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 06.05.2016 i del Servei de Vida Silvestre de data 31.05.2016, s'adjunta en un annex còpia d'aquests.  
1.2. Compliment de les mesures preventives i correctores proposades en l'EATE i en l'estudi d'integració paisatgística que s'han presentat.  
1.3. Àmbit del Pla especial:  
a) La superfície situada al sud-oest de la planta embotelladora actual (àrea d'ubicació de les instal·lacions d'ampliació de l'alternativa 2 afectada per l'abocament dels excedents del moviment de terres de la planta actual) haurà de quedar inclosa en la delimitació del pla especial, amb l'actual qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal, excloent conseqüentment de l'àmbit del pla especial una superfície equivalent de terreny forestal en bon estat de conservació.  
b) Tota la superfície afectada pels terraplens, a l'est i nord-est, necessaris per a l'ampliació hauran d'incloure's en l'àmbit del Pla especial.  
1.4. Límits d'afecció de desmunts i terraplens: la superfície màxima afectada pels talussos, terraplens, i esplanació necessària per a albergar l'ampliació de les instal·lacions de la planta embotelladora, inclosos els vials, molls de càrrega i descàrrega i qualsevol altra instal·lació auxiliar, serà per l'oest la cota 1.094, pel nord el límit entre el terreny de cultiu i el forestal i per l'est la cota 1.060 i el límit de la zona de carrasques situades a l'est, tal com ve delimitat en plànol adjunt (pla de límits d'afecció de terraplens i desmunts, plànol adjunt núm. 1).  
  
  
Plànol adjunt núm. 1, de límits d'afecció de desmunts i terraplens. Línia roja al nord-oest, cota 1.094. Línies verdes, al nord-oest: límit entre terreny forestal i cultiu, i a l'est: límit amb zona de carrasques (Quercus ilex subsp. rotundifolia). Línia roja al nord-est, cota 1.060.  
  
  
1.5. L'ampliació de la planta requerirà l'elaboració d'un projecte de condicionament del terreny que concretarà la seua morfologia final (sense perjudici que l'ampliació de les naus i instal·lacions s'execute per fases), així com les mesures correctores necessàries per a aconseguir la restauració tant de la superfície afectada per l'ampliació com dels talussos i terraplens existents actualment i de la superfície situada al sud-oest (àrea d'ubicació de l'alternativa 2).  
El condicionament del terreny de l'ampliació inclourà la creació de la morfologia final de tota la zona d'ampliació amb la formació de l'esplanació, desmunts i terraplens, i la seua restauració, la creació de la pantalla vegetal entorn de les instal·lacions i la restauració de la superfície situada al sud-oest (àrea d'ubicació de l'alternativa 2).  
  
L'inici d'aquestes actuacions de condicionament abans indicades serà en un termini no superior al de 2 anys des de l'aprovació definitiva del Pla especial, i el termini per a la seua finalització serà de 4 anys des de l'aprovació definitiva del Pla especial.  
Així mateix, el projecte contindrà un estudi d'integració paisatgística que inclourà l'anàlisi visual indicada pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
L'execució del projecte requerirà l'informe previ favorable tant del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge com una valoració de repercussions de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000. Encara que les naus s'executen posteriorment en fases, l'anàlisi visual s'efectuarà ja incloent-hi les futures naus.  
L'ampliació i execució de les naus i instal·lacions de l'embotelladora sobre la superfície d'esplanació podrà realitzar-se simultàniament a l'execució dels desmunts, terraplens i restauracions, però no podran finalitzar-se i utilitzar-se les noves instal·lacions fins que no s'haja conclòs l'execució completa de la superfície d'esplanació, desmunts, terraplens i la seua restauració de tota la zona dotacional de l'embotelladora del pla especial i la restauració de la superfície situada al sud-oest de les actuals instal·lacions i que va ser afectada per esplanació i aterrament.  
  
El projecte abans referit haurà d'incorporar la restauració de totes les zones esmentades mitjançant el contingut d'un projecte de restauració complet (memòria, plànols, pressupost, plecs, etc.).  
1.6. Criteris i determinacions a seguir per a l'execució de les actuacions indicades en l'apartat anterior 1.5:   
a) Prèviament a l'aprovació del projecte abans referit es duran a terme estudis geotècnics en la zona per a determinar les mesures a adoptar específiques per a evitar el risc de lliscament.   
b) Recollida de totes les terres sobrants dels moviments de terra que seran portades a abocador autoritzat o a lloc legalment autoritzat. S'haurà de justificar prèviament a l'aprovació del projecte referit en l'apartat 1.5 de la present DATE la destinació específica de les terres sobrants i que es disposa de compromís de la seua acceptació.  
c) Abalisament: prèviament a l'execució de les actuacions s'abalisaran les zones delimitades en el pla adjunt núm. 1 que no hauran de veure's afectades (vegeu apartat 1.4 de la present DATE), i durant l'execució es controlarà que efectivament no ho siguen.  
d) Pendents talussos: els talussos de desmunt o terraplé individuals o parcials no hauran de superar un pendent de 30° i només justificadament i puntualment podran superar-lo fins a un màxim de 35°, i en qualsevol cas es plantejaran mesures addicionals eficaces per a controlar l'erosió, a més de les ja proposades (banquetes, bermes), com la instal·lació en els talussos de geoxarxes de jute o coco.  
e) Alçària de talussos, bermes: els talussos, tant en desmunt com en terraplé, no hauran de tindre una alçària superior a 5 metres, s'executaran xicotetes bermes intermèdies que tallen la longitud del pendent o les banquetes proposades en l'estudi d'integració paisatgística. A més d'aquestes bermes intermèdies o banquetes es crearan les bermes proposades amb amplària suficient per a dur a terme també la plantació i la creació de cunetes de recollides d'aigua a peu de desmunt o terraplé, i es dissenyarà el seu correcte desguàs. L'amplitud d'aquestes bermes serà d'almenys 1 metre d'ample. Totes elles amb contrapendent.  
f) Murs: per a aconseguir reduir el pendent de talussos es podran crear a peu d'aquests, tant en desmunt com en terraplé, xicotets murs de pedra, pedraplens o gabions d'una alçària aproximada d'1,5 metres a manera dels murs de pedra utilitzats tradicionalment en els cultius de la zona.  
g) Terra vegetal: prèviament als moviments de terra es retirarà la terra vegetal de la zona de desmunt i terraplens per a aprofitar-la en la posterior restauració. Es mantindrà adequadament fins a la seua reutilització.  
Als talussos, tant en desmunt com en terraplé, se'ls afegirà terra vegetal inclosa també la procedent de la separació prèvia dels desmunts.  
  
h) La hidrosembra amb les espècies proposades es complementarà, en la mesura del possible, amb llavors d'espècies autòctones presents en la zona i pròpies dels matolls i herbassars: Braceador retusum, Brachypodium phoenicoides, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, Santolina chamaecyparissus, Artemisia sp.  
i) La plantació d'arbres i arbustos es durà a terme tant en els talussos de desmunt i terraplé (pot ser a través de les banquetes proposades) com en les bermes. L'elecció d'espècies s'haurà de basar en estudis detallats de les espècies presents en la zona, efectuant inventaris específics sobre aquest tema per a l'elecció.  
  
Respecte a les espècies proposades es recomanen les següents:  
  
Arbòries:  
- Quercus ilex subsp. rotundifolia  
- Quercus faginea  
- Pinus halepensis.  
  
Arbòries o arbustives de port alt:  
- Juniperus oxycedrus subsp. oxycedrus.  
- Juniperus oxycedrus subsp. badia.  
- Juniperus phoenicea.  
- Quercus coccifera.  
- Crataegus monogyna.  
  
Arbustives de baix port o herbàcies:  
- Lavandula latifolia  
- Brachypodium retusum.  
- Erinacea anthyllis.  
  
j) En relació amb la plantació perimetral d'arbratge (costat est de l'esplanació, tant l'actual com l'ampliació) es proposa que es planten com a espècies arbòries: Quercus ilex subsp. rotundifolia i Pinus halepensis, mesclant-los amb Celtis australis i, opcionalment i puntualment, Populus nigra. Els exemplars es plantaran amb una alçària suficient i s'establirà un sistema de reg per degoteig per a millorar i accelerar el seu desenvolupament.  
k) Es plantarà heura (Hedera helix) a peu i capçalera de talussos a fi de millorar la integració i per la seua capacitat enfiladissa.  
l) Regs: s'haurà d'efectuar un reg de plantació i regs de manteniment suficients per a superar el segon estiu després de la plantació.  
  
m) Respecte a la restauració de la superfície afectada per aterrament situada en la part superior del relleu muntanyenc al sud-oest de les actuals de l'embotelladora, s'hauran de dur a terme sembres i plantacions en la superfície superior i plantacions en la zona perimetral. Respecte a les espècies a utilitzar en les plantacions i sembres es recomanen les abans indicades per a talussos i bermes, però en aquest cas s'exclourà Pinus halepensis.  
1.7. Mesures de seguiment:  
a) Respecte a les mesures de seguiment proposades: es corregirà el terme «enjardinament» que se substituirà pel de «revegetació amb espècies autòctones pròpies de la zona».  
b) S'elaborarà un programa de seguiment dels projectes de desenvolupament del Pla especial, en el qual s'inclouran, entre altres, les mesures proposades en l'article 14 de les ordenances. Però a més, hauran de completar-se, detallar-se i desenvolupar-se unes altres, seguint els criteris següents:  
1) Haurà d'establir el seguiment dels projectes referits de manera que permeta determinar si es compleixen les condicions establides en el Pla especial (ordenances), així com si es produeixen desviacions respecte a l'avaluació ambiental efectuada en l'ATE i també en la present DATE, especialment ha d'establir-se un seguiment dels efectes del desenvolupament del pla en el paisatge, en la vegetació i en la fauna, així com en els espais de Xarxa Natura 2000.  
2) Haurà de seguir-se el compliment dels criteris i determinacions establits en la present DATE, així com les mesures correctores establides en l'EATE i l'estudi d'integració paisatgística i aquelles que es deriven dels informes i estudis que han d'obtindre's.  
3) Especial atenció haurà de prestar el programa de seguiment a l'execució de l'esplanada, desmunts, terraplens, restauracions, establint indicadors per a determinar que es compleixen els criteris i mesures correctores establides en relació a la seua afecció al paisatge, vegetació, fauna i Xarxa Natura 2000. S'establiran límits respecte d'aquests de manera que si se sobrepassen, determinen l'adopció de mesures addicionals per a corregir les possibles desviacions.  
4) El seguiment haurà d'abastar el període previ al desenvolupament dels projectes (elaboració de projectes, obtenció d'informes i autoritzacions), el període d'execució de les obres i actuacions, i un període posterior al desenvolupament de les obres i actuacions, que en el cas de les restauracions serà d'almenys 2 anys.  
5) Haurà d'establir-se en el programa un seguiment de la restauració que prestarà especial atenció al control de l'erosió, a l'estabilitat de talussos i al desenvolupament de la vegetació, per a comprovar si les mesures adoptades són eficaces o cal adoptar-ne addicionals, i en aquest cas haurà d'indicar-se quines i el moment i la forma de dur-les a terme.  
  
6) El programa de seguiment haurà d'establir, per a cada cas, les mesures addicionals a dur a terme i els terminis d'execució.  
1.8. Els projectes d'execució de l'ampliació de les naus i instal·lacions de l'embotelladora hauran de complir igualment les mesures establides en les ordenances i el que s'estableix en els apartats 1.1 i 1.2 de les presents determinacions.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla especial per a ampliació de la planta embotelladora d'aigua de Cortes de Arenoso, i s'hauran d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 18 de desembre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 23 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8480, del 06-02-2019 (2019/851)

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 95/10-EAE Cortes de Arenoso.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8480

Fecha DOGV
:   06-02-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/851

CVE


Fecha del documento
:   23-01-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Cortes de Arenoso](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 95/10-EAE Cortes de Arenoso. [2019/851]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental y territorial estratégica, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 95/10-EAE Cortes de Arenoso  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Trámite: Evaluación ambiental de plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Cortes de Arenoso  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia  
Localización: término municipal de Cortes de Arenoso (Castellón)  
Expediente: 95 € 2010 € EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 13 de diciembre de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica del Plan especial para ampliación de la planta embotelladora de agua de Cortes de Arenoso, en los siguientes términos:  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la disposición transitoria primera de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) a este Plan le es de aplicación la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental, desarrollada en la Comunitat Valenciana por la mencionada LOTUP.  
El objeto de la declaración ambiental estratégica y territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar al mismo previamente a su aprobación.  
La documentación remitida por el ayuntamiento es la siguiente:  
  
1. Expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica:  
- Memoria.  
- Anexo I: Estudio ambiental y territorial estratégico. noviembre 2015.  
- Anexo II: Documentación de participación pública.  
- Anexo III: Hitos tramitación del Plan especial.  
2. Propuesta Plan especial:  
1) Plan especial:  
- Memoria informativa.  
- Memoria justificativa.  
- Anejos a la memoria:  
- Documentación fotográfica.  
- Plan especial vigente. 2002.  
- Ordenanzas.  
- Planos: información y ordenación.  
- Justificación modificaciones trámite participación pública y consultas.  
2) Estudio ambiental y territorial estratégico. Memoria y cartografía. Nov. 2015.  
3) Estudio de integración paisajística. Memoria y cartografía. Nov. 2015.  
4) Estudio de viabilidad económica y memoria de sostenibilidad económica.  
5) Programa para la sostenibilidad y la calidad de vida.  
3. Certificado de información pública.  
4. Certificado de aprobación provisional del plan.  
5. Aclaración sobre los cambios realizados respecto a la versión preliminar sometida a información pública.  
El 30 de enero de 2018 se remitió documentación por el Ayuntamiento, a través del servicio territorial de urbanismo de Castellón, para la emisión de la declaración ambiental y territorial estratégica (DATE).  
El 7 de septiembre de 2018 se completó la subsanación de la documentación presentada consecuencia del requerimiento efectuado el 12 de febrero de 2018.  
  
A) Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio 27/12/10  
Emisión del Documento de Referencia c  
(Equivale al Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico). 26/03/12  
Participación Pública y Consultas de la Versión Preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo de 45 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 16/02/16  
Pleno Municipal de aprobación de la propuesta de Plan especial y expediente de evaluación ambiental estratégica. 15/06/18  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico.  
B.0) Información territorial:  
El municipio de Cortes de Arenoso se ubica en el interior de la provincia de Castellón con una población en 2017 de 298 habitantes.  
El Plan Especial se encuentra incluido en su totalidad en el ámbito del lugar importancia comunitaria (LIC) y zona de especial protección para las aves (ZEPA) denominado Penyagolosa.  
La evaluación ambiental de las normas de gestión de la zona de especial conservación (ZEC) del LIC y ZEPA Penyagolosa está en tramitación, habiéndose emitido documento de alcance el 28 de octubre de 2014. La zona en la que se pretende ampliar la embotelladora está considerada de acuerdo con la propuesta de designación de la misma como zona D y rodeada de zona C y parte zona B. La zona D incluye las áreas urbanas, urbanizables, grandes infraestructuras y, en general, ámbitos que carecen de relevancia desde el punto de vista de la aplicación de esta norma y el cumplimiento de sus objetivos.  
De acuerdo con el visor del instituto cartográfico valenciano una parte importante de la superficie incluida en el Plan especial es suelo forestal según la cartografía PATFOR, quedando toda ella en la propuesta como suelo de protección forestal, y el resto, zonas de cultivo abancaladas o explanadas como dotacional de interés social relacionado con la planta embotelladora.  
La planta embotelladora de agua se ubica a media ladera, a aproximadamente 1.081 metros, en un relieve montañoso de pendiente acusada en la margen derecha del río de Cortes, al noroeste del núcleo de población. Se trata de materiales terciarios, mio-pliocenos: conglomerados, areniscas y lutitas rojas, localmente amarillentas. El acondicionamiento del terreno para la explanación y ubicación de las instalaciones actuales alteró la estructura abancalada de cultivos de secano generando taludes y terraplenes de altura considerable. Los márgenes entre bancales de las zonas de cultivo conservan puntualmente vegetación de carácter forestal, tipo carrascas (Quercus ilex subsp rotundifolia), enebros (Juniperus oxycedrus), etc.  
Al Oeste de la planta embotelladora, en la parte superior del relieve y en sus laderas, hay un carrascal de carácter continental, muy aclarado en la parte superior del relieve y de mayor densidad en las laderas. La especie arbórea dominante es la carrasca con presencia de especies arbustivas de porte grande como el enebro de miera (Juniperus oxycedrus subsp. oxycedrus y Juniperus oxycedrus subsp. badia) y la sabina negral o mora (Juniperus phoenicea). El estrato inferior está dominado por el lastón (Brachypodium retusum) y la aliaga (Genista scorpius), con otras especies como espliego (Lavandula latifolia), hinojo de perro (Bupleurum fruticescens), tomillo (Thymus vulgaris).  
Al Norte de la superficie que ocupará la ampliación propuesta de la planta, en terreno forestal hay una masa de pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) de gran densidad sobre antiguos bancales de cultivo, y bajo la cual hay carrascas y enebros dispersos.  
Por el margen Oeste del ámbito del Plan especial discurre la vía pecuaria denominada Cordel Real del Plano con una anchura legal de 37,50 metros.  
La ladera actualmente ocupada por la planta embotelladora y la propuesta de ampliación presenta riesgo de deslizamiento alto de acuerdo con el visor del instituto cartográfico valenciano, no así la parte superior del relieve montañoso, e igual situación existe respecto al riesgo de erosión actual y potencial.  
Junto a la planta embotelladora actual, fuera del ámbito, en zona de bancales ladera abajo, hay una masía denominada El Masico, no afectada por el ámbito del Plan especial.  
Al Suroeste de la actual planta embotelladora, en la parte superior del relieve montañoso y junto a la carretera de acceso, se efectuó un aporte de tierras importante y la consiguiente explanación con un muro de rocas de hasta 3 metros de altura. De acuerdo con las ortofotos históricas dicha zona albergaba una vegetación tipo herbazal-matorral como el antes descrito con ejemplares muy puntuales de carrascas y enebros.  
Como puntos de observación principales se estiman el núcleo de población a la salida del pueblo camino del cementerio, la ermita de Santa Bárbara y el propio cementerio (1.074 m), y la ermita de San Cristóbal y la zona de las antenas (1.100 m.)  
  
Ortofoto del año 2009  
  
Ortofoto año 2017  
  
El planeamiento vigente del municipio está constituido por el Plan General de Ordenación Urbana aprobado el 27 de enero de 2.000, sometido a evaluación ambiental y para el que, el director general para el Desarrollo Sostenible emitió Declaración Ambiental favorable condicionada, en fecha 28 de junio de 1.999. En este plan general se recoge la existencia de la planta embotelladora.  
En fecha 30 de octubre de 2.002, la Comisión Territorial de Urbanismo acuerda aprobar el Plan Especial (PE) para la ampliación de la edificación y la parcela reservada para la planta embotelladora en el suelo no urbanizable del Plan General de Cortes de Arenoso, cuyo objeto era delimitar un área circundante a la planta embotelladora que tenía una superficie total de edificación de 2.788 m², con la finalidad de ampliar el muelle de carga hacia el oeste, permitiendo asimismo futuras ampliaciones de las instalaciones. Para ello se ampliaba la parcela afecta a la instalación, creando una reserva total de 36.158,81 m², estableciendo una ocupación máxima del 25 % con lo que la superficie construible se ampliaba a un máximo de 9.039 m², y se incluía en el ámbito del PE suelo no urbanizable de protección forestal a los efectos del cómputo de superficie total. Este plan no se sometió a ningún proceso de evaluación ambiental, a pesar de incluir suelo forestal de protección con el objeto conseguir una mayor ocupación del suelo no urbanizable común, que la establecida conforme a la Ley 4/1992, de 5 de junio de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable.  
En la documentación aportada, el plano PE-O-02 refleja la distinción entre forestal y no forestal de la cartografía PATFOR y no, como pretende, la calificación del suelo del actual planeamiento.  
  
Plano PE-O-02.Clasificación del suelo. Documento nº 1.5  
  
Plano PE-I-04. Planeamiento en vigor, clasificación del suelo según plan especial en vigor  
  
De acuerdo con el vigente planeamiento una parte importante de la superficie de la propuesta del plan especial sería suelo no urbanizable de protección forestal y el resto, básicamente los terrenos ocupados por la actual planta embotelladora y terrenos de cultivo, serían suelo no urbanizable común agrícola ganadero.  
De acuerdo con el vigente Plan especial de la planta embotelladora, la normativa urbanística aplicable al ámbito actual (se refleja en el plano PE-I-04) sería la siguiente:  
La normativa propuesta para los usos del suelo son los referidos a la Ordenanza contenida en el Plan General de Cortes de Arenoso.  
- Superficie: 36.158,81 m².  
- Superficie uso protección forestal: 4.880,34 m².  
- Superficie uso dotacional interés social relacionado con la planta embotelladora: 31.278,47 m²  
- Ocupación: 25 %  
- Edificabilidad: 0,25 m²t/m²s.  
- Ordenanzas de aplicación: las condiciones de edificación serán las especificadas en:  
· Ordenanza de industrial - terciario para la zona de usos relacionada con la planta embotelladora.  
· Ordenanzas de suelo no urbanizable de protección forestal para la zona de protección forestal.  
En el Plan General vigente la disposición adicional del artículo 8.6.5 del suelo no urbanizable de protección forestal establece lo siguiente: «en el ámbito de la zona de la planta embotelladora, y en un radio desde su centro de 900 metros, en el suelo de especial protección forestal, se permitirá, a través de un plan especial o declaración de interés comunitario, la realización de actividades relacionadas con la planta embotelladora (ampliación de la misma, creación de centros termales, balnearios, o cualquier actividad relacionada con el agua).»  
B.1) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El contenido del estudio ambiental y territorial estratégico se ajusta al establecido en el anexo VII de la LOTUP, y se estima suficiente, con el resto de documentación presentada, para efectuar la evaluación ambiental.  
B.2) Contenidos acordes con el documento de alcance  
Alternativa propuesta en el documento de inicio.  
La propuesta de modificación del ámbito actual del PE aprobado en 2.002, consiste en la ampliación hacia el Noroeste del actual, en una superficie aproximada de 118.370 m². De esta superficie total tan solo 24.233 m² son de suelo no urbanizable común, siendo el resto de suelo calificado como forestal y, por tanto, sujeto a protección específica. Las instalaciones de la ampliación de la planta embotelladora se ubicarán en los 24.233 m² de suelo no urbanizable común que se sitúan al norte de las actuales instalaciones, pudiendo ocupar el 25 % de la superficie total, es decir, con una superficie máxima construida de 38.632,2 m².  
Los datos que resultarían como nueva normativa urbanística aplicable con la ampliación del Plan Especial serían los siguientes:  
- Superficie total: 154.528,81 m²  
- Superficie uso protección forestal: 99.017,34 m²  
- Superficie uso dotacional interés social relacionado con la planta embotelladora: 55.511,47 m²  
- Ocupación: 25 %  
- Edificabilidad: 025 m²t/m²s  
- Ordenanzas de aplicación: las condiciones de edificación serán las especificadas en:  
a) Ordenanza de industrial - terciario para la zona de usos relacionada con la planta embotelladora  
b) Ordenanzas de suelo no urbanizable de protección forestal para la zona de protección forestal.  
  
El cuadro comparativo entre el PE de 2.002 y su modificación es el siguiente:  
  
 Superficie (m²)  
 Actual Ampliación Total PE Incremento %  
Superficie total parcela 36.158,81 118.370,00 154.528,81 327,36  
Superficie uso protección forestal 4.880,34 94.137,00 99.017,34 1. 928,90  
Superficie uso dotacional interés social relacionado con la planta embotelladora 31.278,47 24.233,00 55.511,47 77,48  
Ocupación 25 % 9.039,70 29.592,50 38.632,20 327,36  
  
  
  
  
Plano planeamiento previsto. Documento inicial estratégico  
  
En relación con las determinaciones a tener en consideración señaladas en el documento de referencia.  
De acuerdo con lo indicado en el documento de referencia, en el EATE presentado se justifica la necesidad del incremento de la superficie de la planta embotelladora en base al aprovechamiento de oportunidades comerciales, necesitando una zona de almacenamiento mayor.  
Se analizan tanto las diferentes alternativas indicadas en el documento de referencia, valorando la conveniencia de mantener o no la cota original, como el resto de puntos indicados en el mismo.  
De acuerdo con lo indicado en el documento de referencia se aportan secciones transversales para ver los movimientos de tierra, así como características de las construcciones. Igualmente se indican medidas preventivas y correctoras. Al tratarse de un plan las características de la obra a llevar a cabo y las medidas preventivas y correctoras no son concretas, sino genéricas. En este sentido, y aún teniendo en cuenta que se efectúa la evaluación a nivel de plan, se estima, por parte de esta DATE, necesario establecer los criterios con mayor concreción respecto a las medidas preventivas y correctoras para su desarrollo como más adelante se expondrá.  
B.3) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
- Objetivos  
El objetivo del Plan especial es permitir la ampliación de la planta embotelladora y actividades anexas reflejadas en las ordenanzas del Plan Especial.  
  
- Infraestructura verde  
Se incluye un plano con la delimitación de la infraestructura verde, que se corresponde con el suelo no urbanizable de protección forestal del ámbito del plan.  
- Descripción de las alternativas propuestas. La alternativa elegida. Principales modificaciones introducidas respecto al actual planeamiento.  
Se plantean cuatro alternativas:  
- Alternativa 0: situación actual, con su actual grado de desarrollo. No ampliar la planta embotelladora.  
- Alternativa 1: busca otros emplazamientos para la actividad de la planta embotelladora, alejados de la misma.  
- Alternativa 2: supondría ampliar la planta a distinta cota, en concreto en la parcela en la que se ha realizado una explanación a una cota superior, al Suroeste de las actuales instalaciones.  
- Alternativa 3: ampliación de las actuales instalaciones junto a las existentes, a la misma cota que ellas, lo que supondría efectuar nuevas explanaciones de terreno.  
La alternativa cero se descarta al no permitir la ampliación de la actividad, cuestión fundamental para aumentar las oportunidades comerciales, que a su vez redundaría en el aumento de los puestos de trabajo, lo que permitiría asentar población en áreas rurales, tan beneficiosa para su conservación.  
La alternativa 1 se descarta también al suponer buscar un nuevo emplazamiento alejado de la actual planta y en un radio de 900 metros de ella.  
Respecto a la alternativa 2, se indica que ambientalmente es idónea al no realizarse movimientos de tierra y aprovechar movimientos ya efectuados. Desde el punto de vista industrial se indica lo siguiente:»la ampliación de las instalaciones no sería anexa a las existentes, se situaría a unos 150 metros hacia el sur lindando a la carretera de acceso. Las comunicaciones entre las distintas zonas de la planta embotelladora no se podría realizar por circulaciones interiores de la parcela, se realizarían por la carretera porque las dos parcelas están separadas por una franja de suelo forestal. Además se deberían duplicar ciertos servicios como el de vigilancia de las instalaciones. Resumiendo, desde el punto de vista del proceso industrial una ampliación en parcelas a diferentes cotas y no situadas de manera colindante presentaría problemas en el correcto funcionamiento y la organización de las instalaciones. Presenta también el inconveniente que la zona de ampliación es zona tradicional de paso de ganado.»  
La alternativa 3 se considera idónea desde el punto de vista del proceso industrial y la organización de las instalaciones. Propone la ampliación de las instalaciones anexa a las existentes por lo que las comunicaciones entre las diferentes zonas de la planta embotelladora sería continua. Desde el punto de vista ambiental se indica que esta alternativa provoca un mayor impacto por la transformación del suelo ya que son necesarios movimientos de tierra. Se indica que este impacto en el paisaje es fácilmente corregible con las medidas correctoras indicadas por el departamento gestor de la Red Natura 2000 y por el departamento de paisaje de la Generalitat.  
El EATE selecciona la alternativa 3, al ser la mejor alternativa técnica y porque «los problemas medioambientales que se generen del movimiento de tierras de la citada ampliación de la planta embotelladora se corregirán con unas medidas ambientales estrictas que el promotor del plan deberá cumplir obligatoriamente. Con el cumplimiento de las medidas ambientales y paisajísticas propuestas se minimiza considerablemente el impacto negativo que produce en el medio ambiente el ejecutar las obras..»  
  
  
Alternativa 2, en rojo ampliación. Alternativa 3, en azul ampliación  
  
  
A continuación se describe la alternativa 3 elegida en base a la documentación aportada:  
Se proponen unas ordenanzas con un articulado que, en síntesis, establece la regulación de los usos, la edificabilidad y ocupación, las condiciones de edificación, así como las normas de protección y unas normas mínimas a las que se han de ajustar los proyectos técnicos.  
Se recogen dos usos diferentes, un uso de protección forestal y un uso dotacional de interés social relacionado con la planta embotelladora, y los usos son los referidos en la ordenanza contenida en el Plan General.  
La edificabilidad total será de 0,25 m²t/m²s. El índice de edificabilidad se aplicará sobre el total del ámbito del Plan Especial. La ocupación máxima de parcela será de 25 %.  
Las condiciones de edificación serán las especificadas en el Plan General:  
- Ordenanza de industrial terciario, para la zona de usos relacionados con la planta embotelladora.  
- Ordenanzas de suelo no urbanizable de protección forestal, para la zona de uso de protección forestal.  
El plan especial no modifica las normas urbanísticas del Plan General vigentes para el tipo de suelo que se trata, la clasificación del suelo sigue igual según las zonas propuestas y la calificación será dotacional.  
  
 Superficie (m²)  
Usos del suelo Actual Actualización PE actual PATFOR Ampliación PE Total PE  
Superficie actuación 36.158,81 36.158,81 113.532,33 149.691,14  
Uso protección forestal 4.880,34 6.937,84 88.529,23 95.467,07  
Uso dotacional interés social relacionado con la planta embotelladora 31.278,47 29.220,97 25.003,10 54.224,00  
  
  
Los planos de ordenación del actual Plan especial anulan a los del Plan general y el vigente Plan especial y son sustituidos por ellos, para el ámbito del nuevo Plan especial.  
  
Plano PE-O-03. Plan especial en vigor y propuesta de ampliación del Plan especial  
  
Plano PE-O-03. Documento núm. 1.5. Usos Plan especial  
En las ordenanzas propuestas se establecen las condiciones para el desarrollo del Plan especial consecuencia de los informes recibidos durante la participación pública: medidas de integración paisajística, medidas para conservación de los espacios de Red Natura 2000 y medidas de seguimiento.  
  
«Artículo 12. Medidas de integración paisajística  
Las medidas correctoras propuestas en los documentos de este Plan especial (EIP, EATE y memoria justificativa) son las siguientes:  
Control de generación de residuos.  
- Acabado de instalaciones  
- Plantación perimetral este.  
- Restauración de taludes.  
- Restauración de bermas.  
Las citadas medidas quieren alcanzar los siguientes objetivos:  
- Mitigar la visibilidad de las instalaciones.  
- Controlar la generación de residuos en las inmediaciones de la parcela  
- Restaurar los taludes.  
  
Artículo 13. Medidas para la conservación de los espacios de Red Natura 2000  
€ Restaurar las explanaciones realizadas donde no se vaya a ubicar la ampliación de la planta embotelladora con especies autóctonas de la zona. También se deberán restaurar y revegetar taludes creados mediante el acopio de materiales y cualquier explanación puntual en los márgenes de los caminos de acceso a la zona que afecten a la vegetación existente  
- Una vez terminadas las obras deberá retirarse cualquier tipo de residuo a vertedero autorizado.  
- Se evitará el desarrollo de las obras de construcción durante el período de cría de la avifauna presente en la zona  
  
Artículo 14. Medidas de seguimiento  
- El inicio de las obras deberá ser comunicado al agente medioambiental de la zona.  
- Elaboración de un estudio específico en el que se determinen las especies a utilizar en los ajardinamientos de las zonas perimetrales, con base en el seguimiento y control de las medidas correctoras que se han definido anteriormente y en el cumplimiento de las determinaciones del Plan Especial. La periodicidad de dichos informes durante las obras será mensual, y durante el período de garantía semestral.  
- Informes especiales: redactar informes necesarios que soliciten las administraciones públicas afectadas. Se presentarán también informes especiales ante cualquier factor ambiental. Se enviarán copias de dichos informes a los correspondientes servicios con competencia en el ámbito considerado.»  
  
El Plan Especial se desarrollará en un futuro mediante un proyecto técnico para la ampliación de las instalaciones de la planta embotelladora. De acuerdo con la información proporcionada en la documentación aportada:  
El aumento de superficie de la planta se dedicará básicamente a zona de almacenamiento. Se aportan planos de planta de situación actual y futura, así como secciones transversales para poder apreciar la ocupación y los taludes que se generarán.  
  
  
A la izquierda planta actual y a la derecha planta futura. Plano PE-EATE-23.1  
El plano de planta actual (Plano PE-EATE-23.1) no refleja la situación actual, si no la de antes de efectuar algunas explanaciones que generaron parcialmente los terraplenes previstos en la parte Este y Norte de las superficies de explanación previstas. Es decir, parte del movimiento de tierras ya se ha ejecutado, como se puede apreciar en las ortofotos de 2017 y en plano aportado en la documentación PE-I-02. Aunque estos terraplenes ejecutados deben acabarse, subiendo la cota del terreno en la zona de esos terraplenes hasta alcanzar la cota de la actual planta (aproximadamente 5 metros).  
  
  
Topografía actual del terreno. Plano PE-I-02. De acuerdo con la documentación presentada.  
  
  
Aunque el movimiento de tierras no está cuantificado en la documentación presentada será muy importante por la diferencia de cota entre la explanación y el terreno colindante. Se generarán desmontes de gran envergadura, de hasta 30 metros aproximadamente, y terraplenes de hasta aproximadamente 20 metros. Tampoco se indica el balance, si será positivo o negativo. Por las secciones presentadas parece que pudiera ser negativo, pero no es posible precisarlo.  
En la documentación se indica que el talud que se creará será de 27º de pendiente media, con bermas intermedias cada 5 metros y taludes de banco de 35º. En los planos aportados los taludes de terraplén tienen una pendiente de aproximadamente 25º y los de desmonte en torno a 35º, siendo la altura de aproximadamente 5 m. la anchura de las bermas es variable, entre 3 y 4,5 metros.  
Sección transversal 120. Rojo desmonte, y verde terraplén.  
  
Las características de las edificaciones serán:  
Tipo: industrial con pórticos a dos aguas  
Altura de cumbrera: variable de 12 a 16 metros.  
Estructura metálica.  
Vallado perimetral de 160 cm de altura con bloques huecos.  
Los taludes se revegetarán con material vegetal autóctono.  
  
En el estudio de integración paisajística se detallan las medidas de integración paisajística, destacándose las siguientes:  
- Control de generación de residuos:  
· Se cargarán los escombros originados por la construcción de las nuevas instalaciones mediante pala cargadora en camión basculante y se llevarán a vertedero para su eliminación mediante vertido.  
- Acabado de las instalaciones: los acabados de las instalaciones que se presentan en el reportaje fotográfico son una continuación de los utilizados en las instalaciones actuales.  
- Plantación perimetral zona este: plantación de Populus alba y Celtis australis al 50 %, con un marco de plantación de 10 x 10 m. en todo el perímetro Este de las instalaciones actuales y su ampliación, con el fin de mitigar la visibilidad desde la ermita de Santa Bárbara, el cementerio y la Ermita de San Cristóbal.  
- Restauración de taludes:  
· Preparación del terreno: se llevarán a cabo banquetas de infiltración consecutivamente al aporte de suelo con dimensiones y separación de banquetas para período de retorno de 10 años y suficiente para que la vegetación se desarrolle. Serán de sección triangular al tres bolillo y solapadas, de 88 cm. de ancho y 10 m. de largo. Se realizarán mediante retroexcavadora, y finalmente se realizará un perfilado manual mediante pala o azada.  
· Aterrazado con contrapendiente: se establecerán contrapendientes en las bermas con una pendiente del 2 %. Se realizarán mediante la máquina empleada durante la excavación.  
· Ahoyado en taludes:previa a la plantación. Se realizará un ahoyado de dimensiones: 0,40 x 0,40 x 0,40 m. La apertura se realizará de forma manual previa a la plantación.  
- Hidrosiembra: se llevará a cabo una vez realizado el aporte de suelo. Se realizará únicamente en taludes.  
· Dosis de hidrosiembra: se realizará con especies herbáceas de gran recubrimiento, gramíneas y leguminosas. Se utilizarán las siguientes especies: Lotus perenne, Medicago sativa, Mellilotus officinalis, Trifolium pratense y Poa annua.  
· Aplicación de hidrosiembra: mediante camión cisterna o grupo de bombeo auxiliar.  
· Época de aplicación: preferentemente a finales de verano-otoño o finales de invierno-primavera.  
- Plantaciones en talud 35º:  
· Marco de plantación: en banquetas preparadas previamente, siendo mixta y constará de 2-3 unidades arbóreas por banqueta. El espacio entre unidades arboladas será cubierto por unidades de matorral cada metro.  
· Densidad de plantación:  
Unidades arbóreas: 500 uds/Ha.  
Unidades arbustivas: 1.600 uds./Ha.  
· Especies: Pinus sylvestris, Quercus ilex, Quercus faginea, Crataegus monogyna, Globularia vulgaris, Calluna vulgaris, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia.  
- Métodos de plantación: plantación de forma manual y el ahoyado se realizará de forma mecánica mediante ahoyador plantador en taludes y mediante apero ahoyador accionado mediante toma de fuerza en tractor forestal.  
- Época de plantación: se realizarán en otoño, con tempero del terreno y a savia parada, siendo el más idóneo noviembre, pero dependiendo del clima del año pueden adelantar a octubre o retrasarse a diciembre.  
- Riego de implantación: una vez realizado el relleno y ligero apisonado del hoyo, la plantación finaliza con un riego de implantación cuyo fin es afirmar las tierras de relleno y aliviar el proceso de estrés por la plantación. La dosis será de 5 litros por hoyo. Estos riegos se aplican inmediatamente después de la plantación, no debiendo posponerse a otras jornadas ya que la planta podría descalzarse o desecarse.  
- Restauración de bermas:  
· Subsolado lineal: una vez aportado el suelo y creada la red de drenaje se realizará un tratamiento lineal profundo sin voltear horizontes mediante bulldozer. Se utilizará como apero un subsolador tipo ripper con 1 rejón como mínimo.  
· Marco de plantación: al tresbolillo sobre dos líneas centradas en la berma y con una separación entre líneas de 1,5 metros. La separación entre individuos arbolados es de 5 metros. La plantación de arbustivas será de dos unidades entre unidades arbóreas.  
· Densidad de plantación:  
Unidades arbóreas: 700 uds./Ha.  
Unidades arbustivas: 1.300 uds./Ha.  
· Especies: iguales a las antes indicadas.  
  
En el estudio de integración paisajística se presupuestan las medidas antes indicadas, ascendiendo el coste a un total de 24.438 euros.  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
En el apartado 4 del documento denominado expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica (julio 2018) se indica el resultado de las consultas, de la información pública y del plan de participación pública, y en el apartado 5 se detalla cómo se han integrado en el plan las consultas.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
De acuerdo con certificado de información pública, en el proceso de información pública, DOGV y prensa 16.02.2016, del estudio de ambiental y territorial estratégico junto con el resto de documentación del plan no se presentó ninguna alegación.  
Posteriormente, como se ha mencionado anteriormente, se llevó a cabo una información pública de 20 días, no habiéndose producido tampoco ninguna alegación al respecto.  
  
C2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
  
Fecha informe Administración pública consultada  
25/02/16 Informe técnico del servicio territorial de medio ambiente  
17/03/16 Confederación Hidrográfica del Júcar  
06/05/16 Servicio de infraestructura verde y paisaje  
31/05/16 Servicio de vida silvestre  
  
  
- Informe del técnico del servicio territorial de medio ambiente (técnico de infraestructuras e integración paisajística) (25.02.2016): el informe concluye que la alternativa 3 es la que genera un impacto ambiental más significativo con creación de taludes de desmonte y terraplén de elevada altura, lo que generará un impacto ambiental severo/crítico sobre la morfología y el paisaje, incluso con aplicación de medidas de restauración. En cualquier caso y tratándose de la construcción de una nave para el almacenamiento de producto acabado y preparación de pedidos considera que la alternativa 2 es la más adecuada desde el punto de vista ambiental y así mismo operativa respecto al proceso industrial de almacenamiento y carga de pedidos de agua embotellada, permitiendo un mejor acceso a los vehículos de transporte.  
Se indica que esta alternativa 3 no está en consonancia con las recomendaciones que se realizaron en el anterior informe de 23 de mayo de 2011, de conservación de la vegetación forestal existente en gran parte de la superficie y de la necesidad de minimizar los movimientos de tierras. En cualquier caso, señala que las medidas correctoras y de restauración propuestas no se consideran adecuadas ni efectivas para la restauración de los taludes de desmonte.  
Se añade que en la actualidad la planta embotelladora se encuentra ubicada en los terrenos de pendiente acentuada (entre el 20 %-40 %) por lo que para su construcción se han originado taludes de desmonte subverticales de elevada altura y que ocasionan un impacto ambiental severo sobre la morfología y el paisaje, sin que se hayan implementado medidas correctoras efectivas. Asimismo, la plataforma de ampliación en las subparcelas 634a y 634c se ha ejecutado mediante terraplenado de las tierras excavadas, originando taludes de terraplén en la parte Este, lo que también ha generado un impacto sobre la geomorfología y el paisaje significativo.  
Se indica que la alternativa 3 elegida es la que generará un mayor impacto ambiental por la creación de un talud de desmonte de 25 metros de altura máxima (con taludes parciales de 5 metros de altura) en la parte noroeste de la instalación y un talud de terraplén en el lado noreste de 20 metros de altura máxima.  
En el informe de 23.05.2011 se indicaba que en el procedimiento de evaluación ambiental del Plan especial debía tenerse en cuenta el valor para la conservación que presenta la vegetación forestal existente en gran parte de la superficie, así como la necesidad de minimizar los movimientos de tierras y de implementar las medidas correctoras para la restauración y revegetación de taludes, con el objeto de disminuir el impacto morfológico y paisajístico.  
  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (17.03.2016): informa favorablemente sin perjuicio de las determinaciones que como consecuencia de estudios más detallados o nueva documentación se puedan establecer en las autorizaciones que preceptivamente, se deban obtener de este organismo.  
Se indica que el ámbito de actuación no está en zona de policía ni presenta riesgo de inundación.  
  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje (06.05.2016): se indica lo siguiente: las actuales instalaciones de la planta embotelladora se encuentran al noroeste del núcleo urbano de Cortes de Arenoso. Las parcelas 450 y 634 del polígono 2 son objeto de la modificación urbanística a través del Plan especial, pero las instalaciones de ampliación se localizarán principalmente en la parcela 634.  
El contenido del estudio de integración paisajística se considera suficiente para valorar la incidencia en el paisaje de las modificaciones generadas por el Plan especial, si bien deberá incorporar los resultados del plan de participación pública elaborado, una vez finalice el mismo.  
El estudio de integración paisajística establece medidas de integración paisajística que pueden ser consideradas suficientes para el Plan especial, cuyo alcance es el de la reclasificación y reserva de los terrenos. Estas medidas son de manera resumida, las siguientes:  
- Utilización de volúmenes y acabados similares a los de las instalaciones actuales.  
- Plantación perimetral de arbolado de porte alto en la zona este (Populus alba y Celtis australis) al 50 %, con marco de plantación de 10 x 10 m.  
- Restauración de taludes (con preparación del terreno según descripción obrante en el estudio de integración paisajística, hidrosiembra con especies herbáceas de gran recubrimiento y plantaciones arbóreas y arbustivas en talud de 35 %) y bermas (con plantación al tresbolillo de especies arbóreas y arbustivas).  
  
Se indica lo siguiente:  
«No obstante, para la definición del proyecto o proyectos futuros para la ampliación de la planta embotelladora se deberá elaborar un análisis visual específico, realizado desde los puntos de observación identificados en el estudio de integración, realizado conforme a los apartados f y h del anexo II de la LOTUP, que permita valorar el verdadero alcance de la remodelación topográfica, las plantaciones y el tratamiento de taludes propuestos, y la necesidad de completar o modificar, en su caso, de las medidas propuestas.  
e) El Plan especial incluye las medidas de integración paisajística en su memoria justificativa. De conformidad con lo establecido en el apartado j del anexo II de la LOTUP, en concordancia con los artículos 26, 27, 35 y 43, y con el fin de garantizar su implementación y efectiva incorporación al proyecto o proyectos de desarrollo, debe incluirse las medidas de integración urbanística (Ordenanzas) del plan, como condicionante para su desarrollo.  
f) Si bien el Plan no delimita la infraestructura verde en el ámbito del plan, solicitada en el informe de junio de 2011, debe considerarse parte de la infraestructura verde municipal, al menos, la superficie del ámbito del Plan especial calificada como suelo no urbanizable de protección forestal, por su condición de fondo escénico y paisajístico de la actuación.»  
- Servicio de vida silvestre (31.05.2016): hace mención a los informes  
- Informe del servicio territorial de medio ambiente de 23 de mayo de 2011, ya referido.  
- Declaración de repercusiones sobre Red Natura 2000 del servicio de ordenación sostenible del medio de 3 de junio de 2011.  
- Informe de afección a especies prioritarias, del servicio de biodiversidad de 19 de abril de 2011.  
Se indica: «en todos ellos, ya se valoraron las repercusiones del Plan especial sobre la integridad de la Red Natura 2000 y la posible afección a especies en régimen de protección y catalogadas. Asimismo, estos informes ponían de relieve la necesidad de restaurar e incorporar las medidas correctoras en las zonas afectadas por los aterramientos y las explanaciones, por su efecto negativo sobre la conservación de la integridad de estos espacios de la Red Natura 2000. en relación con las medidas correctoras y, en especial, con la restauración vegetal se utilizarán en todo momento, especies autóctonas, pero nunca especies exóticas invasoras. Asimismo, en relación con la avifauna, el inicio de las obras se comunicará al agente medioambiental, quien, en su caso, determinará la presencia o no de especies en régimen de especial protección o catalogadas que pudieran verse afectadas de forma apreciable por el inicio de las mismas.  
Todos estos informes han sido incorporados en el procedimiento de evaluación ambiental estratégica (fase de consultas del órgano ambiental), del mencionado Plan especial. Las valoraciones que se realizaron y los condicionantes se mantienen plenamente válidos y no cabe añadir nueva información técnica al respecto. Todo ello sin perjuicio de someter el Plan especial a las demás legislaciones reguladoras en materia forestal y urbanística.»  
En relación al informe de afección a especies prioritarias de 19 de abril de 2011 mencionado indicaba lo siguiente: «no hay constancia de afección a especies prioritarias.»  
Respecto a la declaración de repercusiones sobre Red Natura 2000 se indicaba lo siguiente como conclusión: «El desarrollo del Plan Especial para la ampliación de la planta embotelladora de Cortes de Arenoso se ubica íntegramente en espacios naturales protegidos incluidos en la Red Natura 2000 (LIC y ZEPA Penyagolosa).  
El Plan especial carece de cualquier tipo de autorización o informe previo y ya ha comenzado a ejecutarse, por tanto no se ha podido hacer ningún tipo de recomendación o condicionante al respecto de sus características y ejecución.  
La creación de estas enormes zonas de acopio de materiales y sus taludes asociados, causan un efecto negativo sobre la conservación del lugar y su biocenosis, ya que destruye completamente la vegetación y su fauna asociada, causando afecciones negativas directas a estos espacios naturales protegidos.  
La situación deseable sería la restauración de las zonas de acopio de materiales que se han creado y de sus taludes asociados, para que no se desvirtuara la naturaleza original del espacio natural protegido y se mantuviera la fisonomía anterior.  
Ajustándose a ello, y de acuerdo con lo establecido en el artículo 45.5 de la Ley 45.4 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio Natural y la Biodiversidad, este servicio considera que el proyecto analizado no tendrá repercusiones sobre la integridad del lugar de la Red Natura 2000, siempre y cuando en su desarrollo y ejecución se sigan las determinaciones establecidas en el estudio de afecciones analizado y que se garantice el cumplimiento de las medidas correctoras expuestas anteriormente en el presente informe»  
Las medidas correctoras indicadas son las siguientes:  
- Las explanaciones realizadas donde no se vaya a ubicar la ampliación de la planta embotelladora, deberán ser restauradas completamente con especies autóctonas de la zona. También se deberán restaurar y revegetar los taludes creados mediante el acopio de materiales, que afectan a la vegetación existente.  
- Una vez terminadas las obras deberá retirarse cualquier tipo de residuo resultante de las mismas, así como los excedentes de material de terreno, a vertedero autorizado.  
- En caso de realizarse algún tipo de explanación puntual en los márgenes de los caminos de acceso a la zona, con objeto de permitir la maniobrabilidad de la maquinaria, estas explanaciones deberán ser restauradas una vez finalizadas las obras.  
- Se evitará el desarrollo de las obras de construcción durante el período de cría de la avifauna presente en la zona.  
- El inicio de las obras deberá ser comunicado al Agente Medioambiental de la zona.  
  
Respecto a las zonas a restaurar serían las siguientes de acuerdo con el anexo al informe:  
  
  
Zona suroeste a restaurar. «Actualmente es una explanación con aporte de tierras».  
  
  
Zona Nordeste a restaurar. «Ubicación de la futura ampliación de la planta embotelladora.»  
  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
A continuación se efectúa, por la presente DATE, un análisis de los impactos previsibles y de las medidas a adoptar, así como de las alternativas propuestas.  
Se considera que la ampliación de la planta embotelladora se considera que ocasionará un beneficio positivo al pueblo de cortes de Arenoso y contribuirá a la fijación de la población en la zona rural, lo que repercutirá positivamente en la conservación del medio natural. El abandono de los núcleos rurales tiene repercusiones negativas para la conservación de la naturaleza.  
La alternativa 2 se descarta en el EATE al ser, desde el punto de vista del funcionamiento de la industria, mucho peor. Las instalaciones actuales y la futura ampliación estarían separadas y habría que comunicarse a través de la carretera en una distancia de aproximadamente 380 metros (desde entrada actuales instalaciones embotelladora hasta camino entrada zona explanación). Se indica en la documentación que medioambientalmente sería una opción idónea aunque paisajísticamente supondría un impacto severo al situarse en la parte superior del relieve, debiendo corregirse el impacto mediante la plantación de arbolado y el acabado y formas adecuados al entorno. La ubicación de la ampliación en la alternativa 2 sería más visible desde la ermita de Santa Bárbara y desde el pueblo que la alternativa 3.  
Esta zona ha sufrido la aportación de tierras afectando a la vegetación preexistente (un lastonar y matorral con carrascas, enebros y sabinas negrales muy dispersas).  
Se trata de una zona que por el contrario no presenta riesgo de deslizamiento alto como existe en la ladera donde se ubicaría la alternativa 3. El movimiento de tierras sería muy inferior al de la alternativa 3.  
La alternativa 3 requiere la explanación en una zona de bancales de cultivo de secano con pendiente acusada. Parte del terraplenado está ejecutado aunque no completamente y falta ejecutar la mayor parte del desmonte. El terraplenado afectó a zonas de cultivo con algunas carrascas en sus márgenes. El desmonte que está previsto llevar a cabo afectaría fundamentalmente a zonas de cultivo con algunos ejemplares de carrascas y enebros, aunque por las secciones transversales y el plano de planta afectará también a la zona de carrascal denso y de valor elevado situado al Noroeste. Los desmontes y terraplenes que se llevarán a cabo serán de muy grandes dimensiones y ocasionarán un impacto paisajístico relevante.  
La ubicación de la ampliación en la alternativa 3 no sería visible o muy poco desde el pueblo y la ermita de Santa Bárbara, pero sí desde el cementerio y desde la ermita de San Cristobal. Parte del desmonte quedaría oculto por las nuevas naves a ejecutar (entre 12 y 16 metros de altura).  
Esta alternativa presenta las desventajas del impacto paisajístico, relevante, por la generación de grandes desmontes y terraplenes y la posibilidad de afección a zona de carrascal. Se ubica en una zona con riesgo de deslizamiento alto y riesgo de erosión alto. El impacto paisajístico sería severo y sobre la vegetación moderado, por lo que se estima necesario adoptar medidas preventivas para minimizar la afección sobre el paisaje y la vegetación y medidas correctoras eficaces a largo plazo, siempre y cuando se lleven a cabo adecuadamente y se efectúe un seguimiento de las mismas.  
El impacto en el paisaje de la alternativa 3 se considera superior al de la alternativa 2 por los grandes taludes que se generarán, aunque será menos visible desde determinados puntos de observación importantes. El impacto sobre la vegetación será también superior, pero la superficie afectada muy pequeña, aunque de valor elevado. En ambos casos se pueden adoptar medidas preventivas y correctoras que pueden ser eficaces, que requerirán de una adecuada ejecución y seguimiento.  
Igualmente se pueden adoptar medidas preventivas respecto al riesgo de deslizamiento.  
En consecuencia se considera justificado optar por la alternativa más adecuada desde el punto de vista del funcionamiento industrial (alternativa 3) aunque la viabilidad ambiental de la misma requiere la adopción de una serie de medias protectoras y correctoras para evitar y reducir la afección ambiental sobre la vegetación y el paisaje y para conseguir una adecuada integración paisajística.  
Dichas medidas que serán incorporadas en la documentación con eficacia normativa para el desarrollo del Plan Especial serán:   
1) La superficie situada al suroeste de la planta embotelladora actual (área de ubicación de las instalaciones de ampliación de la alternativa 2 afectada por el vertido de los excedentes del movimiento de tierras de la planta actual) debe ser necesariamente restaurada de acuerdo con los criterios señalados para el resto de las superficies afectadas por la ampliación propuesta, por lo que desde el punto de vista ambiental dicha superficie deberá quedar incluida en la delimitación del plan especial, con la actual calificación de suelo no urbanizable de protección forestal, excluyendo consecuentemente del ámbito del plan especial una superficie equivalente de terreno forestal en buen estado de conservación.  
2) La superficie máxima afectada por los taludes, terraplenes, y explanación necesaria para albergar la ampliación de las instalaciones de la planta embotelladora incluidos los viales, muelles de carga y descarga y cualquier otra instalación auxiliar, será por el oeste la cota 1094, por el norte el limite entre el terreno de cultivo y el forestal y por el este la cota 1060 y el límite del la zona de carrascas sitiadas al este, tal y como viene delimitado en plano adjunto (plano de límites de afección de terraplenes y desmontes, Plano adjunto núm. 1).  
Toda la superficie afectada por los terraplenes, al este y nordeste, necesarios para la ampliación deberán incluirse en el ámbito del Plan Especial.  
  
  
Plano adjunto núm. 1, de límites de afección de desmontes y terraplenes. Línea roja al Noroeste, cota 1094. Líneas verdes, al noroeste: límite entre terreno forestal y cultivo, y al este: límite con zona de carrascas (Quercus ilex subsp. rotundifolia). Línea roja al nordeste, cota 1060.  
  
  
3) La ampliación de la planta requerirá la elaboración de un proyecto de acondicionamiento del terreno que concretará la morfología final del mismo (sin perjuicio de que la ampliación de las naves e instalaciones se ejecute por fases) así como las medidas correctoras necesarias para conseguir la restauración tanto de la superficie afectada por la ampliación como de los taludes y terraplenes existentes actualmente y de la superficie situada al suroeste (área de ubicación de la alternativa 2).  
El acondicionamiento del terreno de la ampliación y las restauraciones deberán efectuarse lo antes posible dada la deficiente integración paisajística actual y para conseguir una adecuada y más rápida integración. El inicio de estas actuaciones será en un plazo no superior al de 2 años desde la aprobación definitiva del Plan especial, y el plazo para su finalización será de 4 años desde la aprobación definitiva del Plan especial.  
Asimismo el proyecto contendrá un estudio de integración paisajística que incluirá el análisis visual indicado por el servicio de infraestructura verde y paisaje.  
La ejecución del proyecto requerirá el informe previo favorable tanto del servicio de infraestructura verde y paisaje como una valoración de repercusiones del órgano gestor de la Red Natura 2000. Aunque las naves se ejecuten posteriormente en fases, el análisis visual se efectuará ya incluyendo las futuras naves.  
  
4) El proyecto de acondicionamiento del terreno seguirá los siguientes criterios:  
La restauración planteada de desmontes y terraplenes y zona perimetral, se considera necesario que se concrete integrándose en el proyecto antes referido y que su contenido sea el de un proyecto de restauración completo (memoria, planos, presupuesto, pliegos, etc.), estimándose que las medidas de restauración presentadas aunque se estiman adecuadas en líneas generales, deben completarse y corregirse.  
Se considera necesario establecer tanto para la ejecución de la explanada, desmontes y terraplenes así como para la restauración los siguientes criterios para evitar y reducir la afección ambiental, sobre la vegetación y el paisaje, y conseguir una adecuada integración paisajística.  
- Los taludes de desmonte o terraplén individuales no deberán superar una pendiente de 30º y solo justificadamente y puntualmente podrán superarla hasta un máximo de 35º y en cualquier caso se plantearán medidas adicionales eficaces para controlar la erosión, además de las ya propuestas (banquetas, bermas), como la instalación en los taludes de georedes de yute o coco.  
- Los taludes, tanto en desmonte como en terraplén, no deberán tener una altura superior a 5 metros, ejecutándose pequeñas bermas intermedias que corten la longitud de la pendiente o las banquetas propuestas en el estudio de integración paisajística. Además de estas bermas intermedias o banquetas se crearán las bermas propuestas con anchura suficiente para llevar a cabo también la plantación y la creación de cunetas de recogidas de agua a pie de desmonte o terraplén diseñando su desagüe correctamente. La amplitud de estas bermas será de al menos 1 metro de ancho. Todas ellas con contrapendiente.  
- Para conseguir reducir la pendiente de taludes se podrán crear a pie de los mismos, tanto en desmonte como en terraplén, pequeños muros de piedra, pedraplenes o gaviones de una altura aproximada de 1,5 metros a modo de los muros de piedra utilizados tradicionalmente en los cultivos de la zona.  
- Previamente a los movimientos de tierra se retirará la tierra vegetal de la zona de desmonte y terraplenes para aprovecharla en la posterior restauración. Se mantendrá adecuadamente hasta su reutilización.  
- La hidrosiembra con las especies propuestas se complementará, en la medida de lo posible, con semillas de especies autóctonas presentes en la zona y propias de los matorrales: Brachypodium retusum, Brachypodium phoenicoides, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, Santolina chamaecyparissus, Artemisia sp.  
- La plantación de árboles y arbustos se llevará a cabo tanto en los taludes (puede ser a través de las banquetas propuestas) como en las bermas. La elección de especies se deberá basar en estudios detallados de las especies presentes en la zona, efectuando inventarios específicos al respecto para la elección.  
Respecto a las especies propuestas, se recomiendan las siguientes:  
  
Arbóreas:  
Quercus ilex subsp. rotundifolia  
Quercus faginea  
Pinus halepensis, se propone al estar presente en la zona aunque se encuentra en su límite, y en lugar de Pinus sylvestris debido a que ste se encontraría por debajo de su zona óptima.  
  
Arbóreas o arbustivas de porte alto:  
Juniperus oxycedrus subsp. oxycedrus.  
Juniperus oxycedrus subsp. badia.  
Juniperus phoenicea.  
Quercus coccifera.  
Crataegus monogyna.  
  
Arbustivas de bajo porte o herbáceas:  
- Lavandula latifolia  
- Brachypodium retusum.  
- Erinacea anthyllis.  
  
- En relación con la plantación perimetral de arbolado se ha propuesto Populus alba y Celtis australis. Son especies con un mayor requerimiento hídrico por lo que se propone, para conseguir una mejor integración con la vegetación circundante, que se planten como especies arbóreas Quercus ilex subsp rotundifolia y Pinus halepensis, mezclándolos con Celtis australis y, opcionalmente y puntualmente, Populus nigra. Los ejemplares se plantarán con una altura suficiente y se establecerá un sistema de riego por goteo para mejorar y acelerar su desarrollo.  
- Se plantará hiedra (Hedera helix) a pie y cabecera de taludes con la finalidad de mejorar la integración y por su capacidad trepadora.  
- A los taludes, tanto en desmonte como en terraplén, se les añadirá tierra vegetal incluida también la procedente de la separación previa de los desmontes.  
- Se deberá efectuar un riego de plantación y riegos de mantenimiento suficientes para superar el segundo verano después de la plantación.  
Previamente a la aprobación del proyecto antes referido se llevarán a cabo estudios geotécnicos en la zona para determinar las medidas a adoptar específicas para evitar el riesgo de deslizamiento.  
Otras medidas que se estiman necesarias son la recogida de todas las tierras sobrantes de los movimientos que serán llevadas a vertedero autorizado o serán entregadas a gestor autorizado. Se deberá justificar previamente a la aprobación del proyecto de ampliación de la embotelladora el destino específico de las tierras sobrantes y que se dispone de compromiso de su aceptación.  
Respecto a la restauración, la misma deberá comprender también la superficie afectada por aterramiento situada en la parte superior del relieve montañoso al suroeste de la actual planta. Se deberán llevar a cabo siembras y plantaciones en la superficie superior y plantaciones en la zona perimetral. Respecto a las especies a utilizar en las plantaciones y siembras se recomiendan las antes indicadas para taludes y bermas, pero en este caso se excluirá Pinus halepensis, al no estar presente en esta zona o ser muy escaso.  
La ampliación y ejecución de las naves e instalaciones sobre la superficie de explanación podrá realizarse simultáneamente a la ejecución de los desmontes, terraplenes y restauraciones, pero no podrán finalizarse y utilizarse las nuevas instalaciones hasta que no se haya concluido la ejecución completa de la superficie de explanación, desmontes, terraplenes y su restauración.  
Las naves, instalaciones e infraestructuras de la ampliación deberán ajustarse a la superficie de la ampliación de la explanación resultante de las limitaciones y condiciones establecidas en la presente DATE, lo que puede suponer un cambio en el diseño y/o disposición de las mismas.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
En el EATE se incluyen una serie de indicadores de seguimiento relativos al plan especial, considerándose insuficiente el seguimiento propuesto:  
- Utilización racional del suelo  
- Protección del medio natural.  
- Protección del paisaje.  
- Prevención de riesgos naturales e inducidos.  
- Revitalización del patrimonio rural.  
- Biodiversidad, vegetación y fauna.  
- Patrimonio cultural e histórico.  
En las ordenanzas del Plan especial, en las condiciones para su desarrollo se establecen en su artículo 14 las medidas de seguimiento que antes se han referido. Las medidas de seguimiento propuestas en las ordenanzas del Plan Especial se consideran adecuadas, debiendo corregirse el término ajardinamiento y sustituirse por el de revegetación con especies autóctonas propias de la zona.  
No obstante, se estima necesario que se incluya la necesidad de elaboración de un programa de seguimiento de los proyectos de desarrollo del Plan especial. En el mismo se incluirán, entre otras, las medidas propuestas en el artículo 14 de las ordenanzas. Pero además deberán completarse, detallarse y desarrollarse otras, siguiendo los siguientes criterios:  
- El programa de seguimiento de los proyectos deberá establecer el seguimiento de los mismos de manera que permita determinar si se cumplen las condiciones establecidas en el plan especial (ordenanzas) así como si se producen desviaciones respecto a la evaluación ambiental efectuada en el EATE y también en la presente DATE, en especial debe establecerse un seguimiento de los efectos del desarrollo del plan en el paisaje, en la vegetación y en la fauna, así como en los espacios de Red Natura 2000.  
- Deberá vigilarse el cumplimiento de los criterios y determinaciones establecidos en la presente DATE así como las medidas correctoras establecidas en el EATE y el estudio de integración paisajística y aquellas que se deriven de los informes y estudios que deben obtenerse.  
- Especial atención deberá prestar el programa de seguimiento a la ejecución de la explanada, desmontes, terraplenes, restauraciones, estableciendo indicadores para determinar que se cumplen los criterios y medidas correctoras establecidas en relación a su afección al paisaje, vegetación, fauna y Red Natura 2000. Se establecerán límites respecto a los mismos de manera que si se sobrepasan determinen la adopción de medidas adicionales para corregir las posibles desviaciones.  
- El seguimiento deberá abarcar el período previo al desarrollo de los proyectos (elaboración proyectos, obtención de informes y autorizaciones), el período de ejecución de las obras y actuaciones, y un período posterior al desarrollo de las obras y actuaciones, que en el caso de las restauraciones será de al menos 2 años.  
- Deberá establecerse en el programa un seguimiento de la restauración que prestará especial atención al control de la erosión, a la estabilidad de taludes y al desarrollo de la vegetación, para comprobar si las medidas adoptadas son eficaces o es necesario adoptar adicionales, debiendo en este caso indicarse cuáles, momento y forma de llevarlas a cabo.  
- El programa de seguimiento deberá, para cada caso, establecer las medidas adicionales a llevar a cabo y plazos de ejecución.  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone emitir la presente declaración ambiental y territorial estratégica del Plan especial para ampliación de la planta embotelladora de agua, en el municipio de Cortes de Arenoso (Castellón), promovido por su Ayuntamiento, aceptando desde un punto de vista ambiental la alternativa 3 propuesta, y debiendo incorporarse en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones  
1. Se incorporará a las ordenanzas del plan especial y a los planos de ordenación lo siguiente:  
1.1. Cumplimiento informes: cumplimiento de lo establecido en los informes del servicio de infraestructura verde y paisaje de fecha 06.05.2016 y del servicio de vida silvestre de fecha 31.05.2016, adjuntándose en un anexo copia de los mismos.  
1.2. Cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas en el EATE y en el Estudio de Integración paisajística presentados.  
1.3. Ámbito del Plan especial:  
a. La superficie situada al suroeste de la planta embotelladora actual (área de ubicación de las instalaciones de ampliación de la alternativa 2 afectada por el vertido de los excedentes del movimiento de tierras de la planta actual) deberá quedar incluida en la delimitación del plan especial, con la actual calificación de suelo no urbanizable de protección forestal, excluyendo consecuentemente del ámbito del plan especial una superficie equivalente de terreno forestal en buen estado de conservación.  
b. Toda la superficie afectada por los terraplenes, al Este y Nordeste, necesarios para la ampliación deberán incluirse en el ámbito del Plan Especial.  
1.4. Límites de afección de desmontes y terraplenes: la superficie máxima afectada por los taludes, terraplenes, y explanación necesaria para albergar la ampliación de las instalaciones de la planta embotelladora incluidos los viales, muelles de carga y descarga y cualquier otra instalación auxiliar, será por el oeste la cota 1094, por el norte el limite entre el terreno de cultivo y el forestal y por el este la cota 1060 y el límite del la zona de carrascas situadas al este, tal y como viene delimitado en plano adjunto (plano de límites de afección de terraplenes y desmontes, Plano adjunto núm. 1).  
  
Plano adjunto núm. 1, de límites de afección de desmontes y terraplenes. Línea roja al Noroeste, cota 1094. Líneas verdes, al noroeste: límite entre terreno forestal y cultivo, y al este: límite con zona de carrascas (Quercus ilex subsp. rotundifolia). Línea roja al Nordeste, cota 1060.  
  
1.5. La ampliación de la planta requerirá la elaboración de un proyecto de acondicionamiento del terreno que concretará la morfología final del mismo (sin perjuicio de que la ampliación de las naves e instalaciones se ejecute por fases) así como las medidas correctoras necesarias para conseguir la restauración tanto de la superficie afectada por la ampliación como de los taludes y terraplenes existentes actualmente y de la superficie situada al suroeste (área de ubicación de la alternativa 2).  
El acondicionamiento del terreno de la ampliación incluirá la creación de la morfología final de toda la zona de ampliación con la formación de la explanación, desmontes y terraplenes, y su restauración, la creación de la pantalla vegetal en torno a las instalaciones y la restauración de la superficie situada al suroeste (área de ubicación de la alternativa 2).  
El inicio de estas actuaciones de acondicionamiento antes indicadas será en un plazo no superior al de 2 años desde la aprobación definitiva del Plan Especial, y el plazo para su finalización será de 4 años desde la aprobación definitiva del Plan Especial.   
Asimismo el proyecto contendrá un estudio de integración paisajística que incluirá el análisis visual indicado por el servicio de infraestructura verde y paisaje.  
La ejecución del proyecto requerirá el informe previo favorable tanto del servicio de infraestructura verde y paisaje como una valoración de repercusiones del órgano gestor de la Red Natura 2000. Aunque las naves se ejecuten posteriormente en fases, el análisis visual se efectuará ya incluyendo las futuras naves.  
La ampliación y ejecución de las naves e instalaciones de la embotelladora sobre la superficie de explanación podrá realizarse simultáneamente a la ejecución de los desmontes, terraplenes y restauraciones, pero no podrán finalizarse y utilizarse las nuevas instalaciones hasta que no se haya concluido la ejecución completa de la superficie de explanación, desmontes, terraplenes y su restauración de toda la zona dotacional de la embotelladora del plan especial y la restauración de la superficie situada al suroeste de las actuales instalaciones y que fue afectada por explanación y aterramiento.  
El proyecto antes referido deberá incorporar la restauración de todas las zonas citadas mediante el contenido de un proyecto de restauración completo (memoria, planos, presupuesto, pliegos, etc.).  
1.6. Criterios y determinaciones a seguir para la ejecución de las actuaciones indicadas en el apartado anterior 1.5:  
a) Previamente a la aprobación del proyecto antes referido se llevarán a cabo estudios geotécnicos en la zona para determinar las medidas a adoptar específicas para evitar el riesgo de deslizamiento.  
b) Recogida de todas las tierras sobrantes de los movimientos de tierra que serán llevadas a vertedero autorizado o a lugar legalmente autorizado. Se deberá justificar previamente a la aprobación del proyecto referido en el apartado 1.5 de la presente DATE el destino específico de las tierras sobrantes y que se dispone de compromiso de su aceptación.  
c) Balizamiento: previamente a la ejecución de las actuaciones se balizarán las zonas delimitadas en el plano adjunto núm. 1 que no deberán verse afectadas (ver apartado 1.4 de la presente DATE), y durante la ejecución se controlará que efectivamente no lo sean.  
d) Pendientes taludes: los taludes de desmonte o terraplén individuales o parciales no deberán superar una pendiente de 30º y solo justificadamente y puntualmente podrán superarla hasta un máximo de 35º, y en cualquier caso se plantearán medidas adicionales eficaces para controlar la erosión, además de las ya propuestas (banquetas, bermas), como la instalación en los taludes de georedes de yute o coco.  
e) Altura de taludes, bermas: los taludes, tanto en desmonte como en terraplén, no deberán tener una altura superior a 5 metros, ejecutándose pequeñas bermas intermedias que corten la longitud de la pendiente o las banquetas propuestas en el estudio de integración paisajística. Además de estas bermas intermedias o banquetas se crearán las bermas propuestas con anchura suficiente para llevar a cabo también la plantación y la creación de cunetas de recogidas de agua a pie de desmonte o terraplén, diseñando su correcto desagüe. La amplitud de estas bermas será de al menos 1 metro de ancho. Todas ellas con contrapendiente.  
f) Muros: para conseguir reducir la pendiente de taludes se podrán crear a pie de los mismos, tanto en desmonte como en terraplén, pequeños muros de piedra, pedraplenes o gaviones de una altura aproximada de 1,5 metros a modo de los muros de piedra utilizados tradicionalmente en los cultivos de la zona.  
g) Tierra vegetal: previamente a los movimientos de tierra se retirará la tierra vegetal de la zona de desmonte y terraplenes para aprovecharla en la posterior restauración. Se mantendrá adecuadamente hasta su reutilización.  
A los taludes, tanto en desmonte como en terraplén, se les añadirá tierra vegetal incluida también la procedente de la separación previa de los desmontes.  
h) La hidrosiembra con las especies propuestas se complementará, en lo posible, con semillas de especies autóctonas presentes en la zona y propias de los matorrales y herbazales: Braceador retusum, Brachypodium phoenicoides, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, Santolina chamaecyparissus, Artemisia sp.  
i) La plantación de árboles y arbustos se llevará a cabo tanto en los taludes de desmonte y terraplén (puede ser a través de las banquetas propuestas) como en las bermas. La elección de especies se deberá basar en estudios detallados de las especies presentes en la zona, efectuando inventarios específicos al respecto para la elección.  
  
Respecto a las especies propuestas se recomiendan las siguientes:  
  
Arbóreas:  
- Quercus ilex subsp. rotundifolia  
- Quercus faginea  
- Pinus halepensis.  
  
Arbóreas o arbustivas de porte alto:  
- Juniperus oxycedrus subsp. oxycedrus.  
- Juniperus oxycedrus subsp. badia.  
- Juniperus phoenicea.  
- Quercus coccifera.  
- Crataegus monogyna.  
  
Arbustivas de bajo porte o herbáceas:  
- Lavandula latifolia  
- Brachypodium retusum.  
- Erinacea anthyllis.  
  
j) En relación con la plantación perimetral de arbolado (lado Este de la explanación, tanto la actual como la ampliación) se propone que se planten como especies arbóreas: Quercus ilex subsp. rotundifolia y Pinus halepensis, mezclándolos con Celtis australis y, opcionalmente y puntualmente, Populus nigra. Los ejemplares se plantarán con una altura suficiente y se establecerá un sistema de riego por goteo para mejorar y acelerar su desarrollo.  
k) Se plantará hiedra (Hedera helix) a pie y cabecera de taludes con la finalidad de mejorar la integración y por su capacidad trepadora.  
l) Riegos: se deberá efectuar un riego de plantación y riegos de mantenimiento suficientes para superar el segundo verano después de la plantación.  
m) Respecto a la restauración de la superficie afectada por aterramiento situada en la parte superior del relieve montañoso al suroeste de las actuales de la embotelladora, se deberán llevar a cabo siembras y plantaciones en la superficie superior y plantaciones en la zona perimetral. Respecto a las especies a utilizar en las plantaciones y siembras se recomiendan las antes indicadas para taludes y bermas, pero en este caso se excluirá Pinus halepensis.  
1.7. Medidas de seguimiento:  
a) Respecto a las medidas de seguimiento propuestas: se corregirá el término ajardinamiento sustituyéndose por el de revegetación con especies autóctonas propias de la zona.  
b) Se elaborará un programa de seguimiento de los proyectos de desarrollo del plan especial. En el mismo se incluirán, entre otras, las medidas propuestas en el artículo 14 de las ordenanzas. Pero además, deberán completarse, detallarse y desarrollarse otras, siguiendo los siguientes criterios:  
1) Deberá establecer el seguimiento de los proyectos referidos de manera que permita determinar si se cumplen las condiciones establecidas en el plan especial (ordenanzas) así como si se producen desviaciones respecto a la evaluación ambiental efectuada en el EATE y también en la presente DATE, en especial debe establecerse un seguimiento de los efectos del desarrollo del plan en el paisaje, en la vegetación y en la fauna, así como en los espacios de Red Natura 2000.  
2) Deberá seguirse el cumplimiento de los criterios y determinaciones establecidos en la presente DATE así como las medidas correctoras establecidas en el EATE y el estudio de integración paisajística y aquellas que se deriven de los informes y estudios que deben obtenerse.  
3) Especial atención deberá prestar el programa de seguimiento a la ejecución de la explanada, desmontes, terraplenes, restauraciones, estableciendo indicadores para determinar que se cumplen los criterios y medidas correctoras establecidas en relación a su afección al paisaje, vegetación, fauna y Red Natura 2000. Se establecerán límites respecto a los mismos de manera que si se sobrepasan determinen la adopción de medidas adicionales para corregir las posibles desviaciones.  
4) El seguimiento deberá abarcar el período previo al desarrollo de los proyectos (elaboración proyectos, obtención de informes y autorizaciones), el período de ejecución de las obras y actuaciones, y un período posterior al desarrollo de las obras y actuaciones, que en el caso de las restauraciones será de al menos 2 años.  
5) Deberá establecerse en el programa un seguimiento de la restauración que prestará especial atención al control de la erosión, a la estabilidad de taludes y al desarrollo de la vegetación, para comprobar si las medidas adoptadas son eficaces o es necesario adoptar adicionales, debiendo en este caso indicarse cuáles y momento y forma de llevarlas a cabo.  
6) El programa de seguimiento deberá para cada caso establecer las medidas adicionales a llevar a cabo y plazos de ejecución.  
1.8. Los proyectos de ejecución de la ampliación de las naves e instalaciones de la embotelladora deberán cumplir igualmente las medidas establecidas en las ordenanzas y lo establecido en los apartados 1.1 y 1.2 de las presentes determinaciones.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso'administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Generalitat. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan especial para ampliación de la planta embotelladora de agua de Cortes de Arenoso, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 18 de diciembre de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 23 de enero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML