Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9330, del 03-05-2022 (2022/3410)

RESOLUCIÓ de 19 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l’Aljorf a PQ 5+800, termes municipals d'Albaida i Agullent (València). Expedient (1601759) 071/2020/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9330

Data del DOGV
:   03-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3410

CVE


Data del document
:   19-01-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Agullent](javascript:void(0))
    * [Albaida](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l’Aljorf a PQ 5+800, termes municipals d'Albaida i Agullent (València). Expedient (1601759) 071/2020/AIA. [2022/3410]  
  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1601759) 071/2020/AIA.  
Títol: Ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l'Aljorf PQ 5+800.  
Titular: Diputació Provincial de València.  
Òrgan substantiu: AC-577/P.  
Localització: termes municipals d'Albaida i Agullent.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
En data 17 de novembre de 2017, l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una consulta sobre la tramitació ambiental corresponent al Projecte de construcció d'ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l'Aljorf PQ 5+800. (Exp. 196/2017-CON).   
En data 16 de gener de 2018, l'òrgan ambiental va emetre l'informe referent al projecte en el qual es detallava:  
· Que el projecte quedava sotmés a avaluació d'impacte ambiental simplificada per afectar l'actuació més de 500 metres de sòl forestal.  
  
· Quines eren les fites principals del procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
· Quin era el contingut mínim del document ambiental.  
En data 26 de febrer de 2018, la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un document denominat «Comentaris aclaridors a l'informe referent al projecte que justificarien el no-sotmetiment al procés d'avaluació ambiental» de l'esmentat projecte de construcció, en el qual es recollien una sèrie de comentaris sobre les anàlisis dutes a terme per l'autor del projecte i se'n sol·licitava la consideració, per entendre que no seria necessari sotmetre el projecte a avaluació ambiental. Els aclariments que s'aportaven eren relatius a:  
  
· Aclariments respecte dels diferents llits que resulten afectats per l'obra i la seua nomenclatura.  
· La carretera no intersecta amb el riu Albaida.  
· La intersecció amb el barranc de Prego se salva mitjançant una obra de pas formada per una volta rebaixada de 6,5 m de llum, de la qual s'adjunta un croquis a mà alçada.  
· S'ha realitzat estudi d'inundabilitat segons les determinacions del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana i s'ha presentat amb data 10 de gener de 2018 davant el Servei d'Ordenació del Territori.  
  
· La longitud total en la qual s'amplia la carretera dins de sòl forestal no arribaria als 500 m, sent de 468,65 m.  
· Es descarta la inclusió en el projecte d'un carril per a vianants i ciclistes en considerar-lo inviable tècnicament perquè no cap en la plataforma ampliada. La construcció del carril bici suposaria una ampliació important de l'esplanació amb desmunts de fins a 12 m per a no envair el llit del riu Albaida.  
Com a conseqüència, l'òrgan substantiu sol·licitava a l'òrgan ambiental que determinara si aquest projecte no estava sotmés a declaració o estimació d'impacte ambiental, reconsiderant o reiterant l'informe remés en data 16 de gener de 2018.  
En data 25 de febrer de 2019, la Diputació de València comunica que el projecte de construcció ha sigut pres en consideració mitjançant un decret de la Presidència i que seria pròximament sotmés a informació pública mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província per un termini de 30 dies. S'aprofitava la comunicació per reiterar la sol·licitud d'informe que reconsiderara la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, alhora que es dona trasllat del projecte.  
  
En data 4 de novembre de 2019, la Diputació de València comunica que el projecte anteriorment esmentat va ser sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província per un termini de 30 dies, sense que s'hi hagueren presentat al·legacions. Així mateix, es reiterava la sol·licitud d'informe que reconsiderar la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental.  
Analitzada novament tota la documentació que hi ha en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, l'òrgan ambiental, el 3 de juny de 2020, remet un informe a l'òrgan substantiu en què es ratifica en la necessitat de sotmetre el projecte a avaluació d'impacte ambiental simplificada, segons l'epígraf 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre (d'ara en avant LEA), i dels criteris ambientals que des de l'entrada en vigor de la legislació estatal s'hi apliquen. És a dir, l'òrgan ambiental manté les conclusions de l'informe emés en data 16 de gener.  
  
La Diputació de València, va remetre el 8 de juliol de 2020, en compliment de la LEA, el document ambiental necessari per a dur a terme l'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Atés que no s'ha rebut resposta per part de l'òrgan ambiental, el 16 de març de 2021 l'òrgan substantiu reitera la sol·licitud de dur a terme l'avaluació ambiental simplificada d'aquest projecte. Els documents aportats són els següents:  
Sol·licitud.  
Document ambiental.  
Memòria de projecte tècnic.  
Document de síntesi.  
Informes obtinguts.  
Després de la sol·licitud d'inici, atés que l'òrgan substantiu ha sotmés a consulta l'expedient a les diferents administracions afectes, i en nom de la simplificació i reducció de càrregues administratives, s'incorpora l'esmentada documentació a aquest expedient als efectes previstos en l'article 46 de la Llei 21/2013.   
Es transcriu a continuació la principal informació de caràcter ambiental dels informes rebuts durant la fase de consulta:   
Secció Forestal i Unitat de Vies Pecuàries (signat el 27 d'abril 2017).  
En matèria forestal:  
«S'emet informe favorable, des del punt de vista de la Secció Forestal, de la realització dels treballs sol·licitats, i s'han de complir les condicions següents:  
1. Els treballs es realitzaran en les condicions, traçats i zones indicades en la memòria presentada.  
2. Es comunicarà el començament dels treballs, així com la finalització d'aquests, als agents mediambientals de la zona.  
3. S'haurà de complir la Llei 3/1993, de 9 de desembre, i el seu reglament de desenvolupament. Així com la Llei 43/2003, de forests, estatal.  
4. Caldrà ajustar-se al que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, de la Conselleria de Medi Ambient, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució i treballs que es realitzen en terrenys forestals o als seus voltants.  
5. S'haurà de complir el Decret 70/2009, de 22 de maig, pel qual es crea el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades addicionals de conservació».  
En matèria de vies pecuàries, s'emet l'informe següent:  
«Aquesta actuació afecta dues vies pecuàries: en el PQ 2.280 de l'actuació, s'intersecta la via pecuària carrerada del camí d'Ontinyent a Gandia (amplària legal 37,5 m), i en el PQ 0.6 i el PQ 1.7 la carretera coincideix amb el traçat de la via pecuària carrerada d'Alacant (amplària legal 37,5 m). Però realment, tenint en compte l'amplària legal de la via pecuària de 37,5 m, la via s'encavalca amb part de la plataforma de la carretera pràcticament des del PQ 0.0.  
Per tant, en les interseccions i encavalcaments amb les vies pecuàries, s'ha d'aplicar l'article 16 de la Llei 3/2014, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
1. Qualsevol projecte de construcció de línies fèrries, canals, carreteres o altres infraestructures lineals que travessen les vies pecuàries hauran d'assegurar i preveure la senyalització dels passos necessaris, que aniran a càrrec del titular dels esmentats projectes.   
2. Així mateix, l'administració titular de les línies fèrries, canals, carreteres o altres infraestructures lineals que creuen en l'actualitat les vies pecuàries haurà de procedir-ne a la senyalització.   
3. És procedent la senyalització de qualsevol element o instal·lació aïllada situat dins de l'amplària legal de la via pecuària, amb el cost a càrrec del titular d'aquest element o instal·lació.   
4. La senyalística serà aprovada per la conselleria competent en matèria de vies pecuàries.  
Se suggereix que ja que la VC-641 ocupa així dos quilòmetres de la via pecuària carrerada d'Alacant, i en la Llei de vies pecuàries, com a usos complementaris al trànsit ramader, es preveuen els usos recreatius, mediambientals, esportius i de gaudi de la natura en general, en els trams on la carretera ocupa la via pecuària es realitze un carril bici amb les mesures de seguretat necessàries que puga donar continuïtat al recorregut que puguen fer les persones per aquesta via pecuària, ja siga amb bici, passejant, corrent, etc. A més, hauria de servir perquè els conductors siguen conscients que van per una via pecuària i extremen la precaució».  
En l'informe de l'òrgan substantiu del 26 de febrer de 2018 es descarta la inclusió en el projecte d'un carril de vianants i ciclistes en considerar-lo inviable tècnicament perquè no cap en la plataforma ampliada.  
Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (signat el 7 de juny de 2017).  
«No es considera necessària l'obtenció de l'informe patrimonial vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià».  
Informe de viabilitat previ de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (signat el 3 de juliol de 2018).  
«Una vegada examinada la documentació presentada, aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha acordat emetre l'informe següent: Les obres afecten almenys els llits públics següents:  
  
Nº Ordre UTM H30  
ETRS89 Llit afectat Actuació  
1 712.136,  
4.303.960 barranc de   
Magraner Se substitueix l'obra de pas existent per dos tubs de Ø1 m.  
2 713.723,  
4.303.880 barranc Prego No es modifica l'obra de pas existent  
3 714.637,  
4.303.180 barranco del Sapo, Benetzar o d'Agullent Ampliació del pont existent mitjançant volades amb placa alveolar pretesada i murs-estreps en els extrems, sense reduir la secció hidràulica de pas.  
  
  
  
4. Dels tres llits anteriors, només s'elabora un model hidràulic (HEC-RAS 1D) en el barranc del Sapo i el riu Albaida. Vist l'anterior, i encara que es podrien considerar sobredimensionats els valors obtinguts dels llindars d'escolament, i per tant infradimensionats els cabals associats, es poden considerar vàlids els cabals màxims d'avinguda de l'estudi per a les comprovacions realitzades.  
5. Per al barranc del Sapo i el riu Albaida «?» En l'estudi es conclou que l'actuació, en la zona del pont que hi ha sobre el barranc del Sapo, no produeix increments significatius en els calats ni en les velocitats. Dels resultats en l'SNCZI es comprova que la carretera i el pont es troben afectats per la zona inundable i per la zona de flux preferent del riu Albaida i del barranc del Sapo, tant en l'escenari actual com en el futur. La simulació realitzada en l'estudi no empitjora la situació establida en l'SNCZI, per la qual cosa, com que es tracta d'una infraestructura existent, podria considerar-se vàlida l'actuació proposada.  
  
6. En el barranc de Prego no es preveu cap actuació, «?» podem entendre que l'obra estudiada tindrà suficient capacitat per a evacuar el cabal associat a un període de retorn de 100 anys.   
7. Per al barranc de Magraner, d'acord amb els resultats de l'estudi, l'obra de pas existent és insuficient, per la qual cosa es proposa substituir-la per dos tubs d'1 metre de diàmetre, amb capacitat per al cabal associat a 100 anys de període de retorn (9,2 m3/s). «?» però es podria pensar a col·locar un o dos tubs addicionals per a abastar tota l'amplària del llit i no perdre així la capacitat geomorfològica d'aquest».  
  
Servei d'Ordenació del Territori (rebut el 25 de maig de 2020).  
  
Resolució en què s'aprova l'estudi d'inundabilitat realitzat en considerar-se complides les previsions de PATRICOVA. Les conclusions principals sobre el risc d'inundació i compliment del pla són:  
Segons l'antecedent de fet huité, «La incidència sobre tercers respecte de l'increment significatiu del risc d'inundació pel que fa als articles 9 i 17 de l'esmentada normativa no és rellevant ateses les cartografies d'afeccions inicial i final presentades».   
Segons l'antecedent de fet sisé, «S'ha de complir, per aquesta carretera, el que determina l'article 21.3 b) de la normativa del PATRICOVA respecte de deixar la via (referint-se a la carretera) lliure d'afeccions d'inundabilitat per a 100 anys de període de retorn, ja que l'estudi de trànsit que aporta calcula intensitats mitjanes menors de 2.000 / vehicles / dia».  
I segons el fonament de dret tercer, «L'estudi d'inundabilitat «?» (fa referència al realitzat en el projecte) en aplicació de l'article 10 de la normativa del PATRICOVA, determina la no-afecció per a 100 anys de període de retorn de l'ampliació de la plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: final de la variant de I'Aljorf PQ 5+800, segons allò que s'ha presentat en l'expedient». L'informe conclou en la resolució, que aprova l'estudi d'inundabilitat realitzat, «en considerar-se complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA)».  
Ajuntaments d'Albaida i Agullent.  
Consta en l'expedient l'informe de caràcter urbanístic remés per l'Ajuntament d'Agullent el 28 de novembre de 2016: «No es detecten en aquesta línia d'afecció serveis urbans municipals. Es detecta en aquesta línia d'afecció un camí públic denominat camí de la Motxa que dona accés a parcel·les del terme Agullent. No es detecten en aquesta línia béns d'interés cultural, patrimonial o arqueològic. No es detecten elements mediambientals o paisatgístics protegits». Per tot el que s'ha exposat, l'activitat és compatible amb la normativa i el planejament vigents.  
Atés que els informes dels ajuntaments tenen caràcter urbanístic, el 16 de desembre de 2021 s'emet una consulta a ambdós ajuntaments a l'efecte que es pronuncien en relació amb les possibles afeccions ambientals, sense que fins a hui s'haja rebut resposta. Així mateix, es disposa dels elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
  
Característiques del projecte  
L'inici d'aquest projecte es localitza immediatament a continuació del final de les obres ja executades de la variant de l'Aljorf VV-2036 (CV-641). AC-272/1, amb un projecte de liquidació que data de juny de 2001. El final de l'actuació d'eixamplada de la plataforma que inclou el projecte, es localitza immediatament abans del final de l'obra 41-V-1492 ja executada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport de la connexió de la carretera d'Albaida CV-641 amb la variant d'Aielo de Malferit CV-40. Albaida (València), acabades l'11 de novembre de 1998 segons l'acta de recepció de les obres. L'obra anterior es va entregar a la Diputació de València als efectes de conservació i explotació, amb acta de lliurament de 15 de juliol de 1999, i constitueix el tram final de la carretera CV-641.  
La carretera CV-641 té una longitud total aproximada de 6,1 quilòmetres i a partir del PQ 0+640 (l'entroncament amb la variant d'Aljorf) i fins al PQ 5+540 (punts quilomètrics de la carretera actual) presenta en 4.900 m una secció amb una plataforma de tot just 6 m, sense vorals, insuficient i inadequada, atesos els paràmetres de funcionalitat, seguretat i comoditat que la normativa vigent exigeix a les carreteres, i amb un ferm envellit i millorable.   
La problemàtica de la CV-641 se centra en els marges de la carretera, en concret els talussos en desmunt de determinats trams, presenten problemes de drenatge associats a formacions de regalls i despreniments durant les pluges amb aterrament de cunetes, i fins i tot de part de la calçada, que originen que l'aigua d'escolament inunde la carretera. A això s'afigen els problemes de seguretat viària amb canvis bruscos de rasant i visibilitat limitada en determinats punts del traçat.  
  
De l'estudi de les alternatives, l'única solució raonable que es considera és la d'ampliar la secció tipus de la carretera per a millora de la funcionalitat i seguretat viària d'aquesta, d'acord amb la seua baixa IMD, de manera que s'ajuste el seu disseny tant en secció com en planta al tipus C-40, que és la de prestacions més baixes amb velocitat de projecte de 40 km/h. L'ampliació que es projecta és calçada de 6 m, vorals de 0,5 m i bermes també de 0,5 m. Per raons constructives, l'ampliació que es preveu es realitzarà per un sol marge, excepte en els canvis de marge i en millores puntuals del traçat. S'ha triat el marge per a cada tram del projecte en funció dels condicionants existents, de manera que es minimitzen les afeccions.  
La berma només s'executa en el costat que s'amplia.   
Les obres projectades segons les seues particularitats es defineixen en diferents trams:  
1. Primer tram de paral·lelisme amb el riu Albaida.  
La carretera va paral·lela al riu Albaida fins a arribar al primer llit, el barranc de Benetzar. En aquest tram, l'ampliació es realitza pel costat contrari al riu excepte un xicotet tram on recolza sobre la cuneta existent en un desmunt al costat del riu. En tot cas, sense envair els vessants o terrasses entre el riu i la carretera. Es projecten murs per evitar la caiguda de terres sobre el vessant del riu.  
2. Encreuament del barranc de Benetzar (denominat barranc d'Agullent segons el PGOU d'Albaida).  
L'encreuament, actualment, es resol amb un pont que presenta una amplària de tauler de 7,55 m i està format per una doble volta amb arc de mig punt. La carretera, abans i després del pont, està encaixada entre el riu i els desmunts i talussos de més de 10 m d'alçària. La millora del traçat per a no envair el riu es resol ampliant pel costat contrari al primer tram, augmentant aquests desmunts, abans i després del pont (costat esquerre). Per a això, s'amplia el pont existent amb un biaix respecte al mateix entorn de 20º amb dos tascons de tauler que volen respecte al pont actual: una en cada extrem del pont i en diferent costat. Els tascons es realitzen mitjançant llosa alveolar prefabricada de formigó pretensat que recolzen en els estreps que es prolonguen del pont actual i en la pila central mitjançant dues sabates de suport sobre aquesta. És en l'eixida del pont on es forma el desmunt d'alçària màxima de tot el recorregut (12,5 m); els desmunts s'estabilitzaran mitjançant l'estesa del talús, berma intermèdia i muret a peu d'escullera. Se'ls dota també de cuneta revestida.  
3. Segon tram de paral·lelisme amb el riu Albaida.  
Seguint el mateix criteri del primer paral·lelisme, l'ampliació es fa pel costat contrari al riu que coincideix també amb desmunts. És suficient reperfilar el talús per a encaixar-ne l'ampliació.  
4. Encreuament del barranc de Prego.  
No s'amplia el pont existent, tan sols es redueixen el voral i la berma projectats de 0,5 m cadascun a nuls des de 28 m abans i després de cada extrem del pont.  
5. Encreuament del barranc de Magraner.  
L'obra de fàbrica existent és un clavegueró de 0,80 m d'amplària per una alçària estimada també de 0,80. L'obra està aterrada quasi totalment. Es projecten tres canons HAØ1000 per a substituir el clavegueró, la capacitat hidràulica del qual és insuficient. En seria suficient amb dos, però d'aquesta manera no es perd la capacitat geomorfològica del llit, tal com es proposava en l'informe previ remés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer   
6. Encreuament en el PQ 5 de la carretera.  
La carretera va en terraplé i l'encreuament es materialitza mitjançant un canó Ø60. Atés que la capacitat hidràulica del canó és insuficient, se substitueix per altres dues d'HA Ø800. A partir d'aquest punt, la carretera seguirà el criteri d'ampliació anteriorment assenyalat per un dels seus costats.  
L'actuació es caracteritza per alts volums de moviments de terres a causa dels elevats desmunts i terraplens a escometre, i encara que s'aprofita tota l'excavació possible per a la formació de terraplens, serà necessari transportar a abocador autoritzat uns 27.778 m3. Al seu torn, per a la formació d'esplanades és necessari aportar 7.729 m3 de sòl seleccionat de préstec.  
Ubicació del projecte  
Les obres projectades estan ubicades en la major part al terme municipal d'Albaida, sobre sòl no urbanitzable de protecció viària (franja de 18 m a cada costat de les vores de la plataforma actual), i el final de l'actuació pròxim al PQ 5 del projecte va pel terme municipal d'Agullent, sobre sòl no urbanitzable comú, compatible amb l'ampliació de la carretera.  
El context territorial de l'àmbit del projecte es correspon amb terreny ondulat, de poca altitud, una mitjana de 320 m, exceptuant-ne la serra d'Agullent, on naix el riu Albaida, que s'eleva al sud amb altituds superiors a 800 m. Les precipitacions mitjanes anuals es troben entre 400 i 500 mm.  
Consultat el visor de l'Institut Cartogràfic Valencià, s'observa que la carretera actual afecta parcialment terreny forestal estratègic, segons la cartografia del Pla d'acció territorial en els encreuaments amb el barranc Benetzar (PQ 1+050), el de Prego (PQ 2+285) i una zona en el PQ 3.5 on s'amplia la carretera en uns 468,65 m. En l'encreuament amb aquests barrancs, la protecció viària s'encavalca en part amb el sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs. En la zona del riu Albaida predomina l'espècie invasora ailant (Ailanthus Altissima).  
En relació amb les vies pecuàries, la carrerada d'Alacant coincideix amb la carretera des de l'inici de la present actuació, PQ 0.6 de la carretera, fins al PQ 1.7 d'aquesta. L'amplària legal de la via és de 37,50 m i abans del PQ 0.6 coincideix amb l'antic traçat de la carretera, ara CV-6411, i circula per dins de l'Aljorf. Així mateix, el traçat de la carretera s'intercepta amb el Camí Real d'Ontinyent a Gandia, que coincideix amb la carrerada del camí d'Ontinyent a Gandia (amplària legal de 37,750 m) en les proximitats del PQ 3 de la carretera.   
  
L'obra prevista no afecta espais protegits ni de la Xarxa Natura 2000.  
Vista la cartografia del PATRICOVA, es comprova que hi ha dues zones catalogades amb nivell de perillositat 6 i geomorfològica a l'altura de l'encreuament del barranc de Benetzar i de l'encreuament del barranc de Magraner, respectivament.   
De la informació publicada en la pàgina web de la Conselleria d'Educació, investigació, Cultura i Esport, no es detecten béns inscrits en l'Inventari general de patrimoni cultural valencià o béns de naturalesa arqueològica o paleontològica a menys de 200 m de la carretera. Fet ratificat en el mateix informe de patrimoni.  
  
Característiques del potencial impacte  
Atés que es tracta de condicionament i ampliació d'una carretera ja existent, els efectes més significatius de l'actuació es donaran en la fase d'obres.   
Les principals alteracions que es produiran durant aquesta fase sobre el sòl i el relleu, són les relatives als moviments de terres, per la retirada de la capa vegetal, desmunts, així com el posterior rebliment o terraplé amb materials procedents de la traça, amb uns volums d'excavació i rebliment de gran magnitud.  
S'aprofitarà al màxim el material existent en la traça i es compensaran els volums, així i tot, el balanç de terres del projecte determina un resultat final excedentari i serà necessari transportar a abocador autoritzat uns 27.778 m3.  
El traçat va per una zona catalogada amb una vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers mitjana. Els efectes sobre aquest factor podrien derivar-se de la fase de construcció per abocaments ocasionals d'olis i combustibles per part de la maquinària, a causa de la manipulació dins del mateix àmbit.   
Per això, les mesures a prendre per a minimitzar els impactes seran les següents:  
La provisió de combustibles i olis, igual que les revisions de les màquines o vehicles, seran d'estacions de servei situades prop de l'àrea del projecte, i es limitarà la presència de materials perillosos en la zona d'obres. Per als diferents residus que es generen, s'haurà de disposar de bidons amb una estanquitat del 100 % sobre solera de formigó (per saber el tipus de residu que s'emmagatzema), sempre complint la normativa en matèria de residus.  
Els residus vegetals generats en l'obra hauran de ser gestionats correctament i s'haurà d'evitar la dispersió d'espècies invasores. S'ha observat l'existència en el llit del riu Albaida de l'espècie invasora ailant (Ailanthus Altissima), en gran nombre. Les seues restes seran depositades en llocs de recollida adequats perquè siguen processats adequadament. Amb l'objectiu de minimitzar l'ocupació del sòl i l'afecció a la coberta vegetal que podria generar-se a conseqüència de les obres a executar, es recomana realitzar un jalonament de les zones d'ocupació, la qual cosa inclourà l'àrea d'instal·lacions auxiliars d'obra.  
  
Les zones destinades a les instal·lacions auxiliars (incloent-hi zones d'apilament), gestió de residus contaminants, ubicació del parc de maquinària i localització de la planta de trituració es limitaran als emplaçaments que la direcció ambiental, juntament amb la direcció d'obra, indiquen al contractista. El contractista haurà d'elaborar un pla que mostre la localització dels accessos i les àrees per a instal·lacions auxiliars, i s'haurà de complir estrictament l'estudi de gestió de residus de construcció i demolició, del projecte redactat en el compliment del Reial decret 105/2008, d'1 de febrer.  
La flora patirà un efecte negatiu per la seua eliminació, per la compactació del terreny subjacent per a suport dels apilaments, casetes auxiliars i per als accessos a aquestes. Amb les oportunes mesures correctores previstes, l'impacte ambiental es considera moderat. En aquestes mesures s'indica que la zona serà recuperada mitjançant la descompactació del sòl. Es realitzarà una escarificació superficial, seguida d'una estesa de la capa de terra vegetal, que serà mesclada amb la resultant de l'escarificació; d'aquesta manera, les llavors incorporades permetran el desenvolupament de vegetació pròpia de l'àmbit d'actuació existent en l'actualitat en la zona destinada a instal·lacions auxiliars.   
Queda prohibit l'emmagatzematge de materials prop dels cursos d'aigua amb especial atenció en allò que fa referència a productes perillosos.  
Durant la fase de construcció poden produir-se alteracions sobre l'aigua superficial i d'escolament a causa de la modificació dels llits i superfícies d'escolament naturals i l'empitjorament de la qualitat de les aigües.  
Dels barrancs interceptats, el que resultarà alterat per la traça és el barranc de Benetzar, ampliant el pont pels dos costats mitjançant llosa en volada. El barranc de Magraner i el punt baix en el PQ 5, es resolen amb canons de formigó armat en nombre suficient per a assegurar la capacitat hidràulica i no perdre la capacitat geomorfològica dels llits.  
  
A fi de protegir el sistema hidrològic referent a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies, així com previndre l'aportació als llits de sediments originats en les operacions de moviment de terres, durant l'execució de les obres es recomana la realització de basses de decantació, la funció de les quals és la de retindre les aigües durant un període de temps suficient que permeta aclarir-les en decantar-se els sòlids que arrosseguen en suspensió i possibilitar l'emmagatzematge d'aqueixos materials fins que se'n realitze la neteja.  
Així mateix, les aigües sanitàries generades en les casetes d'obres hauran de ser tractades per un gestor autoritzat.  
Durant l'execució de les obres es realitzen activitats que poden contribuir a incrementar la presència de partícules i gasos en l'aire (excavacions en obra i préstecs, transport i descàrrega en abocadors, escarificacions, etc.). Aquests impactes es consideren directes, negatius, temporals però limitats i compatibles amb el medi. Per a minimitzar aquestes afeccions, s'estableixen les mesures següents:   
- Reg freqüent, especialment en períodes secs i/o ventosos, de zones de trànsit de maquinària, fronts d'extracció de terres i apilaments.  
  
- Els camions que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, que cauran uns 30 cm a cada costat de la banyera.  
- Els camions i vehicles utilitzats per al transport de materials hauran de tindre els protectors per a pols sobre les rodes per a evitar-ne el llançament a causa del rodament del vehicle, així com per a minimitzar les emissions fugitives a l'atmosfera.  
- Es verificarà que tots els vehicles i la maquinària pesant es troben en perfecte estat de manteniment i verificació periòdica.  
  
Atés que el projecte afecta parcialment zones forestals en els encreuaments amb el barranc de Benetzar, barranc de Prego i en la zona confrontant amb el riu Albaida, segons PATFOR, i a causa de la no existència d'espais naturals protegits, sense arbres monumentals, ni llocs protegits per a la flora silvestre, el principal efecte negatiu sobre el sòl forestal és el risc d'incendi durant la construcció. S'haurà d'establir en el projecte, de conformitat amb el Decret 7/2004, de 23 de gener, un plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
El document ambiental considera que l'afecció a dues vies pecuàries, la carrerada d'Alacant, coincident amb la carretera des de l'inici fins al PQ 1.7, i la intersecció de la carretera amb el Camí Real d'Ontinyent a Gandia, no genera nous efectes negatius sobre aquestes, ja que els traçats afectats ja ho estan en l'actualitat. No obstant això, l'informe en matèria de vies pecuàries indica que s'ha de senyalitzar convenientment la intersecció i l'encavalcament amb les dues vies pecuàries existents segons l'article 16 de la Llei de vies pecuàries.  
No es preveu afecció sobre elements del patrimoni cultural. No obstant això, en cas d'aparició de restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar la seua troballa a la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
Atés el paisatge, durant la fase de construcció el major efecte negatiu en la fase de construcció està vinculat a la reperfilada del terreny en l'ampliació de desmunts d'alçàries considerables a realitzar; això suposa l'eliminació d'una franja de flora existent i una ?cicatriu- en el terreny amb el consegüent impacte visual que alerta sobre l'ampliació de la carretera existent. Així mateix, els terraplens suposen nous talussos que s'encavalquen amb els antics però desproveïts de vegetació i remarquen la presència de la carretera ampliada.   
Els talussos projectats tenen una alçària similar als existents, per la qual cosa no suposaran un increment de l'efecte de barrera visual que la carretera puga ja tindre en l'actualitat. Per mitigar aquests efectes, s'opta per una revegetació que fructifique en un període de temps no dilatat, per la qual cosa es considera un impacte ambiental moderat sobre el paisatge.  
Les actuacions sobre els talussos actuals tenen un efecte positiu, i té a veure amb la inestabilitat actual dels talussos en desmunt de determinats trams, principalment els del tram paral·lel al riu Albaida i a l'eixida del barranc de Prego cap a Aielo. El projecte posa solució de dues maneres a aquests problemes. D'una banda, estén els talussos i disposa de bermes intermèdies, la qual cosa afavorirà la implantació de vegetació i la seua supervivència en disminuir la velocitat de l'escolament. D'una altra, duu a terme mesures concretes per poder fixar vegetació en els talussos projectats que, encara que menors, són de pendent elevat. S'hauran de complir estrictament les mesures d'integració paisatgística i estètica i de recuperació de la flora reflectides en l'estudi d'impacte ambiental quant a revegetació de talussos i tractament de zones inicialment ocupades per la CV-641.  
L'actuació no és una infraestructura de nova construcció i no s'introdueixen noves barreres en el territori, va encaminada a la millora de la funcionalitat i seguretat viària d'aquesta, d'acord amb el servei que presta.  
Durant la fase d'explotació no es preveu un increment d'intensitat del trànsit. En relació amb l'emissió de gasos de combustió i partícules a l'atmosfera, l'afecció serà anàloga a l'actual.  
S'inclou un programa de seguiment i compliment de les mesures mediambientals previstes en el projecte, a fi de recollir i actualitzar la informació ambiental per a estudiar els impactes ambientals i comprovar els efectes de les mesures correctores. S'elaboraran informes periòdics en els quals es reflectiran les diferents afeccions ambientals observades.  
  
Conclusió  
En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l'Aljorf a PQ 5+800, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2.c de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el Projecte d'ampliació de plataforma i millora del drenatge de la carretera CV-641. Tram: fi de la variant de l'Aljorf a PQ 5+800, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental als termes del present informe.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 19 de gener de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9330, del 03-05-2022 (2022/3410)

RESOLUCIÓN de 19 de enero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto ampliación de plataforma y mejora del drenaje de la carretera CV-641. Tramo: fin de la variante de l'Aljorf a PK 5+800, términos municipales de Albaida y Agullent (Valencia). Expediente (1601759) 071/2020/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9330

Fecha DOGV
:   03-05-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/3410

CVE


Fecha del documento
:   19-01-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Agullent](javascript:void(0))
    * [Albaida](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de enero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto ampliación de plataforma y mejora del drenaje de la carretera CV-641. Tramo: fin de la variante de l'Aljorf a PK 5+800, términos municipales de Albaida y Agullent (Valencia). Expediente (1601759) 071/2020/AIA. [2022/3410]  
  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (1601759) 071/2020/AIA   
Título: Ampliación de plataforma y mejora del drenaje de la carretera CV-641. Tramo: fin de la variante de l'Aljorf a PK 5+800.  
Titular: Diputación Provincial de Valencia.  
Órgano sustantivo: AC-577/P.  
Localización: Términos municipales de Albaida y Agullent.  
  
Antecedentes y tramitación administrativa  
En fecha 17 de noviembre de 2017, el Área de Carreteras e Infraestructuras de la Diputación de Valencia remitió al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consulta sobre la tramitación ambiental correspondiente al Proyecto de Construcción de Ampliación de plataforma y mejora del drenaje de la carretera CV-641. Tramo: Fin de la Variante de l'Aljorf a PK 5+800. (expte 196/2017-CON).   
En fecha 16 de enero de 2018 el órgano ambiental emitió el informe referente al proyecto en el que se detallaba:  
· Que el proyecto quedaba sometido a evaluación de impacto ambiental simplificada, por afectar la actuación a más de 500 metros de suelo forestal.  
· Cuáles eran los hitos principales del procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada  
· Cuál era el contenido mínimo del documento ambiental.  
En fecha 26 de febrero de 2018, la Diputación de Valencia remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental un documento denominado «Comentarios aclaratorios al Informe referente al proyecto que justificarían el no sometimiento al proceso de evaluación ambiental» del citado proyecto de construcción, en el que se recogían una serie de comentarios sobre los análisis llevados a cabo por el autor del proyecto y se solicitaba su consideración, por entender que no sería necesario someter el proyecto a evaluación ambiental. Las aclaraciones que se aportaban eran relativos a:  
· Aclaraciones respecto a los diferentes cauces que se ven afectados por la obra y su nomenclatura.  
· La carretera no intersecta con el río Albaida.  
· La intersección con el barranco de Prego se salva mediante una obra de paso formada por una bóveda rebajada de 6,5 m de luz, de la que se adjunta un croquis a mano alzada.  
· Se ha realizado estudio de inundabilidad según las determinaciones del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana y se ha presentado con fecha 10 de enero de 2018 ante el Servicio de Ordenación del Territorio.  
· La longitud total en la que se amplía la carretera dentro de suelo forestal no alcanzaría los 500 m, siendo de 468,65 m.  
· Se descarta la inclusión en el proyecto de un carril ciclo-peatonal al considerarlo inviable técnicamente pues no cabe en la plataforma ampliada. La construcción del carril bici supondría una ampliación importante de la explanación con desmontes de hasta 12 m para no invadir el cauce del río Albaida.  
Como consecuencia, el órgano sustantivo solicitaba al órgano ambiental que determinara si dicho proyecto no estaba sometido a declaración o estimación de impacto ambiental, reconsiderando o reiterando, el informe remitido en fecha 16 de enero de 2018.  
En fecha 25 de febrero de 2019, la Diputación de Valencia comunica que el proyecto de construcción ha sido tomado en consideración mediante decreto de la Presidencia y que sería próximamente sometido a información pública mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia por un plazo de 30 días. Se aprovechaba la comunicación para reiterar la solicitud de informe que reconsiderara la necesidad de evaluación de impacto ambiental simplificada, a la vez que se da traslado del proyecto.  
En fecha 4 de noviembre de 2019 la Diputación de Valencia comunica que el proyecto anteriormente mencionado ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia por un plazo de 30 días, sin que se hubieran presentado alegaciones. Asimismo se reiteraba la solicitud de informe que reconsiderara la necesidad de evaluación de impacto ambiental.  
Analizada nuevamente toda la documentación obrante en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el órgano ambiental el 3 de junio de 2020 remite informe al órgano sustantivo ratificándose en la necesidad de someter el proyecto a evaluación de impacto ambiental simplificada, según el epígrafe 7.2.c de la Ley 21/2013 de 9 de diciembre (en adelante LEA) y de los criterios ambientales que desde la entrada en vigor de la legislación estatal vienen aplicándose. Es decir, el órgano ambiental mantiene las conclusiones del informe emitido en fecha 16 de enero.  
La Diputación de Valencia, remitió el 8 de julio de 2020, en cumplimiento de la LEA, el documento ambiental necesario para llevar a cabo la evaluación de impacto ambiental simplificada.  
No habiendo recibido respuesta por parte del órgano ambiental, el 16 de marzo de 2021, el órgano sustantivo reitera la solicitud de llevar a cabo la evaluación ambiental simplificada de dicho proyecto. Los documentos aportados son los siguientes:  
Solicitud.  
Documento ambiental.  
Memoria proyecto técnico.  
Documento síntesis.  
Informes recabados.  
Tras la solicitud de inicio, considerando que el órgano sustantivo ha sometido a consulta el expediente a las diferentes administraciones afectas, y en aras de la simplificación y reducción de cargas administrativas, se incorpora la citada documentación al presente expediente a los efectos previstos en el artículo 46 de la Ley 21/2013.   
Se transcribe a continuación la principal información de carácter ambiental de los informes recibidos durante la fase de consulta:   
Sección forestal y Unidad de Vías Pecuarias (firmado 27 de abril 2017).  
En materia forestal:  
«Se informa favorablemente, desde el punto de vista de la Sección Forestal, la realización de los trabajos solicitados, debiéndose cumplir las siguientes condiciones:  
1. Los trabajos se realizarán en las condiciones, trazados y zonas indicadas en la memoria presentada.  
2. Se comunicará el comienzo de los trabajos, así como la finalización de los mismos, a los agentes medioambientales de la zona.  
3. Se deberá cumplir la Ley 3/1993., de 9 de diciembre y su reglamento de desarrollo. Así como la Ley 43/2003 de montes estatal.  
  
4. Se estará a lo dispuesto en el Decreto 7/2004 de 23 de enero de la Consellería de Medio Ambiente por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución y trabajos que se realizan en terrenos forestales o en sus inmediaciones.  
5. Se deberá cumplir el Decreto 70/2009 de 22 de mayo, por el que se crea el catálogo valenciano de especies de flora amenazadas adicionales de conservación»  
En materia de vías pecuarias, se emite el siguiente informe:  
«Esta actuación afecta a dos vías pecuarias: En el PK 2.280 de la actuación, se intersecta la vía pecuaria Cordel del Camino de Onteniente a Gandia (anchura legal 37,5 m) y en el PK 0.6 y el PK 1.7 la carretera coincide con el trazado de la vía pecuaria Cordel de Alicante (anchura legal 37,5 m). Pero realmente, teniendo en cuenta el ancho legal de la vía pecuaria 37.5 m, la vía se solapa con parte de la plataforma de la carretera prácticamente desde el PK 0.0.  
Por tanto, en las intersecciones y solapamientos con las vías pecuarias, se debe aplicar el artículo 16 de la Ley 3/2014 de vías pecuarias de la Comunidad Valencia.  
1. Todo proyecto de construcción de líneas férreas, canales, carreteras u otras infraestructuras lineales que crucen las vías pecuarias deberán asegurar y prever la señalización de los pasos necesarios, que serán a cuenta del titular de los mencionados proyectos.   
2. Asimismo, la administración titular de las líneas férreas, canales, carreteras u otras infraestructuras lineales que crucen en la actualidad las vías pecuarias deberá proceder a su señalización.   
3. Procede la señalización de cualquier elemento o instalación aislada ubicado dentro del ancho legal de la vía pecuaria, cuyo coste corre a cargo del titular de dicho elemento o instalación.   
4. La señalética será aprobada por la consellería competente en materia de vías pecuarias.  
Se sugiere que ya que la VC-641 está ocupando así dos kilómetros de la vía pecuaria Cordel de Alicante, y en la Ley de vías pecuarias como usos complementarios al tránsito ganadero, se contemplan los usos recreativos, medioambientales, deportivos y de disfrute de la naturaleza en general, en el tramos donde la carretera ocupa la vía pecuaria, se realice un carril bici con las medidas de seguridad necesarias, que puedan dar continuidad al recorrido que puedan hacer las personas por esta vía pecuaria, ya sea en bici, paseando, corriendo, ect- además debería servir para que los conductores sean conscientes de que van por una vía pecuaria y extremen la precaución»  
En el informe de órgano sustantivo del 26 de febrero de 2018 se descarta la inclusión en el proyecto de un carril ciclopeatonal al considerarlo inviable técnicamente pues no cabe en la plataforma ampliada.  
Informe Dirección General de Cultura y Patrimonio (firmado 7 de junio de 2017).  
«No se estima necesario la obtención del informe patrimonial vinculante establecido en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciana».  
Informe de viabilidad previo Confederación Hidrográfica del Júcar (firmado 3 de julio de 2018).  
«Una vez examinada la documentación presentada, esta Confederación Hidrográfica del Júcar ha acordado informar lo siguiente: Las obras afectan al menos a siguientes cauces públicos:  
  
Nº Orden UTM H30  
ETRS89 Cauce afectado Actuación  
1 712.136,  
4.303.960 barranc de   
Magraner Se sustituye la obra de paso existente por dos tubos de Ø1 m.  
2 713.723,  
4.303.880 barranc Prego No se modifica la obra de paso existente.  
3 714.637,  
4.303.180 barranco del Sapo, Benetzar o d'Agullent Ampliación del puente existente mediante voladizos con placa alveolar pretensada y muros-estribos en los extremos, sin reducir la sección hidráulica de paso.  
  
  
  
4. De los tres cauces anteriores, sólo se elabora un modelo hidráulico (HEC-RAS 1D) en el barranco del Sapo y el río Albaida. Visto lo anterior, y aunque se podrían considerar sobredimensionados los valores obtenidos de los umbrales de escorrentía, y por lo tanto infra dimensionados los caudales asociados, se pueden dar por válidos los caudales máximos de avenida del estudio para las comprobaciones realizadas.  
5. Para el barranco del Sapo y el río Albaida «?» En el estudio se concluye que la actuación, en la zona del puente existente sobre el barranco del Sapo, no produce incrementos significativos en los calados ni en las velocidades. De los resultados en el SNCZI se comprueba que la carretera y el puente se encuentran afectados por la zona inundable y por la zona de flujo preferente del río Albaida y del barranco del Sapo, tanto en el escenario actual como en el futuro. La simulación realizada en el estudio no empeora la situación establecida en el SNCZI, por lo que, tratándose de una infraestructura existente, podría darse por válida la actuación propuesta.  
6. En el barranco de Prego no se prevé ninguna actuación, «?» podemos entender que la obra estudiada tendrá suficiente capacidad para evacuar el caudal asociado a un periodo de retorno de 100 años.   
7. Para el barranco de Magraner, de acuerdo con los resultados del estudio la obra de paso existente es insuficiente por lo que se propone sustituirla por dos tubos de 1 metro de diámetro, con capacidad para el caudal asociado a 100 años de periodo de retorno (9,2 m3/s). «?» pero se podría pensar en colocar uno o dos tubos adicionales para abarcar todo el ancho del cauce y no perder así la capacidad geomorfológica del mismo».  
Servicio de Ordenación del territorio (recibido el 25 de mayo de 2020).  
Resolución aprobando el estudio de inundabilidad realizado al considerarse cumplidas las previsiones de PATRICOVA. Las conclusiones principales sobre el riesgo de inundación y cumplimiento del plan son:  
Según el antecedente de hecho octavo, «La incidencia sobre terceros respecto al incremento significativo del riesgo de inundación con respecto a los artículos 9 y 17 de la citada normativa no es relevante atendiendo a las cartografías de afecciones inicial y final presentadas».   
Según el antecedente de hecho sexto, «Se debe cumplir, por esta carretera, lo que determina el artículo 21.3 b) de la normativa del PATRICOVA respecto a dejar la vía (refiriéndose a la carretera) libre de afecciones de inundabilidad para 100 años de periodo de retorno, ya que el estudio de tráfico que aporta calcula intensidades medias menores de 2.000 / vehículos / día».  
Y según el fundamento de derecho tercero, «El estudio de inundabilidad «?» (se refiere al realizado en el proyecto) en aplicación del artículo 10 de la normativa del PATRICOVA, determina la no afección para 100 años de periodo de retorno de la ampliación de la plataforma y mejora del drenaje de la carretera CV-641. Tramo: final de la variante de I'Aijorf a Pk 5 + 800, según lo presentado en el expediente». El informe concluye en la resolución, aprobando el estudio de inundabilidad realizado, «al considerarse cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA)».  
Ayuntamientos de Albaida y Agullent.  
Consta en el expediente el informe de carácter urbanístico remitido por el Ayuntamiento de Agullent el 28 de noviembre de 2016: «No se detectan en esta línea de afección servicios urbanos municipales. Se detecta en esta línea de afección un camino público denominado ?Camí de la Mocha- que da acceso a parcelas del término Agullent. No se detectan en esta línea bienes de interés cultural, patrimonial o arqueológico. No se detectan elementos medioambientales o paisajísticos protegidos». Por lo expuesto, la actividad es compatible con la normativa y planeamiento vigente.  
Siendo que los informes de los ayuntamientos tienen carácter urbanístico, el 16 de diciembre de 2021, se emite consulta a ambos ayuntamientos a efectos que se pronuncien en relación con las posibles afecciones ambientales, sin que hasta la fecha se haya recibido respuesta. Asimismo, se dispone de los elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Criterios ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, se han tenido en cuenta los criterios del Anexo III de la misma.  
  
Características del proyecto  
El inicio del presente proyecto se localiza inmediatamente a continuación del final de las obras ya ejecutadas de la variante de L'Aljorf VV-2036 (CV-641). AC-272/1 cuyo proyecto de liquidación data de Junio de 2001. El final de la actuación de ensanche de la plataforma que incluye el proyecto, se localiza inmediatamente antes del final de la obra 41-V-1492 ya ejecutada por la Consellería de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte de la Conexión de la carretera de Albaida CV-641 con la variante de Aielo de Malferit CV-40. Albaida (Valencia), terminadas de 11 de noviembre de 1998 según el acta de recepción de las obras. La obra anterior se entregó a Diputación de Valencia a efectos de conservación y explotación con acta de entrega de 15 de julio de 1999, y constituye el tramo final de la carretera CV-641.  
La carretera CV-641 tiene una longitud total aproximada de 6,1 kilómetros y, a partir del PK 0+640 (el entronque con la variante de Aljorf) y hasta el PK 5+540, (puntos kilométricos de la carretera actual) presenta en 4.900 m una sección con una plataforma de apenas 6 metros, sin arcenes, insuficiente e inadecuada, dados los parámetros de funcionalidad, seguridad y comodidad que la normativa vigente exige a las carreteras, y con un firme envejecido y mejorable.   
La problemática de la CV-641 se centra en los márgenes de la carretera, en concreto los taludes en desmonte de determinados tramos, presentan problemas de drenaje asociados a formaciones de cárcavas y desprendimientos durante las lluvias con aterramiento de cunetas e incluso de parte de la calzada, que originan, que el agua de escorrentía inunde la carretera, a esto se añaden los problemas de seguridad vial con cambios bruscos de rasante y visibilidad limitada en determinados puntos del trazado.  
Del estudio de las alternativas, la única solución razonable que se considera es la de ampliar la sección tipo de la carretera para mejora de la funcionalidad y seguridad vial de la misma, acorde a su baja IMD, de forma que se ajuste su diseño tanto en sección como en planta al tipo C-40, que es la de prestaciones más bajas con velocidad de proyecto de 40 km/h. La ampliación que se proyecta es calzada de 6 m, arcenes de 0,5 m y bermas también de 0,5 m. Por razones constructivas, la ampliación que se contempla se realizará por un solo margen, salvo en los cambios de margen y en mejoras puntuales del trazado. Se ha elegido el margen para cada tramo del proyecto en función de los condicionantes existentes de forma que se minimicen las afecciones.  
La berma sólo se ejecuta en el lado que se amplía.   
Las obras proyectadas según sus particularidades se definen en diferentes tramos:  
1. Primer tramo de paralelismo con el río Albaida  
La carretera discurre paralela al río Albaida hasta llegar al primer cauce, el barranco de Benetzar. En este tramo la ampliación se realiza por el lado contrario al río salvo un pequeño tramo donde se apoya sobre la cuneta existente en un desmonte en el lado del río. En todo caso sin invadir las laderas o terrazas entre el río y la carretera. Se proyectan muros para evitar la caída de tierras sobre la ladera del río.  
2. Cruce del barranco de Benetzar (llamado barranco d- Agullent según el PGOU de Albaida).  
El cruce, actualmente se resuelve con un puente que presenta una anchura de tablero de 7,55 m y está formado por una doble bóveda con arco de medio punto. La carretera antes y después del puente, está encajada entre el río y los desmontes y taludes de más de 10 m de altura. La mejora del trazado para no invadir el río se resuelve ampliando por el lado contrario al primer tramo, aumentando dichos desmontes, antes y después del puente (lado izquierdo). Para ello se amplía el puente existente con un esviaje respecto al mismo en torno a 20º con dos cuñas de tablero que vuelan respecto al puente actual: una en cada extremo del puente y en diferente lado. Las cuñas se realizan mediante losa alveolar prefabricada de hormigón pretensado que apoyan en los estribos que se prolongan del puente actual y en la pila central mediante dos zapatas de apoyo sobre ella. Es en la salida del puente donde se forma el desmonte de altura máxima de todo el recorrido (12,5 m), los desmontes se estabilizarán mediante el tendido del talud, berma intermedia y murete a pie de escollera. Se les dota también de cuneta revestida.  
3. Segundo tramo de paralelismo con el río Albaida.  
Siguiendo el mismo criterio del primer paralelismo, la ampliación se hace por el lado contrario al río que coincide también con desmontes. Es suficiente reperfilar el talud para encajar la ampliación.  
4. Cruce del barranco de Prego.  
No se amplía el puente existente, tan sólo se reduce el arcén y la berma proyectados de 0,5 m cada uno a nulos desde 28 m antes y después de cada extremo del puente.  
5. Cruce del barranco de Magraner.  
La obra de fábrica existente es una tajea de 0,80 m de ancho por un alto estimado también de 0,80. La obra está aterrada casi totalmente. Se proyectan tres caños HAØ1000 para sustituir a la tajea cuya capacidad hidráulica es insuficiente. Sería suficiente con dos, pero de este modo no se pierde la capacidad geomorfológica del cauce, tal y como se proponía en el Informe previo remitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar   
6. Cruce en el PK 5 de la carretera.  
La carretera discurre en terraplén y el cruce se materializa mediante un caño Ø60. Dado que la capacidad hidráulica del caño es insuficiente, se sustituye por otros dos de HA Ø800. A partir de este punto la carretera seguirá el criterio de ampliación anteriormente señalado por uno de sus lados.  
La actuación se caracteriza por altos volúmenes de movimientos de tierras debido a los elevados desmontes y terraplenes a acometer, y aunque se aprovecha toda la excavación posible para la formación de terraplenes, será necesario transportar a vertedero autorizado unos 27.778 m3. A su vez para la formación de explanadas es necesario aportar 7.729 m3 de suelo seleccionado de préstamo.  
Ubicación del proyecto  
Las obras proyectadas están ubicadas en su mayor parte en el término municipal de Albaida sobre suelo no urbanizable de protección viaria (franja de 18 m a cada lado de los bordes de la plataforma actual) y el final de la actuación próximo al PK 5 del proyecto discurre por el término municipal de Agullent, sobre suelo no urbanizable común, compatible con la ampliación de la carretera.  
El contexto territorial del ámbito del proyecto se corresponde con terreno ondulado, de poca altitud, una media de 320 m, a excepción de la sierra de Agullent, donde nace el río Albaida, que se eleva al sur con altitudes superiores a 800 m. Las precipitaciones medias anuales se encuentran entre 400 y 500 mm.  
Consultado el visor del Institut Cartogràfic Valencià, se observa que la carretera actual afecta parcialmente a terreno forestal estratégico, según la cartografía del Plan de acción territorial en los cruces con el barranco Benetzar(PK 1+050), el de Prego(PK 2+285) y una zona en el PK 3,5 donde se amplía la carretera en unos 468,65 m. En el cruce con estos barrancos, la protección viaria se solapa en parte con el suelo no urbanizable de protección de lechos y barrancos. En la zona del rio Albaida predomina la especie invasora Ailanto (Ailanthus Altissima).  
En relación con las vías pecuarias el Cordel de Alicante coincide con la carretera desde el inicio de la presente actuación, PK 0,6 de la carretera, hasta el PK 1,7 de la misma. La anchura legal de la vía es de 37,50 m y antes del PK 0,6 coincide con el antiguo trazado de la carretera, ahora CV-6411, discurriendo por dentro del lŽAljorf. Asimismo, el trazado de la carretera intercepta con el Camí Real d'Ontinyent a Gandia que coincide con el cordel del camino de Onteniente a Gandia (anchura legal de 37,750 m) en las proximidades del PK 3 de la carretera.   
La obra prevista no afecta a espacios protegidos ni de la Red Natura 2000.  
Vista la cartografía del PATRICOVA, se comprueba que hay dos zonas catalogadas como nivel de peligrosidad 6 y geomorfológica a la altura del cruce del barranco de Benetzar, y del cruce del barranco de Magraner respectivamente.   
De la información publicada en la web de la Consellería de Educación, investigación, Cultura y Deporte, no se detectan bienes inscritos en el Inventario general de patrimonio cultural valenciano o bienes de naturaleza arqueológica o paleontológica a menos de 200 m de la carretera. Hecho ratificado en el propio informe de patrimonio.  
  
Características del potencial impacto  
Dado que se trata de acondicionamiento y ampliación de una carretera ya existente, los efectos más significativos de la actuación se darán en la fase de obras.   
Las principales alteraciones que se van a producir durante esta fase sobre el suelo y el relieve, son las relativas a los movimientos de tierras, por la retirada de la capa vegetal, desmontes, así como el posterior relleno o terraplén con materiales procedentes de la traza, siendo los volúmenes de excavación y relleno de gran magnitud.  
Se aprovechará al máximo el material existente en la traza y se compensarán los volúmenes, aun así, el balance de tierras del proyecto determina un resultado final excedentario y será necesario transportar a vertedero autorizado unos 27.778 m3.  
El trazado discurre por una zona catalogada con una vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos media. Los efectos sobre este factor podrían derivarse de la fase de construcción por vertidos ocasionales de aceites y combustibles por parte de la maquinaria a causa de la manipulación dentro del propio ámbito.   
Por ello las medidas a tomar para minimizar los impactos serán las siguientes:  
La provisión de combustibles y aceites, al igual que las revisiones de las máquinas o vehículos será de estaciones de servicio situadas cerca del área del proyecto, limitándose la presencia de materiales peligrosos en la zona de obras. Para los diferentes residuos que se generen, se deberá disponer de bidones con una estanqueidad del 100% sobre solera de hormigón (para saber el tipo de residuo que se almacena), siempre cumpliendo con la normativa en materia de residuos.  
Los residuos vegetales generados en la obra deberán ser gestionados correctamente, evitando la dispersión de especies invasoras. Se ha observado la existencia en el cauce del rio Albaida de la especie invasora Ailanto (Ailanthus Altissima), en gran número. Sus restos serán depositados en lugares de recogida adecuados para que sean procesados adecuadamente. Con el objetivo de minimizar la ocupación del suelo y la afección a la cubierta vegetal que podría generarse como consecuencia de las obras a ejecutar se recomienda realizar un jalonamiento de las zonas de ocupación, lo cual incluirá el área de instalaciones auxiliares de obra.  
Las zonas destinadas a las instalaciones auxiliares (incluyendo zonas de acopio), gestión de residuos contaminantes, ubicación del parque de maquinaria y localización de la planta de machaqueo se limitarán a los emplazamientos que la Dirección Ambiental junto con la dirección de obra indiquen al contratista. El contratista deberá elaborar un plan que muestre la localización de los accesos y áreas para instalaciones auxiliares, y se deberá cumplir estrictamente el estudio de gestión de residuos de construcción y demolición, del proyecto redactado en el cumplimiento del Real decreto 105/2008, de 1 de febrero.  
La flora sufrirá un efecto negativo por su eliminación, por la compactación del terreno subyacente para apoyo de los acopios, casetas auxiliares y para los accesos a las mismas. Con las oportunas medidas correctoras contempladas, el impacto ambiental se considera moderado. En estas medidas se indica que la zona será recuperada mediante la descompactación del suelo. Se realizará un escarificado superficial, seguido de un extendido de la capa de tierra vegetal, que será mezclada con la resultante del escarificado, de esta forma las semillas incorporadas permitirán el desarrollo de vegetación propia del ámbito de actuación existente en la actualidad en la zona destinada a instalaciones auxiliares.   
Queda prohibido el almacenamiento de materiales cerca de los cursos de agua con especial atención en lo que se refiere a productos peligrosos.  
Durante la fase de construcción pueden producirse alteraciones sobre el agua superficial y de escorrentía debido a la modificación de los cauces y superficies de escorrentía naturales y el empeoramiento de la calidad de las aguas.  
De los barrancos interceptados el que se verá alterado por la traza es el barranco de Benetzar, ampliando el puente por los dos lados mediante losa en voladizo. El barranco de Magraner y el punto bajo en el PK5, se resuelven con caños de hormigón armado en número suficiente para asegurar la capacidad hidraúlica y no perder la capacidad geomorfológica de los cauces.  
Con objeto de proteger el sistema hidrológico en lo referente a la calidad de las aguas superficiales y subterráneas, así como a prevenir la aportación a los cauces de sedimentos originados en las operaciones de movimiento de tierras, durante la ejecución de las obras se recomienda la realización de balsas de decantación, cuya función es la de retener las aguas durante un período de tiempo suficiente que permita clarificarlas al decantarse los sólidos que arrastran en suspensión y posibilitar el almacenamiento de esos materiales hasta que se realice su limpieza.  
Asimismo, las aguas sanitarias generadas en las casetas de obras deberán tratarse por gestor autorizado.  
Durante la ejecución de las obras se realizan actividades que pueden contribuir a incrementar la presencia de partículas y gases en el aire (excavaciones en obra y préstamos, transporte y descarga en vertederos, escarificados, etc.). Estos impactos se consideran directos, negativos, temporales pero limitados y compatibles con el medio. Para minimizar estas afecciones, se establecen las siguientes medidas:   
- Riego frecuente, especialmente en períodos secos y/o ventosos, de zonas de tránsito de maquinaria, frentes de extracción de tierras y acopios.  
- Los camiones que transporten materiales pulverulentos deberán ir cubiertos con lonas, cayendo unos 30 cm a cada lado de la bañera.  
- Los camiones y vehículos utilizados para el transporte de materiales deberán tener los protectores para polvos sobre las ruedas para evitar su lanzamiento a causa del rodamiento del vehículo, así como para minimizar las emisiones fugitivas a la atmósfera.  
- Se verificará que todos los vehículos y maquinaria pesada se encuentren en perfecto estado de mantenimiento y verificación periódica.  
Dado que el proyecto afecta parcialmente a zona forestales en los cruces con el barranco de Benetzar, barranco de Prego y en la zona colindante con el río Albaida, según PATFOR, y debido a la no existencia de espacios naturales protegidos, sin árboles monumentales, ni sitios protegidos para la flora silvestre, el principal efecto negativo sobre el suelo forestal es el riesgo de incendio durante la construcción. Se deberá establecer en el proyecto, de conformidad con el Decreto 7/2004 de 23 de enero, un pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
El documento ambiental considera que la afección a dos vías pecuarias, ?El Cordell de Alicante- coincidente con la carretera desde el inicio hasta el PK 1,7, y la intersección de la carretera con el Camí Real dŽOntinyent a Gandia, no genera nuevos efectos negativos sobre ellas, ya que los trazados afectados ya lo están en la actualidad. No obstante, el informe en materia de vías pecuarias indica que se debe señalizar convenientemente la intersección y solapamiento con las dos vías pecuarias existentes según artículo 16 de la Ley de vías pecuarias.  
No se prevé afección sobre elementos del patrimonio cultural, no obstante, en caso de aparición de restos arqueológicos durante la ejecución de la obra, se deberán detener inmediatamente los trabajos y comunicar su hallazgo a la Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
Atendiendo al paisaje, durante la fase de construcción, el mayor efecto negativo en la fase de construcción está vinculado al reperfilado del terreno en la ampliación de desmontes de alturas considerables a realizar, esto, supone la eliminación de una franja de flora existente y una ?cicatriz- en el terreno con el consiguiente impacto visual que alerta sobre la ampliación de la carretera existente. Así mismo, los terraplenes suponen nuevos taludes que se solapan a los antiguos pero desprovistos de vegetación remarcando la presencia de la carretera ampliada.   
Los taludes proyectados tienen una altura similar a los existentes por lo que no supondrán un incremento del efecto de barrera visual que la carretera pueda ya tener en la actualidad. Para mitigar estos efectos se opta por una revegetación que fructifique en un periodo de tiempo no dilatado, por lo que se considera un impacto ambiental moderado sobre el paisaje.  
Las actuaciones sobre los taludes actuales tiene un efecto positivo, y tiene que ver con la inestabilidad actual de los taludes en desmonte de determinados tramos, principalmente los del tramo paralelo al río Albaida y a la salida del barranco de Prego hacia Aielo. El proyecto pone solución de dos maneras a estos problemas. Por un lado, tiende los taludes y dispone de bermas intermedias, lo que favorecerá la implantación de vegetación y su supervivencia al disminuir la velocidad de la escorrentía. Por otro, lleva a cabo medidas concretas para poder fijar vegetación en los taludes proyectados que aunque menores son de pendiente elevada. Se deberá cumplir estrictamente las medidas de integración paisajística y estética y de recuperación de la flora reflejadas en el estudio de impacto ambiental en cuanto a revegetación de taludes y tratamiento de zonas inicialmente ocupadas por la CV-641.  
La actuación, no es una infraestructura de nueva construcción y no se introducen nuevas barreras en el territorio, va encaminada a la mejora de la funcionalidad y seguridad vial de la misma, acorde al servicio que presta.  
Durante la fase de explotación, no se prevé un incremento de intensidad del tráfico. En relación con la emisión de gases de combustión y partículas a la atmósfera, la afección será análoga a la actual.  
Se incluye un programa de seguimiento y cumplimiento de las medidas medioambientales contempladas en el proyecto, con el objeto de recoger y actualizar la información ambiental para estudiar los impactos ambientales y comprobar los efectos de las medidas correctora. Se elaborarán informes periódicos en los que se reflejarán las diferentes afecciones ambientales observadas.  
  
Conclusión  
En relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto ampliación de plataforma y mejora del drenaje de la carretera CV-641. Tramo: fin de la variante de l'Aljorf a PK 5+800, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2.c de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Consellería de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que el proyecto ampliación de plataforma y mejora del drenaje de la carretera CV-641. Tramo: fin de la variante de l'Aljorf a p.k. 5+800, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental a los términos del presente informe.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 19 de enero de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML