Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9118, del 01-07-2021 (2021/6953)

RESOLUCIÓ de 17 de juny de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/20-AIA Buñol.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9118

Data del DOGV
:   01-07-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/6953

CVE


Data del document
:   17-06-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de juny de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/20-AIA Buñol. [2021/6953]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 47/20-AIA Buñol.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 047-2020-AIA.  
Títol: Planta de tractament i emmagatzematge de residus sanitaris.  
  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Buñol.  
Promotor: Inizia Networks, SL.  
Localització: parcel·la 13 del polígon industrial El Llano, Buñol (València).  
  
Objecte i descripció del projecte.  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la llicència ambiental per a la instal·lació i el desenvolupament d'una «planta de tractament i emmagatzematge de residus sanitaris» en la parcel·la 13 (referència cadastral 2681315XJ9628S00001HK), polígon industrial El Llano, del terme municipal de Buñol (València).  
La parcel·la compta, segons el cadastre, amb una superfície de 2.479 m² i 1.994 m² construïts. L'activitat se situarà en dues naus industrials adossades de 744,56 m² (nau 1) i 737 m² (nau 2) que es condicionaran i adequaran. Darrere de la nau 2 existeix un espai lliure obert. Disposen d'escomesa a les xarxes d'electricitat, telefonia, aigua potable, sanejament de fecals i pluvials. Tots els punts d'escomesa a les xarxes generals es troben en la façana principal de les naus. L'accés a cada nau es realitzarà des de la via pública del polígon industrial que connecta amb l'autovia A-III.  
Les operacions que es desenvoluparan en el centre seran les següents:  
- Emmagatzematge de residus sanitaris dels grups II, III i IV (operacions D15).  
- Tractament dels residus del grup III mitjançant esterilització en autoclau i trituració per a la disposició final com a residu assimilable a municipal (D9).  
- Esterilització en autoclau i trituració dels contenidors de residus sanitaris del grup III per al reciclatge com a matèria primera (R12).  
  
La relació de codis LER per als quals se sol·liciten les autoritzacions corresponents com a gestor de residus és la següent:  
- D15: 180100, 180101, 180102, 180103, 180104, 180106, 180107, 180108, 180109, 180110, 180200, 180201, 180202, 180203, 180205, 180206, 180207, 180208-  
- D9: 180100, 180101, 180102, 180103, 180110, 180200, 180201, 180202.  
- R12: 150101, 150102, 150103, 150104, 150105, 150106, 150107, 150109, 150110.  
Totes dues naus disposen de zones de circulació, pesatge i descàrrega de camions. En la nau 1 es disposaran la zona destinada al tractament, la cambra i l'emmagatzematge de residus assimilables a domèstics. En la nau 2, se situaran les oficines, els vestidors i els lavabos, neteja, la cambra frigorífica, l'emmagatzematge de contenidors nets i el pati posterior on se situaran els elements necessaris per al funcionament de l'autoclau (caldera, equip generador de vapor, compressors, depòsit d'aigua, descalcificador), el tanc de recollida de líquids i l'equip contra incendis.  
La maquinària i els equips que intervindran en el tractament dels residus descrit en el projecte inclouen: autoclau, compressor, caldera de vapor, cambra frigorífica per a residus de grup III, cambra frigorífica per a residus del grup IV, gàbies d'esterilització, taules elevadores, classificadora d'envasos autoritzats, trituradora de residus, compactadora de bales, trituradora dels residus d'envasos plàstics i grup contra incendis.  
  
L'esquema del procés industrial és el següent:  
1. Els residus procedents dels centres de recollida concertats es descarregaran en l'àrea de descàrrega de les naus respectives: en la nau 1 es descarregaran els del grup III i en la nau 2 els del grup IV. Els residus arribaran en contenidors tancats com cal, amb el document de control i seguiment corresponent. Els contenidors es pesaran, etiquetaran, identificaran adequadament i s'incorporaran totes les dades de gestió en el sistema informàtic de gestió de l'empresa.  
  
2. S'emmagatzemaran en les cambres frigorífiques de les naus respectives, a una temperatura inferior a +4 °C per a frenar la possibilitat de creixement dels microorganismes continguts. Totes dues cambres disposaran de mecanismes automàtics que, en el cas que la temperatura supere els +5 °C, donaran el senyal d'alarma i quedarà registrada en el sistema informàtic de control i vigilància.  
3. Els residus del grup III s'introduiran en gàbies d'esterilització per a ser processats en l'autoclau mitjançant un procés automàtic. Per a verificar l'efectivitat de l'esterilització es realitzaran tests químics (diari) i cultius de microorganismes termoresistents, indicadors de l'eficàcia del tractament. Una vegada conclòs el cicle, els residus passen a ser considerats del grup II i seran assimilables a residus urbans (RSU). Les gàbies s'extrauran de l'autoclau, es buidaran els contenidors i es trituraran, empaquetaran i s'emmagatzemaran en contenidors nets en la zona especifica fins que es recullen per a ser gestionats com a RSU. Els contenidors que havien sigut esterilitzats passaran per una trituradora per al reciclatge posterior.  
4. Els residus del grup IV citotòxics i citostàtics s'emmagatzemaran en cambres frigorífiques, d'acord amb les prescripcions establides en el Decret 240/1994, de 22 de novembre, amb l'objectiu d'optimitzar-ne el transport a una altra planta de gestió. La gestió d'aquests residus únicament constarà d'un emmagatzematge temporal, que respectarà els períodes establits en la normativa reguladora.  
S'utilitzarà una autoclau horitzontal estàtic, amb grup de buit per a l'esterilització dels residus sanitaris en contenidors plàstics. Les característiques de l'autoclau estan detallades en el projecte, entre aquestes les dimensions, la pressió màxima relativa, la temperatura màxima de treball i l'equip automàtic de control dels paràmetres que intervindran en l'esterilització. El cicle d'esterilització en l'autoclau arranca quan la porta està tancada i bloquejada per un sistema de seguretat. És un cicle preprogramat que consta de les fases següents: generació de la fase de buit mitjançant un grup annex que porta instal·lat; injecció de vapor modulada en unes condicions de temperatura i pressió controlada; fase d'esterilització en la qual la injecció de vapor directament és modulada per a aconseguir una temperatura interior constant durant el temps programat (en les condicions de temperatura i la pressió adequades) i en la fase final del cicle es produirà una descàrrega de pressió interior i es produirà l'obertura de la vàlvula de descàrrega dels líquids procedents dels residus esterilitzats. Es deixa un temps de retard perquè descendisca la temperatura interior, s'elimina la pressió residual interna i un senyal anuncia la fi de procés, assegura a l'operari que la porta es puga obrir i extraure els carros amb els contenidors ja esterilitzats. Tot el procés es desenvolupa de manera automàtica, governat per mitjà d'un microprocessador que rep senyals dels diferents captadors, i acciona les vàlvules d'acord amb el cicle preestablit, registra les variacions de pressió i temperatura que es van produint i activa les alarmes en cas d'existir anomalies.  
  
El vapor necessari per al funcionament de l'autoclau, el produeix una caldera de 2.500 kgv/h, pressió de disseny 8 bar, amb cremador de combustió de gasoil. Els accessoris per al funcionament d'aquesta seran: descalcificador de l'aigua, depòsit d'alimentació d'aigua i recuperació de condensats i depòsit de gasoil de 3.000 litres de doble paret format per un tanc intern que conté el combustible més un tanc extern de capacitat major, dissenyat per a la retenció de possibles vessaments accidentals.  
La capacitat màxima de tractament de residus prevista per a la instal·lació és de 10 tones diàries en dos torns de treball. L'autoclau disposa d'una capacitat de tractament de 100 contenidors/cicle el que equival aproximadament a 1.000 kg/cicle.  
La superfície de la cambra frigorífica per als residus del grup III és de 141,74 m² i pot albergar 1.296 contenidors. S'estimen 10 kg per contenidor, amb la qual cosa la capacitat màxima d'emmagatzematge serà 12.960 kg per a aquests residus. La superfície de la cambra frigorífica per als residus de grup IV és de 106 m² i pot albergar 1.134 contenidors. S'estimen 10 kg per contenidor, la capacitat màxima d'emmagatzematge per a aquests residus serà 11.340 kg.  
En la nau 2 s'ha habilitat una zona d'emmagatzematge d'envasos i contenidors buits homologats i etiquetatges segons la legislació vigent, que es distribuiran pels hospitals i clíniques per als tipus de residus tractats i/o emmagatzemats en les naus.  
Es preveu un consum d'aigua anual de 744,75 m³/any, corresponent 584 m³/any per al funcionament dels serveis sanitaris i lavabos (inclosa la neteja de les instal·lacions) i 160,75 m³/any per al funcionament de l'autoclau. El subministrament d'aigua es farà a través de la xarxa municipal. El proveïment d'energia elèctrica es farà a través de companyia elèctrica. Es preveu un consum d'energia elèctrica anual de 768.135 kW/any.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 23 de juliol de 2020 va entrar en aquest òrgan ambiental un ofici de l'Ajuntament de Buñol en què remetia la documentació que incoava l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental ordinària de l'activitat de referència. S'acompanyava de l'estudi d'impacte ambiental (EIA), l'estudi acústic, l'estudi d'inundabilitat i l'expedient administratiu que incloïa el certificat de compatibilitat urbanística i certificat de la informació pública realitzada. El 28 de juliol de 2020 es va rebre el projecte tècnic.  
El certificat d'informació pública indica que l'expedient s'ha sotmés a informació pública per un període de trenta dies mitjançant notificació als veïns confrontants, la publicació en el tauler d'edictes, en la pàgina web de l'Ajuntament i en el Butlletí Oficial de la Província de València número 64, de 2 d'abril de 2020. En la data de publicació de l'anunci en el BOP estava suspés el termini perquè els interessats pogueren formular al·legacions, en virtut del que es disposa en el Reial decret 463/2020 pel qual es declara l'estat d'alarma per a la gestió de la situació de crisi sanitària ocasionada per la COVID-19 i les pròrrogues successives. Aquest termini comença a computar l'1 de juny de 2020. Durant el període d'exposició pública (des de l'1 de juny de 2020 al 13.07.2020), no s'han presentat al·legacions.  
  
Consultes  
El 22 de setembre de 2020 es va remetre consulta a les administracions públiques següents:  
- Servei d'Ordenació del Territori; es va respondre el 8 de gener de 2021.  
- Servei de Gestió dels Parcs Naturals; es va respondre el 27 d'octubre de 2020.  
- Servei de Gestió de Residus; es va respondre el 29 de desembre de 2020. El 30 de desembre es va sol·licitar ampliació de part dels continguts de l'informe. No s'ha rebut resposta fins hui. No obstant això, es considera que es disposa d'elements de judici suficients, per la qual cosa es continua la tramitació de l'expedient.  
  
Afeccions legals  
L'activitat requereix llicència ambiental, d'acord amb el que s'estableix en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
La gestió dels residus està regulada per un marc normatiu ampli, en el qual cal destacar la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats (llei bàsica estatal), i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
El marc normatiu que regula la gestió de residus sanitaris a la Comunitat Valenciana és, d'una banda, el Decret 55/2019, de 5 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova la revisió del pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, i també el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió dels residus sanitaris.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la recollida i el tractament de residus.  
Les activitats de tractament de residus es troben incloses en l'annex del Reial decret 100/2011 pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a l'aplicació, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera i la normativa de desplegament d'aquesta.  
El soroll generat per les activitats es regula per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
  
Resulten aplicables les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
En matèria de protecció d'espais naturals és aplicable el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
L'activitat es desenvoluparà en unes naus industrials ja construïdes en la parcel·la 13 del polígon industrial El Llano en el terme municipal de Buñol. Les obres d'adequació es realitzaran a l'interior de les naus. Confrontants a l'activitat hi ha naus industrials adossades la dreta i al fons; davant i a l'esquerra confronta amb les vies públiques.  
Consta l'emissió del certificat de compatibilitat urbanística el 25 de setembre de 2019. Segons l'informe urbanístic municipal, el polígon compta amb els serveis següents: subministrament d'aigua potable, energia elèctrica, evacuació d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram, enllumenat públic, encintat de vorera i accés rodat per via pavimentada oberta a l'ús públic. L'activitat és compatible amb el planejament urbanístic i amb les ordenances municipals.  
Una vegada consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, s'observa que el projecte se situa en zona afectada de perillositat i risc per inundació, per la qual cosa es va formular consulta al Servei d'Ordenació del Territori (òrgan competent en matèria d'inundabilitat a la Comunitat Valenciana). Aquest servei, després de la valoració de sengles informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que i tenint en compte ja les determinacions del PATRICOVA, conclou que l'activitat es troba afectada d'inundabilitat i només serà compatible si es compleixen les mesures correctores establides i les consideracions següents:  
- La nau prevista per al tractament dels residus sanitaris preveu com a mesura correctora dues rampes d'accés corresponents amb les portes d'accés que eviten l'afecció d'inundabilitat a l'interior d'aquesta.  
  
- La rasant de la nau està al nivell topogràfic existent en l'actualitat, per la qual cosa els residus perillosos i els contaminants hauran de situar-se a una cota més elevada que la de la inundabilitat exterior, atés el principi de precaució establit en l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i per a evitar possibles afeccions a tercers tal com determina la normativa del PATRICOVA, en previsió de situacions d'inundabilitat que incrementen els paràmetres establits en els càlculs presentats.  
  
- Cal complir el que es determina en l'article 26 de la normativa del PATRICOVA quant a disposar d'un pla d'emergència específic coordinat amb el pla municipal i comptar amb una assegurança que atenga els possibles danys d'inundabilitat.  
- Es considera que no és necessària l'aprovació de la cartografia resultant de l'estudi d'inundabilitat, malgrat la concreció del risc existent, per l'aplicació específica a una nau industrial, mesura correctora inclosa, i no a l'àmbit del polígon industrial El Llano, en interpretació, per assimilació, del que es pot desprendre de l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
La parcel·la es troba inclosa en l'àmbit del PORN de l'Albufera, a uns 100 m de la rambla del Gallo, fora de l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera (dista més de 30 km del citat Parc Natural). Tenint en consideració la inclusió del PORN esmentat, es va sol·licitar al Servei de Gestió dels Parcs Naturals que emetera un informe sobre la matèria de les seues competències. L'informe, després de valorar els residus gestionats i generats per l'activitat (incloent-hi les aigües residuals) i les mesures proposades en el projecte per a evitar la contaminació de les aigües, conclou que l'activitat pot considerar-se compatible amb el que s'estableix en el Decret 96/1995, de 16 de maig, si en tot moment es garanteix l'estanquitat de tots els elements i estructures de contenció de les aigües residuals, la gestió adequada d'aquestes aigües, i el funcionament de sistemes de recollida en cas d'abocament accidental, especialment en el cas de les aigües residuals procedents dels tractaments que la planta realitzarà als residus sanitaris. Per això, seria necessària la inspecció periòdica de les instal·lacions. Igualment, sempre que l'òrgan competent en urbanisme confirme que la parcel·la en qüestió té actualment en vigor la categoria urbanística de sòl urbà d'ús industrial, ja que resulta indispensable aquesta condició per a atorgar la llicència ambiental.  
En relació amb la situació urbanística de la parcel·la, cal remetre's al certificat urbanístic municipal. La resta de consideracions s'han incorporat a aquesta resolució.  
L'estudi d'impacte ambiental (ESIA) planteja alternatives al projecte, inclosa l'alternativa zero o de no realització. L'alternativa zero comportaria transportar els residus a altres plantes amb l'impacte ambiental conseqüent. Justifica la solució adoptada quant a la localització per correspondre a unes naus en un polígon industrial consolidat amb certificat de compatibilitat favorable. Quant a les alternatives tecnològiques, s'ha optat per l'esterilització en autoclau enfront de la tècnica d'incineració perquè suposa una menor afecció sobre l'atmosfera. Finalment, la instal·lació s'ha dissenyat d'acord amb les recomanacions de la Decisió d'execució (UE) 2018/1147 de la Comissió de 10 d'agost de 2018 per la qual s'estableixen les conclusions sobre les millors tècniques disponibles (MTD) en el tractament de residus, de conformitat amb la Directiva 2010/75/UE del Parlament Europeu i del Consell.  
  
Segons el projecte, l'adequació de les naus consistirà en la realització d'obres menors en l'interior, la instal·lació de la maquinària per al tractament de residus i altres instal·lacions necessàries per al funcionament correcte de l'activitat, per la qual cosa no seran significatius els impactes ambientals en aquesta fase.  
En la fase de funcionament, les afeccions ambientals seran principalment:  
  
A l'atmosfera:  
Segons l'ESIA, les fonts generadores d'emissions a l'atmosfera seran: la caldera de generació de vapor per al funcionament de l'autoclau, el vapor i els incondensables que s'extrauen en el primer cicle de l'esterilització i les emissions produïdes pel funcionament dels vehicles. Com a mesures preventives proposa:  
- Les emissions procedents de la caldera s'han de captar i evacuar a l'exterior mitjançant conductes apropiats que permeten la instal·lació d'instruments de control.  
- L'aire extret de l'autoclau abans de l'esterilització s'ha d'evacuar a l'exterior després de passar per un sistema de filtració HEPA amb capacitat de retenció de partícules de 0,01 micres. S'ha de fer un manteniment adequat dels filtres i realitzar controls microbiològics d'aquestes emissions que en corroboren el funcionament correcte.  
- Pla de manteniment de la maquinària i vehicles, neteja diària de les instal·lacions.  
- L'activitat està inclosa en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, amb el codi 03010303, processos industrials amb combustió calderes de combustió, establit en el Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la instal·lació.  
  
Cal assenyalar que les instal·lacions de tractament de residus estan catalogades, amb caràcter general (i llevat que estiguen específicament previstes en un altre apartat), com a grup B, codi 09 10 09 07 en aquest catàleg. La instal·lació ha de complir els requisits establits en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
S'inclou un estudi acústic que justifica que, en estat d'explotació, amb les disposicions constructives de la nau, no es transmetran a l'exterior o a confrontants nivells de soroll superiors als permesos per la normativa. A l'inici de l'activitat s'ha de realitzar una auditoria acústica que verifique les conclusions de l'estudi i s'ha de repetir cada cinc anys. Els equips han de disposar de sistemes d'aïllament propis (silentblocks) per a minimitzar la transmissió de les vibracions.  
L'ESIA no considera significativa l'emissió d'olors desagradables, perquè els residus sanitaris arribaran a la planta en contenidors tancats, en les mateixes condicions que en el centre de generació, i s'emmagatzemaran en cambres frigorífiques. Després de l'esterilització, el procés de descomposició es veurà frenat i els RSU s'emmagatzemaran en contenidors amb coberta. No obstant això, s'hauria de preveure la instal·lació d'un sistema de desodoració que allibere i repartisca per tota la instal·lació compostos actius inhibidors d'olors. L'absència de males olors s'ha de controlar en el pla de vigilància ambiental.  
  
Al sòl i a les aigües:  
Segons l'EIA, es distingeixen tres tipus d'efluents líquids provocats per l'activitat:  
- Aigües sanitàries, que abocaran a la xarxa de sanejament municipal, després de passar per una arqueta que permetrà la presa de mostres per a la realització de controls. La qualitat de l'abocament s'ajustarà a l'ordenança municipal d'abocaments del sector industrial.  
- Les aigües pluvials que abocaran directament a la xarxa de sanejament general. Les recollides al pati posterior connectaran amb la xarxa de sanejament interior.  
- Els líquids procedents dels residus ja esterilitzats, que es recolliran en arquetes estanques, disposades en la nau i el contingut s'emmagatzemaran en un depòsit perquè els reculla un gestor autoritzat.  
Per a previndre la contaminació de les aigües i del sòl, l'ESIA proposa:  
- S'ha de disposar d'una xarxa separativa on es recolliran els efluents líquids en un tanc situat al pati obert i que recollirà el líquid procedent del fons de l'autoclau (condensats residuals esterilitzat), del drenatge dels carros d'esterilització (condensats esterilitzats) i de les aigües procedents dels embornals de les zones de material sense tractar (zona bruta).  
- L'aigua procedent de l'obertura dels contenidors esterilitzats s'ha de canalitzar a un altre recipient de polièster reforçat situat dins de la planta.  
- Tota la solera de la zona industrial de la nau ha de ser de formigó, amb pendents cap a les zones amb embornals. Les zones brutes s'han d'impermeabilitzar amb una capa de resina epoxi per a evitar qualsevol filtració pel sòl en el cas de vessament accidental o en les tasques de neteja.  
- En la zona industrial de la nau s'han de col·locar embornals perquè, en cas de trencament de contenidors, els líquids queden recollits. Si el trencament es produeix en un contenidor de residus del grup III, s'ha de col·locar el líquid en un recipient buit i s'ha de sotmetre a esterilització juntament amb el material sòlid d'aquell contenidor. Si són residus del grup IV, s'han d'introduir en un contenidor buit i emmagatzemar-los fins al trasllat d'aquests a un gestor autoritzat.  
- Aquests tancs són una mesura de seguretat per a evitar abocar a la xarxa de sanejament d'efluents que puguen contindre quantitats elevades de material orgànic. Els materials utilitzats per a la recollida d'efluents i l'emmagatzematge han de ser els adequats per a eliminar el risc de contaminació per trencament.  
Han de disposar d'arquetes estanques per a la recollida de residus líquids en cas de vessament per accident. Si el residu líquid no ha sigut tractat, depenent del grup al qual pertanga, s'ha d'introduir en un contenidor per al tractament o emmagatzematge (grup III o grup IV). Les arquetes que recullen els vessaments de residus líquids ja tractats han de ser igualment estanques i el líquid recollit en aquestes s'ha de recollir en un depòsit i expedir-lo a un gestor autoritzat. La recollida de vessaments xicotets i les operacions de neteja corresponents s'ha de dur a terme mitjançant draps, poals i baietes de pal així com els desinfectants corresponents. Cal assenyalar que els abocaments procedents d'operacions de manteniment, neteja de les instal·lacions, llavat de recipients o qualsevol altre equip o mitjà utilitzat en el procés industrial s'han de considerar com a residus generats per l'activitat i han de ser controlats, recollits i gestionats d'acord amb la seua naturalesa. No s'han d'abocar a la xarxa general de sanejament. A causa de les peculiaritats del projecte, la neteja de les instal·lacions, la maquinària i els equips que intervenen en la gestió dels residus ha de realitzar-se amb equips de neteja adequats que garantisquen una higiene i desinfecció correctes.  
  
Els efluents acumulats en el tanc del pati i en el recipient de polièster situat a l'interior de la nau, S'han d'entregar a un gestor autoritzat. S'ha de garantir l'estanquitat de tots dos.  
  
Generació de residus  
L'ESIA distingeix entre els residus gestionats en la planta i els residus generats per la mateixa activitat.  
Els primers corresponen als residus sanitaris dels grups II, III i IV que s'han de gestionar segons el que s'ha descrit en el procés industrial, mantenint els registres obligatoris i les obligacions com a gestor.  
L'emmagatzematge temporal dels residus generats en la planta s'ha de fer de manera que se n'evite la dispersió al medi ambient. L'emmagatzematge de residus perillosos s'ha de fer en recipients estancs etiquetats com cal, sobre solera impermeable i a l'interior de cubetes tancades com cal. Els residus generats per l'activitat de la planta (exclosos en tot cas, els derivats de la mateixa activitat de gestió de residus sanitaris), els han de gestionar els serveis municipals.  
  
  
Factors humans i econòmics  
L'ESIA considera que la implantació de l'activitat suposarà un impacte positiu en la societat. Millorarà la qualitat de vida de les persones que depenen directament o indirectament d'aquesta activitat quant a la generació d'ocupació, augment dels ingressos econòmics i contribuirà a solucionar la necessitat de la gestió d'aquest tipus de residus.  
  
Fauna, flora, paisatge i patrimoni  
L'ESIA no considera rellevants les interaccions sobre la flora, fauna i paisatge per realitzar-se l'activitat a l'interior d'una nau, en un polígon industrial ja consolidat. Indica que s'ha consultat el catàleg de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport de la Generalitat Valenciana i en l'àmbit de l'activitat no es localitzen elements d'interés cultural i, per tant, no existeix incidència sobre el patrimoni històric.  
  
No obstant això, per estar inclosa en l'àmbit del PORN de l'Albufera es va consultar el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, l'informe del qual s'inclou en la formulació d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
Vulnerabilitat enfront de riscos  
El projecte se situa en un polígon industrial, dins d'una nau ja construïda. Tal com s'ha indicat, el projecte se situa en un entorn afectat per perillositat d'inundació. Després d'analitzat per l'òrgan competent en la matèria, s'han establit les condicions en les quals aquest es considera compatible amb les determinacions del PATRICOVA.  
  
  
Programa de vigilància ambiental  
L'ESIA inclou un programa de vigilància ambiental a fi de realitzar el seguiment de les afeccions sobre el medi ambient identificades, detectar afeccions no previstes i articular les mesures necessàries per a previndre-les i corregir-les així com garantir el control de l'eficàcia de les mesures protectores i correctores proposades en l'EIA. Per a això, s'estableixen una sèrie de revisions i controls periòdics de les emissions a atmosfèriques, sorolls, controls en el manteniment de la instal·lació, maquinària i equips, control dels efluents líquids i l'emmagatzematge daquest i obligacions com a gestor de residus. L'ESIA adjunta una taula resum dels controls proposats.  
Cal assenyalar que el control del funcionament correcte del sistema de tractament dels residus sanitaris (sistema de control en continu de la temperatura de les cambres frigorífiques i alarma; test de control de l'eficàcia del cicle d'esterilització de l'autoclau i vigilància del creixement de microorganismes de control) i el control i seguiment de l'origen i la destinació dels residus, segons el que disposa l'autorització en matèria de gestió de residus, constitueixen així mateix mesures de vigilància ambiental.  
Aquest programa de vigilància ambiental s'ha d'ampliar incloent-hi revisions i controls periòdics que garantisquen l'estanquitat de tots els elements i les estructures de contenció de les aigües residuals. També s'ha de garantir l'absència de males olors generades per l'activitat. Les accions incloses en aquest programa han de documentar-se, per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte d'instal·lació de gestió de residus sanitaris constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, per estar inclòs en els annexos de la normativa autonòmica (valorització de residus perillosos mitjançant tractament fisicoquímic; epígraf 6.d.1 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en la redacció donada pel Decret 32/2006, de 10 de març), d'acord amb el que s'estableix en l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària previst en la secció 1a, capítol II del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre i en la resta de disposicions que aplicables.  
  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 26 de novembre de 2020, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
I per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, l'activitat de «planta de tractament i emmagatzematge de residus sanitaris» situada en la parcel·la 13 del polígon industrial El Llano, Buñol (València), el titular del qual és Inizia Networks, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat, així com els condicionants establits a continuació:  
  
1. Els residus admesos en la planta seran els que s'indiquen en la part expositiva d'aquesta resolució o qualsevol altre codi LER que l'òrgan competent en matèria de gestió de residus considere susceptible d'autorització, sempre que la inclusió d'aquest no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no corresponga a supòsits en els quals s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
2. S'han d'obtindre de l'òrgan competent en matèria de residus les autoritzacions corresponents i la inscripció en el Registre General de Gestors Autoritzats de residus de la Comunitat Valenciana per al desenvolupament de l'activitat, i adaptar-la a les condicions que l'òrgan esmentat establisca.  
3. D'acord amb el que es disposa en l'informe emés per l'òrgan competent en matèria d'inundabilitat, els residus perillosos i els contaminants han de situar-se a un cota més elevada que la d'inundabilitat exterior. S'ha de complir el que s'estableix en l'article 26 de la normativa del PATRICOVA quant a disposar d'un pla d'emergència específic coordinat amb el pla municipal i comptar amb una assegurança que atenga els possibles danys d'inundabilitat.  
4. La neteja de les instal·lacions, maquinària i equips que intervenen en la gestió dels residus s'ha de realitzar amb equips de neteja que garantisquen una higiene i desinfecció adequades de les instal·lacions i la gestió adequada de l'efluent produït.  
5. S'ha d'ampliar el programa de vigilància ambiental amb la inclusió de revisions i controls que garantisquen l'estanquitat de tots els elements i les estructures de contenció de les aigües residuals. També s'ha de garantir l'absència de males olors generades per l'activitat. Les accions incloses en aquest programa han de documentar-se, a fi d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i comprovar-ne l'eficàcia. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
6. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre d'avaluació ambiental.  
  
7. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no és objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte, d'acord amb l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
Tercer  
La vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013, abans esmentada.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013.  
  
València, 5 de febrer de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 17 de juny de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9118, del 01-07-2021 (2021/6953)

RESOLUCIÓN de 17 de junio de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 47/20-AIA Buñol.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9118

Fecha DOGV
:   01-07-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/6953

CVE


Fecha del documento
:   17-06-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de junio de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 47/20-AIA Buñol. [2021/6953]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 47/20-AIA Buñol.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 047-2020-AIA.  
Título: Planta de tratamiento y almacenamiento de residuos sanitarios.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Buñol.  
Promotor: Inizia Networks, SL.  
Localización: parcela 13 del polígono industrial El Llano, Buñol (Valencia).  
  
Objeto y descripción del proyecto.  
El objeto del proyecto es la obtención de la licencia ambiental para la instalación y desarrollo de una «planta de tratamiento y almacenamiento de residuos sanitarios» en la parcela 13 (referencia catastral 2681315XJ9628S00001HK), polígono industrial El Llano, del término municipal de Buñol (Valencia).  
La parcela cuenta, según catastro, con una superficie de 2.479 m² y 1.994 m² construidos. La actividad se ubicará en dos naves industriales adosadas de 744,56 m² (nave 1) y 737 m² (nave 2) que se acondicionarán y adecuarán. Detrás de la nave 2 existe un espacio libre abierto. Disponen de acometida a las redes de electricidad, telefonía, agua potable, saneamiento de fecales y pluviales. Todos los puntos de acometida a las redes generales se encuentran en la fachada principal de las naves. El acceso a cada nave se realizará desde la vía pública del polígono industrial que conecta con la autovía A-III.  
Las operaciones que se desarrollarán en el centro serán las siguientes:  
- Almacenamiento de residuos sanitarios de los grupos II, III y IV (operaciones D15).  
- Tratamiento de los residuos del grupo III mediante esterilización en autoclave y triturado para su disposición final como residuo asimilable a municipal (D9).  
- Esterilización en autoclave y triturado de los contenedores de residuos sanitarios del grupo III para su reciclado como materia prima (R12).  
La relación de códigos LER para los que se solicitan las correspondientes autorizaciones como gestor de residuos es la siguiente:  
- D15: 180100, 180101, 180102, 180103\*, 180104, 180106\*, 180107, 180108\*, 180109, 180110\*, 180200, 180201, 180202\*, 180203, 180205\*, 180206, 180207\*, 180208-  
- D9: 180100, 180101, 180102, 180103\*, 180110\*, 180200, 180201, 180202\*.  
- R12: 150101, 150102, 150103, 150104, 150105, 150106, 150107, 150109, 150110.  
Ambas naves disponen de zonas de circulación, pesaje y descarga de camiones. En la nave 1 se dispondrán la zona destinada al tratamiento, la cámara y el almacenaje de residuos asimilables a domésticos. En la nave 2, se situarán las oficinas, vestuarios y aseos, limpieza, cámara frigorífica, almacenaje de contenedores limpios y el patio trasero donde se ubicarán los elementos necesarios para el funcionamiento del autoclave (caldera, equipo generador de vapor, compresores, depósito de agua, descalcificador), el tanque de recogida de líquidos y el equipo contra incendios.  
La maquinaria y equipos que intervendrán en el tratamiento de los residuos descrita en el proyecto incluye: autoclave, compresor, caldera de vapor, cámara frigorífica para residuos de grupo III, cámara frigorífica para residuos del grupo IV, jaulas de esterilización, mesas elevadoras, clasificadora de envases autorizados, trituradora de residuos, compactador de balas, triturador de los residuos de envases plásticos y grupo contra incendios.  
El esquema del proceso industrial es el siguiente:  
1. Los residuos procedentes de los centros de recogida concertados se descargarán en el área de descarga de las respectivas naves: en la nave 1 se descargarán los del grupo III y en la nave 2 los del grupo IV. Los residuos llegarán en contenedores debidamente cerrados, con el documento de control y seguimiento correspondiente. Los contenedores se pesarán, etiquetarán, identificarán adecuadamente y se incorporarán todos los datos de gestión en el sistema informático de gestión de la empresa.  
2. Se almacenarán en las cámaras frigoríficas de sus respectivas naves, a una temperatura inferior a +4ºC para frenar la posibilidad de crecimiento de los microorganismos contenidos. Ambas cámaras dispondrán de mecanismos automáticos que, en el caso de que la temperatura supere los +5ºC, darán la señal de alarma y quedará registrada en el sistema informático de control y vigilancia.  
3. Los residuos del grupo III se introducirán en jaulas de esterilización para ser procesados en el autoclave mediante un proceso automático. Para verificar la efectividad de la esterilización se realizarán tests químicos (diario) y cultivos de microorganismos termorresistentes, indicadores de la eficacia del tratamiento. Una vez concluido el ciclo, los residuos pasan a ser considerados del grupo II y serán asimilables a residuos urbanos (RSU). Las jaulas se extraerán del autoclave, se vacían los contenedores y se trituran, empacan y se almacenarán en contenedores limpios en zona especifica hasta su recogida para ser gestionados cono RSU. Los contenedores que habían sido esterilizados pasarán por una trituradora para su posterior reciclado.  
4. Los residuos del grupo IV citotóxicos y citostáticos, se almacenarán en cámaras frigoríficas, de acuerdo con las prescripciones establecidas en el Decreto 240/1994, de 22 de noviembre, con el objetivo de optimizar su transporte a otra planta de gestión. La gestión de estos residuos únicamente constará de un almacenamiento temporal, respetando los periodos establecidos en la normativa reguladora.  
Se utilizará un autoclave horizontal estático, con grupo de vacío para la esterilización de los residuos sanitarios en contenedores plásticos. Las características del autoclave vienen detalladas en el proyecto, entre ellas las dimensiones, presión máxima relativa, temperatura máxima de trabajo y equipo automático de control de los parámetros que intervendrán en la esterilización. El ciclo de esterilización en el autoclave arranca cuando la puerta está cerrada y bloqueada por un sistema de seguridad. Es un ciclo pre-programado que consta de las siguientes fases: generación de la fase de vacío mediante un grupo anexo que lleva instalado; inyección de vapor modulada en unas condiciones de temperatura y presión controlada; fase de esterilización en la que la inyección de vapor directamente es modulada para conseguir una temperatura interior constante durante el tiempo programado (en las condiciones de temperatura y la presión adecuadas) y en la fase final del ciclo se producirá una descarga de presión interior y se produce la apertura de la válvula de descarga de los líquidos procedentes de los residuos esterilizados. Se deja un tiempo de retardo para que descienda la temperatura interior, se elimina la presión residual interna y una señal anunciando el fin de proceso, asegura al operario que la puerta se pueda abrir y extraer los carros con los contenedores ya esterilizados. Todo el proceso se desarrolla de forma automática, gobernado por medio de un microprocesador que recibe señales de los diferentes captadores, accionando las válvulas de acuerdo con el ciclo preestablecido, registrando las variaciones de presión y temperatura que se van produciendo y activando las alarmas en caso de existir anomalías.  
El vapor necesario para el funcionamiento del autoclave lo produce una caldera de 2.500 kgv/h, presión de diseño 8 bar, con quemador de combustión de gasóleo. Los accesorios para su funcionamiento serán: descalcificador del agua, depósito de alimentación de agua y recuperación de condensados y depósito de gasóleo de 3.000 litros de doble pared formado por un tanque interno que contiene el combustible más un tanque externo de mayor capacidad, diseñado para la retención de posibles derrames accidentales.  
La capacidad máxima de tratamiento de residuos prevista para la instalación es de 10 toneladas diarias en dos turnos de trabajo. El autoclave dispone de una capacidad de tratamiento de 100 contenedores/ciclo lo que equivale aproximadamente a 1.000 kg/ciclo.  
La superficie de la cámara frigorífica para los residuos de grupo III es de 141,74 m² pudiendo albergar 1.296 contenedores. Se estima 10 kg por contenedor, con lo cual la capacidad máxima de almacenamiento será 12.960 kg para estos residuos. La superficie de la cámara frigorífica para los residuos de grupo IV es de 106 m² pudiendo albergar 1.134 contenedores. Estimando 10 kg por contenedor, la capacidad máxima de almacenamiento para estos residuos será 11.340 kg.  
En la nave 2 se ha habilitado una zona de almacenamiento de envases y contenedores vacíos homologados y etiquetados según la legislación vigente, a distribuir por los hospitales y clínicas para los tipos de residuos tratados y/o almacenados en las naves.  
Se prevé un consumo de agua anual de 744,75 m³/año, correspondiendo 584 m³/año para el funcionamiento de los servicios sanitarios y aseos (incluida la limpieza de las instalaciones) y 160,75 m³/año para el funcionamiento del autoclave. El suministro de agua se hará a través de la red municipal. El abastecimiento de energía eléctrica se hará a través de compañía eléctrica. Se prevé un consumo de energía eléctrica anual de 768.135 kw/año.  
  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 23 de julio de 2020 tuvo entrada en este órgano ambiental, oficio del Ayuntamiento de Buñol remitiendo la documentación que incoaba el expediente de evaluación de impacto ambiental ordinaria de la actividad de referencia. Se acompañaba del estudio de impacto ambiental (EIA), estudio acústico, estudio de inundabilidad y expediente administrativo que incluía el certificado de compatibilidad urbanística y certificado de la información pública realizada. El 28 de julio de 2020 se recibió el proyecto técnico.  
El certificado de información pública indica que el expediente se ha sometido a información pública por un periodo de treinta días mediante notificación a los vecinos colindantes, publicación en el tablón de edictos, en la página web del ayuntamiento y en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 64 de fecha 2 de abril de 2020. En la fecha de publicación del anuncio en el BOP estaba suspendido el plazo para que los interesados pudiesen formular alegaciones, en virtud de lo dispuesto en el Real decreto 463/2020 por el que se declara el estado de alarma para la gestión de la situación de crisis sanitaria ocasionada por el Covid-19 y las sucesivas prorrogas. Dicho plazo comienza a computar el 1 de junio de 2020. Durante el periodo de exposición pública (desde el 1 de junio de 2020 al 13.07.2020), no se han presentado alegaciones.  
Consultas.  
El 22 de septiembre de 2020 se remitió consulta a las siguientes administraciones públicas:  
- Servicio de Ordenación del Territorio; se respondió el 8 de enero de 2021.  
- Servicio de Gestión de los Parques Naturales; se respondió el 27 de octubre de 2020.  
- Servicio de Gestión de Residuos; se respondió el 29 de diciembre de 2020. El 30 de diciembre se solicitó ampliación de parte de los contenidos del informe. No se ha recibido respuesta hasta la fecha. No obstante, se considera que se dispone de elementos de juicio suficientes, por lo que se continua con la tramitación del expediente.  
  
Afecciones legales.  
La actividad, requiere licencia ambiental, de acuerdo con lo previsto en la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.  
La gestión de los residuos está regulada por un amplio marco normativo, en el cual cabe destacar la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados (ley básica estatal) y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana.  
El marco normativo que regula la gestión de residuos sanitarios en la Comunitat Valenciana es, por un lado el Decreto 55/2019, de 5 de abril, del Consell, por el que se aprueba la revisión del plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana así como el Decreto 240/1994, de 22 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el reglamento regulador de la gestión de los residuos sanitarios.  
El Real decreto 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la recogida y tratamiento de residuos.  
Las actividades de tratamiento de residuos se encuentran incluidas en el anexo del Real decreto 100/2011 por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación, de acuerdo con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera y su normativa de desarrollo.  
El ruido generado por las actividades se regula por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de protección contra la contaminación acústica y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
Resultan de aplicación las determinaciones normativas del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
En materia de protección de espacios naturales será de aplicación el Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Govern Valencià, por el cual se aprueba el plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
  
Consideraciones ambientales.  
La actividad se desarrollará en unas naves industriales ya construidas en la parcela 13 del polígono industrial El Llano en el término municipal de Buñol. La obras de adecuación se realizarán en el interior de las naves. Colindantes a la actividad, existen naves industriales adosadas la derecha y al fondo. Al frente e izquierda linda con las vías públicas.  
Consta la emisión de certificado de compatibilidad urbanística el 25 de septiembre de 2019. Según el informe urbanístico municipal, el polígono cuenta con los servicios suministro de agua potable, energía eléctrica, evacuación de aguas residuales a la red de alcantarillado, alumbrado público, encintado de acera y acceso rodado por vía pavimentada abierta al uso público. La actividad es compatible con el planeamiento urbanístico y con las ordenanzas municipales.  
Consultado el visor cartográfico de la Generalitat, se observa que el proyecto se ubica en zona afectada de peligrosidad y riesgo por inundación, por lo que se formuló consulta al Servicio de Ordenación del Territorio (órgano competente en materia de inundabilidad en la Comunitat Valenciana). Dicho servicio, tras la valoración de sendos informes emitidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar ya atendiendo las determinaciones del PATRICOVA, concluye que la actividad se encuentra afectada de inundabilidad y solo será compatible si se cumplen las medidas correctoras establecidas y las consideraciones siguientes:  
- La nave que se prevé para el tratamiento de los residuos sanitarios prevé como medida correctora dos rampas de acceso correspondientes con las puertas de acceso que evitan la afección de inundabilidad en el interior de la misma.  
- La rasante de la nave está al nivel topográfico existente en la actualidad, por lo cual los residuos peligrosos y los contaminantes deberán de situarse a un cota más elevada que la de la inundabilidad exterior atendiendo al principio de precaución establecido en la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana y para evitar posibles afecciones a terceros conforme determina la normativa del PATRICOVA, en previsión de situaciones de inundabilidad que incrementan los parámetros establecidos en los cálculos presentados.  
- Hay que cumplir lo que se determina en el artículo 26 de la normativa del PATRICOVA en cuanto a disponer de un plan de emergencia específico coordinado con el plan municipal y contar con un seguro que atienda los posibles daños de inundabilidad.  
- Se considera que no es necesaria la aprobación de la cartografía acontecida del estudio de inundabilidad, a pesar de la concreción del riesgo existente, por la aplicación específica a una nave industrial, medida correctora incluida, y no al ámbito del poligono industrial El Llano, en interpretación, por asimilación, de lo que se puede desprender del artículo 13 de la normativa del PATRICOVA.  
La parcela se encuentra incluida en el ámbito del PORN de la Albufera, a unos 100 m de la Rambla del Gallo, fuera del ámbito del Parque Natural de la Albufera (dista más de 30 km del citado Parque Natural). Teniendo en consideración la inclusión el citado PORN, se solicitó al Servicio de Gestión de los Parques Naturales que informase en la materia de sus competencias. El informe recibido, tras valorar los residuos gestionados y generados por la actividad (incluyendo las aguas residuales) y las medidas propuestas en el proyecto para evitar la contaminación de las aguas, concluye que la actividad puede considerarse compatible con lo establecido en el Decreto 96/1995, de 16 de mayo, si en todo momento se garantiza la estanqueidad de todos los elementos y estructuras de contención de las aguas residuales, la adecuada gestión de estas aguas, y el funcionamiento de sistemas de recogida en caso de vertido accidental, especialmente en el caso de las aguas residuales procedentes de los tratamientos que la planta realizará a los residuos sanitarios. Por eso, sería necesario la inspección periódica de las instalaciones. Igualmente, siempre que el órgano competente en urbanismo confirme que la parcela en cuestión tiene actualmente en vigor la categoría urbanística de suelo urbano de uso industrial, puesto que resulta indispensable esta condición para otorgar la licencia ambiental.  
En relación con la situación urbanística de la parcela, cabe remitirse al certificado urbanístico municipal. El resto de consideraciones se han incorporado a la presente resolución.  
El estudio de impacto ambiental (ESIA) plantea alternativas al proyecto incluida la alternativa 0 o de no realización. La alternativa cero conllevaría transportar los residuos a otras plantas con el impacto ambiental consecuente. Justifica la solución adoptada en cuanto a la localización por corresponder a unas naves en polígono industrial consolidado con certificado de compatibilidad favorable. En cuanto a las alternativas tecnológicas, se ha optado por la esterilización en autoclave frente a la técnica de incineración porque supone una menor afección sobre la atmósfera. Por último, la instalación se ha diseñado de acuerdo a las recomendaciones de la Decisión de ejecución (UE) 2018/1147 de la Comisión de 10 de agosto de 2018 por la que se establecen las conclusiones sobre las mejores técnicas disponibles (MTD) en el tratamiento de residuos, de conformidad con la Directiva 2010/75/UE del Parlamento Europeo y del Consejo.  
Según el proyecto, la adecuación de las naves consistirá en la realización de obras menores en su interior, instalación de la maquinaria para el tratamiento de residuos y demás instalaciones necesarias para el funcionamiento correcto de la actividad, por lo que no serán significativos los impactos ambientales en esta fase.  
En la fase de funcionamiento, las afecciones ambientales serán principalmente:  
  
A la atmósfera:  
Según el ESIA, las fuentes generadoras de emisiones a la atmósfera serán: la caldera de generación de vapor para el funcionamiento del autoclave, el vapor y los incondensables que se extraen en el primer ciclo de la esterilización y las emisiones producidas por el funcionamiento de los vehículos. Como medidas preventivas propone:  
- Las emisiones procedentes de la caldera se captarán y evacuarán al exterior mediante conductos apropiados que permitan la instalación de instrumentos de control.  
- El aire extraído del autoclave antes de la esterilización se evacuará al exterior previo paso por un sistema de filtración HEPA con capacidad de retención de partículas de 0,01 micras. Se realizará un mantenimiento adecuado de los filtros y se realizarán controles microbiológicos de dichas emisiones que corroboren su correcto funcionamiento.  
- Plan de mantenimiento de la maquinaria y vehículos, limpieza diaria de las instalaciones.  
- La actividad se encuentra incluida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, con el código 03010303, procesos industriales con combustión calderas de combustión, establecido en el Real decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su instalación.  
Hay que señalar que las instalaciones de tratamiento de residuos están catalogados, con carácter general (y salvo que estén específicamente contemplados en otro apartado), como grupo B, código 09 10 09 07 en dicho catálogo. La instalación cumplirá con los requisitos establecidos en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
Se incluye un estudio acústico que justifica que, en estado de explotación, con las disposiciones constructivas de la nave, no se transmitirán al exterior o a colindantes niveles de ruido superiores a los permitidos por la normativa. Al inicio de la actividad se realizará una auditoria acústica que verifique las conclusiones del estudio y se repetirá cada cinco años. Los equipos dispondrán de sistemas de aislamiento propios (silentblocks) para minimizar la transmisión de las vibraciones.  
El ESIA no considera significativa la emisión de olores desagradables, pues los residuos sanitarios llegarán a la planta en contenedores cerrados, en las mismas condiciones que en el centro de generación, y se almacenarán en cámaras frigoríficas. Tras la esterilización, el proceso de descomposición se verá frenado y los RSU se almacenarán en contenedores con cubierta. No obstante, se debería contemplar la instalación de un sistema de desodorización que libere y reparta por toda la instalación compuestos activos inhibidores de olores. La ausencia de malos olores se controlará en el plan de vigilancia ambiental.  
  
Al suelo y a las aguas:  
Según el EIA, se distinguen tres tipos de efluentes líquidos provocados por la actividad:  
- Aguas sanitarias, que se verterán a la red de saneamiento municipal, previo paso por arqueta que permitirá la toma de muestras para la realización de controles. La calidad del vertido se ajustará a la ordenanza municipal de vertidos del sector industrial.  
- Las aguas pluviales que verterán directamente a la red de saneamiento general. Las recogidas en el patio trasero se conectarán con la red de saneamiento interior.  
- Los líquidos procedentes de los residuos ya esterilizados, que se recogerán en arquetas estancas, dispuestas en la nave y su contenido se almacenará en un depósito para su recogida por un gestor autorizado.  
Para prevenir la contaminación de las aguas y del suelo, el ESIA propone:  
- Se dispondrá de una red separativa donde se recogerán los efluentes líquidos en un tanque ubicado en el patio abierto y que recogerá el líquido procedente de: el fondo de la autoclave (condensados residuales esterilizado), el drenaje de los carros de esterilización (condensados esterilizados) y las aguas procedentes de los sumideros de las zonas de material sin tratar (zona sucia).  
- El agua procedente de la apertura de los contenedores esterilizados se canalizará a otro recipiente de poliéster reforzado situado dentro de la planta.  
- Toda la solera de la zona industrial de la nave será de hormigón, con pendientes hacia las zonas con sumideros: Las zonas sucias se impermeabilizarán con una capa de resina epoxi para evitar cualquier filtración por el suelo en el caso de derrame accidental o en las tareas de limpieza.  
- En la zona industrial de la nave se colocarán sumideros para que, en caso de rotura de contenedores, los líquidos queden recogidos. Si la rotura se produce en un contenedor de residuos del grupo III, se colocará el líquido en un recipiente vacío y se someterá a su esterilización junto con el material sólido de ese contenedor. Si son residuos del grupo IV, se introducirá en un contenedor vacío y se procederá a su almacenamiento hasta su traslado a un gestor autorizado.  
- Estos tanques son una medida de seguridad para evitar verter a la red de saneamiento efluentes que puedan contener cantidades de material orgánico elevadas. Los materiales utilizados para la recogida de efluentes y su almacenamiento serán adecuados para eliminar el riesgo de contaminación por rotura.  
Se dispone de arquetas estancas para la recogida de residuos líquidos en caso de derrame por accidente. Si el residuo líquido no ha sido tratado, dependiendo del grupo al que pertenezca, se introducirá en un contenedor para su tratamiento o su almacenamiento (grupo III o grupo IV). Las arquetas que recojan los derrames de residuos líquidos ya tratados serán igualmente estancas y el líquido recogido en ellas se recogerá en un depósito y será expedido a un gestor autorizado. La recogida de pequeños derrames y las correspondientes operaciones de limpieza se llevará a cabo mediante trapos, cubos y fregonas así como los correspondientes desinfectantes. Hay que señalar que los vertidos procedentes de operaciones de mantenimiento, limpieza de las instalaciones, lavado de recipientes o cualquier otro equipo o medio utilizado en el proceso industrial, se considerarán como residuos generados por la actividad y serán controlados, recogidos y gestionados de acuerdo con su naturaleza. No se verterán a la red general de saneamiento. Debido a las peculiaridades del proyecto, la limpieza de las instalaciones, maquinaría y equipos que intervienen en la gestión de los residuos deberá realizarse con equipos de limpieza adecuados que garanticen una higiene y desinfección correcta.  
Los efluentes acumulados en el tanque del patio y en el recipiente de poliéster situado en el interior de la nave, se entregarán a gestor autorizado. Se garantizará la estanqueidad de ambos.  
  
Generación de residuos.  
El ESIA distingue entre los residuos gestionados en la planta y los residuos generados por la propia actividad.  
Los primeros corresponden a los residuos sanitarios de los grupos II, III y IV que se gestionarán según lo descrito en el proceso industrial, manteniendo los registros obligatorios y las obligaciones como gestor.  
El almacenamiento temporal de los residuos generados en la planta se realizará de modo que se evite su dispersión en el medio ambiente. El almacenamiento de residuos peligrosos se realizará en recipientes estancos debidamente etiquetados, sobre solera impermeable y en el interior de cubetos debidamente cerrados. Los residuos generados por la actividad de la planta (excluidos en todo caso, los derivados de la propia actividad de gestión de residuos sanitarios), se gestionarán por los servicios municipales.  
  
Factores humanos y económicos.  
El ESIA considera que la implantación de la actividad supondrá un impacto positivo en la sociedad. Mejorará la calidad de vida de las personas que dependen directa o indirectamente de esta actividad en cuanto a la generación de empleo, aumento de los ingresos económicos y contribuye a solucionar la necesidad de la gestión de este tipo de residuos.  
  
Fauna, flora, paisaje y patrimonio.  
El ESIA no los considera relevantes las interacciones sobre la flora, fauna y paisaje por realizarse la actividad en el interior de una nave, en polígono industrial ya consolidado. Indica que se ha consultado el catálogo de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte de la Generalitat Valenciana en el ámbito de la actividad no se localizan elementos de interés cultural y por lo tanto no existe incidencia sobre el patrimonio histórico.  
No obstante, por estar incluida en el ámbito del PORN de la Albufera se consultó al Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos, cuyo informe se incluye en la formulación de esta declaración de impacto ambiental.  
  
Vulnerabilidad frente a riesgos.  
El proyecto se sitúa en polígono industrial, dentro de nave ya construida. Tal y como se ha indicado, el proyecto se sitúa en un entorno afectado por peligrosidad de inundación. Analizado por el órgano competente en la materia, se han establecido las condiciones en las cuales el mismo se considera compatible con las determinaciones del PATRICOVA.  
  
Programa de vigilancia ambiental.  
El ESIA incluye un programa de vigilancia ambiental al objeto de realizar el seguimiento de las afecciones sobre el medio ambiente identificadas, detectar afecciones no previstas y articular las medidas necesarias para prevenirlas y corregirlas así como garantizar el control de la eficacia de las medidas protectoras y correctoras propuestas en el EIA. Para ello, se establecen una serie de revisiones y controles periódicos de las emisiones a atmosféricas, ruidos, controles en el mantenimiento de la instalación, maquinaria y equipos, control de los efluentes líquidos y su almacenamiento y obligaciones como gestor de residuos. El ESIA adjunta una tabla resumen de los controles propuestos.  
Señalar que el control del correcto funcionamiento del sistema de tratamiento de los residuos sanitarios (sistema de control en continuo de la temperatura de las cámaras frigoríficas y alarma; test de control de la eficacia del ciclo de esterilización del autoclave y vigilancia del crecimiento de microorganismos de control) y control y seguimiento del origen y destino de los residuos, conforme a lo que disponga la autorización en materia de gestión de residuos, constituyen asimismo medidas de vigilancia ambiental.  
Este programa de vigilancia ambiental se ampliará incluyendo revisiones y controles periódicos que garanticen la estanqueidad de todos los elementos y estructuras de contención de las aguas residuales. También se garantizará la ausencia de malos olores generados por la actividad. Las acciones incluidas en este programa deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto de instalación de gestión de residuos sanitarios, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, al estar incluido en los anexos de la normativa autonómica (valorización de residuos peligrosos mediante tratamiento físico-químico; epígrafe 6.d.1 del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, en la redacción dada por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo), de acuerdo con lo establecido en el artículo 7.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado el trámite de evaluación de impacto ambiental ordinaria previsto en la sección 1ª, capítulo II del título II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 26 de noviembre de 2020, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Por todo lo cual antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad de «planta de tratamiento y almacenamiento de residuos sanitarios» ubicada en la parcela 13 del polígono industrial El Llano, Buñol (Valencia), cuyo titular es Inizia Networks, SL, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación que constituye el expediente evaluado, así como los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Los residuos admitidos en la planta serán los relacionados en la parte expositiva de esta resolución o cualquier otro código LER que el órgano competente en materia de gestión de residuos considere susceptible de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no corresponda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental, de acuerdo con la legislación sectorial vigente.  
2. Se obtendrá del órgano competente en materia de residuos las correspondientes autorizaciones e inscripción en el registro general de gestores autorizados de residuos de la Comunidad Valenciana para el desarrollo de la actividad, adaptándose la misma a las condiciones que el citado órgano establezca.  
3. Conforme a lo dispuesto en el informe emitido por el órgano competente en materia de inundabilidad, los residuos peligrosos y los contaminantes deberán situarse a un cota más elevada que la de la inundabilidad exterior. Se cumplirá con lo establecido en el artículo 26 de la normativa del PATRICOVA en cuanto a disponer de un plan de emergencia específico coordinado con el plan municipal y contar con un seguro que atienda los posibles daños de inundabilidad.  
4. La limpieza de las instalaciones, maquinaria y equipos que intervienen en la gestión de los residuos se realizarán con equipos de limpieza que garanticen una higiene y desinfección adecuada de las instalaciones y la adecuada gestión del efluente producido.  
5. Se ampliará el programa de vigilancia ambiental con la inclusión de revisiones y controles que garanticen la estanqueidad de todos los elementos y estructuras de contención de las aguas residuales. También se garantizará la ausencia de malos olores generados por la actividad. Las acciones incluidas en este programa deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
6. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
7. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto, conforme al artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
Tercero  
La vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013.  
  
València, 5 de febrero de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 17 de junio de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML