Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2989, del 12-05-1997 (1997/4403)

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2989

Data del DOGV
:   12-05-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES ANUNCIS - MEDI AMBIENT

Número del document
:   1997/4403

CVE


Data del document
:   12-04-1996

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.   
Vist l'expedient 305/95-AIA, sobre el Projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Jérica (El Alto Palancia), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, amb data 3 de novembre de 1995, l'Ajuntament de Jérica va remetre a aquesta Conselleria el projecte de referència, junt amb el corresponent estudi d'impacte ambiental, a l'efecte de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental prèvia a l'aprovació definitiva.  
Vist que, amb data 10 de novembre de 1995, es va comunicar a l'Ajuntament de Jérica la situació de la tramitació de l'expedient, en especial pel que fa al compliment del termini establit en la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, respecte a l'aprovació d'instruments de planejament redactats segons les disposicions de la legislació anterior a la mencionada llei. En aquest sentit, i tenint en compte que la documentació es va rebre el 3 de novembre de 1995, es comunica a l'Ajuntament la possibilitat que l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental no es produïsca dins del termini establit per la Llei 6/1994, i que acaba el 15 de desembre de 1995. En conseqüència, se suggereix que es realitzen les gestions oportunes davant la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per a disposar, si s'escau, d'una ampliació de termini. Una còpia d'aquest escrit va ser remesa amb igual data a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Vist que, segons el certificat que consta en l'expedient, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Jérica publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, de 3 de juny de 1995, sense que s'hi presentara cap al·legació. No obstant això, i davant les diverses reclamacions presentades a la documentació urbanística, es va produir una nova exposició pública mitjançant anuncis de l'Ajuntament de Jérica publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, de 7 d'octubre de 1995, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 26 d'octubre de 1995. Durant aquest període no es va produir cap al·legació o reclamació a l'estudi d'impacte ambiental.  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló ha emés un informe respecte al projecte, el qual es pot resumir en els següents apartats:  
En el planejament no es considera una reserva de sòl per a sistemes de tractament de residus sòlids urbans. S'haurà de seleccionar una àrea, aproximadament de dues hectàrees en terrenys de permeabilitat baixa/molt baixa, per a la qual cosa se suggereixen els afloraments del Portlandià, determinats en el plànol geològic de l'estudi d'impacte ambiental amb la llegenda Jp33-C1. Igualment, s'haurà de seleccionar una àrea per a l'eventual ubicació d'un abocador de residus inerts amb una superfície aproximada d'una a dues hectàrees.  
Quant al tractament de les aigües residuals produïdes, el municipi no disposa d'estació depuradora i hi ha dos punts d'abocament: un, a l'oest del nucli urbà, en el qual s'aboca aproximadament el 30% del cabal total; i un altre al sud-est, en el qual s'aboca el 70% restant. En tots dos casos, l'abocament es fa a la séquia de La Torre i finalment al riu Palancia. El Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana preveu per al 1996 la construcció d'una depuradora per al municipi. La superfície per a la ubicació d'aquesta estació queda reflectida en el plànol de classificació del sòl, encara que no es classifica com a sistema general ni s'indica la superfície reservada.  
El proveïment d'aigua potable a la població s'efectua a partir de diverses captacions, sobretot el brollador de Santa Juana (8 l/s) i el pou El Partidor o Tocón (12 l/s). Se suggereix l'establiment d'un perímetre de protecció a les mencionades captacions, com també a les fonts del terme municipal no connectades a la xarxa de proveïment.  
En el planejament es classifica el llit del riu Palancia i l'embassament del Regajo com a sòl no urbanitzable de protecció especial. No obstant això, en la normativa urbanística no es menciona l'aplicable a aquest sòl. D'altra part, els principals barrancs del terme (Resinero, Agualobos, Canales, etc.) no estan classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, aspecte que s'haurà de reparar.  
Respecte a la normativa urbanística, s'inclouen diverses consideracions que haurien de reparar-se, com ara les que fan referència a aspectes com el tractament de residus inerts; distància mínima de les indústries perilloses, insalubres i nocives; regulació de sorolls i vibracions; abocament al subsòl d'aigües residuals, etc. Finalment, s'incorporen alguns suggeriments respecte a les ordenances de l'edificació i ús del sòl.  
Respecte al sòl no urbanitzable d'interés ambiental, s'hauria de reflectir en la normativa urbanística la impossibilitat de desenvolupar transformacions agrícoles. En referència al sòl no urbanitzable de protecció forestal, se'n considera insuficient la delimitació, en vista de les característiques del terme municipal. Per això, se suggereix que s'amplie l'àmbit d'aquesta categoria de sòl a la totalitat de les àrees forestals del terme, independentment que presenten vegetació arbrada o no. La delimitació del sòl no urbanitzable protegit, àrea d'interés natural i paisatgístic referent a l'embassament del Regajo no correspon en el plànol 1A a la realitat morfològica de l'esmentat embassament, cosa que s'haurà de reparar.  
Pel que fa a les vies pecuàries, se suggereixen diverses correccions a la documentació de les normes.  
Vist que, a fi de determinar sobre el terreny la incidència del projecte i contrastar la informació continguda en ell, tècnics d'aquesta Conselleria han efectuat diverses visites al terme municipal.  
Atés que la revisió de les normes subsidiàries classifica el terme municipal de Jérica en les següents categories de sòl:   
- Sòl urbà (nucli urbà de Jérica i nuclis de Novaliches, San Antonio i El Regajo): 60,6 hectàrees.  
- Sòl no urbanitzable:   
- Sòl no urbanitzable comú: 1.914,4 hectàrees.  
- Sòl no urbanitzable de protecció especial (interés ambiental, àrea forestal, vall fluvial, protecció d'infraestructures -carreteres, via fèrria, vies pecuàries- i arqueològica): 4.885 Hectàrees.  
En general, la classificació del sòl proposada resulta coherent amb les característiques ambientals del municipi. Malgrat això, i com indica l'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, hi ha alguns aspectes referents al sòl no urbanitzable d'especial protecció que requereixen un comentari específic.  
Atés que, malgrat l'anterior, l'estudi d'impacte ambiental del projecte es limita a recollir de manera exhaustiva la informació disponible sobre el terme municipal, sense que se n'hi incloga a penes una anàlisi des de la perspectiva de l'impacte ambiental previsible del projecte. En aquest sentit, s'han omés en la documentació analitzada aspectes especialment rellevants, com ara la identificació i valoració d'impactes, l'establiment de mesures correctores i protectores o el programa de vigilància ambiental, deficiències que justificarien per elles mateixes la invalidació de l'estudi d'impacte ambiental. No obstant això, s'haurà de tenir en compte que de l'anàlisi de la informació adoptada en l'estudi d'impacte ambiental, junt amb les característiques del projecte examinat, es desprenen en aquest cas elements de judici suficients per a valorar l'impacte previsible de l'activitat, aspecte bàsic de la legislació valenciana en la matèria. En qualsevol cas, i davant el caràcter incomplet de l'estudi analitzat, resulta imprescindible establir diverses mesures correctores complementàries.  
Atés que, segons l'estudi d'impacte ambiental, l'abocament dels residus sòlids urbans s'efectua de manera mancomunada amb altres municipis d'El Alto Palancia, estant l'abocador controlat fora del terme municipal. Segons la informació disponible en aquesta Conselleria, està pendent la resolució conjunta del tractament de residus sòlids urbans a la comarca, mitjançant l'establiment d'un abocador controlat que se situaria fora del terme municipal de Jérica. Això no obsta perquè s'establisquen en les normes subsidiàries reserves de sòl per a l'eventual establiment de sistemes de tractament per a residus sòlids urbans i inerts produïts en el municipi, a fi de preveure possibles contingències en el funcionament del sistema o sistemes de tractament mancomunats.  
Atés que no hi ha actualment una instal·lació depuradora d'aigües residuals per al nucli urbà principal i s'aboquen directament al riu Palancia. El nucli de segona residència d'El Regajo no disposa tampoc de xarxa de sanejament ni de sistema de depuració, encara que el plànol 7.2 (esquema de clavegueram i aigua potable El Regajo) indica una derivació de la xarxa de clavegueram a la depuradora, sense que se n'indique la ubicació. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el nucli de Novaliches disposa de una depuradora consistent en un pou clarificador amb cambra de sedimentació, sense que en la documentació examinada se n'indique la ubicació. El Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana preveu per a Jérica la construcció el 1996 d'una estació depuradora amb capacitat per a les aigües produïdes per 1.647 habitants (0,12 hm3/any); la ubicació d'aquesta depuradora projectada es determina en els plànols corresponents. No obstant això, la previsió de població inclosa en les normes és de 5.425 habitants, cosa que fa necessari considerar l'eventual ampliació de les instal·lacions de depuració previstes.  
Atés que les normes subsidiàries estableixen una normativa de protecció per als elements d'interés arquitectònic, històric i arqueològic existents al terme municipal. A més de la protecció prevista per a l'anomenat «Recinte Històric Artístic» (articles 55, 56 i 106 de les normes), s'inclou en les normes un catàleg d'elements i edificis protegits (article 179) i se n'estableixen els pertinents nivells de protecció. Respecte als jaciments arqueològics existents al terme, es reconeixen els següents: Santa Águeda (medieval), La Torrecilla II (Bronze), torrassa del recinte amurallat (medieval), El Martinete (Bronze-ibèric), Masia de Paredes (ibero-romà), poblat del barranc del Baladrar (ibèric), poblat del barranc de Peña Roya (Bronze), poblat de Jérica (Bronze), poblat del Sargal (Bronze), castell de Jérica (Bronze-ibèric-medieval), Torre de las Campanas (medieval-romà?), lloma del Mas de Mañes (ibèric), La Herbasana (ibèric) i Las Rodenas (ibèric). Aquests jaciments es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció del patrimoni historicoartístic i arqueològic, el règim del qual es recull en els articles 76 a 78 de les normes, i es determinen en els plànols de classificació del sòl.  
Atés que les vies pecuàries existents al terme municipal s'incorporen a la documentació, amb indicació de la seua amplària legal, amb la consideració de sòl no urbanitzable d'especial protecció d'infraestructures. No obstant això, i d'acord amb l'informe emés per l'organisme competent d'aquesta Conselleria, cal introduir-hi menudes puntualitzacions,   
Atés que l'article 74 de les normes considera com a sòl no urbanitzable d'especial protecció d'infraestructures de cicle hidràulic els distints sistemes hidrogràfics (rius, torrents, barrancs, embassaments, canals de reg, séquies, conduccions d'aigua, depòsits, col·lectors d'aigües residuals i plantes depuradores). Quedaran subjectes per a la seua protecció a allò establit en la Llei d'Aigües (29/1985, de 2 d'agost) i al Reglament de Domini Públic Hidràulic (849/1986, d'11 d'abril). Sense menyscapte d'això, el caràcter específic dels llits enfront de la resta d'autèntiques infraestructures hidràuliques aconsella un tractament diferencial, comparable a l'adoptat per al llit del riu Palancia. Igualment, s'ha omés la delimitació dels dits llits en els plànols corresponents.  
Atés que la delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció requereix menudes adaptacions a fi d'enquadrar en aquesta categoria la major part dels sòls naturals, seminaturals i incultes, d'acord amb allò establit en l'article 1 de la Llei 4/1992. Igualment, es requereixen diverses puntualitzacions respecte a la normativa d'usos aplicable a cadascuna de les categories del sòl no urbanitzable d'especial protecció, com també a la delimitació del sòl referent a l'embassament del Regajo.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desplega.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Decret 22/1996, de 5 de febrer, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Jérica (El Alto Palancia), amb el compliment de les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
- Sense menyscapte de la futura solució mancomunada prevista per a la comarca, les normes subsidiàries hauran d'incorporar reserves de sòl per a l'eventual ubicació d'instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans i residus inerts. Pel que fa al tractament de residus sòlids urbans, la reserva que cal efectuar tindrà una superfície aproximada de 2 hectàrees i se situarà sobre terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú, de baixa o molt baixa permeabilitat, corresponents preferentment a materials del Portlandià determinats en l'estudi d'impacte ambiental, com Jp33-C1. Quant als residus sòlids inerts, es reservarà una àrea d'1,5 hectàrees, situada preferentment en terrenys degradats i de baixa permeabilitat; eventualment, totes dues reserves podran situar-se juntes.  
- En els plànols de classificació del sòl es delimitarà de manera explícita la superfície ocupada per la depuradora prevista, prenent en compte la superfície necessària per a l'eventual ampliació d'aquella, com també l'increment de població previst en les normes. En el plànol 7.1 s'haurà de determinar la ubicació de la depuradora existent en el nucli de Novaliches, que al·ludeix la documentació, la qual tindrà la consideració de sistema general. Igualment, s'haurà de justificar el tractament previst per a les aigües residuals produïdes al nucli del Regajo i indicar, si s'escau, l'estació depuradora on s'ha de produir el dit tractament, segons sembla desprendre's de la informació gràfica del projecte, o establir, alternativament, una reserva de sòl per a la construcció d'una estació depuradora específica per al nucli.  
- En qualsevol cas, les determinacions de les normes respecte a les condicions dels abocaments d'aigües residuals urbanes i industrials, com també les de la resta d'articles de les normes urbanístiques que hi fan referència, s'hauran d'adaptar a les limitacions generals als abocaments, previstes en el capítol III del Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa de Clavegueram, confeccionada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, llevat que les determinacions tècniques de la depuradora resulten més restrictives.  
- Atenent la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, l'Ajuntament haurà de sol·licitar a l'organisme de conca l'establiment dels pertinents perímetres de protecció a les captacions que proveeixen el nucli urbà, tal com regula l'article 53.4 de la Llei 29/1985, d'Aigües, i l'article 173 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril). Mentre es determinen aquests perímetres de protecció, les normes establiran un perímetre provisional de 100 metres de radi, al qual s'aplicaran les mesures previstes en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986. Igualment, s'establirà una zona de protecció de 100 metres de radi al voltant de les principals fonts del terme municipal no connectades a la xarxa de proveïment.  
- Sense menyscapte d'allò indicat en l'article 74 de les normes, es classificaran com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, àrea natural, els llits dels principals barrancs i rambles existents al terme municipal, incloent-hi tant el llit com dues franges laterals de 20 metres des de l'aresta exterior del llit, tal com determina l'article 69 de la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana. Els usos permesos i activitats en aquest sòl seran els definits en la legislació d'aigües i l'article 69 de les normes, i se'n determinarà en els plànols de classificació l'àmbit.  
- Respecte a la protecció del nucli històric i a la de la resta del patrimoni històric i artístic del terme municipal, s'atendrà el que hi determine l'organisme competent de la Conselleria de Cultura i Educació.  
- La normativa aplicable a sorolls i vibracions s'adaptarà al model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions), confeccionada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
- D'acord amb allò previst en l'article 1 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, la delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal haurà d'ampliar-se, segons el que s'indica en el plànol annex a aquesta declaració, de manera que s'incloguen la totalitat de les àrees de vocació forestal del terme. La normativa d'usos previstos per a aquesta categoria de sòl haurà de ser en qualsevol cas compatible amb el seu caràcter protegit, i s'incorporaran a l'article 68 de les normes les limitacions derivades de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- En l'article 67, referent al sòl no urbanitzable d'especial protecció, àrea d'interés ambiental, s'indicaran com a ús compatible les activitats agrícoles actualment existents, com també es prohibirà explícitament desenvolupar transformacions agrícoles que impliquen moviments de terres.  
- La delimitació gràfica de l'embassament del Regajo en el plànol de classificació del sòl 1A haurà d'adaptar-se a la realitat morfològica de l'embassament.  
- Quant a les vies pecuàries, en el plànol de classificació del sòl s'indicarà l'amplària legal de cadascuna de les vies pecuàries, d'acord amb l'Ordre Ministerial de 25 de juny de 1960, segons la qual, les vies pecuàries existents al terme són:  
1. Carrerada Real d'El Collado y Sabinar (75 m)  
2. Carrerada Real d'El Benabal (75 m)  
3. Carrerada de Las Perdigueras, passant per El Canto (37,5 m)  
4. Carrerada de La Sursida de Magallan (10 m)  
5. Carrerada de Los Corrales de la Rocha (14 m)  
6. Carrerada del Camino de San Antón (8 m)  
Les al·lusions a les vies pecuàries incloses en la memòria informativa i l'estudi d'impacte ambiental hauran de corregir-se per a adaptar-se a les amplàries indicades. Els límits d'aquestes vies es marcaran amb doble línia de punts. En el desenvolupament de les normes, tota actuació que puga afectar vies pecuàries es durà a terme dins del marc jurídic de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries. En l'ampliació del nucli urbà al nord-oest de Jérica, es prendrà en compte l'amplària de 10 metres de la via pecuària Colada de la Sursida de Magallan. Es modificarà l'article 73 de les normes, en el sentit de substituir l'al·lusió a la Llei 22/1974 per l'abans esmentada Llei 3/1995.   
- Respecte als requisits que han de complir les granges, l'article 64 de les ordenances incorporarà les següents condicions:  
A) Condicions de l'edificació vinculada a explotacions ramaderes: les instal·lacions ramaderes de caràcter fix hauran de complir les següents condicions:   
A.1) Les instal·lacions hauran d'estar convenientment aïllades mitjançant tanques en tot el perímetre i realitzar una plantació perimetral d'arbres que elimine, el màxim possible, l'impacte visual.  
A.2) El tractament exterior dels tancaments haurà de tenir caràcter i tractament mínim d'adreçat i pintat, o bé s'utilitzaran materials aptes per a ser vistos amb una posada en obra adequada i sense pertorbar el medi ambient circumdant.  
A.3) Sense perjudici de l'aplicació de les normatives sectorials que hi escaigueren, per a la concessió de la llicència d'activitat a les granges haurà d'aportar-se, a més dels projectes tècnics d'edificació, tota la documentació sobre presa d'aigües, abocaments d'aigües residuals, eliminació de purins, fossa de cadàvers, utilització del fem, impermeabilització de fosses de purins, com també la resta de determinacions que permeten jutjar sobre la no-agressivitat ambiental ni molèsties a tercers; tot l'anterior, sense menyscapte de la necessitat de sotmetre al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental en els casos que corresponga.  
B) Condicions higienicosanitàries  
B.1) Les noves explotacions ramaderes, com també el reg agrícola amb dejeccions líquides i l'emmagatzemament de dejeccions sòlides, hauran de mantenir una distància mínima als nuclis urbans o urbanitzables i als rurals i habitatges aïllats, llits públics, pous i brolladors i conduccions i depòsits d'aigua potable, d'acord amb el que hi determine, si s'escau, la legislació sectorial aplicable i l'òrgan competent de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient.  
B.2) Totes les instal·lacions cobertes, noves o existents, hauran de complir la reglamentació higienicosanitària en vigor, sense que en cap moment puguen ser causa o origen de molèsties greus (sorolls, olors, etc.), insalubritat o nocivitat, per la qual cosa hauran de complir les següents condicions:   
- El sòl serà impermeable, excepte per a ramat de llana.  
- Es realitzarà i controlarà la desinfecció, desinsectació i desratització.  
- La instal·lació posseirà ventilació directa.  
- El propietari haurà de mantenir, si s'escau, la neteja de voravies i calçades.  
B.3) Les explotacions amb producció de purins disposaran, segons el tipus d'explotació, de femers o depòsits d'emmagatzemament impermeables connectats per circuit tancat a l'explotació, amb capacitat suficient per al volum de residus produïts en dos mesos d'activitat, com a mínim. Les aigües pluvials hauran d'evacuar-se adequadament sense que tinguen contacte amb les aigües residuals i fem. Es prohibiran els pous filtrants, els sobreeixidors i qualsevol tipus d'eixides directes a col·lectors o cursos d'aigua.  
Les explotacions que produïsquen purins i no tinguen possibilitat de construcció de depòsit d'emmagatzemament d'aquells, hauran de realitzar les modificacions necessàries en la forma de l'explotació, de manera que el residu produït siga fonamentalment sòlid mitjançant l'absorció de líquids en palla o mètodes semblants.  
B.4) En els casos en què es preveja la depuració individual dels abocaments, es presentarà el projecte del sistema de depuració que s'ha d'utilitzar, i s'especificarà el seu programa de manteniment, com també la destinació de les aigües depurades i dels residus orgànics originats en la depuració.  
B.5) Quan hi haja estabulació lliure s'haurà de preveure un sistema de canalització i recollida d'aigües de vessament de la zona no coberta en la fossa de fem. La mencionada zona no coberta haurà de disposar de sòl impermeable en terrenys on els aqüífers siguen vulnerables.  
B.6) Els animals morts s'eliminaran per mitjà de fosses de soterrament amb cal viva, forns crematoris, abocadors controlats o instal·lacions semblants i s'hi especificaran llocs i solucions proposades.  
B.7) S'extremarà el rigor en l'aplicació de les condicions indicades per a aquelles instal·lacions la ubicació de les quals siga adjacent a habitatges i edificacions de tercers.  
B.8) En els punts en els quals hi haja perill potencial elevat de contaminació dels corrents d'aigua per vessament, es podrà prohibir l'abocament de dejeccions.  
B.9) Es prohibirà el reg agrícola en terrenys en els quals els aqüífers siguen molt vulnerables a la contaminació. En terrenys en què la contaminació dels aqüífers puga revestir característiques variables (gresos, calcàries i margues) s'haurà de comprovar-se en cada cas la impossibilitat de contaminació.   
- En el termini màxim de sis mesos des de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental, l'Ajuntament de Jérica haurà de presentar davant aquesta Conselleria una proposta de programa de vigilància ambiental, d'acord amb allò previst en l'article 12 del Decret 162/1990. En l'esmentat programa s'inclouran almenys els següents aspectes:   
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i ramaders.  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
- Durant el període de vigència de les normes subsidiàries, l'Ajuntament de Jérica presentarà, amb una periodicitat anyal i davant la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, un informe ambiental en què es donarà compte del compliment del programa de vigilància ambiental, al qual es refereix el punt anterior, dels efectes derivats de l'aplicació de les normes i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental i aquesta declaració.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no s'hi podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 12 d'abril de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2989, del 12-05-1997 (1997/4403)

RESOLUCIÓN de 12 de abril de 1996, de la directora general de Calidad Ambiental, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que hace pública la siguiente declaración ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2989

Fecha DOGV
:   12-05-1997

Sección del DOGV
:   OTROS ANUNCIOS - MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   1997/4403

CVE


Fecha del documento
:   12-04-1996

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 12 de abril de 1996, de la directora general de Calidad Ambiental, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que hace pública la siguiente declaración ambiental.   
Visto el expediente 305/95-AIA, sobre el Proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Jérica (el Alto Palancia), promovido por el Ayuntamiento de Jérica.  
Resultando que, con fecha de 3 de noviembre de 1995, el Ayuntamiento de Jérica remitió a esta Conselleria el proyecto de referencia, junto con el correspondiente estudio de impacto ambiental, a efectos de la emisión de la declaración de impacto ambiental previa a la aprobación definitiva.  
Resultando que, con fecha de 10 de noviembre de 1995 se comunicó al Ayuntamiento de Jérica la situación de la tramitación del expediente, en especial por lo que respecta al cumplimiento del plazo establecido en la Ley 6/1994, Reguladora de la Actividad Urbanística, respecto a la aprobación de instrumentos de planeamiento redactados según las disposiciones de la legislación anterior a la mencionada ley. En este sentido, y teniendo en cuenta que la documentación se recibió el 3 de noviembre de 1995, se comunica al Ayuntamiento la posibilidad de que la emisión de la preceptiva declaración de impacto ambiental no se produzca dentro del plazo establecido por la Ley 6/1994, y que acaba el 15 de diciembre de 1995. En consecuencia, se sugiere que se realicen las gestiones oportunas ante la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes para contar en su caso con una ampliación de plazo. Una copia de este escrito fue remitida con igual fecha a la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.  
Resultando que, según la certificación que consta en el expediente, el estudio de impacto ambiental ha sido expuesto al público, por el plazo de un mes, mediante un anuncio del Ayuntamiento de Jérica publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón, de 3 de junio de 1995, sin que se presentara alegación alguna al citado estudio. Sin embargo, y ante las diversas reclamaciones presentadas a la documentación urbanística, se produjo una nueva exposición pública mediante anuncios del Ayuntamiento de Jérica publicados en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón, de 7 de octubre de 1995, y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 26 de octubre de 1995. Durante este periodo no se produjo ninguna alegación o reclamación al estudio de impacto ambiental.  
Resultando que, tal y como prevé el artículo 18 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón ha emitido un informe respecto al proyecto, el cual puede resumirse en los siguientes apartados:  
En el planeamiento no se contempla una reserva de suelo para sistemas de tratamiento de residuos sólidos urbanos. Se deberá seleccionar un área de aproximadamente 2 hectáreas en terrenos de permeabilidad baja/muy baja, para lo que se sugieren los afloramientos del Portlandiense, grafiados en el plano geológico del estudio de impacto ambiental con la leyenda Jp33-C1. Igualmente, se deberá seleccionar un área para la eventual ubicación de un vertedero de residuos inertes con una superficie aproximada de 1 a 2 hectáreas.  
En cuanto al tratamiento de las aguas residuales producidas, el municipio no dispone de estación depuradora, existiendo dos puntos de vertido: uno al oeste del casco urbano, en el que se vierte aproximadamente el 30% del caudal total, y otro al sudeste, en el que se vierte el 70% restante. En ambos casos, el vertido se realiza a la acequia de la Torre i finalmente al río Palancia. El Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana prevé para 1996 la construcción de una depuradora para el municipio. La superficie para la ubicación de esta estación queda reflejada en al plano de clasificación del suelo, aunque no se clasifica como sistema general ni se indica la superficie reservada.  
El abastecimiento de agua potable a la población se efectúa a partir de diversas captaciones, sobre todo el manantial de Santa Juana (8 l/seg.) y el pozo El Partidor o Tocón (12 l/seg.). Se sugiere el establecimiento de un perímetro de protección a las mencionadas captaciones, así como a las fuentes del término municipal no conectadas a la red de abastecimiento.  
En el planeamiento se clasifica el cauce del río Palancia y el embalse del Regajo como suelo no urbanizable de protección especial. No obstante, la normativa urbanística no se menciona la normativa de aplicación en este suelo. Por otro lado, los principales barrancos del término (Resinero, Agualobos, Canales, etc.) no están clasificados como suelo no urbanizable de especial protección, aspecto que deberá subsanarse.  
Respecto a la normativa urbanística, se incluyen diversas consideraciones que deberían subsanarse, como las que hacen referencia a aspectos como el tratamiento de residuos inertes; distancia mínima de las industrias peligrosas, insalubres y nocivas; regulación de ruidos y vibraciones; vertido al subsuelo de aguas residuales, etc. Finalmente, se incorporan algunas sugerencias respecto a las ordenanzas de la edificación y uso del suelo.  
Respecto al suelo no urbanizable de interés medioambiental, se debería reflejar en la normativa urbanística la imposibilidad de desarrollar transformaciones agrícolas. En cuanto al suelo no urbanizable de protección forestal, se considera insuficiente la delimitación del mismo, a la vista de las características del término municipal. Por esta razón, se sugiere que se amplíe el ámbito de esta categoría de suelo a la totalidad de las áreas forestales del término, con independencia de que presenten o no vegetación arbolada. La delimitación del suelo no urbanizable protegido-área de interés natural y paisajístico referente al embalse del Regajo no corresponde en el plano 1A a la realidad morfológica del citado embalse, lo que deberá subsanarse.  
Por lo que respecta a las vías pecuarias, se sugieren diversas correcciones a la documentación de las normas.  
Resultando que, a fin de determinar sobre el terreno la incidencia del proyecto y contrastar la información contenida en el mismo, técnicos de esta Conselleria han efectuado diversas visitas al término municipal.  
Considerando que la revisión de las normas subsidiarias clasifica el término municipal de Jérica en las siguientes categorías de suelo:   
- Suelo urbano (casco urbano de Jérica y núcleos de Novaliches, San Antonio y el Regajo): 60,6 hectáreas.  
- Suelo no urbanizable:   
- Suelo no urbanizable común: 1.914,4 hectáreas.  
- Suelo no urbanizable de protección especial (interés medioambiental, área forestal, valle fluvial, protección de infraestructuras -carreteras, vía férrea, vías pecuarias- y arqueológica): 4.885 hectáreas.  
En general, la clasificación del suelo propuesta resulta coherente con las características ambientales del municipio. A pesar de ello, y como indica el informe emitido por los Servicios Territoriales de Medio Ambiente de Castellón, existen algunos aspectos referentes al suelo no urbanizable de especial protección que requieren un comentario específico.  
Considerando que, a pesar de lo anterior, el estudio de impacto ambiental del proyecto se limita a recoger de manera exhaustiva la información disponible sobre el término municipal, sin que apenas se incluya un análisis de la misma desde la perspectiva del impacto ambiental previsible del proyecto. En este sentido, se han omitido en la documentación analizada aspectos especialmente relevantes, como la identificación y valoración de impactos, el establecimiento de medidas correctoras y protectoras o el programa de vigilancia ambiental, deficiencias que justificarían por si mismas la invalidación del estudio de impacto ambiental. Sin embargo, debe tenerse en cuenta que del análisis de la información adoptada en el estudio de impacto ambiental, junto con las características del proyecto examinado, se desprenden en este caso elementos de juicio suficientes para valorar el impacto previsible de la actividad, aspecto básico de la legislación valenciana en la materia. En cualquier caso, y ante el carácter incompleto del estudio analizado, resulta imprescindible establecer diversas mesuras correctoras complementarias.   
Considerando que, según el estudio de impacto ambiental, el vertido de los residuos sólidos urbanos se efectúa de manera mancomunada con otros municipios de el Alto Palancia, estando el vertedero controlado fuera del término municipal. Según la información disponible en esta Conselleria, se encuentra pendiente la resolución conjunta del tratamiento de residuos sólidos urbanos en la comarca, mediante el establecimiento de un vertedero controlado que se ubicaría fuera del término municipal de Jérica. Ello no obsta para que se establezcan en las normas subsidiarias reservas de suelo para el eventual establecimiento de sistemas de tratamiento para residuos sólidos urbanos e inertes producidos en el municipio, con el fin de prever posibles contingencias en el funcionamiento del sistema o sistemas de tratamiento mancomunados.  
Considerando que no existe actualmente una instalación depuradora de aguas residuales para el casco urbano principal, vertiéndose directamente al río Palancia. El núcleo de segunda residencia del Regajo no dispone tampoco de red de saneamiento ni de sistema de depuración, aunque el plano 7.2 (esquema de alcantarillado y agua potable el Regajo) indica una derivación de la red de alcantarillado a depuradora, sin que se indique la ubicación de esta. Según el estudio de impacto ambiental, el núcleo de Novaliches dispone de una depuradora consistente en un pozo clarificador con cámara de sedimentación, sin que en la documentación examinada se indique la ubicación de la misma. El Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana prevé para Jérica la construcción en 1996 de una estación depuradora con capacidad para las aguas producidas por 1.647 habitantes (0,12 hm3/año); la ubicación de esta depuradora proyectada se grafía en los planos correspondientes. Sin embargo, la previsión de población incluida en las normas es de 5.425 habitantes, lo hace necesario considerar la eventual ampliación las instalaciones de depuración previstas.  
Considerando que las normas subsidiarias establecen una normativa de protección para los elementos de interés arquitectónico, histórico y arqueológico existentes en el término municipal. Además de la protección prevista para el denominado «Recinto Histórico-Artístico» (art. 55, 56 y 106 de las normas), se incluye en las normas un catálogo de elementos y edificios protegidos (art. 179), estableciéndose los pertinentes niveles de protección. Respecto a los yacimientos arqueológicos existentes en el término, se reconocen los siguientes: Santa Águeda (medieval), la Torrecilla II (Bronce), torreón del recinto amurallado (medieval), el Martinete (Bronce-ibérico), Masía de Paredes (ibero-romano), poblado del barranco del Baladrar (ibérico), poblado del barranco de Peña Roya (Bronce), poblado de Jérica (Bronce), poblado del Sargal (Bronce), castillo de Jérica (Bronce-ibérica-medieval), Torre de las Campanas (medieval-romano?), loma del Mas de Mañes (ibérico), la Herbasana (ibérico) y las Rodenas (ibérico). Estos yacimientos se clasifican como suelo no urbanizable de especial protección del patrimonio histórico-artístico y arqueológico, cuyo régimen se recoge en los artículos 76 a 78 de las normas, y se grafían en los planos de clasificación del suelo.   
Considerando que las vías pecuarias existentes en el término municipal se incorporan a la documentación, con indicación de su anchura legal, con la consideración de suelo no urbanizable de especial protección de infraestructuras. Sin embargo, y de acuerdo con el informe emitido por el organismo competente de esta Conselleria, es necesario introducir pequeñas puntualizaciones al respecto.   
Considerando que el artículo 74 de las normas considera como suelo no urbanizable de especial protección de infraestructuras de ciclo hidráulico los distintos sistemas hidrográficos (ríos, torrentes, barrancos, embalses, canales de riego, acequias, conducciones de agua, depósitos, colectores de aguas residuales y plantas depuradoras). Quedarán sujetos para su protección a lo establecido en la Ley de Aguas (29/1985, de 2 de agosto) y al Reglamento de Dominio Público Hidráulico (849/1986, de 11 de abril). Sin menoscabo de ello, el carácter específico de los cauces frente al resto de auténticas Infraestructuras hidráulicas aconseja un tratamiento diferencial, comparable al adoptado para el cauce del río Palancia. Igualmente, se ha omitido la delimitación de dichos cauces en los planos correspondientes.  
Considerando que la delimitación del suelo no urbanizable de especial protección requiere pequeños ajustes con el fin de encuadrar en esta categoría la mayor parte de los suelos naturales, seminaturales e incultos, de acuerdo con lo establecido en el artículo 1 de la Ley 4/1992. Igualmente, se requieren diversas puntualizaciones respecto a la normativa de usos aplicable a cada una de las categorías del suelo no urbanizable de especial protección, así como a la delimitación del suelo referente al embalse del Regajo.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del citado proyecto, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y demás disposiciones aplicables.  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 establece que corresponde al órgano ambiental la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los cuales se aplique esta ley.  
Considerando que el Decreto 22/1996, de 5 de febrero, del Gobierno Valenciano, por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y la formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Jérica (el Alto Palancia), con el cumplimiento de las medidas correctoras que se señalan a continuación, además de las incluidas en el estudio de impacto ambiental del proyecto, en tanto que no entren en contradicción con aquellas.  
- Sin menoscabo de la futura solución mancomunada prevista para la comarca, las normas subsidiarias deberán incorporar sendas reservas de suelo para la eventual ubicación de instalaciones de tratamiento de residuos sólidos urbanos y residuos inertes. Por lo que respecta al tratamiento de residuos sólidos urbanos, la reserva que se efectue tendrá una superficie aproximada de dos hectáreas, y se ubicará sobre terrenos clasificados como suelo no urbanizable común, de baja o muy baja permeabilidad, correspondientes preferentemente a materiales del Portlandiense grafiados en el estudio de impacto ambiental como Jp33-C1. En cuanto a los residuos sólidos inertes, se reservará un área de 1,5 hectáreas, situada preferentemente en terrenos degradados y de baja permeabilidad; eventualmente, ambas reservas podrán situarse juntas.  
- En los planos de clasificación del suelo se delimitará de manera explícita la superficie ocupada por la depuradora prevista, teniendo en cuenta la superficie necesaria para la eventual ampliación de aquella, teniendo en cuenta el incremento de población previsto en las normas. En el plano 7.1 se deberá grafiar la ubicación de la depuradora existente en el núcleo de Novaliches a la que alude la documentación, la cual tendrá la consideración de sistema general. Igualmente, se deberá justificar el tratamiento previsto para las aguas residuales producidas en el núcleo del Regajo, indicándose en su caso la estación depuradora en que se debe producir dicho tratamiento, según parece desprenderse de la información gráfica del proyecto, o estableciéndose alternativamente una reserva de suelo para la construcción de una estación depuradora específica para el núcleo.  
- En cualquier caso, las determinaciones de las normas respecto a las condiciones de los vertidos de aguas residuales urbanas e industriales, así como las del resto de artículos de las normas urbanísticas que hacen referencia a este particular, se deberán adaptar a las limitaciones generales a los vertidos previstas en el capítulo III del Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red de Alcantarillado, confeccionada por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, excepto que las determinaciones técnicas de la depuradora resulten más restrictivas.  
- Atendiendo a la vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos, el Ayuntamiento deberá solicitar al organismo de cuenca el establecimiento de los pertinentes perímetros de protección a las captaciones que abastecen el núcleo urbano, tal y como regula el artículo 53.4 de la Ley 29/1985, de Aguas, y el artículo 173 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (RD 849/86, de 11 de abril). En tanto se determinen estos perímetros de protección, las normas establecerán un perímetro provisional de 100 metros de radio, al que serán de aplicación las medidas previstas en el artículo 173.6 del Real Decreto 849/1986. Igualmente, se establecerá una zona de protección de 100 metros de radio alrededor de las principales fuentes del término municipal no conectadas a la red de abastecimiento.  
- Sin menoscabo de lo indicado en el artículo 74 de las normas, se clasificarán como suelo no urbanizable de especial protección-área natural los cauces de los principales barrancos y ramblas existentes en el término municipal, incluyendo tanto el cauce como dos franjas laterales de 20 metros desde la arista exterior del cauce, tal y como determina el artículo 69 de la Ley 6/1989, de Ordenación del Territorio de la Comunitat Valenciana. Los usos permitidos y actividades en este suelo serán los definidos en la legislación de aguas y el artículo 69 de las normas, y se grafiará en los planos de clasificación el ámbito de los mismos.  
- Respecto a la protección del casco histórico, así como del resto del patrimonio histórico y artístico del término municipal, se estará a lo que determine al respecto el organismo competente de la Conselleria de Cultura y Educación.  
- La normativa aplicable a ruidos y vibraciones se adaptará al modelo de ordenanza municipal sobre prevención de la contaminación acústica (protección contra ruidos y vibraciones), confeccionada por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
- De acuerdo con lo previsto en el artículo 1 de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable, la delimitación del suelo no urbanizable de especial protección forestal deberá ampliarse, según lo que se indica en el plano anexo a la presente Declaración, de manera que se incluyan la totalidad de las áreas de vocación forestal del término. La normativa de usos previstos para esta categoría de suelo deberá ser en cualquier caso compatible con su carácter protegido, y se incorporará al artículo 68 de las normas las limitaciones derivadas de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
- En el artículo 67, referente al suelo no urbanizable de especial protección-área de interés medioambiental, se indicará como uso compatible las actividades agrícolas actualmente existentes, indicándose explícitamente la prohibición de desarrollar transformaciones agrícolas que impliquen movimientos de tierras.  
- La delimitación gráfica del embalse del Regajo en el plano de clasificación del suelo 1A deberá adaptarse a la realidad morfológica del embalse.  
- En cuanto a las vías pecuarias, en el plano de clasificación del suelo se indicará el ancho legal de cada una de las vías pecuarias, de acuerdo con la Orden Ministerial de 25 de junio de 1960; según esta orden, las vías pecuarias existentes en el término son:  
1. Cañada Real del Collado y Sabinar (75 m)  
2. Cañada Real del Benabal (75 m)  
3. Cordel de las Perdigueras pasando por el Canto (37,5 m)  
4. Colada de la Sursida de Magallan (10 m)  
5. Colada de los Corrales de la Rocha (14 m)  
6. Colada del Camino de San Antón (8 m)  
Las alusiones a las vías pecuarias incluidas en la memoria informativa y el estudio de impacto ambiental deberá corregirse para adaptarse a las anchuras indicadas. Los límites de estas vías se marcarán con doble línea de puntos. En el desarrollo de las normas, toda actuación que pueda afectar a vías pecuarias se llevará a cabo dentro del marco jurídico de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias. En la ampliación del casco urbano al noroeste de Jérica, se tendrá en cuenta la anchura de 10 metros de la vía pecuaria colada de la Sursida de Magallan. Se modificará el artículo 73 de las normas, en el sentido de sustituir la alusión a la Ley 22/1974 por la antes citada 3/1995.   
- Respecto a los requisitos que deben cumplir las granjas, el artículo 64 de las ordenanzas incorporará las siguientes condiciones:  
A) Condiciones de la edificación vinculada a explotaciones ganaderas: las instalaciones ganaderas de carácter fijo deberán cumplir las siguientes condiciones:   
A.1) Las instalaciones deberán estar convenientemente aisladas mediante vallas en todo el perímetro, y deberán realizar una plantación perimetral de árboles que elimine al máximo el impacto visual.  
A.2) El tratamiento exterior de los cerramientos deberá tener carácter y tratamiento mínimo de enfoscado y pintado, o bien se emplearán materiales aptos para ser dejados vistos con una puesta en obra adecuada y sin perturbar el medio ambiente circundante.  
A.3) Sin perjuicio de la aplicación de cuantas normativas sectoriales fueran de aplicación, para la concesión de la licencia de actividad a las granjas deberá aportarse, además de los proyectos técnicos de edificación, toda la documentación sobre toma de aguas, vertidos de aguas residuales, eliminación de purines, fosa de cadáveres, utilización del estiércol, impermeabilización de fosas de purines, así como el resto de determinaciones que permitan juzgar sobre la no agresividad ambiental ni molestias a terceros; todo lo anterior, sin menoscabo de la necesidad de someter al trámite de evaluación de impacto ambiental en los casos que corresponda.  
B) Condiciones higiénico-sanitarias  
B.1) Las nuevas explotaciones ganaderas, así como el riego agrícola con deyecciones líquidas y el almacenamiento de deyecciones sólidas, deberán mantener una distancia mínima de los núcleos urbanos o urbanizables, así como de núcleos rurales y viviendas aisladas, cauces públicos, pozos y manantiales y conducciones y depósitos de agua potable, de acuerdo con lo que determine en su caso la legislación sectorial aplicable y el órgano competente de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente.  
B.2) Todas las instalaciones cubiertas, nuevas o existentes, deberán cumplir la reglamentación higiénico-sanitaria en vigor, sin que en ningún momento puedan ser causa u origen de molestias graves (ruidos, olores, etc.), insalubridad o nocividad, por lo que deberán cumplir las siguientes condiciones:   
- El suelo será impermeable, excepto para ganado lanar.   
- Se realizará y controlará la desinfección, desinsectación y desratización.  
- La instalación poseerá ventilación directa.  
- El propietario deberá mantener en su caso la limpieza de aceras y calzadas.  
B.3) Las explotaciones con producción de purines dispondrán, dependiendo del tipo de explotación, de estercoleros o depósitos de almacenamiento impermeables conectados por un circuito cerrado a la explotación, con capacidad suficiente para el volumen de residuos producidos en dos meses de actividad, como mínimo. Las aguas pluviales deberán evacuarse adecuadamente sin que tengan contacto con las aguas residuales y estiércol. Se prohibirán los pozos filtrantes, los aliviaderos y cualquier tipo de salidas directas a colectores o cursos de agua.  
Aquellas explotaciones que produzcan purines y no tengan posibilidad de construcción de depósito de almacenamiento de aquellos, deberán realizar las modificaciones necesarias en la forma de la explotación, de manera que el residuo producido sea fundamentalmente sólido, mediante la absorción de líquidos en paja o métodos similares.  
B.4) En los casos en que se prevea la depuración individual de los vertidos, se presentará un proyecto del sistema de depuración que se vaya a utilizar, y se especificará el programa de mantenimiento del mismo, así como el destino de las aguas depuradas y de los residuos orgánicos originados en la depuración.  
B.5) Cuando haya estabulación libre, se deberá prever un sistema de canalización y recogida de aguas de escorrentía de la zona no cubierta en la fosa de estiércol. La mencionada zona no cubierta deberá disponer de un suelo impermeable en terrenos en donde los acuíferos sean vulnerables.  
B.6) Los animales muertos se eliminarán por medio de fosas de enterramiento con cal viva, hornos crematorios, vertederos controlados o instalaciones similares, especificándose los lugares y las soluciones propuestas para ello.  
B.7) Se extremará el rigor en la aplicación de las condiciones indicadas para aquellas instalaciones cuya ubicación sea adyacente a viviendas y edificaciones de terceros.  
B.8) En los puntos en los que exista peligro potencial elevado de contaminación de las corrientes de agua por escorrentía, podrá prohibirse el vertido de deyecciones.   
B.9) Se prohibirá el riego agrícola en terrenos en los que los acuíferos sean muy vulnerables a la contaminación. En terrenos en que la contaminación de los acuíferos pueda revestir características variables (areniscas, calizas y margas), deberá comprobarse en cada caso la imposibilidad de contaminación.  
- En el plazo máximo de seis meses desde la notificación de la presente declaración de impacto ambiental, el Ayuntamiento de Jérica deberá presentar ante esta Conselleria una propuesta de programa de vigilancia ambiental, de acuerdo con lo previsto en el artículo 12 del Decreto 162/1990. En el citado programa se incluirán al menos los siguientes aspectos:   
- Aparición de edificaciones dispersas fuera de ordenación.  
- Grado de cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos urbanos, inertes y ganaderos.  
- Grado de ejecución de las obras de infraestructura previstas para garantizar el correcto tratamiento de las aguas residuales y el tratamiento de residuos sólidos urbanos y inertes.  
- Durante el periodo de vigencia de las normas subsidiarias el Ayuntamiento de Jérica presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del programa de vigilancia ambiental al que se refiere el punto anterior, de los efectos derivados de la aplicación de las normas y del grado de correspondencia de estos efectos con los que prevé el estudio de impacto ambiental y la presente declaración.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer recurso alguno; lo que no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que se estimen oportunos para defender su derecho.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana esta declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 12 de abril de 1996.- La directora general de Calidad Ambiental, Gloria Arnandis Boix.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML