Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4910, del 24-12-2004 (2004/12941)

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 2004 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4910

Data del DOGV
:   24-12-2004

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - E) CONCESSIÓ DE SUBVENCIONS ADMINISTRATIVES

Número del document
:   2004/12941

CVE


Data del document
:   09-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Higueruelas](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Alcàntera de Xúquer](javascript:void(0))
    * [Vistabella del Maestrat](javascript:void(0))
    * [Benicolet](javascript:void(0))
    * [Sot de Chera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/12941]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 254/03-AIA, 030/03-AIA, 386/02-AIA, 464/02-AIA, 095/03-AIA i 348/02-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 9 desembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 254/03-AIA
  
Títol Magatzem de ferralla. Estació de transferència de residus no perillosos.
  
Promotor MARCIAL VICENT, SL
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Almassora (Castelló)
  
Localització Carrer l'Argila, número 7, del polígon la Rambla del terme municipal d'Almassora (Castelló).
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
El projecte tracta la instal·lació al terme municipal d'Almassora (Castelló) d'una estació de transferència de residus no perillosos.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Es tracta d'una estació de transferència de residus no perillosos, concretament residus inerts i residus urbans o municipals: paper i cartó, plàstics, metalls fèrrics i no fèrrics, envasos i embalatges de fusta. En aquesta instal·lació, i després de la recollida en les instal·lacions del productor, es projecta portar a terme la recepció, classificació, agrupament ?si és el cas condicionament- i posterior emmagatzematge dels diversos residus fins al seu enviament a valoritzador final.
  
Es projecta el desenvolupament de les activitats a una parcel·la del polígon la Rambla, d'una superfície de 5.450 m2 aproximadament, classificada com a urbana i qualificada com a industrial, segons el PGOU d'Almassora. La parcel·la afronta al nord i al sud amb altres activitats industrials, a l'oest amb la N-340 i a l'est amb el carrer F, vial d'accés a la indústria. Per a l'elecció de l'emplaçament s'han tingut en compte tant els serveis amb què es compta en l'emplaçament ?subministrament d'aigua, electricitat, clavegueram i accessos- com les sinèrgies derivades de la proximitat als clients potencials.
  
D'acord amb el que estableix la documentació gràfica de data 7 d'abril de 2003 (distinta a la de 17/12/02), la parcel·la es troba tancada perimetralment, compta amb un únic accés al sud-est. A l'entrada es disposarà d'una bàscula, al costat de la qual s'elevarà l'edifici d'oficines, on a més estaran els lavabos. Afrontant amb la nau industrial de la parcel·la contigua, s'elevarà una nau industrial d'aproximadament 1.300 m2 dividida en dos cossos segons l'activitat que es portarà a terme: un primer cos dedicat a l'emmagatzematge temporal, i un segon cos en aparença cobert, però amb dos costats oberts, dedicat al condicionament. Al costat de la nau industrial es projecta una zona per a l'emmagatzematge de ferralla davall una coberta lleugera. La resta de la parcel·la es trobarà descoberta.
  
No s'assenyala el lloc on es porten a terme les operacions de recepció, classificació i agrupament dels diversos residus. El condicionament es porta a terme en la part posterior de la nau industrial, mentre que l'emmagatzematge de paper, alumini, metalls i borumballes, es porta a terme a la part anterior.
  
A la zona exterior es porta a terme l'emmagatzematge temporal de ferralla ?davall d'una zona proveïda d'una coberta lleugera- i de fusta i dels residus no recuperables generats durant el normal funcionament de la indústria, que es porta a terme en contenidors.
  
A la part de la parcel·la que afronta amb el carrer F, vial d'accés a la indústria, es proposen unes zones enjardinades, aparentment implementades amb l'objectiu d'aconseguir una certa imatge empresarial. No obstant això, no es proposa mesura semblant a la part de la parcel·la que més pot incidir sobre el medi perceptual, la que quedarà exposada a la N-340.
  
Tramitació administrativa
  
En data 22 de maig de 2003, l'Ajuntament d'Almassora remet el projecte d'activitat, el projecte de protecció contra incendis i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'expedient municipal de llicència d'activitat incoat a petició de MARCIAL VICENT, SL.
  
En l'expedient municipal s'inclou informe de compatibilitat urbanística favorable de l'aparellador municipal, informe favorable de l'enginyer municipal, informe favorable del cap local de sanitat, l'anunci d'exposició pública del projecte en el BOP núm. 28, de 8 de març de 2003, la notificació als confrontants, i el certificat que no es van presentar al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a la instal·lació d'un magatzem de ferralla. Estació de transferència de residus no perillosos, atorgada per l'Ajuntament d'Almassora. Igualment, ha d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el normal funcionament, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els lloables objectius mediambientals perseguits, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir, i atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
Donada la tipologia de l'activitat i l'antropitzat del lloc on es vol desenvolupar l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es voran molt lleugerament afectats amb el normal desenvolupament de l'activitat.
  
Respecte del sòl i les aigües, és d'assenyalar que la indústria es troba ubicada en una zona de mitja vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per MARCIAL VICENT, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en la seua parcel·la del terme municipal d'Almassora, es tenen en compte les fases de construcció, funcionament i desmantellament de les instal·lacions. Centrant-nos en la fase de funcionament, s'assenyalen les següents accions susceptibles de produir impacte: emmagatzematge de ferralles a la intempèrie, generació de residus que procedeixen de la mala segregació per part dels clients, generació dels olis de la maquinària instal·lada, i generació d'aigües residuals sanitàries.
  
Encara que no es porta a terme la identificació i la valoració d'impactes pròpiament dita, després d'una exposició de les diverses mesures preventives o correctores que es projecta adoptar, es conclou de forma general que l'activitat és compatible.
  
En principi, seran els elements del medi natural inert o abiòtic (sòl, aigua i en menor proporció l'aire) els que més directament es puguen vore afectats per les activitats desenvolupades. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1. Contaminació acústica i vibratòria
  
Més enllà de la fase de construcció, la generació de sorolls i vibracions es donarà durant les operacions de càrrega/descàrrega i condicionament. No s'aporten dades sobre els nivells de soroll actuals en l'emplaçament.
  
S'assumeix que els únics focus de generació de sorolls i vibracions seran les màquines d'embalar paper i cartó, amb un nivell de soroll entorn als 70 dB(A). Es conclou que la combinació de distància al focus receptor, i els paraments verticals i horitzontals, provocarà una atenuació des dels 70 als 47 dB(A), per baix dels 60 dB(A) de 8-22:00 h i els 50 dB(A) de 22-8:00 h que marquen les ordenances municipals de la ciutat d'Almassora (considerant a més que l'activitat mai es realitzarà entre les 22-8:00 h).
  
Totes les màquines que ho necessiten es muntaran sobre suports antivibratoris, i com a norma general, s'ubicaran a més d'1 m de qualsevol paret o estructura.
  
Res no s'indica de les operacions de càrrega i descàrrega i funcionament de la premsa.
  
2. Contaminació atmosfèrica
  
Per les característiques de l'activitat no s'han de produir fums, gasos, olors, en la mesura que durant el seu normal desenvolupament puguen afectar el medi circumdant.
  
3. Contaminació hídrica
  
L'empresa no necessita aigua en el procés industrial, únicament la necessària per als serveis sanitaris, procedent de la xarxa municipal d'abastament.
  
Per aquest motiu, l'abocament d'aigües que genera la indústria es divideix en el d'aigües pluvials i el d'aigües sanitàries. Ambdós corrents s'aboquen directament a la xarxa municipal de clavegueram.
  
S'ha adoptat com a mesura preventiva la disposició de la ferralla davall d'una coberta lleugera, de manera que s'elimine la possibilitat que es generen lixiviats en cas de pluja.
  
Menció a banda s'ha de fer al sistema per a la recollida i retenció de vessaments i lixiviats que es projecta implementar com a mesura correctora a la zona per a l'emmagatzematge de ferralla. Tenint en compte que es tracta d'una zona coberta per a l'emmagatzematge de ferralles, s'entén que no han de produir-se vessaments d'una banda, ni lixivias per una altra (ja que es tracta d'una zona protegida de les pluvials), a menys que un disseny erroni dels pendents de la solera en aquesta zona de la parcel·la provoquen que les aigües de vessament pogueren arribar a introduir-se per davall de la zona coberta.
  
No obstant això, no es presenta la xarxa de drenatge de pluvials que, s'entén, hauria d'executar-se proporcionant el pendent adequat a la solera, a fi de crear diferents conques vessants cap a un sistema de recollda conformat per embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de les aigües pluvials arreplegades fins al clavegueram municipal (ja que no es compta amb xarxa separativa).
  
Així, només en el cas que els pendents de la solera on s'ubicarà la zona coberta per a l'emmagatzematge de ferralla, provocaren que les aigües de vessament pogueren introduir-se en l'interior, s'hauria d'implementar el sistema de canaletes i dipòsit d'1 m3. No obstant, en aquest cas, tenint en compte que es tractaria d'un sistema més per a evitar l'entrada d'aigües pluvials de vessament, que per a evitar l'eixida de vessaments i lixiviats, es conclou que en compte de disposar un dipòsit d'1 m3 per a la seua retenció, haurien de connectar-se les canaletes a la xarxa de drenatge de pluvials.
  
No obstant això, i resumint, per damunt d'implementar el sistema de canaletes i el dipòsit d'1 m3, s'entén que hauria d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, i executar la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, cuidant que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzematge de residus. Abans de la connexió al clavegueram hauria d'instal·lar-se una trampa de greixos, olis i sòlids en suspensió.
  
4. Contaminació del sòl
  
Aquest impacte està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
No es detallen les característiques de la solera de la parcel·la en general ni de les zones de gestió de residus en particular.
  
5. Residus gestionats i generats
  
La indústria gestiona (arreplegada i posterior emmagatzematge temporal) tota una sèrie de residus sòlids no perillosos: paper i cartó, plàstics (polietilens d'alta i baixa densitat procedents d'embalatges, botelles, caixes), metalls fèrrics i no fèrrics (coure, acer, alumini, llautó, plom, etc.) fusta (palets i restes d'embalatges). Els residus s'arreplegaran al productor amb vehicles propis.
  
Es projecten operacions de recepció, classificació, agrupament i condicionament dels diversos residus, anterior al seu emmagatzematge temporal. No es detallen suficientment ni el lloc on es portaran a terme les operacions de recepció, classificació i agrupament, ni la naturalesa de les operacions de condicionament a què es sotmetran els residus, si bé, entre els equips que s'han d'instal·lar es troben una destructora de documents, una embaladora i una premsa, per la qual cosa en aparença, es tracta d'operacions que persegueixen un fi logístic: reduir el volum dels residus i, conseqüentment, el nombre de viatges al gestor final. Aquestes operacions de condicionament es projecta portar-les a cap en el segon cos de la nau industrial, d'uns 535 m2, aparentment obert en dos dels seus costats, ja que els altres dos quedarien delimitats per la mitgera amb la parcel·la industrial confrontant i el barandat de la nau industrial.
  
Específicament, quant a l'emmagatzematge dels residus gestionats, els diversos residus s'emmagatzemaran en diverses zones:
  
- La primera, d'uns 770 m2, es troba en el primer cos de la nau industrial. En ella es projecta l'emmagatzematge de perfils d'alumini, borumballes, paper i metalls.
  
- Es projecta una segona zona d'uns 250 m2, per a l'emmagatzematge de ferralla. Es tracta d'una zona dotada d'una coberta lleugera, oberta en la seua part anterior i queden delimitats els seus tres costats per la mitgera (costat posterior) amb la parcel·la industrial confrontant, la nau industrial (costat esquerre) i el tancament de la façana anterior (costat dret).
  
- Finalment, es projecta una tercera zona a la intempèrie per a l'emmagatzematge de cartó, fusta i residus no recuperables. La fusta i els residus no recuperables s'emmagatzemaran en contenidors.
  
A més dels residus que després de la recepció i classificació es determinen que no són reciclables o perillosos que han sigut recollits per error, durant l'habitual funcionament i manteniment de les instal·lacions també es generaran altres residus, com poden ser els recollits en l'arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió, fungibles d'oficina, fluorescents, olis hidràulics, etc.
  
6. Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental en el qual durant la fase d'explotació, es proposa la verificació periòdica de la coincidència dels impactes previstos amb els reals i de la validesa de les mesures protectores i correctores previstes.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, ja que tal com estableix el punt 6.c de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament o emmagatzematge de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una estació de transferència de residus no perillosos, promogut per l'empresa MARCIAL VICENT, SL, que es situarà al carrer l'Argila, núm. 7, del polígon la Rambla, del terme municipal d'Almassora (Castelló), en els termes establerts en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1) Quant a la gestió i generació de residus:
  
1.1. Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el normal funcionament, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió i la producció de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
1.2. Haurà de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el normal funcionament i manteniment de les instal·lacions.
  
1.3. A les zones destinades a la recepció, classificació i agrupament, condicionament i emmagatzematge temporal dels diversos residus, es comptarà amb una solera impermeable.
  
2) Quant a la generació i gestió d'aigües residuals:
  
2.1. Ha d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials. S'ha de procurar que els pendents no conduïsquen les aigües de vessament cap a les zones d'emmagatzemament de residus.
  
2.2. Ha d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials de vessament.
  
2.3. Dins del programa de vigilància ambiental, es constatarà, per mitjà d'anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells arreplegats per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Per a això, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament d'Almassora.
  
3) Respecte del nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol ll, capítol ll nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Si se sobrepassen els límits, ha de procedir-se a completar el tancament de la nau en la part que correspon a la zona de condicionament de residus.
  
4) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació.
  
5) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.
  
6) S'atendrà a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva ampliació d'autorització administrativa.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 d'octubre de 2003. El director general deGestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 30/03-AIA.
  
Títol: Projecte se ampliació i millora de la CV-170 del PK 26+000 al PK 29+000 a Vistabella del Maestrat
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Localització: Carretera CV-170 al terme municipal de Vistabella del Maestrat
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del projecte és la millora de l'estat actual de la carretera CV-170, que uneix els municipis d'Atzeneta del Maestrat i Vistabella del Maestrat, en un tram de 3.136 metres de longitud. Es proposa per a això augmentar l'amplària, estendre els talussos i crear sobreamples.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
En l'actualitat la carretera presenta un traçat en planta amb alternança de rectes, en ocasions prolongades, i revoltes. Aquestes últimes són les que major inseguretat ofereixen, per l'existència de radis xicotets i escassa visibilitat, propi de carreteres de muntanya. La calçada actual presenta una amplària aproximada de 5 metres, amb un ferm en un estat de deterioració avançat. S'han portat a terme treballs de desmunt i terraplenament en part del traçat afectat. Aquests es justifiquen, per part del promotor, per labors de conservació.
  
El perfil longitudinal de la via actual oscil·la entre un 5% i un 3%. El drenatge transversal i longitudinal no presenta problemes destacables segons la informació continguda en l'estudi.
  
La millora que es projecta presenta les característiques següents:
  
- Secció transversal de la plataforma de 6,50 metres (2x3 carrils + 2x0,25 voreres d'emergència).
  
- El traçat en planta s'ajustarà, de forma genèrica, per a una velocitat específica de 60 km/h, amb l'ocupació d'un radi mínim de 21.5 m.
  
- Es construiran cunetes de formigó armat a aquests dos marges de la carretera, excepte en les situacions en què aquesta discórrega en terraplé.
  
- Es construiran obres de pas transversal per a canalitzar les vessaments circulants pels llits i les cunetes. Es reposaran i netejaran les claveguerons existents.
  
- Es construiran murs d'escullera que permeten assegurar l'estabilitat de les vessants, com també, la recollida i posterior canalització de les aigües que sorgisquen de possibles brolladors naturals en els laterals de les vessants. L'alçada d'aquests murs serà variable, i abastarà el màxim de 3 metres per damunt de la cota del ferm.
  
3. Alternatives
  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental no proposen alternatives a l'actuació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 17 de gener de 2003 entra en la Conselleria de Territori i Habitatge (antiga Conselleria de Medi Ambient) un escrit de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transports (antiga COPUT) que sol·licitava que s'efectuen els tràmits que calguen des del punt de vista ambiental. Amb aquest fi, s'hi adjuntava un exemplar del projecte de construcció de referència i l'estudi d'impacte ambiental.
  
En data 7 de febrer de 2003 es va sol·licitar a la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infrastructures i Transports (antiga COPUT) que fóra remés el certificat del resultat del tràmit d'informació pública i les al·legacions que es produïren, si era procedent.
  
En data 13 de març de 2003, la Direcció General d'Obres Públiques comunica que el projecte de referència ha sigut aprovat inicialment i que s'efectua la informació pública corresponent. També se sol·licita l'informe i la declaració d'impacte ambiental. Per aquest motiu, s'adjunta un exemplar del projecte i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental i el projecte de construcció es va sotmetre al corresponent tràmit d'informació al pública per mitjà d'anunci publicat en el Boletín Oficial del Estado (BOE) núm. 73, de data 26 de març de 2003 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) núm. 4464, de data 21 de març de 2003, sense que s'hi presentara cap al·legació al respecte durant el termini d'informació pública, segons consta en el certificat emés pel cap del Servei Territorial de Carreteres de Castelló de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 19 de maig de 2003 la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge informe favorable al projecte presentat, on s'indica que no hi ha afeccions patrimonials en el tram previst.
  
Detectats errors en els plànols d'ubicació de les conques i de seccions transversals, en data 1 de juliol de 2003 es va remetre a aquesta Conselleria una nova documentació corregida.
  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora en el seu annex II una còpia de les sol·licituds d'informe efectuades a la secció forestal, referit a l'afecció de camins ramaders, i al Servei Conservació i Gestió de la Biodiversitat, respecte a l'afecció a l'avifauna, de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient. També s'incorpora sol·licitud d'autorització de prospecció arqueològica a la Direcció General de Patrimoni Artístic, projecte de prospecció i autorització a aquest.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que produirà i que s'indiquen a continuació:
  
- Xarxa Natura 2000: A partir del PK 1+180 proposat en el projecte, el traçat transcorre dins de l'àmbit de la zona LIC Penyagolosa, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià, segons Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord al que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats. Així mateix, per raó de la Directiva d'aus 79/409/CEE, la mateixa zona coincideix amb la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Penyagolosa, que forma part de la xarxa Natura 2000.
  
- Domini públic hidràulic: El tram afectat per les obres creua el barranc del Pardo en el PK 2+200. Així mateix, el tram comprés entre el PK 2+500 i el final de l'actuació transcorre pròxim al barranc de la Penya. Aquesta actuació, quan afecte al domini públic hidràulic o la zona de policia haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Camins ramaders: Serà d'aplicació la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, per quan puga veure's afectat el camí ramader assagador Reial d'Atzeneta a Mosquerola amb una amplària legal de 75,22 metres.
  
- La classificació del sòl pel qual transcorre el traçat de la carretera és de sòl no urbanitzable de protecció especial forestal, conforme a la declaració d'impacte ambiental de les normes subsidiàries de planejament del terme municipal de Vistabella del Maestrat.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats pel projecte
  
Revisada la documentació tramitada i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar el següent:
  
- L'actuació projectada transcorre per terrenys l'ús principal dels quals és forestal, alternant en menor mesura amb usos agrícoles dedicats al cereal. La vegetació forestal està constituïda principalment per pinars mixtos de pinassa, silvestre i pinastre. El primer d'aquests és el de major representació en l'àrea afectada per la traça de la carretera.
  
- Dels 3.136 metres que té l'actuació, 1.956 metres transcorren dins del LIC i ZEPA denominat Penyagolosa. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha transcrit literalment les característiques generals, hàbitats i espècies destacables del LIC, sense que s'obtinga cap conclusió al respecte, és a dir, no s'especifica quins hàbitats, dels existents en el LIC, es veuran afectats per l'actuació, no s'extrau cap conclusió al respecte, ni mesures correctores si foren necessàries. En definitiva, es pot concloure que l'afecció al LIC és indiferent per al projectista de l'actuació.
  
- L'actuació prevista creua el barranc del Pardo en el PK 2+200. Es té prevista la prolongació de l'obra de fàbrica existent. L'esmentada actuació pot afectar severament el llit. S'ha d'extremar la cura en l'execució de l'obra de fàbrica, evitar els abocaments incontrolats sobre el llit que puguen deteriorar el seu estat natural. De la mateixa manera ha de controlar-se que no es veja afectat el barranc de la Penya, que transcorre pròxim al traçat de la carretera en el seu últim tram.
  
- Hi ha un camí ramader que pot veure's afectat per l'actuació proposada, la denominació i amplària del qual és la següent:
  
- Camí ramader assagador Reial d'Atzeneta a Mosquerola (ample legal i necessari 75,22 m).
  
· El paisatge es veurà afectat en gran manera per l'elevada envergadura d'alguns desmunts que es generaran al llarg de la traça. Abastarà els 12 metres fora del LIC i els 10 metres en l'àmbit del LIC, i afectarà principalment a terreny forestal. Així mateix, s'introduiran elements artificials, com són els murs de maçoneria previstos, que reduiran la naturalitat existent en el lloc.
  
- El moviment de terres previst per l'actuació és considerable. Es pot afectar greument àrees de l'entorn immediat a la carretera sobre els quals no es preveu en el projecte l'execució de desmunts o terraplens. S'ha de tenir en compte que el tram de carretera previst en el projecte transcorre per un sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial forestal, i s'ha de donar compliment a les determinacions establertes en la declaració d'impacte ambiental de les normes subsidiàries de planejament de Vistabella del Maestrat.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a accions potencials de generar impactes ambientals les labors de rebuig i desbrossament, moviment de terres, transport i abocament de materials, préstecs i pedreres, afermat i pavimentat, en la fase d'execució d'obres. En la fase d'explotació les accions que s'han considerat són el tràfic i la presència física de la carretera.
  
Com a conseqüència de les accions anteriors l'estudi identifica com principals afeccions al medi l'increment dels nivells sonors, increment de la contaminació, alteració de la morfologia superficial, alteració de la hidrologia superficial, eliminació de sòl, vegetació i fauna, modificació del paisatge, afecció als camins ramaders i l'alteració econòmica i social a la població.
  
La valoració efectuada en l'estudi destaquen com a impactes negatius greus els que es produiran per l'augment dels nivells sonors com a conseqüència de l'ús de maquinària pesada durant el procés de construcció, l'alteració de la morfologia superficial com a conseqüència dels moviments de terra previstos, desmunts i terraplens, que incrementaran el risc d'inestabilitats de vessant, l'eliminació de sòl principalment d'ús forestal, l'eliminació de la coberta vegetal en les àrees afectades pels moviments de terra, l'augment de l'efecte barrera sobre la fauna, la modificació del paisatge per l'efecte dels moviments de terra i el contrast de les àrees forestals amb la via i elements artificials. La resta d'impactes s'han valorat com a negatius lleus, excepte la millora de l'activitat econòmica i la seguretat vial que s'han valorat positivament.
  
De l'informe sol·licitat pel promotor al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, respecte a l'afecció a l'avifauna de la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, es conclou que no hi ha raons ambientals referides a l'avifauna que impedisquen el desenvolupament normal del projecte.
  
Respecte al patrimoni històric i arqueològic en l'estudi s'ha incorporat un estudi preliminar de prospecció arqueològica després del qual s'ha conclòs que no s'ha trobat cap resta o indici en superfície que indique la presència de restes arqueològiques. Així mateix, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge informe favorable al projecte presentat, i va indicar que no hi ha afeccions patrimonials en el tram previst.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental pretenen per mitjà de l'aplicació d'aquestes la reducció de l'impacte acústic per mitjà de la disposició de silenciadors en la maquinària pesada, la reducció de la contaminació atmosfèrica per mitjà de regs periòdics i compliment de la legislació pel que fa a emissió de gasos pels vehicles, limitar l'eliminació de vegetació evitant l'afecció a zones no coincidents amb la plataforma, desmunts o terraplens, afavorir el trasplantament d'alguns exemplars arboris i recuperació de la terra vegetal per a la posterior reutilització, limitar l'alteració de la morfologia superficial per mitjà de la compensació de terres si fóra possible i destinant el material sobrant a abocadors autoritzats i els préstecs procedents de pedreres legalitzades, evitar l'alteració de la hidrologia superficial i subterrània controlant la vessament i la qualitat de les aigües que són abocades a llit, reducció d'afecció a les infrastructures existents i al paisatge. Per a tot això, es proposa un pla de revegetació de talussos, zones alterades i trams de traçat abandonat.
  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora també un programa de vigilància ambiental a fi de vigilar el compliment de les mesures correctores establides i realitzar un seguiment de les alteracions que es produeixen en les fases d'obra i explotació de la carretera, sense concretar-se la periodicitat del seguiment i l'elaboració d'informes ambientals.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament (annex I, apartat 8.a del Decret 162/90 i annex II, apartat 9.k de la Llei 6/01, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/86, d'avaluació d'impacte ambiental).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà de Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte mediambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació i millora de la CV-170 del PK 26+000 al PK 29+000, promogut per la Conselleria d'Infrastructures i Transports i que afecta al terme municipal de Vistabella del Maestrat, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i que es porten a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb les condicions d'obligat compliment establertes en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'estableixen les següents:
  
1. Amb anterioritat a l'aprovació definitiva del projecte s'haurà d'identificar exhaustivament si hi ha o no afecció sobre algun dels hàbitats del LIC denominat Penyagolosa. Amb aquest fi, s'elaborarà un informe detallat de la vegetació que es veurà afectada per l'obra i es valorarà l'abast de l'esmentada afecció. En el cas de detectar hàbitats afectats s'haurà de proposar després de la valoració, mesures correctores o compensatòries. L'esmentat informe ha de remetre's a aquesta Conselleria per tal d'emetre una resolució complementària amb anterioritat a l'aprovació definitiva del projecte.
  
2. No es permetrà l'obertura de préstecs i abocadors en l'entorn de l'obra en transcórrer el traçat per sòl classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial forestal. S'han de complir les determinacions establertes en la declaració d'impacte ambiental de les normes subsidiàries de planejament de Vistabella del Maestrat.
  
3. No es permetrà l'obertura de camins auxiliars pel fet que el projecte no ho preveu i, en conseqüència, no es valoren els efectes sobre el medi ambient. Així mateix, el planejament no permet l'obertura de nous camins, pistes forestals i carreteres en el sòl no urbanitzable de protecció especial forestal.
  
4. El camí ramader assagador Reial d'Atzeneta a Mosqueruela, d'ample legal i necessari 75,22 metres, bé de domini públic de la Generalitat Valenciana, haurà de quedar lliure en tota l'amplària d'obstacles que puguen pertorbar el trànsit normal dels bestiars, com també la seua continuïtat. Ha de ser respectada en tot el traçat i amplària d'acord amb el que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Les afeccions que presumiblement es puguen produir sobre el camí ramader requeriran autorització de la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló. Aquesta s'ha de sol·licitar abans a l'inici de les obres. En qualsevol cas, s'ha de senyalitzar convenientment l'encreuament del camí ramader amb el tram afectat.
  
5. Els rebliments per a bases i subbases, i els materials per a farcit (terraplens) que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
6. Es contractarà una direcció d'obra ambiental a fi de coordinar les labors de restauració amb els treballs propis de la construcció i vetlar pel compliment de les mesures de protecció i correcció ambientals necessàries.
  
7. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres.
  
8. Una vegada finalitzada l'obra i dins dels tres primers mesos següents, la Conselleria d'Infrastructures i Transports presentarà davant d'aquesta Direcció General un informe tècnic ambiental, firmat entre altres per la direcció d'obra ambiental, acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures correctores establertes d'acord a les directrius plantejades. En l'esmentat informe s'hauran d'indicar també, i si calen, les mesures complementàries que s'han d'adoptar per tal de corregir desviacions no previstes respecte a l'avaluació inicial realitzada, com també els resultats obtinguts de la vigilància ambiental d'acord a les previsions contingudes en el programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 386/2002-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Benicolet
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Terme municipal de Benicolet
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
El Pla general d'ordenació urbana de Benicolet, per mitjà del qual es pretén adaptar el planejament municipal a l'actual realitat social i econòmica del municipi com també a la nova legislació vigent, i les directrius de ordenació de la qual són:
  
- Classificar el sòl com a urbà, urbanitzable i no urbanitzable, i establir una qualificació amb assignació d'usos per identificar les zones residencial, industrial, agrícola, de granges i amb protecció genèrica.
  
- Tenint en compte la importància econòmica del sector agrícola, es pretén un aprofitament integral i la industrialització de l'esmentada activitat.
  
- Potenciar el desenvolupament econòmic municipal, per mitjà de la creació de sòl industrial que servisca de suport al sector agrícola.
  
- Protecció del patrimoni.
  
- Millora de la qualitat del nucli de població i conservació dels valors ambientals de caràcter històric, natural i urbà.
  
- Protecció del medi físic, amb la preservació dels sòls amb valors agrícoles i paisatgístics enfront dels usos urbans.
  
- Adequació dels usos en sòl no urbanitzable a la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.
  
- Control de la construcció d'habitatges unifamiliars i granges en sòl no urbanitzable, amb la definició d'àrees de producció i l'anàlisi de la compatibilitat entre aquests dos usos.
  
- Adaptació a la nova legislació i afeccions.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- El present pla general porta a terme les següents actuacions:
  
- La reordenació del sòl urbà del sector oest, on no s'ha reblert la totalitat d'aquest.
  
- Es proposa la creació de distints sectors de sòl urbanitzable residencial. El primer d'ells, el sector est, es planteja com a creixement natural del nucli urbà en aquesta direcció; se'l dota d'una façana regular. El sector oest de sòl urbanitzable residencial es planteja per tal de connectar els dos nuclis urbans del municipi, actuant com a zona de transició entre aquests dos. Adscrit a aquest sòl es qualifica un sòl dotacional al costat del polisportiu municipal.
  
- Es crea un sector de sòl urbanitzable industrial al sud del nucli urbà. Amb això es pretén desplaçar els magatzems i tallers existents en el nucli urbà fins al nou sòl proposat, i amb un ús agrícola industrial com a ús principal.
  
- S'incorpora la previsió del tram d'enllaç Llocnou de Sant Jeroni-Terrateig de l'autovia Gandia-El Morquí.
  
- També s'incorpora el nou traçat de la carretera CV-610 de Xàtiva a Gandia.
  
II- Les superfícies de sòl urbanitzable proposades i els usos globals són:
  
- Sòl urbanitzable residencial zona est: 15.933,28 m²
  
Residencial de baixa densitat (habitatge unifamiliar en filera), ordenat detalladament.
  
- Sòl urbanitzable residencial zona oest: 27.102,32 m²
  
Residencial de baixa densitat (habitatge unifamiliar aïllada)
  
- Sòl urbanitzable industrial: 50.271,97 m²
  
III- El pla general estableix les següents qualificacions de sòl no urbanitzable:
  
- Sòl no urbanitzable de protecció:
  
- Agrícola: Se situa entre el nou traçat de la carretera CV-610, el límit del terme municipal amb Terrateig paral·lel al camí d'Ontinyent, i el sòl no urbanitzable de protecció genèrica situat al nord d'aquest. Es tracta d'uns terrenys aptes per a l'agricultura disposats en terrasses i dedicats al cultiu de vinya, albercoc i altres fruiters. S'estableix com a ús dominant el rústic de regadiu. Com a usos compatibles es permeten aquells compatibles amb el medi rural, i es prohibeixen els usos residencial, ramader, industrial i terciari. Així mateix es prohibeix la realització de desmunts o moviments de terra amb finalitat agrícola o extractiva. Amb caràcter excepcional i justificant expressament la conveniència de la ubicació es permet la construcció d'edificacions o instal·lacions d'interés públic o comunitari, sempre promogudes per una administració pública.
  
- Genèrica: Abraça els terrenys situats entre el sòl no urbanitzable de protecció agrícola i els límits del terme municipal amb els d'Almiserà, Llutxent i Terrateig. En aquesta categoria de sòl es permeten els usos turístics, d'oci, recreatius i terciaris en general (art. 19 LSNU), com també el residencial de baixa densitat desenvolupat per mitjà d'un pla especial amb un mínim d'actuació de 50 ha. O inferiors, segons les condicions mediambientals.
  
- Per a ús de granges: En l'extrem sud-oest del terme municipal, en els límits del terme municipal amb Llutxent, Aielo de Rugat i Montichelvo. Es tracta de l'única zona on es permet la implantació d'activitats ramaderes. Aquestes s'han de situar a més a una distància mínima de 1000 m de qualsevol nucli de població.
  
- De llits: Es protegeixen els barrancs i llits naturals existents al terme municipal. La normativa urbanística prohibeix l'ocupació de les àrees que constitueixen els llits fluvials. També es prohibeix l'emmagatzematge de residus tòxics o perillosos i la implantació d'equipaments i instal·lacions en zones accessibles a les aigües. S'estableix la necessitat d'obtenir l'autorització prèvia de la comissaria d'aigües per a determinades construccions i activitats emplaçades a la zona de policia de 100 m.
  
- D'infraestructures viàries: Es regula per la legislació sectorial aplicable.
  
- Camins ramaders: Igual que en el cas anterior, es regularà per la legislació sectorial específica.
  
- Sòl no urbanitzable comú: Es correspon amb la resta del terme municipal. Es tracta dels terrenys situats entorn del sòl urbà i urbanitzable, i als del pla de Pinarets, emplaçats a l'oest del sòl no urbanitzable de protecció genèrica. En aquesta categoria de sòl s'inclou com a ús dominant l'agrícola. Es permet la realització d'obres i instal·lacions requerides per la infraestructura i serveis públics estatals, autonòmics o locals, la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats, de conformitat amb el que disposa la Llei 4/1992 sobre el sòl no urbanitzable, els magatzems vinculats a explotació agrícola, ramadera o forestal, activitats subjectes a prèvia declaració d'interés comunitari, actuacions integrals i reforma o ampliació d'activitats industrials.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental justifica la solució adoptada per a les distintes categories de sòl expressant el següent:
  
- Sòl Urbà: Es porta a terme una reordenació de l'esmentat sòl.
  
- Sòl Urbanitzable: Es plantegen els distints sòls urbanitzables com a creixement natural del nucli urbà enfront de la seua ubicació en emplaçament aïllat respecte del nucli urbà.
  
- Sòl no urbanitzable: Pel que fa a aquesta categoria de sòl, la qualificació proposada és conseqüència de les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental sobre els usos recomanats per a cadascuna de les unitats ambientals proposades. Cal apuntar l'existència de diversos condicionants que cal tenir en compte a l'hora de definir la qualificació de sòl proposada. El primer dels condicionants citats és la necessitat d'emplaçar en el terme municipal els usos pecuaris que es desenvolupen en el municipi. La localització elegida per a la implantació de granges es justifica perquè la unitat ambiental 2, on se situa, és la que presenta una major aptitud per a albergar aquest ús, i que es disposa a una distància suficient per a evitar afeccions a la població de Benicolet i a la dels nuclis urbans pròxims. En el cas de la unitat ambiental 3.1, on la proliferació d'habitatges unifamiliars ha alterat les condicions naturals d'aquesta i pensat que la seua restitució a les condicions inicials és molt difícil, s'opta per un sòl de característiques comunes on la redacció d'un instrument de planejament més precís permetria regular la situació d'aquesta. Finalment s'afirma que, de conformitat amb els criteris de la corporació, es varia la classificació de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística per a les zones elevades del terme municipal per la classificació de sòl no urbanitzable de protecció genèrica, entenent per aquesta la que no permet la desfragmentació del sòl amb intervencions mínimes puntuals inconnexes, i en la qual es permeten els usos descrits en el punt anterior.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 28 d'octubre de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre estudi d'impacte ambiental, projecte i expedient administratiu relatiu al Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benicolet, el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'incoa.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 20 de març de 2002 i en el DOGV núm. 4202, de 4 de març de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 29 al·legacions, segons consta en el certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament de Benicolet.
  
2. Resum de les al·legacions de caràcter ambiental
  
- Al·legació presentada per José Luís Ferrando Francés.
  
Entre altres coses, qüestiona la ubicació dels sòls urbanitzable industrial i residencial de baixa densitat, aspecte que es repeteix en altres al·legacions. També expressa la seua disconformitat amb la ubicació del sòl dedicat a l'ús de granges, a causa de la proximitat al barranc de Xetà, i la possible contaminació de les seues aigües, com també a l'arribada de males olors al nucli urbà. En últim lloc conclou l'escrit d'al·legació amb la sol·licitud d'un estudi en la delimitació entre la zona de protecció agrícola i la zona de protecció paisatgística.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 6 de novembre de 2002 se sol·licita a l'Ajuntament de Benicolet ampliació de la documentació presentada, en concret:
  
- Acreditació de l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a garantir la demanda prevista amb el desenvolupament del sòl urbanitzable proposats en el pla general.
  
- Certificat sobre la capacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals per a admetre les aigües residuals generades amb el desenvolupament dels sòls urbanitzables proposats.
  
- Informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural Valencià.
  
En dates 21/02/2003 i 26/03/2003, l'Ajuntament de Benicolet remet la documentació sol·licitada.
  
Informes sectorials
  
En data 7 de novembre de 2002 se sol·licita informe a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
En data 10 de febrer de 2003, la Direcció Territorial de Medi Ambient de València remet els informes tècnics de la Secció Forestal, de Camins Ramaders i d'Espais Naturals.
  
- En l'informe de la Secció Forestal s'expressa que al terme municipal de Benicolet no hi ha forests catalogades d'utilitat pública o consorciades, i s'informa favorablement la classificació proposada per al terreny forestal existent al terme.
  
- En l'informe de camins ramaders se cita que la documentació presentada recull correctament els camins ramaders classificats al terme municipal.
  
- La Secció d'Espais Naturals informa que no s'afecta cap espai natural protegit de la província ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. També s'indica que el sector nord-oriental del terme municipal alberga els contraforts de la serra Marxuquera, i la classificació proposada per als esmentats terrenys és la de sòl no urbanitzable protegit.
  
En data 21 de febrer de 2003 l'Ajuntament de Benicolet remet una còpia de l'informe emés per la Conselleria de Cultura i Educació sobre el Pla General d'Ordenació Urbana de Benicolet. Aquest expressa que s'ha diferenciat el nucli històric tradicional, i que s'ha redactat una normativa específica per a aquest. També s'indica que dels sis elements que constitueixen el catàleg, no hi ha cap mereixedor de tenir la consideració de bé de rellevància local. Finalment, es conclou amb l'informe favorable de l'ordenació presentada.
  
Afeccions legals
  
1. Els camins ramaders existents al terme municipal de Benicolet són:
  
- Assagador del camí d'Ontinyent a Gandia, de 37,5 m d'amplària legal. Part de la citada via discorre entre els termes de Benicolet i Llutxent, per la qual cosa es comptabilitza la meitat de l'amplària citada.
  
- Assagador del camí de Lorcha, de 6 metres d'amplària legal. Aquesta discorre entre els termes de Benicolet i Aielo de Rugat pel que, igual que en el cas anterior, es comptabilitza la meitat de l'amplària indicada.
  
De conformitat amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, els terrenys ocupats per les dos camins ramaders es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders, regulats per l'esmentada llei.
  
2. En el terme municipal de Benicolet no hi ha llits d'aigua contínua. Els barrancs presents en aquest són:
  
- Barranc de Xetà, que es constitueix com a límit del terme municipal en el costat sud.
  
- Barranc del Pontarró. Discorre pel límit oest del terme, i desemboca en el barranc de Xetà.
  
- Rambla de Pinet, que travessa el terme municipal per la seua meitat amb direcció nord-oest-sud-est, i a la qual desemboquen diversos barrancs de menor entitat, dels quals destaca el barranc del Borrido, a l'oest.
  
- Riu Vernissa. Format en les proximitats del molí de Julià per la confluència del barranc de Xetà i la rambla de Pinet. Constitueix el límit sud-est del terme municipal.
  
- Barranc de la Murta, que discorre per la zona muntanyosa a l'oest del terme, desembocant en el riu Vernissa.
  
Aquests llits es troben classificats com a sòl no urbanitzable de protecció llits. Es fan constar en el pla de l'estudi d'impacte ambiental, de conformitat amb la legislació vigent, les zones de servitud de pas de 5 m, la línia límit de l'edificació situada a 20 m d'aquests, i la zona de policia de 100 m, on es condicionaran els usos implantats en aquesta.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que, consultades les bases de dades de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Educació, no hi ha jaciments arqueològics ni restes arquitectòniques d'interés al municipi. S'assenyala l'existència dins de la rambla de Pinet i aigües amunt del terme municipal, un jaciment catalogat de dentadures de peixos i restes d'organismes d'origen marí. El seu emplaçament en el llit de la rambla fa que en èpoques de desbordament, part dels restes puguen desplaçar-se aigües avall fins al terme municipal de Benicolet.
  
4. Pel terme municipal de Benicolet discorre una línia elèctrica d'alta tensió, que voreja el nucli urbà pels costats est, sud i oest.
  
Consideracions ambientals
  
1. El terme municipal de Benicolet forma part d'un territori caracteritzat per l'alternança de serres i valls que se situen sobre materials carbonatats, que formen un ambient denominat serres i valls prebètics. Dins d'aquest ambient es poden diferenciar dos tipus de materials; en els relleus muntanyosos els materials més representatius són les calcàries i dolomies juràssiques i cretàciques, mentre que a la zona de les valls destaca la presència de margues blanques i blaus en fàcies TAP del miocé amb nivells detrítics en la base, sobre els quals discorre la xarxa fluvial. Els primers es corresponen amb les elevacions muntanyoses situades a l'extrem nord-est del terme municipal, mentre que els segons s'estenen principalment a la zona centre i oest del terme. L'estudi d'impacte ambiental assenyala el riu de Pinet com un punt d'inflexió en la geologia present en el terme municipal, als marges del qual es troben dipòsits de llims de vessant amb cantells aïllats de calcària.
  
2. Pel que fa a la hidrologia del terme municipal, en el punt anterior s'han enumerat els llits existents en aquest.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental defineix el clima de Benicolet com a mediterrani subhumit sec, on el període estival es caracteritza per temperatures elevades i escasses precipitacions, predominen els vents de ponent. En època hivernal són majoritaris els vents de Tramuntana o de component nord. Segons dades obtingudes en l'observatori termopluviomètric de la Pobla del Duc, pròxim a Benicolet, la precipitació mitjana anual ronda els 600 mm; la gran majoria de les precipitacions es dóna en època tardorenca.
  
En relació amb la direcció dels vents dominants, el nou planejament planteja la ubicació del sòl no urbanitzable destinat a l'ús de granges en una posició allunyada del nucli urbà de Benicolet i dels municipis confrontants, on la distància a aquests i la direcció del vent evitaran que es produïsca una afecció directa a la població, principalment per males olors.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental defineix la vegetació potencial que es donaria al terme municipal com la pertanyent a l'associació climatòfila de carrascars amb llentiscle i margalló, denominada Rubio-Quercetum rotundifoliae, l'etapa més avançada de la qual es podrien trobar les següents espècies vegetals:
  
- Quercus rotundifolia (carrasca)
  
- Pistacia lentiscus (llentiscle)
  
- Chamaerops humilis (margalló)
  
- Rhamnus alaternus (Aladern)
  
- Olea europea var. Sylvestris (ullastre)
  
- Smilax aspra (arítjol)
  
- Lonicera implexa (lligabosc mediterrani)
  
També destaca l'existència de vegetació pròpia de llits i rambles.
  
L'estudi d'impacte ambiental divideix la vegetació existent en l'actualitat en el terme municipal en quatre grans grups. Aquests són:
  
- Elevacions muntanyoses del nord-est amb pendents més acusades.
  
Es tracta d'uns terrenys castigats per l'acció dels incendis forestals soferts en la zona, en els quals la vegetació es troba en una etapa degradada. Es poden trobar exemplars aïllats de Pinus halepensis i de Quercus rotundifolia, com també timó, romer i espart.
  
- Elevacions muntanyoses del nord-est amb pendents menys acusats.
  
Es tracta d'uns terrenys on predomina el mont baix autòcton, amb presència de coscoll, margalló, llentiscle, argelaga, arçot, etc. També es ressalta que l'escassetat hídrica en determinades èpoques dificulta el desenvolupament d'aquestes espècies i la regeneració de la zona.
  
- Rambles i llits.
  
Es tracta de la vegetació edafòfila potencial d'aquest tipus de terrenys al·luvials, on predominen espècies com els baladres (Nerium oleander), canyes (Arundo donax) i tamariu (Tamarix sp.).
  
- Ondulacions suaus al sud-oest del riu Pinet.
  
En aquest grup s'inclouen els terrenys de cultiu, principalment de secà, situats sobre els dipòsits de margues en fàcies TAP. Els cultius principals estan constituïts per vinya, olivera, albercoc, prunera i altres fruiters.
  
5. Quant a la fauna present en el terme municipal de Benicolet, l'estudi d'impacte ambiental afirma que aquella més desenvolupada és la vinculada a l'activitat humana, a causa de la degradació de les zones amb major potencial. S'incorpora un llistat d'espècies animals observades al municipi i altres que poden trobar-se en aquest, que mostren l'àmbit de localització d'aquestes, bé en el municipi, bé en els municipis confrontants.
  
6. Pel que fa a l'existència d'àrees degradades en el municipi, l'estudi d'impacte ambiental assenyala la proliferació d'habitatges unifamiliars en sòl no urbanitzable com un dels fets que suposa una alternança de l'ecosistema, amb la conseqüent aparició d'abocadors incontrolats amb motiu de les restes d'obra i residus generats.
  
7. Pel que fa als riscos ambientals, l'estudi d'impacte ambiental mostra el següent:
  
- Hi ha risc d'inundació de grau baix a la rambla de Pinet, des del terme municipal de Llutxent, l'últim tram del barranc de Xetà, i en el tram del riu Vernissa fins al paratge de la Solaneta. Els terrenys afectats coincideixen amb els mateixos llits i amb terrenys de cultiu, i no es veuen afectades zones d'ús residencial, industrial o dotacional.
  
- El terme municipal presenta dos tipus d'aqüífers, un detrític associat als dipòsits margosos, i un altre càrstic associat a les elevacions calcàries del municipi. El primer d'ells es correspon amb les margues en fàcies TAP amb escassa permeabilitat, mentre que el segon presenta dues zones diferenciades que coincideixen amb canvis del material, amb riscos de contaminació de l'aqüífer alt i mitjà.
  
- Les àrees del terme municipal sotmeses a un major risc d'erosió són les corresponents a les zones més elevades d'aquest on la cobertura vegetal és menor. Al contrari, les zones transformades destinades al cultiu presenten un risc molt davall a l'erosió. Com a zona intermèdia es destaca la part ocupada pels terrenys amb pendents intermèdies, on el risc d'erosió és moderat.
  
- A les elevacions muntanyoses al nord-est del terme municipal hi ha diverses zones que presenten risc de lliscament mig o risc de despreniment. Aquestes àrees estan classificades en el pla general com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica, encara que dins d'aquesta categoria de sòl no queden diferenciades d'altres terrenys que no presenten els esmentats riscos. Es parla també de l'existència d'un risc mitjà de lliscament en els materials margosos, per la qual cosa es considera necessari realitzar estudis geotècnics per a determinades actuacions.
  
- El risc sísmic és baix.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental defineix unitats ambientals homogènies segons les característiques dels factors del medi analitzats. Aquestes són:
  
- Unitat 1: Rambles i llits de la xarxa fluvial quaternària.
  
Inclou els llits corresponents al riu Pinet, als barrancs del Pontarró i Xetà, així com el primer tram del riu Vernissa. L'estudi d'impacte ambiental conclou sobre la capacitat d'ús amb la recomanació de protegir els terrenys per tal de conservar les condicions edàfiques i de vegetació, minimitzant les actuacions donats els riscos d'inundació i de contaminació de les aigües. Els terrenys que conformen els llits descrits estan classificats com a sòl no urbanitzable de protecció llits.
  
- Unitat 1.1: Rambles i llits de la xarxa fluvial quaternària alterats.
  
Amb les mateixes característiques que la unitat 1, engloba el tram inicial del riu Pinet al terme municipal de Benicolet, on apareixen punts d'abocament incontrolats. Es proposen els mateixos usos que en la unitat anterior, es porta a terme, a més, la restitució de les condicions edàfiques i de vegetació.
  
- Unitat 2: Terrasses de cultiu sobre margues blanques.
  
Inclou els terrenys situats al sud-oest del riu Pinet. L'estudi d'impacte ambiental recomana la continuïtat dels usos actuals i el control sobre les noves activitats que s'han d'implantar, sobretot en el cas d'indústries i de granges.
  
- Unitat 2.1: Terrasses de cultiu sobre margues blanques a l'est.
  
De semblants característiques que la unitat 2, comprén els terrenys emplaçats en el marge esquerre del riu Pinet, a la zona denominada pla de Nassau. Es recomana la protecció del cultiu tradicional, i conserva l'homogeneïtat del paisatge actual
  
- Unitat 3: Àrees de mont baix sobre materials calcareodolomítics d'escàs pendent.
  
Es tracta dels primers contraforts muntanyosos situats al nord-est del riu Pinet. L'estudi d'impacte ambiental recomana dotar la zona de protecció a fi de conservar i recuperar la vegetació potencial de la zona, permetent uns usos compatibles amb aquest fi. La majoria dels terrenys inclosos en aquesta unitat es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica.
  
- Unitat 3.1: Àrees degradades de mont baix sobre materials calcareodolomítics d'escàs pendent.
  
De semblants característiques a la unitat 3, però amb un estat de la vegetació més degradat i la construcció incontrolada d'habitatges unifamiliars. Igual que en el cas anterior, es proposa la protecció dels esmentats terrenys amb l'objecte de conservar i recuperar la vegetació potencial de la zona. També s'expressa la necessitat d'impedir la construcció de noves edificacions o usos incompatibles amb el fi buscat, i de regular les edificacions actuals. Els terrenys inclosos en aquesta unitat ambiental estan classificats com a sòl no urbanitzable comú.
  
- Unitat 4: Relleus muntanyosos calcareodolomítics de pendent pronunciat.
  
Es tracta dels terrenys que ocupen la zona muntanyosa situada a l'est del terme municipal, que forma part dels contraforts de la serra de la Murta i Mondúver. L'estudi d'impacte ambiental proposa sobre la capacitat d'ús, la protecció de la zona a fi de conservar i recuperar la vegetació potencial de la zona, i permet usos compatibles amb aquest fi. El pla general classifica aquests terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica.
  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una valoració de les distintes unitats ambientals definint uns índexs de qualitat ambiental (ICA) per a cadascuna d'elles.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que el planejament proposat s'adequa en gran manera a les previsions o recomanacions de l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix s'identifiquen les afeccions que cada categoria de sòl generarà sobre els distints factors del medi destacant, sobretot per a les distintes categories de sòl no urbanitzable, que la regulació dels usos permesos i prohibits en la normativa específica per a cada tipus de sòl permetrà minimitzar les afeccions sobre el medi.
  
10. Es destaca que les actuacions previstes no suposaran una afecció important sobre el paisatge, a causa de la poca entitat i la proximitat al casc urbà, excepte la zona destinada a ús industrial, que està ubicada en un terreny descendent cap al barranc de Xetà i fa que siga necessari adoptar mesures que tendeixen a controlar la tipologia edificadora, altures, acabats, etc.
  
11. Els nous usos proposats suposaran una diversificació de l'economia municipal, conservant els usos agrícoles presents en el municipi i que constitueixen la base econòmica de la localitat.
  
12. La gestió de l'abastiment d'aigua potable a la població la porta a terme l'Ajuntament de Benicolet, mentre que EGEVASA realitza en control analític de l'aigua. El subministrament d'aigua prové de la Font Micairent, situada sobre terrenys catalogats com a forest pública al terme municipal de Montichelvo. La documentació presentada expressa que el subministrament en l'actualitat és insuficient, sobretot en època estival, per la qual cosa s'està en vies d'esmenar el problema. Així mateix s'indica que en el moment de la redacció del present pla el municipi s'abasteix, a més del pou situat a Montichelvo, d'un altre ubicat a Llutxent. L'estudi d'impacte ambiental afirma que si s'aconsegueix la població màxima prevista en el municipi, considerant un consum de 250 l/hab/dia, el dipòsit existent resulta insuficient per a garantir l'abastiment d'aigua potable a la població. Aquest s'hauria de recarregar i provocaria, amb tota probabilitat, restriccions en el subministrament.
  
En compliment de la sol·licitud de documentació realitzada a l'Ajuntament de Benicolet, aquest aporta un estudi sobre les necessitats hídriques del Pla general d'ordenació urbana de Benicolet. En aquest document s'afirma que les actuacions urbanístiques proposades quedaran subjectes a estudis puntuals sobre les necessitats hídriques en el moment del seu desenvolupament.
  
13. La xarxa de sanejament municipal recull les aigües pluvials i residuals, les condueix fins a l'estació depuradora municipal, construïda en 1997. Pel que fa a la capacitat d'aquesta, s'adjunta un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües en què s'indica que la citada EDAR està dissenyada per a tractar 200 m³/dia, però que tracta actualment un cabal mitjà de 118 m³/dia. També se cita que el cabal previst que es generarà en el sòl residencial serà de 52 m³/dia, ja que per al sòl industrial es proposa la creació d'una nova depuradora, conclou la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades les noves zones residencials en l'EDAR de Benicolet. Finalment, s'afirma que l'abocament generat es realitzarà d'acord amb el que disposa l'ordenança municipal d'abocament o, si no n'hi ha, al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per l'entitat de sanejament.
  
14. La recollida i transport dels residus sòlids urbans generats a Benicolet es realitzada per l'empresa GIRSA, que els trasllada a la planta d'Ador. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no s'han trobat en el municipi parcel·les que pogueren destinar-se a abocador inert. Els residus es dipositen amb molta freqüència de manera incontrolada en punts pròxims als llits.
  
15. L'estudi d'impacte ambiental proposa l'adopció de diverses mesures preventives i correctores per a minimitzar o eliminar els impactes negatius que es generaran sobre els distints elements del medi. S'aporta una relació de mesures de caràcter general, relatives a les obres d'urbanització, les afeccions sobre el paisatge, l'abocament d'aigües residuals, les captacions d'aigua potable, la gestió de residus, el risc d'inundació i l'afecció al patrimoni historicoartístic. Igualment es proposen mesures encaminades a minimitzar els impactes generats per determinats usos, com són el residencial, entre les quals es proposa la redacció d'un pla especial que regularitze la situació dels habitatges unifamiliars apareguts en sòl no urbanitzable al nord-est del nucli urbà, l'ús industrial, l'agrícola i el ramader.
  
16. Es defineix un programa de vigilància ambiental en el qual s'identifiquen els impactes ambientals de major repercussió que hauran de ser objecte de control.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Benicolet (València), promogut per l'Ajuntament de Benicolet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- L'estudi d'impacte ambiental recomana per a les unitats ambientals 3 i 4 la protecció dels terrenys inclosos en aquestes, a fi de conservar i recuperar la vegetació potencial de la zona i que els nous usos per a aquestes siguen compatibles amb aquest fi. El Pla general d'ordenació urbana de Benicolet classifica els esmentats terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció genèrica, considerant com a usos permesos les activitats turístiques, recreatives, esportives d'oci i lleure i terciàries en general (art. 19 LSNU), i habitatges unifamiliars de baixa densitat quan es desenvolupen per mitjà d'un pla especial o de manera conjunta amb els usos citats amb anterioritat.
  
La documentació presentada no justifica que la protecció genèrica assignada als esmentats terrenys siga compatible amb els valors que presenten les citades unitats ambientals, ni que els usos permesos en la normativa urbanística per a aquesta categoria de sòl estiguen encaminats a una recuperació i conservació de la vegetació potencial de les esmentades àrees. És necessari mencionar que els usos permesos per la normativa urbanística per a aquesta classe de sòl, a l'empara de l'article 19 de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable, s'arrepleguen en l'esmentada llei com a usos permesos, prèvia declaració d'interés comunitari en sòl no urbanitzable comú que no es correspon amb el cas que ens ocupa. Per tot això, es considera necessari canviar la qualificació del sòl no urbanitzable de protecció genèrica, passant a denominar-se sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal. Així mateix, la normativa urbanística relativa a aquesta nova qualificació de sòl no urbanitzable ha de prohibir els usos actualment permesos per al sòl no urbanitzable de protecció genèrica, optant per definir uns usos compatibles amb els valors que motiven la nova qualificació i la finalitat de la qual estiga d'acord amb les recomanacions de l'estudi d'impacte ambiental. La normativa urbanística pot regular la conservació i explotació dels usos agrícoles existents en l'actualitat en el sòl no urbanitzable de protecció genèrica, per evitar les noves transformacions de terreny.
  
També s'haurà de revisar el límit entre els sòls no urbanitzable de protecció genèrica i no urbanitzable de protecció agrícola, principalment en la zona nord-est de la Casa Fernando, s'hauran d'evitar les traces rectes i adaptar la delimitació dels sòls a la realitat del terreny.
  
II- De conformitat amb el que expressa la documentació presentada, es considera necessari redactar, en el termini màxim de dos anys, un pla especial d'ordenació d'usos en la zona coneguda com a pla dels Pinarets, situada al nord de la rambla del Pinet i classificada com a sòl no urbanitzable comú, a fi de regular la construcció incontrolada d'habitates unifamiliars.
  
Ja que l'esmentada zona presenta tant terrenys destinats a l'ús agrícola com a zones de mont baix sense transformar, es considera necessari introduir un apartat en la normativa particular d'aquesta categoria de sòl per mitjà del qual es condicione la implantació dels nous usos permesos preferentment en àrees transformades, davant de la seua ubicació en terrenys on la seua construcció supose l'eliminació de la vegetació natural i la realització de moviments de terra importants.
  
III- Ja que l'Ajuntament de Benicolet afirma que els recursos hídrics dels qual s'abasteix el municipi són insuficients en l'actualitat, es considera necessari que, amb caràcter previ a la programació de cadascun dels sòls urbanitzable classificats, l'Ajuntament de Benicolet acredite davant d'aquesta Direcció General l'existència de recursos hídrics suficients per a abastir els sòls proposats.
  
IV- L'informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Benicolet, expressa la viabilitat de l'esmentat sistema per a tractar les aigües residuals generades amb el desenvolupament dels sòls residencials indicant que, per a l'ús industrial, es planteja la construcció d'una nova depuradora. La documentació presentada no indica la localització d'aquesta ni en defineix les característiques. Per aquest motiu, s'ha d'establir una reserva de sòl dotacional per a la implantació de l'esmentada infraestructura, que ha d'executar-se paral·lelament al desenvolupament del sòl industrial. En el cas que no s'establisca la reserva de sòl citada o que la nova estació depuradora no estiga en servei amb caràcter previ a l'entrada en funcionament del sòl industrial, el col·lector d'aigües residuals del sòl industrial es connectarà a la xarxa municipal de clavegueram, s'ha de sol·licitar nou informe a l'entitat de sanejament d'aigües sobre la capacitat de l'EDAR existent per a admetre les aigües residuals generades en el sòl industrial. En aquest cas, les indústries adoptaran els oportuns sistemes de predepuració perquè els abocaments generats s'assimilen a un abocament d'aigües residuals domèstiques.
  
V- De conformitat amb la informació de l'entitat de sanejament d'aigües, en absència d'ordenança municipal d'abocament, els abocaments d'aigües residuals a la xarxa municipal s'ajustaran al que disposa el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament.
  
VI- La xarxa de clavegueram dels distints sòls urbanitzables proposats es projectarà sempre amb caràcter separatiu, excepte quan per justificades raons tècniques siga impossible adoptar aquesta solució. Anterior al punt d'abocament de la xarxa de pluvials es disposarà un sistema de pretractament, la funció del qual serà eliminar els sòlids i substàncies que poguera arrossegar l'aigua de pluja. També es construirà una arqueta de registre per a presa de mostres de l'abocament.
  
VII- La línia elèctrica aèria que discorre per les proximitats del sòl urbà ha de ser soterrada, o desviar el seu traçat, al seu pas pels sòls urbanitzable proposats.
  
VIII- S'ha d'adoptar la recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Aquells que per les seues característiques tinguen la consideració inerta, seran dipositats en abocador autoritzat. La resta de residus generats serà tractat conforme a les seues característiques fisicoquímiques per gestors autoritzats. Les restes vegetals originades amb el desbrossament i tala de l'arbratge existent als terrenys que s'han d'urbanitzar seran gestionats de manera adequada a la seua naturalesa. S'ha de prohibir la incineració de qualsevol tipus de residu.
  
IX- S'han de clausurar els abocadors incontrolats existents al terme municipal, i retirar els residus a abocador controlat.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 464/02-AIA
  
Promotor Arcillas del Mediterráneo SL
  
Autoritat substantiva Direcció General d'Urbanisme (ST València)
  
Objecte del projecte Declaració d'interés comunitari per a planta de llavat i classificació d'àrids
  
Localització Terme municipal Higueruelas (València)
  
Descripció del projecte
  
Dins de les instal·lacions que es pretenen instal·lar, es realitzen dos processos mineralúrgics destinats un al llavat i eliminació del fang en les arenes blanques, i l'altre al garbellament sec de les arenes grogues per a aconseguir la seua homogeneïtzació.
  
La planta es localitza dins d'una antiga explotació minera, propietat del promotor, que es troba en estat d'explotació, denominada Salvador localitzada al sud del terme municipal d'Higueruelas.
  
L'accés es realitza des de la carretera del Villar del Arzobispo a Higueruelas, on aproximadament en el PK 6, es pren una pista en el marge esquerre (oest) i per mitjà d'aquesta, recorreguts poc més de 1000 metres en direcció oest s'arriba al vèrtex de la concessió minera, en el buit més meridional del qual s'ubicarà la planta, amb una superfície per a la instal·lació de la planta pròxima a 20.000 m2.
  
No hi ha acumulació de material que s'ha de tractar, atés que el mineral es presenta juntament amb l'estèril i se selecciona davant de l'extracció de la concessió minera en la qual s'ubica la planta, i es transporta en camions directament a la tremuja. A partir del tractament pot romandre emmagatzemat un volum no superior a 30 m3 al peu de les cintes transportadores d'arena llavada i arena groga garbellada.
  
El volum de producció diari és del mateix ordre que la demanda, el material classificat serà carregat in situ per una pala directament a camions de transport extern.
  
Les escombreres a les quals fa referència l'estudi d'impacte ambiental, corresponen al dipòsit d'estèrils de tota l'explotació de la concessió minera, que s'està realitzant en l'actualitat dins del buit creat a la zona oest, contigua a una zona ja restaurada.
  
L'aigua d'ús industrial serà recollida per mitjà de bombament dels dipòsits pluvials naturals que es formen en els nivells mes baixos de la pedrera, i transportada a un dipòsit que subministrarà el volum necessari per al funcionament de la planta, amb un sistema de decantació per a l'eliminació dels fangs i reaprofitament d'aigua que serà reciclada en el procés de llavat.
  
Alternatives
  
L'estudi d'alternatives es limita a justificar l'emplaçament d'aquesta dins de la zona extractiva, ja que ambientalment és la que menors impactes provoca sobre la ubicació, en ser una zona ja degradada i es minimitzen els impactes derivats del transport.
  
No és necessària la construcció de pistes o camins d'accés. Donada l'existència d'una zona afeixada no cal l'ús de cintes transformadores, que serien necessàries en una ubicació amb topografia plana. L'activitat s'ubica a més de 5 km de qualsevol nucli urbà, per la qual cosa no existeixen a penes efectes sobre la població, i faciliten les tasques operatives en ubicar-se a la planta de producció de la matèria primera.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació es va presentar en data d'11 de desembre de 2002, però el promotor la va aportar directament. En data de 17 de febrer de 2003 es va rebre la sol·licitud de la declaració d'interés comunitari de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe del Servei Territorial de Medi Ambient:
  
En l'esmentat informe es diu que la zona no afecta cap espai protegit, sinó que es troba en un espai degradat per la mineria a cel obert sense restauració. I que es troba en finques particulars fora de la forest d'utilitat pública núm. 53, però dins de l'enclavat H de l'esmentada forest.
  
Afeccions legals
  
No hi ha afeccions legals d'àmbit ambiental que impedisquen l'activitat que es pretén portar a terme, no obstant això li seran d'aplicació els requisits que consideren oportuns els diferents organismes que autoritzen l'esmentada activitat.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental l'activitat proposada no planteja cap impacte que siga crític ni sever, encara que hi ha certs aspectes que no han sigut considerats en l'estudi d'impacte i que han de ser considerats com la instal·lació de la línia elèctrica, la qual no queda clar en el projecte ni en l'estudi si es tracta d'una línia existent o si bé s'ha de portar una nova línia elèctrica la qual ha de ser autoritzada per indústria i el traçat de la qual pot ser objecte d'una avaluació d'impacte ambiental, segons la Llei forestal valenciana o bé per la Llei d'impacte, segons les característiques de la dita línia o del seu traçat.
  
D'altra banda no s'ha presentat el pla de clausura i abandonament de la planta, per la qual cosa s'ha d'aportar segons s'indica en els condicionants de la present declaració l'esmentat pla en el qual s'especifiquen les fases de clausura, destinació de totes i cadascuna de les parts de la infraestructura, maquinària, residus, construccions annexes, com la bassa reguladora, les basses de decantació per al reciclatge de l'aigua i en general totes i cadascuna de les parts de la planta que es pretén instal·lar, com també la restauració del buit on s'ubica aquesta, segons s'incloga en el projecte d'autorització de la concessió minera Salvador, sobre la qual es pretén portar a terme la instal·lació.
  
Quant a l'estudi de vents, s'han utilitzat dades de l'estació de Manises, les quals no serveixen per a res en l'entorn de l'activitat proposada, i si bé és cert que no hi ha dades de l'Institut Nacional de Meteorologia, s'haurien d'haver realitzat observacions locals i consultes bibliogràfiques per a determinar les mesures correctores que siguen més adequades segons la pols i el soroll, i considerar que es tracta d'una zona on ja es produeixen els esmentats impactes derivats de les activitats extractives, per la qual cosa s'han de minimitzar al màxim les emissions atmosfèriques.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 4/92, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable del Consell de la Generalitat Valenciana, per a l'obtenció de la declaració d'interés comunitari.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitage, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que siguen preceptives, el projecte per a la planta de llavat i classificació d'àrids, localitzada a la pedrera Salvador al terme municipal d'Higueruelas (València) el promotor del qual és Arcillas del Mediterráneo SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental, com també les condicions establertes en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
1. Els camins i accessos han de ser reparats per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deterioració d'aquests respecte de l'estat actual òptim per a la circulació tant dels camions de càrrega com per al transport intern des de les zones de producció, a l'efecte de minimitzar-hi el soroll i la pols.
  
2. El transport es realitzarà sempre amb lones, i els regs es produiran periòdicament mantenint sempre la humitat i compactació necessàries per a evitar la pols des de l'accés exterior i eixida dels camions que es porten el producte classificat.
  
3. És necessària la presència de lones o estructures de tancament per a cobrir les piles de materials perquè siguen cobertes en cas de dies de vent o quan finalitze la jornada laboral, a fi d'evitar l'alçament de pols.
  
4. Es presentarà a la Conselleria d'Indústria, la qual haurà de remetre còpia d'aquest a aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, el pla de clausura i abandonament de la planta, en el qual ha d'especificar-se la destinació de tots els materials i temps estimat de vida útil d'aquests, per la qual cosa una vegada rebut l'esmentat pla es podran determinar possibles avals per a portar a terme la dita fase d'abandonament.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 95/03-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer
  
Promotor: Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte: Reclassificació de sòl no urbanitzable amb especial protecció agrícola a urbanitzable industrial
  
Localització: Alcàntera del Xúquer
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
Les modificacions que s'han plantejat sobre l'ordenació actualment vigent són les següents:
  
a) Se reclassifica com a sòl urbanitzable industrial una bossa de sòl de 45.516 m2, actualment no urbanitzable amb especial protecció agrícola, situat en el límit oest de la població.
  
b) S'introdueixen xicotetes modificacions en la xarxa estructural de la població consistents a reajustar la seua definició viària i dotacional dins de la unitat d'execució núm. 2 i, a més, es modifica l'ús docent de la dotació establerta en aquesta UE per a convertir-la en multiús dotacional.
  
No obstant això, i d'acord amb la naturalesa de la modificació, només és objecte d'avaluació d'impacte ambiental, procés aquest que culmina amb la present declaració d'impacte ambiental, la part d'aquesta es recull en el punt a) abans esmentat.
  
Es persegueix que sobre la superfície a reclassificar s'ubique, de forma dominant, indústria lleugera relacionada amb el medi agrícola.
  
2. Alternatives
  
No s'han estudiat alternatives per a la ubicació del sòl industrial.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 24 de març de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4421, de data 20 de gener de 2003, com també en un diari no oficial, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no hi ha afecció a cap servitud legal.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
Primerament, és necessari referir-se a les importants carències que s'han detectat en l'estudi d'impacte ambiental presentat, carències que poden sintetitzar-se de la següent manera:
  
S No hi ha un estudi d'alternatives que concloga que la millor localització del sòl destinat a ús industrial és la finalment proposada en la modificació puntual. Així, per exemple, no s'ha justificat perquè és més encertat disposar del sòl en una zona classificada com a sòl no urbanitzable de protecció especial agrícola, en comptes de en la bossa de sòl no urbanitzable comú localitzada al costat del nucli urbà d'Alcàntera del Xúquer. S'entén que és sempre essencial que aquest extrem quede prou justificat en un estudi de les característiques de l'ara presentat fet que, indefectiblement, només podria aconseguir-se enfrontant de l'alternativa proposada amb altres opcions possibles.
  
- Igualment, s'havia d'haver fet referència a la realitat actual dels valors ambientals que van aconsellar, en el seu moment, que el sòl que ara es pretén reclassificar obtinguera la qualificació de protegit. És per això pel que s'entén que, si més no, haurien d'haver esmentat la capacitat agrològica del sòl, la qualitat paisatgística de l'entorn afectat o qualsevol altre factor determinant en la classificació actual.
  
- L'estudi d'impacte ambiental s'ha centrat en els impactes derivats de l'activitat industrial, tant en fase de construcció com en la de funcionament. S'entén que no és aquest l'enfocament adequat, perquè el mateix hauria d'atendre la capacitat d'acollida del medi del nou ús a donar a aquest sòl. Es recorda que l'avaluació d'impacte ambiental de la modificació puntual, mentre ha d'ajustar-se a l'apartat 8-g de l'annex I del Decret 162/1990, no comprén la de l'activitat industrial que es desenvolupe sobre el sòl reclassificat, activitat que, de quedar subjecta a l'avaluació d'impacte ambiental, ho faria a través d'un altre supòsit del referit decret, o bé a través de les especificacions recollides, respecte d'això, en la legislació estatal.
  
No obstant l'anterior, l'escassa entitat que representa la modificació puntual permet que puga comptar-se amb informació suficient com per a procedir a realitzar l'avaluació de l'impacte ambiental de la reclassificació, la qual culmina amb la present declaració d'impacte ambiental.
  
Els valors més rellevants susceptibles d'afectar-se són el que s'enumeren i descriuen, de forma breu, a continuació:
  
- Vegetació
  
La superfície a reclassificar com a sòl urbanitzable d'ús industrial està ocupada principalment per camps de tarongers.
  
- Hidrogeologia
  
La zona sobre la qual es pretén ubicar el nou sòl presenta una vulnerabilitat alta a la contaminació de les aigües subterrànies.
  
- Paisatge
  
La zona és plana, dedicada, com ja s'ha dit, al cultiu de tarongers. L'estudi indica que el paisatge no conté cap element d'especial interés. Això no obstant, s'estima que és, en si mateix, un valor ambiental important, perquè pot ser entés com a part del paisatge cultural (concepte aquest definit en el document europeu denominat ?Perspectiva europea d'ordenació del territori?) propi de moltes comarques valencianes. Així, l'habitual i estés d'aquest cultiu, lluny de trivialitzar el paisatge, li confereix característiques que el fan únic i li aporten una dimensió cultural que augmenta el valor propi d'un paisatge eminentment agrícola.
  
El sòl és un altre dels valors importants que haurien d'haver descrit, amb especial atenció, en l'estudi, la qual cosa no s'ha fet.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Per raó del ja dit en l'anterior apartat, la caracterització d'impactes realitzada per l'estudi resulta, en tot cas, molt incompleta. Per això cap prescindir de la quasi totalitat de les conclusions a aquest respecte expressades en l'estudi i començar, no obstant, la discussió següent.
  
Amb l'assumpció del sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola com un valor ambiental rellevant, en si mateix, i quedant, amb això, al marge de qualssevol altres valors que el van fer mereixedor d'eixa classificació, per entendre's inclosos en aquell, cap plantejar-se que afectar-lo no és, des del punt de vista medi ambiental, adequat quan és patent que hi ha altres possibilitats que l'alliberen d'aquesta afecció.
  
En el cas concret ara avaluat, l'alternativa més immediata a la proposta que s'ha realitzat seria procedir a la reclassificació de sòl dins de la bossa de sòl no urbanitzable comú contigua al propi nucli urbà d'Alcàntera del Xúquer. Ara bé, s'entén que la bossa de sòl suposa una reserva que, en el futur, pot permetre en creixement del nucli sense que açò implique afectar a sòl no urbanitzable protegit, atés que aquest abraça la pràctica totalitat del municipi.
  
Així mateix, l'existència, en el veí terme de Càrcer, d'una zona amb caràcter industrial que afronta amb l'àrea sobre la qual es pretén portar a terme la reclassificació, facilita, des del punt de vista territorial, la ubicació d'aquest mateix ús en el seu entorn, principi aquest a què s'ajusta la proposta de reclassificació realitzada per la modificació puntual núm. 3.
  
Així doncs, cap acceptar la ubicació disposada per la modificació puntual núm. 3 per al perseguit sòl urbanitzable d'ús industrial.
  
D'altra banda, la modificació puntual proposa una alçada de cornisa de 10,00 metres. Això evidencia que les edificacions que s'instal·len en la zona irrompran en el paisatge de forma important, perquè les característiques d'aquest, pla i d'àmplia conca visual, li confereixen fragilitat enfront d'aquest tipus d'actuacions.
  
Igualment, les característiques edafològiques que es presumeixen al sòl, donat el seu ús i la seua protecció agrològica, com també la vulnerabilitat hidrogeològica de la zona fan preveure una afecció als valors ambientals.
  
Amb tot, acceptant, finalment, la localització del sòl a reclassificar, s'entén que els impactes que es generen mereixen la qualificació de moderats els quals, no obstant això, i com tals impactes moderats, necessiten la implementació d'algunes mesures correctores.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
La major part de les mesures correctores disposades per l'estudi es refereixen a impactes generats per l'activitat industrial a desenvolupar-se, tant en fase de construcció com de funcionament, la qual cosa, com ja s'ha comentat, queda fora de l'avaluació d'impacte ambiental present. Per això cap referir-se a una altra sèrie de mesures correctores les quals es donen en la part dispositiva de la present declaració d'impacte ambiental.
  
Cap, únicament, referir-se que les aigües residuals que es generen, amb motiu del nou ús industrial donat, seran conduïdes al clavegueram de Càrcer, i que les aigües de procés provindran d'un pou propi juntament amb l'obtinguda de la Mancomunitat de Càrcer, Alcàntera del Xúquer, Sellent i Cotes.
  
Es recorda que l'enllumenament d'aigües requerirà d'una autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Es recorda, així mateix, que les activitats que puguen desenvolupar-se, per raó del nou ús assignat al sòl, hauran d'ajustar-se al que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la modificació puntual núm. 3 de les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer, promogut per l'Ajuntament d'Alcàntera del Xúquer, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
- Les activitats que puguen desenvolupar-se sobre el sòl a reclassificar, atés el caràcter industrial, han de considerar l'alta vulnerabilitat dels recursos hídrics subterranis de la zona. Per això, en tots aquells casos en què puguen generar abocaments contaminants a raó de les matèries primeres emprades, han de dur-se a terme aquestes activitats sobre soleres impermeables que disposen d'un sistema eficient de recollida d'efluents contaminants, i assegure, a més, la correcta gestió posterior.
  
- Quan s'inicie l'establiment d'una indústria, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran en munts, l'alçada dels quals no podrà excedir 1,5 metres d'alçada, i seran objecte de tota classe de cures i anàlisi de forma tal que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
- A fi de minimitzar l'impacte visual que pugen generar les edificacions que s'executen, els tancaments i les cobertes d'aquestes han de presentar colors (preferentment verds) que es mimetitzen amb l'entorn. Amb això es busca un efecte de camuflatge de les citades edificacions. També és convenient la disposició de pantalles vegetals en el perímetre del sòl reclassificat, al mateix fi perseguit amb l'anterior mesura.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 28 d'octubre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 348/2002-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Sot de Chera
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Terme municipal de Sot de Chera
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Revisar el vigent instrument de planejament en l'àmbit municipal, que no és un altre que el Pla general comarcal de Villar del Arzobispo, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en data 29 d'octubre de 1979.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- Es pretén respondre a les necessitats de sòl residencial tant de primera com de segona residència, amb la proposta d'un creixement moderat però suficient i amb el manteniment del caràcter central del nucli urbà. La creació de sòl urbanitzable residencial, ordenat detalladament, es distribueix en quatre sectors amb superfície sensiblement semblant que ocupen un total de 37.065 m².
  
II- El planejament aprofundeix en la qualificació del sòl no urbanitzable i estableix un potencial d'ús segons les característiques físiques i ambientals que defineixen el terme municipal de Sot de Chera. Es defineixen així dues categories de sòl no urbanitzable comú de valor agrícola (amb possibilitat i sense possibilitat de construir habitatges unifamiliars aïllats) i tres de sòl no urbanitzable d'especial protecció (geologicopaisatgístic, ecologicopaisatgístic i forestal), sense oblidar les proteccions culturals, hidràuliques i d'altres afeccions resultants de l'aplicació de les distintes legislacions sectorials.
  
III- Es redueix substancialment la superfície de sòl urbanitzable derivat del vigent instrument de planejament aproximadament en unes 80 ha, i s'incorpora l'esmentada superfície al sòl no urbanitzable.
  
IV- El potencial desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana, pel que a sòl urbà i urbanitzable residencial es refereix, s'estima en un total de 577 nous habitants; els habitants empadronats en el municipi en 2002 són 349. El planejament considera suficient l'esmentada oferta en relació amb la demanda prevista.
  
3. Alternatives
  
No hi ha alternatives directes. No obstant això, s'ha buscat la justificació de les propostes urbanístiques presentades segons les necessitats del municipi i de les característiques ambientals i històriques de les distintes parts del terme municipal.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 2 d'octubre de 2002 el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre projecte tècnic, inclòs estudi d'impacte ambiental i expedient municipal, relatiu al Pla general d'ordenació urbana, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en un periòdic de màxima difusió en el municipi i en el DOGV núm. 4245, de 9 de maig de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar deu al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària interventora de l'Ajuntament de Sot de Chera, en el qual s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no posseeixen contingut ambiental, per la qual cosa no procedeix la seua valoració en el present document.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 12 de novembre de 2002 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Sot de Chera documentació relativa al patrimoni artístic, a l'abastiment d'aigua potable, a la depuració d'aigües residuals i a la gestió dels residus sòlids urbans.
  
L'Ajuntament va remetre la documentació sol·licitada en sengles enviaments datats el 3 de febrer de 2003 i el 26 de maig de 2003, respectivament. Es considera adequat el contingut que mostren en relació amb el que sol·licita.
  
Informes sectorials
  
En data 12 de novembre de 2002 es va sol·licitar igualment consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València. La contestació es va rebre en data 24 de gener de 2003; en la qual s'informava de la correcta adequació del projecte als distints aspectes relacionats amb les matèries de les seues competències.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Red Natura 2000, en el municipi de Sot de Chera s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat serra del Negrete, amb singular presència de carrascars continentals, pi negre, savines i boscos mixtos de gal·lerars, sense oblidar ambients riberencs en el perímetre del riu Chera i de l'embassament de Buseo.
  
El Pla General d'Ordenació Urbana classifica com a sòl no urbanitzable la totalitat de l'àmbit afectat per aquest lloc d'interés comunitari. Queden afectades distintes categories d'aquest tipus de sòl entre les quals predominen les d'especial protecció, amb una normativa d'usos prou restrictiva que, a priori, ha de servir per a assegurar el manteniment, quan no la millora, de la qualitat ambiental que presenten les esmentades àrees. Per la seua banda, també queden immersos en l'esmentada delimitació sòls no urbanitzables de categoria comuna, en les dos subcategories que recull el document de planejament. És precisament en aquest tipus de sòl on la normativa d'usos permet determinades activitats que podrien generar determinats impactes ambientals que produïren minves de molt variada índole en la qualitat dels espais ambientals que s'inclouen en el lloc d'interés comunitari, per la qual cosa més endavant aquesta circumstància, en combinació amb altres variables valorades, podria motivar una revisió dels usos permesos en aquest tipus de sòl o fins i tot de la mateixa qualificació.
  
2. S'han trobat més de vint coves o avencs inventariats al terme municipal de Sot de Chera, si bé la localització resulta complicada per absència de dades concretes.
  
Segons les descripcions dels esmentats enclavaments es pot considerar que la pràctica totalitat d'aquests es trobaria en l'àmbit del sòl no urbanitzable d'especial protecció, de manera que els usos permesos redueixen àmpliament les possibles afeccions als esmentat béns. No obstant això, seria interessant realitzar un estudi més profund sobre la ubicació de les coves i avencs i protegir-les convenientment segons les seues característiques.
  
3. Hi ha dos camins ramaders classificats al terme municipal; aquests són l'assagador del Mas del Pinar i la sendera de Castella, amb 37'61 i 20'89 m d'amplària legal, respectivament.
  
Ambdós discorren en la seua totalitat per sòl no urbanitzable i la superfície que ocupen es qualifica com d'especial protecció. Cal considerar, a més, que l'informe emés per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València indica que s'ha considerat adequadament el tractament d'aquests béns de domini públic tant en la memòria com en la documentació gràfica.
  
4. En el municipi apareix la forest catalogada d'utilitat pública núm. 122, coneguda com Monte Alto.
  
El planejament no pareix haver considerat adequadament la delimitació de l'esmentada forest, per la qual cosa es produeixen diverses desviacions entre la qualificació proposada i l'exigida per a aquest tipus de figures.
  
5. La superfície municipal es troba travessada d'oest a est pel riu Sot. Existeix, a més, una extensa xarxa de barrancs.
  
El Pla general d'ordenació urbana recull una categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció específica per a l'esmentada xarxa de llits i barrancs on es limiten els usos permesos.
  
6. Entre la documentació presentada s'inclou el catàleg de béns i espais protegits, que està formada per 18 elements entre els quals destaquen quatre jaciments, dos arqueològics i dos paleontològics.
  
Emés informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, en data 13 de maig de 2003, es considera adequat el planejament pel que fa a la protecció dels béns culturals i patrimonials en resultar de caràcter favorable l'informe relatiu al Pla general d'ordenació urbana i al Catàleg de béns i espais protegits.
  
Consideracions ambientals
  
1. En la documentació presentada s'ha posat de manifest la riquesa geològica del municipi, com també de les àrees limítrofes. Açò ha motivat la delimitació d'una bona part de la superfície municipal com un sòl no urbanitzable d'especial protecció en atenció als seus valors geologicopaisatgístics, circumstància aquesta valorada positivament. Cal afegir també que el fet que aquesta categoria de sòl es trobe travessada per una carretera permet la fàcil observació de fenòmens geològics d'interés.
  
2. El planejament incorpora, a més, dos grans categories de sòl no urbanitzable d'especial protecció: ecologicopaisatgístic i forestal. Ambdós s'entenen ben justificades atenent les característiques ambientals que presenten, especialment la primera d'elles, localitzada sobre el barranc de la Hoz.
  
3. Es presenten dubtes, no obstant això, respecte de la qualificació comuna, que el planejament subdivideix al seu torn en dues categories, de valor agrícola 1 i de valor agrícola 2; en aquesta última es permeten els habitatges unifamiliars. La justificació que es maneja per a la distinció de l'ús d'habitatge unifamiliar aïllat, en les condicions d'inserció que estableix la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable, fa referència a la vulnerabilitat dels aqüífers com a factor determinant. S'ha comprovat eixa circumstància i precisament en les àrees on es permet l'habitatge unifamiliar aïllat, amb caràcter general, és on el terreny presenta una major permeabilitat, si bé tot el terme municipal s'entén inclòs en una mateixa categoria de risc de vulnerabilitat d'aqüífers, qualificada com baixa. En qualsevol cas, l'ús d'habitatge unifamiliar aïllat no presentaria, a priori, rellevància pel que fa a la repercussió sobre aquest tipus de risc després de l'adopció de mesures de tractament de les aigües residuals com les que s'exigeixen amb caràcter general.
  
4. Independentment que la justificació proposada no resulte la més adequada, cal valorar la localització de les àrees incloses en la categoria de sòl no urbanitzable comú de valor agrícola 2 (permesos habitatges unifamiliars) respecte de la resta de classificacions i qualificacions de sòl que proposa el Pla general d'ordenació urbana. Així, cal destacar que l'esmentada categoria pren forma com un conjunt de superfícies aïllades, rodejades per sòls no urbanitzables d'especial protecció i que responen, excepte algunes excepcions, a terrenys transformats en cultius. La principal característica de la majoria d'aquestes superfícies és la baixa accessibilitat. A més, segons la documentació disponible, alguns d'aquests sòls no urbanitzables sense protecció es corresponen amb parcel·les incloses en la figura de forest d'utilitat pública, per la qual cosa es pot reconsiderar la qualificació.
  
5. Pels motius anteriorment exposats es fa necessària la revisió tant de la qualificació de part del sòl no urbanitzable comú com dels usos permesos, compatibles o incompatibles d'aquest, atés que l'actual normativa podria arribar a induir impactes no assumibles pel medi ambient si, en determinats enclavaments, es permeteren les activitats extractives, les declaracions d'interés comunitari d'activitats industrials, etc.
  
6. En tota la superfície municipal se succeeixen els riscos de lliscament i de despreniment amb diferents graus d'incidència i perillositat. Concretament el nucli urbà es veu directament afectat per un risc de lliscament alt, que afecta la totalitat dels sòls urbanitzable proposats. Si bé analitzat l'entorn natural no pareixen existir limitacions de cara al desenvolupament urbà sí que serà necessari prendre mesures protectores respecte d'això.
  
7. La pràctica totalitat de la superfície municipal presenta capacitats d'ús extremadament reduïdes com a conseqüència dels acusats pendents, l'escàs gruix efectiu, l'erosió del terreny i els afloraments rocosos, tot això derivat al seu torn de l'herència geològica que caracteritza l'entorn i servint per a establir una determinada limitació quant als usos permesos i compatibles.
  
8. En 1994 es van registrar sengles incendis que van afectar al voltant del 75% de la superfície municipal, especialment les àrees que s'inclouen en el lloc d'interés comunitari que ocupa parcialment el terme municipal i en general a la meitat occidental d'aquest.
  
9. Les propostes de desenvolupament urbà del municipi, enfocades en la seua totalitat als usos residencials de primera i segona residència, a més de turístics, no es consideren excessives en relació a l'explotació dels recursos naturals necessaris per al desenvolupament de l'activitat residencial.
  
10. En qualsevol cas, l'Ajuntament de Sot de Chera certifica, com a entitat gestora encarregada del subministrament d'aigua potable al municipi, l'existència del recurs d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a donar servei als usos previstos en el Pla general d'ordenació urbana.
  
11. De la mateixa manera, com a entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals a la qual es connecta la xarxa de clavegueram municipal, l'Ajuntament certifica que la citada infraestructura admet el volum d'aigües residuals generat pel desenvolupament dels sòls previstos en el document de planejament.
  
12. En relació amb la gestió dels residus, el secretari-interventor de la mancomunitat la Serranía informa que l'Ajuntament de Sot de Chera és soci comunal des del 10 d'agost de 2000 i que se li presten, des d'agost de 2002, serveis d'arreplegada i transport de residus sòlids urbans; el seu tractament està concertat amb gestor autoritzat.
  
No s'indica, no obstant, si existeix o no gestió dels residus sòlids inerts, ni la destinació ni l'estat en què es troba l'abocador localitzat al sud-est del nucli urbà, pròxim al riu Sot.
  
13. Si bé en la sèrie de la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports apareixia cert risc d'inundació associat al llit del riu Sot al seu pas pel nucli de població de Sot de Chera, revisada la cartografia de risc d'inundació del PATRICOVA s'ha pogut constatar que en aquesta no s'ha considerat finalment l'existència de cap risc. No obstant això, el planejament incorpora criteris que tendeixen a la minimització dels efectes que una hipotètica crescuda del llit poguera suposar, considerant-se adequada la incorporació d'aquests al desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana amb caràcter preventiu.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Sot de Chera (València), promogut per l'ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- S'haurà de reduir l'àmbit del sòl no urbanitzable comú de valor agrícola 1 i 2 de manera que es produïsca una adequada relació amb la superfície catalogada com a forest d'utilitat pública núm. 122 Monte Alto. Com vulga que l'esmentada forest afecta la totalitat de la superfície municipal, únicament s'acceptarà el sòl no urbanitzable comú en els enclavaments agrícoles de propietat particular que coincidisquen amb la qualificació proposada en el planejament aprovat provisionalment per l'Ajuntament de Sot de Chera. Per a l'obtenció dels límits exactes de la forest d'utilitat pública hauran de consultar-se els serveis territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
II- Ateses les destacades característiques ambientals del municipi, la ubicació del sòl no urbanitzable comú de valor agrícola 2 en àrees poc accessibles i rodejades de sòl no urbanitzable d'especial protecció i a la proximitat del nucli urbà del sòl no urbanitzable comú de valor agrícola 1 s'haurà de revisar la normativa urbanística d'usos aplicable a aqueixes categories de sòl considerant com incompatibles els següents usos:
  
- L'explotació de pedreres o extracció d'àrids i terres, com també les activitats mineres i extractives.
  
- Activitats de serveis vinculades funcionalment a les carreteres i previstes en l'ordenació sectorial d'aquestes, com també, en tot cas, les de subministrament de carburant.
  
- Activitats industrials i productives.
  
- Activitats terciàries i industrials d'especial importància, en les condicions regulades per l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable.
  
- Desballestaments de vehicles.
  
- Abocadors de residus de qualsevol tipus.
  
III- Les activitats turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai i terciàries en general es limitaran als usos A, B, C, E i G de l'article 19 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable. Els projectes considerats s'han d'enfocar cap a tipologies constructives pròpies de l'entorn i usos rurals, tot això amb la intenció de fomentar el turisme rural en el municipi i el seu entorn.
  
IV- Els usos i activitats a què es refereix el condicionant anterior han d'incorporar per al seu desenvolupament sistemes de prevenció d'incendis i evitar el contacte directe de les edificacions i altres usos amb les masses forestals de la perifèria.
  
V- En relació amb l'abocador de residus localitzat a l'est del nucli urbà, pròxim al riu Sot, no existeix constància de la seua legalitat. Com a mesura compensatòria del Pla general d'ordenació urbana s'ha de netejar i segellar en un període màxim d'un any des de la data d'aprovació de l'esmentat pla. Sobre el tractament dels residus sòlids inerts, es gestionaran preferiblement a través de la mancomunitat a la qual pertany el municipi per mitjà de gestor autoritzat. Qualsevol canvi al respecte requerirà resolució administrativa per part d'aquesta direcció general.
  
VI- Els desenvolupaments dels sòls urbanitzable hauran d'incloure mesures específiques per al control de l'estabilitat dels terrenys, per l'elevat risc de lliscament que presenten.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4910, del 24-12-2004 (2004/12941)

RESOLUCIÓN de 9 de diciembre de 2004 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4910

Fecha DOGV
:   24-12-2004

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - E) CONCESIÓN DE SUBVENCIONES ADMINISTRATIVAS

Número del documento
:   2004/12941

CVE


Fecha del documento
:   09-12-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Higueruelas](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Alcàntera de Xúquer](javascript:void(0))
    * [Vistabella del Maestrat](javascript:void(0))
    * [Benicolet](javascript:void(0))
    * [Sot de Chera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de diciembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/12941]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 254/03-AIA, 030/03-AIA, 386/02-AIA, 464/02-AIA, 095/03-AIA y 348/02-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 9 de diciembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 254/03-AIA
  
Título: Almacén de chatarra. Estación de Transferencia de Residuos No Peligrosos.
  
Promotor: MARCIAL VICENT, SL.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Almazora (Castellón)
  
Localización: Carrer L'Argila, número 7, del Polígono La Rambla del término municipal de Almazora (Castellón)
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del proyecto
  
El Proyecto trata la instalación en el término municipal de Almazora (Castellón) de una Estación de Transferencia de Residuos No Peligrosos.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
Se trata de una Estación de Transferencia de Residuos No Peligrosos, concretamente residuos inertes y residuos urbanos o municipales: papel y cartón, plásticos, metales férricos y no-férricos, envases y embalajes de madera. En esta instalación, y tras su recogida en las instalaciones del productor, se proyecta llevar a cabo la recepción, clasificación, agrupamiento ?en su caso acondicionamiento- y posterior almacenamiento de los diversos residuos hasta su envío a valorizador final.
  
Se proyecta el desarrollo de sus actividades en una parcela del Polígono La Rambla, de una superficie de 5.450 m2 aproximadamente, clasificada como urbana y calificada como industrial, según el PGOU de Almazora. La parcela linda al norte y al sur con otras actividades industriales, al oeste con la N-340 y al este con la calle F, vial de acceso a la industria. Para la elección del emplazamiento se han tenido en cuenta tanto los servicios con los que se cuenta en el emplazamiento ?suministro de agua, electricidad, alcantarillado y accesos- como las sinergias derivadas de la proximidad a los clientes potenciales.
  
De acuerdo a lo establecido en la documentación gráfica de fecha7 de abril de 2003 (distinta a la de 17/12/02), la parcela se encuentra cerrada perimetralmente, contando con un único acceso al sureste. En la entrada se dispondrá una báscula, junto a la que se elevará el edificio de oficinas, en el que además se encontrarán los aseos. Lindando con la nave industrial de la parcela contigua, se elevará una nave industrial de aproximadamente 1.300 m2 dividida en dos cuerpos en función de la actividad que en ellos se va a llevar a cabo: un primer cuerpo dedicado al almacenamiento temporal, y un segundo cuerpo en apariencia cubierto, pero con dos lados abiertos, dedicado al acondicionamiento. Junto a la nave industrial se proyecta una zona para el almacenamiento de chatarra bajo una cubierta ligera. El resto de la parcela se hallará descubierta.
  
No se señala el lugar en el que se llevarán a cabo las operaciones de recepción, clasificación y agrupamiento de los diversos residuos. El acondicionamiento se lleva a cabo en la parte posterior de la nave industrial, mientras que el almacenamiento de papel, aluminio, metales y virutas, se lleva a cabo en la parte anterior.
  
En la zona exterior se lleva a cabo el almacenamiento temporal de chatarra ?bajo una zona provista de una cubierta ligera- y de madera y de los residuos no recuperables generados durante el normal funcionamiento de la industria, que se lleva a cabo en contenedores.
  
En la parte de la parcela que linda con la calle F, vial de acceso a la industria, se proponen unas zonas ajardinadas, aparentemente implementadas con el objetivo de lograr una cierta imagen empresarial. No obstante, no se propone medida similar en la parte de la parcela que más puede incidir sobre el medio perceptual, la que quedará expuesta a la N-340.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 22 de mayo de 2003, el Ayuntamiento de Almazora remite el Proyecto de Actividad, el Proyecto de Protección Contra Incendios y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el expediente municipal de licencia de actividad incoado a petición de MARCIAL VICENT, SL.
  
En el expediente municipal se incluye informe de compatibilidad urbanística favorable del aparejador municipal, informe favorable del ingeniero municipal, informe favorable del jefe local de sanidad, el anuncio de exposición pública del proyecto en el BOP número 28, de 8 de marzo de 2003, notificación a colindantes, y el certificado de que no se presentaron alegaciones.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la Licencia Municipal de Actividad para la instalación de un Almacén de chatarra. Estación de Transferencia de Residuos No Peligrosos, otorgada por el Ayuntamiento de Almazora. Igualmente, deberá obtener el Permiso de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, elaborado por la Entidad de Saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Dentro del sector servicios, las empresas del sector de la gestión de residuos, son un pilar fundamental para el desarrollo sostenible. Sin embargo, la inadecuada gestión de los residuos arruina los loables objetivos medioambientales perseguidos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.
  
Dado la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que la va a desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados con el normal desarrollo de la actividad.
  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental elaborado por MARCIAL VICENT, SL., para conocer el impacto generado por la actividad que proyecta desarrollar en su parcela del término municipal de Almazora, se tienen en cuanta las fases de construcción, funcionamiento y desmantelamiento de las instalaciones. Centrándonos en la fase de funcionamiento, se señalan las siguientes acciones susceptibles de producir impacto: almacenamiento de chatarras a la intemperie, generación de residuos que proceden de la mala segregación por parte de los clientes, generación de los aceites de la maquinaria instalada, y generación de aguas residuales sanitarias.
  
Aunque no se lleva a cabo la identificación y valoración de impactos propiamente dicha, tras una exposición de las diversas medidas preventivas y/o correctoras que se proyecta adoptar, se concluye de modo general que la actividad es compatible.
  
En principio, serán los elementos del medio natural inerte o abiótico (suelo, agua y en menor proporción el aire) los que más directamente se puedan ver afectados por las actividades desarrolladas. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico (flora, fauna y procesos bióticos).
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
1) Contaminación acústica y vibratoria.
  
Más allá de la fase de construcción, la generación de ruidos y vibraciones se dará durante las operaciones de carga/descarga y acondicionamiento. No se aportan datos sobre los niveles de ruido actuales en el emplazamiento.
  
Se asume que los únicos focos de generación de ruidos y vibraciones serán las máquinas de embalar papel y cartón, con un nivel de ruido entorno a los 70 dB(A). Se concluye que la combinación de distancia al foco receptor, y los paramentos verticales y horizantales, provocará una atenuación desde los 70 a los 47 dB(A), por debajo de los 60 dB(A) de 8-22:00 h y los 50 dB(A) de 22-8:00 h que marcan las ordenanzas municipales de la ciudad de Almazora (teniendo en cuanta además que la actividad nunca se realizará entre las 22-8:00 h).
  
Todas aquellas máquinas que lo necesiten se montarán sobre soportes antivibratorios, y como norma general, se ubicarán a más de 1 m de cualquier pared o estructura.
  
Nada se indica de las operaciones de carga y descarga y funcionamiento de la prensa.
  
2) Contaminación atmosférica.
  
Por las características de la actividad no se deben producir humos, gases, olores, en medida tal, que durante su normal desarrollo puedan afectar al medio circundante.
  
3) Contaminación hídrica.
  
La empresa no necesita agua en su proceso industrial, únicamente la necesaria para los servicios sanitarios, procedente de la red municipal de abastecimiento.
  
Por este motivo, el vertido de aguas que genera la industria se divide en el de aguas pluviales y el de aguas sanitarias. Ambas corrientes se vierten directamente a la red municipal de alcantarillado.
  
Se ha adoptado como medida preventiva la disposición de la chatarra bajo una cubierta ligera, de modo que se elimine la posibilidad de que se generen lixiviados en caso de lluvia.
  
Mención aparte se debe hacer al sistema para la recogida y retención de derrames y lixiviados que se proyecta implementar como medida correctora en la zona para el almacenamiento de chatarra. Teniendo en cuenta que se trata de una zona cubierta para el almacenamiento de chatarras, se entiende que no deben producirse derrames por un lado, ni lixiviados por otro (puesto que se trata de una zona protegida de las pluviales), a menos que un mal diseño de las pendientes de la solera en esa zona de la parcela provoquen que las aguas de escorrentía pudieran llegar a introducirse bajo la zona cubierta.
  
Sin embargo no se presenta la red de drenaje de pluviales que, se entiende, debería ejecutarse proporcionando la pendiente adecuada a la solera, con el fin de crear diferentes cuencas vertientes hacia un sistema de recogida conformado por imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de las aguas pluviales recogidas hasta el alcantarillado municipal (puesto que no se cuenta con red separativa).
  
Así, sólo en el caso de que las pendientes de la solera en la que se ubicará la zona cubierta para el almacenamiento de chatarra, provocaran que las aguas de escorrentía pudieran introducirse en el interior, se debería implementar el sistema de canaletas y depósito de 1 m3. Sin embargo, en este caso, teniendo en cuenta que se trataría de un sistema más para evitar la entrada de aguas pluviales de escorrentía, que para evitar la salida de derrames y lixiviados, se concluye que en vez de disponer un depósito de 1 m3 para su retención, deberían conectarse las canaletas a la red de drenaje de pluviales.
  
No obstante lo cual, y resumiendo, por encima de implementar el sistema de canaletas y depósito de 1 m3, se entiende que debería implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos. Antes de su conexión al alcantarillado debería instalarse una trampa de grasas, aceites y sólidos en suspensión.
  
4) Contaminación del suelo.
  
Este impacto está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.
  
No se detalla las características de la solera de la parcela en general ni de las zonas de gestión de residuos en particular.
  
5) Residuos gestionados y generados.
  
La industria gestiona (recogida y posterior almacenamiento temporal) toda una serie de residuos sólidos no peligrosos: papel y cartón, plásticos (polietilenos de alta y baja densidad procedentes de embalajes, botellas, cajas), metales férricos y no-férricos (cobre, acero, aluminio, latón, plomo, etc.) madera (palets y restos de embalajes). Los residuos se recogerán al productor con vehículos propios.
  
Se proyectan operaciones de recepción, clasificación, agrupamiento y acondicionamiento de los diversos residuos, previo a su almacenamiento temporal. No se detallan suficientemente ni el lugar en el que se van a llevar a cabo las operaciones de recepción, clasificación y agrupamiento, ni la naturaleza de las operaciones de acondicionamiento a las que se van a someter los residuos, si bien, entre los equipos a instalar se encuentran una destructora de documentos, una embaladora y una prensa, por lo que en apariencia, se trata de operaciones que persiguen un fin logístico: reducir el volumen de los residuos y, consecuentemente, el número de viajes al gestor final. Estas operaciones de acondicionamiento se proyecta llevarlas a cabo en el segundo cuerpo de la nave industrial, de unos 535 m2, aparentemente abierto en dos de sus lados, ya que los otros dos quedarían delimitados por la medianera con la parcela industrial lindante y el tabique de la nave industrial.
  
Específicamente, en cuanto al almacenamiento de los residuos gestionados, los diversos residuos se almacenarán en diversas zonas:
  
- La primera, de unos 770 m2, se encuentra en el primer cuerpo de la nave industrial. En ella se proyecta el almacenamiento de perfiles de aluminio, virutas, papel y metales.
  
- Se proyecta una segunda zona de unos 250 m2, para el almacenamiento de chatarra. Se trata de una zona dotada de una cubierta ligera, abierta en su parte anterior y quedando delimitados sus tres lados por la medianera (lado posterior) con la parcela industrial lindante, la nave industrial propia (lado izquierdo) y el cerramiento de la fachada anterior (lado derecho).
  
- Finalmente, se proyecta una tercera zona a la intemperie para el almacenamiento de cartón, madera y residuos no recuperables. La madera y los residuos no recuperables se almacenarán en contenedores.
  
Además de los residuos que tras la recepción y clasificación se determinen que no son reciclables o peligrosos que han sido recogidos por error, durante el habitual funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones también se generarán otros residuos, como pueden ser los recogidos en la arqueta separadora de grasas, aceites y sólidos en suspensión, fungibles de oficina, fluorescentes, aceites hidráulicos, etc.
  
6) Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que durante la fase de explotación, se propone la verificación periódica de la coincidencia de los impactos previstos con los reales y de la validez de las medidas protectoras y correctoras previstas.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.c del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desguace y/o almacenamiento de chatarra, se encuentra sometido al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando el Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaracion de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Estación de Transferencia de Residuos No Peligrosos, promovido por la empresa MARCIAL VICENT, SL., a situar en el Carrer L'Argila, número 7, del Polígono ?La Rambla?, del término municipal de Almazora (Castellón), en los términos establecidos en el Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
1) En cuanto a la gestión y generación de residuos:
  
1.1. Los residuos gestionados, así como los generados por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión y producción de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
1.2. Deberá preverse una zona en el interior de la nave industrial destinada únicamente al almacenamiento en tránsito de los residuos peligrosos recogidos por error y los producidos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.
  
1.3. En las zonas destinadas a la recepción, clasificación y agrupamiento, acondicionamiento y almacenamiento temporal de los diversos residuos, se contará con una solera impermeable.
  
2) En cuanto a la generación y gestión de aguas residuales:
  
2.1. Deberá implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos.
  
2.2. Deberá instalarse una arqueta separadora de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes de la conexión final de la conducción de aguas pluviales de escorrentía.
  
2.3. Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Almazora.
  
3) Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior, deberá cumplirse lo establecido en el Título lV, capítulo ll ?Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios- y en el Título ll, capítulo ll ?Niveles de perturbación?, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. Si se sobrepasaran los límites, deberá procederse a completar el cerramiento de la nave en la parte que corresponde a la zona de acondicionamiento de residuos.
  
4) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
5) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
6) Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva ampliación de autorización administrativa.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 30/03-AIA.
  
Título: Proyecto se ampliación y mejora de la CV-170 del PK 26+000 al PK 29+000 en Vistabella del Maestrazgo.
  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Localización: Carretera CV-170 en el término municipal de Vistabella del Maestrazgo.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Objeto del Proyecto
  
El objeto del proyecto es la mejora del estado actual de la carretera CV-170, que une los municipios de Adzaneta del Maestrazgo y Vistabella del Maestrazgo, en un tramo de 3.136 metros de longitud, proponiéndose para ello aumentar la anchura, tender los taludes y crear sobreanchos.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
En la actualidad la carretera presenta un trazado en planta con alternancia de rectas, en ocasiones prolongadas, y curvas, siendo estas últimas las que mayor inseguridad ofrecen, por la existencia de radios pequeños y escasa visibilidad, propio de carreteras de montaña. La calzada actual presenta una anchura aproximada de 5 metros, con un firme en un estado de deterioro avanzado. Se han llevado a cabo trabajos de desmonte y terraplenado en parte del trazado afectado, justificándose los mismos, por parte del promotor, por labores de conservación.
  
El perfil longitudinal de la vía actual oscila entre un 5% y un 3%. El drenaje transversal y longitudinal no presenta problemas destacables según la información contenida en el Estudio.
  
La mejora que se proyecta presenta las características siguientes:
  
- Sección transversal de la plataforma de 6,50 metros (2x3 carriles + 2x0,25 arcenes).
  
- El trazado en planta se ajustará, de forma genérica, para una velocidad específica de 60 km/h, con el empleo de un radio mínimo de 21.5 m.
  
- Se construirán cunetas de hormigón armado a ambos márgenes de la carretera, excepto en las situaciones en las que ésta discurra en terraplén.
  
- Se construirán obras de paso transversal para canalizar las escorrentías circulantes por los cauces y las cunetas. Se repondrán y limpiarán las tajeas existentes.
  
- Se construirán muros de escollera que permitan asegurar la estabilidad de las laderas, así como, la recogida y posterior canalización de las aguas que surjan de posibles manantiales naturales en los laterales de las laderas. La altura de estos muros será variable, alcanzando el máximo de 3 metros por encima de la cota del firme.
  
3. Alternativas
  
El Proyecto y el Estudio de Impacto Ambiental no proponen alternativas a la actuación.
  
Tramitación administrativa
  
1.Información pública
  
En fecha 17 de enero de 2003 tuvo entrada en la Conselleria de Territorio y Vivienda (antigua Conselleria de Medio Ambiente) escrito de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes (antigua COPUT) solicitándose se efectúen los trámites que procedan desde el punto de vista ambiental, adjuntándose para ello un ejemplar del proyecto de construcción de referencia y su estudio de impacto ambiental.
  
En fecha 7 de febrero de 2003 se solicitó a la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes (antigua COPUT), fuera remitido el certificado del resultado del trámite de información pública y las alegaciones que se produjesen en su caso.
  
En fecha 13 de marzo de 2003, la Dirección General de Obras Públicas comunica que el proyecto de referencia ha sido aprobado inicialmente y que se va a proceder a efectuar la información pública correspondiente. Asimismo, se solicita informe y declaración de impacto ambiental, adjuntando para ello un ejemplar del proyecto y su estudio de impacto ambiental.
  
El Estudio de Impacto Ambiental y Proyecto de Construcción se sometió al correspondiente trámite de información al público mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial del Estado (BOE) nº73, de fecha 26 de marzo de 2003 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) nº4.464, de fecha 21 de marzo de 2003, sin presentarse ninguna alegación al respecto durante el plazo de información pública, según consta en el certificado emitido por el Jefe del Servicio Territorial de Carreteras de Castellón de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
2.Peticiones de informes y documentación complementaria
  
En fecha 19 de mayo de 2003 la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes remitió a la Conselleria de Territorio y Vivienda informe favorable al proyecto presentado, indicándose en el mismo no existen afecciones patrimoniales en el tramo previsto.
  
Detectados errores en los planos de ?Ubicación de las Cuencas- y ?Secciones Transversales?, en fecha 1 de julio de 2003 se remitió a esta Conselleria una nueva documentación corregida.
  
El Estudio de Impacto Ambiental incorpora en su Anexo II copia de las solicitudes de informe efectuadas a la Sección Forestal, referido a la afección de vías pecuarias, y al Servicio Conservación y Gestión de la Biodiversidad, respecto a la afección a la avifauna, de la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente. Asimismo, se incorpora solicitud de autorización de prospección arqueológica a la Dirección General de Patrimonio Artístico, proyecto de prospección y autorización al mismo.
  
Afecciones legales
  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:
  
- Red Natura 2000: A partir del PK 1+180 propuesto en el proyecto, el trazado transcurre dentro del ámbito de la zona LIC ?Penyagolosa?, incluida en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano, según Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001, para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats. Asimismo, y en virtud de la Directiva de Aves 79/409/CEE, la misma zona coincide con la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) ?Penyagolosa?, que forma parte de la Red Natura 2000.
  
- Dominio Público Hidráulico: El tramo afectado por las obras cruza el Barranco del Pardo en el PK 2+200. Asimismo, el tramo comprendido entre el PK 2+500 y el final de la actuación transcurre próximo al Barranco de la Peña. Esta actuación, en cuanto afecte al dominio público hidráulico y/o su zona de policía deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Vías Pecuarias: Será de aplicación la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, por cuanto pueda verse afectada la Vía Pecuaria ?Cañada Real de Adzaneta a Mosqueruela- con una anchura legal de 75,22 metros.
  
- La clasificación del suelo por el cual transcurre el trazado de la carretera es de Suelo No Urbanizable de Protección Especial Forestal, conforme a la Declaración de Impacto Ambiental de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del término municipal de Vistabella del Maestrazgo.
  
Consideraciones ambientales
  
1.Elementos ambientales que pueden verse afectados por el proyecto.
  
Revisada la documentación tramitada y efectuada visita a la zona afectada por técnicos del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental se ha podido comprobar lo siguiente:
  
- La actuación proyectada transcurre por terrenos cuyo uso principal es forestal, alternando en menor medida con usos agrícolas dedicados al cereal. La vegetación forestal está constituida principalmente por pinares mixtos de laricio, silvestre y pinaster, siendo el primero de ellos el de mayor representación en el área afectada por la traza de la carretera.
  
- De los 3.136 metros que tiene la actuación, 1.956 metros transcurren dentro del LIC y ZEPA denominado ?Penyagolosa?. En el Estudio de Impacto Ambiental se ha transcrito literalmente las características generales, hábitats y especies destacables del LIC, sin que se obtenga conclusión alguna el respecto, es decir, no se especifica que hábitats, de los existentes en el LIC, se verán afectados por la actuación, no se extrae ninguna conclusión al respecto, ni medidas correctoras si fuesen necesarias. En definitiva, se puede concluir que la afección al LIC es indiferente para el proyectista de la actuación.
  
- La actuación prevista cruza el Barranco del Pardo en el PK 2+200, teniéndose previsto la prolongación de la obra de fábrica existente. Dicha actuación puede afectar severamente al cauce, debiéndose extremar el cuidado en la ejecución de la obra de fábrica, evitándose vertidos incontrolados sobre el cauce que puedan deteriorar su estado natural. De igual modo deberá controlarse que no se vea afectado el Barranco de la Peña que transcurre próximo al trazado de la carretera en su último tramo.
  
- Existe una Vía Pecuaria que podrá verse afectada por la actuación propuesta, cuya denominación y anchura es la siguiente:
  
- Vía Pecuaria ?Cañada Real de Adzaneta a Mosqueruela- (ancho legal y necesario 75,22 m).
  
- El paisaje se verá afectado en gran medida por la elevada envergadura de algunos desmontes que se generarán a lo largo de la traza, alcanzando los 12 metros fuera del LIC y los 10 metros en el ámbito del LIC, afectando principalmente a terreno forestal. Asimismo, se introducirán elementos artificiales, como son los muros de mampostería previstos, que reducirán la naturalidad existente en el lugar.
  
- El movimiento de tierras previsto por la actuación es considerable, pudiéndose afectar gravemente áreas del entorno inmediato a la carretera sobre las cuales no se prevé en el proyecto la ejecución de desmontes o terraplenes. Se ha de tener en cuenta que el tramo de carretera previsto en el proyecto transcurre por un suelo clasificado como Suelo No Urbanizable de Protección Especial Forestal, debiéndose dar cumplimiento a las determinaciones establecidas en la Declaración de Impacto Ambiental de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Vistabella del Maestrazgo.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han identificado como acciones potenciales de generar impactos ambientales las labores de despeje y desbroce, movimiento de tierras, transporte y vertido de materiales, préstamos y canteras y afirmado y pavimentado, en fase de ejecución de obras. En fase de explotación las acciones que se han considerado son el tráfico y la presencia física de la carretera.
  
Como consecuencia de las acciones anteriores el Estudio identifica como principales afecciones al medio el incremento de los niveles sonoros, incremento de la contaminación, alteración de la morfología superficial, alteración de la hidrología superficial, eliminación de suelo, vegetación y fauna, modificación del paisaje, afección a las vías pecuarias y la alteración económica y social a la población.
  
La valoración efectuada en el Estudio destaca como impactos negativos graves los que se producirán por aumento de los niveles sonoros como consecuencia del uso de maquinaria pesada durante el proceso de construcción, la alteración de la morfología superficial como consecuencia de los movimientos de tierra previstos, desmontes y terraplenes, que incrementarán el riesgo de inestabilidades de ladera, la eliminación de suelo principalmente de uso forestal, la eliminación de la cubierta vegetal en las áreas afectadas por los movimientos de tierra, el aumento del efecto barrera sobre la fauna, la modificación del paisaje por el efecto de los movimientos de tierra y el contraste de las áreas forestales con la propia vía y elementos artificiales. El resto de impactos se han valorado como negativos leves, excepto la mejora de la actividad económica y la seguridad vial que se han valorado positivamente.
  
Del informe solicitado por el promotor al Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad, respecto a la afección a la avifauna, de la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, se concluye que no existen razones medioambientales referidas a la avifauna que impidan el desarrollo normal del proyecto.
  
Respecto al patrimonio histórico y arqueológico en el Estudio se ha incorporado un Estudio Preliminar de Prospección Arqueológica tras el cual se ha concluido que no se ha hallado ningún resto o indicio en superficie que indique la presencia de restos arqueológicos. Asimismo, la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes remitió a la Conselleria de Territorio y Vivienda informe favorable al proyecto presentado, indicándose en el mismo que no existen afecciones patrimoniales en el tramo previsto.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas protectoras y correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental pretenden mediante la aplicación de las mismas la reducción del impacto acústico mediante la disposición de silenciadores en la maquinaria pesada, la reducción de la contaminación atmosférica mediante riegos periódicos y cumplimiento de la legislación en cuanto a emisión de gases se refiere por los vehículos, limitar la eliminación de vegetación evitando la afección a zonas no coincidentes con la plataforma, desmontes o terraplenes, favorecer el trasplante de algunos ejemplares arbóreos y recuperación de la tierra vegetal para su posterior reutilización, limitar la alteración de la morfología superficial mediante la compensación de tierras si fuese posible y destinando el material sobrante a vertederos autorizados y los préstamos procedentes de canteras legalizadas, evitar la alteración de la hidrología superficial y subterránea controlando la escorrentía y la calidad de las aguas que son vertidas a cauce, reducción de afección a las infraestructuras existentes y al paisaje, proponiéndose para ello un plan de revegetación de taludes, zonas alteradas y tramos de trazado abandonado.
  
El Estudio de Impacto Ambiental incorpora asimismo un Programa de Vigilancia Ambiental con objeto de vigilar el cumplimiento de las medidas correctoras establecidas y realizar un seguimiento de las alteraciones que se producen en las fases de obra y explotación de la carretera, sin concretarse la periodicidad del seguimiento y la elaboración de informes ambientales.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I, apartado 8.a del Decreto 162/90 y Anexo II, apartado 9.k de la Ley 6/01, de modificación del RD legislativo 1302/86 de evaluación de impacto ambiental).
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, Proyecto se ampliación y mejora de la CV-170 del PK 26+000 al PK 29+000, promovido por la Conselleria de Infraestructuras y Transportes y que afecta al término municipal de Vistabella del Maestrazgo, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Como condicionantes adicionales a cumplir para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad, se establecen los siguientes:
  
1. Con anterioridad a la aprobación definitiva del proyecto se deberá identificar exhaustivamente si existe o no afección sobre alguno de los hábitats del LIC denominado ?Penyagolosa?, elaborándose para ello un informe detallado de la vegetación que se verá afectada por la obra y valorando el alcance de dicha afección. En el caso de detectar hábitats afectados se deberá proponer tras su valoración medidas correctoras y/o compensatorias. Dicho informe deberá remitirse a esta Conselleria a fin emitir una resolución complementaria con anterioridad a la aprobación definitiva del proyecto.
  
2. No se permitirá la apertura de préstamos y vertederos en el entorno de la obra al transcurrir el trazado por suelo clasificado como Suelo No Urbanizable de Protección Especial Forestal, debiéndose dar cumplimiento a las determinaciones establecidas en la Declaración de Impacto Ambiental de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Vistabella del Maestrazgo.
  
3. No se permitirá la apertura de caminos auxiliares debido a que el proyecto no lo contempla, y en consecuencia no se valoran sus efectos sobre el medio ambiente. Asimismo, el planeamiento no permite la apertura de nuevos caminos, pistas forestales y carreteras en el Suelo No Urbanizable de Protección Especial Forestal.
  
4. La Vía Pecuaria ?Cañada Real de Adzaneta a Mosqueruela?, de ancho legal y necesario 75,22 metros, ?bien de dominio público de la Generalitat Valenciana-, deberá quedar libre en toda su anchura de obstáculos que puedan perturbar el tránsito normal de los ganados, así como su continuidad, debiendo ser respetada en todo su trazado y anchura acorde a lo dispuesto en la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Las afecciones que presumiblemente se puedan producir sobre la Vía Pecuaria requerirán autorización de la Unidad de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Castellón, debiéndose solicitar la misma previo al inicio de las obras. En cualquier caso, se deberá señalizar convenientemente el cruce de la vía pecuaria con el tramo afectado.
  
5. Las zahorras para bases y sub-bases, y los materiales para relleno (terraplenes) que sean necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas.
  
6. Se contratará una Dirección de Obra Ambiental con objeto de coordinar las labores de restauración con los trabajos propios de la construcción y velar por el cumplimiento de las medidas de protección y corrección ambientales necesarias.
  
7. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectado por las obras.
  
8. Una vez finalizada la obra y dentro de los tres primeros meses siguientes, la Conselleria de Infraestructuras y Transportes presentará ante esta Dirección General informe técnico ambiental, firmado entre otros por la Dirección de Obra Ambiental, acompañado de reportaje fotográfico, de la aplicación de las medidas correctoras establecidas de acuerdo a las directrices planteadas. En dicho informe se recogerán asimismo y de ser necesarias, las medidas complementarias a adoptar con objeto de corregir desviaciones no previstas respecto a la evaluación inicial realizada, así como los resultados obtenidos de la vigilancia ambiental de acuerdo a las previsiones contenidas en el Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de octubre de 2003.- El director general deGestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 386/2002-AIA
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana
  
Promotor: Ayuntamiento de Benicolet
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: Término municipal de Benicolet
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
El Plan General de Ordenación Urbana de Benicolet, mediante el cual se pretende adaptar el planeamiento municipal a la actual realidad social y económica del municipio así como a la nueva legislación vigente, y cuyas directrices de ordenación son:
  
- Clasificar el suelo como urbano, urbanizable y no urbanizable, y establecer una calificación con asignación de usos identificando las zonas residencial, industrial, agrícola, de granjas y con protección genérica.
  
- Teniendo en cuenta la importancia económica del sector agrícola, se pretende un aprovechamiento integral y la industrialización de la citada actividad.
  
- Potenciar el desarrollo económico municipal, mediante la creación de suelo industrial que sirva de apoyo al sector agrícola.
  
- Protección del Patrimonio.
  
- Mejora de la calidad del núcleo de población y conservación de los valores ambientales de carácter histórico, natural y urbano.
  
- Protección del medio físico, preservando los suelos con valores agrícolas y paisajísticos frente a los usos urbanos.
  
- Adecuación de los usos en suelo no urbanizable a la Ley 4/1992 del Suelo No Urbanizable.
  
- Control de la construcción de viviendas unifamiliares y granjas en suelo no urbanizable, definiendo áreas de producción y analizando la compatibilidad entre ambos usos.
  
- Adaptación a la nueva legislación y afecciones.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. El presente Plan General lleva a cabo las siguientes actuaciones:
  
- Se procede a la reordenación del suelo urbano del sector oeste, donde no se ha colmatado la totalidad del mismo.
  
- Se propone la creación de distintos sectores de suelo urbanizable residencial. El primero de ellos, el sector-este, se plantea como crecimiento natural del núcleo urbano en esta dirección, dotando al mismo de una fachada regular. El sector-oeste de suelo urbanizable residencial se plantea con el fin de conectar los dos núcleos urbanos del municipio, actuando como zona de transición entre ambos. Adscrito a este suelo se califica un suelo dotacional junto al polideportivo municipal.
  
- Se crea un sector de suelo urbanizable industrial al sur del núcleo urbano. Con ello se pretende desplazar los almacenes y talleres existentes en el casco urbano hasta el nuevo suelo propuesto, y con un uso agrícola industrial como uso principal.
  
- Se incorpora la previsión del tramo de enlace Llocnou de Sant Jeroni-Terrateig de la autovía Gandía-El Morquí.
  
- Asimismo se incorpora el nuevo trazado de la carretera CV-610 de Xàtiva a Gandía.
  
II. Las superficies de suelo urbanizable propuestas y los usos globales son:
  
- Suelo urbanizable residencial Zona Este: 15.933,28 m²
  
Residencial de baja densidad (vivienda unifamiliar en hilera), ordenado pormenorizadamente.
  
- Suelo urbanizable residencial Zona Oeste: 27.102,32 m²
  
Residencial de baja densidad (vivienda unifamiliar aislada)
  
- Suelo urbanizable industrial: 50.271,97 m²
  
III. El Plan General establece las siguientes calificaciones de suelo no urbanizable:
  
- Suelo no urbanizable de protección:
  
- Agrícola: Se sitúa entre el nuevo trazado de la carretera CV-610, el límite del término municipal con Terrateig paralelo al Cordel de Onteniente, y el suelo no urbanizable de protección genérica situado al norte del mismo. Se trata de unos terrenos aptos para la agricultura dispuestos en terrazas y dedicados al cultivo de vid, albaricoque y otros frutales. Se establece como uso dominante el rústico de regadío. Como usos compatibles se permiten aquellos compatibles con el medio rural, quedando prohibidos los usos residencial, ganadero, industrial y terciario. Asimismo se prohibe la realización de desmontes o movimientos de tierra con fines agrícolas o extractivos. Con carácter excepcional y justificando expresamente la conveniencia de su ubicación se permite la construcción de edificaciones o instalaciones de interés público o comunitario, siempre promovidas por una administración pública.
  
- Genérica: Abarca los terrenos situados entre el suelo no urbanizable de protección agrícola y los límites del término municipal con los de Almiserat, Llutxent y Terrateig. En esta categoría de suelo se permiten los usos turísticos, de ocio, recreativos y terciarios en general (Art. 19 LSNU), así como residencial de baja densidad desarrollada mediante un plan especial con un mínimo de actuación de 50 Ha. o inferiores, según las condiciones medioambientales.
  
- Para uso de Granjas: En el extremo sudoeste del término municipal, en los límites del término municipal con Llutxent, Aielo de Rugat y Montichelvo. Se trata de la única zona donde se permite la implantación de actividades ganaderas, debiendo éstas situarse además a una distancia mínima de 1000 m de cualquier núcleo de población.
  
- De cauces: Se protegen los barrancos y cauces naturales existentes en el término municipal. La normativa urbanística prohibe la ocupación de las áreas que constituyen los cauces fluviales. Asimismo se prohibe el almacenamiento de residuos tóxicos o peligrosos y la implantación de equipamientos e instalaciones en zonas accesibles a las aguas. Se establece la necesidad de obtener la autorización previa de la Comisaría de Aguas para determinadas construcciones y actividades emplazadas en la zona de policía de 100 m.
  
- De infraestructuras viarias: Queda regulado por la legislación sectorial aplicable.
  
- Vías Pecuarias: Al igual que en el caso anterior, se regulará por la legislación sectorial específica.
  
- Suelo no urbanizable común: Se corresponde con el resto del término municipal. Se trata de los terrenos situados en torno al suelo urbano y urbanizable, y a los del Pla de Pinarets, emplazados al oeste del suelo no urbanizable de protección genérica. En esta categoría de suelo se contempla como uso dominante el agrícola. Se permite la realización de obras e instalaciones requeridas por la infraestructura y servicios públicos estatales, autonómicos o locales, la construcción de viviendas unifamiliares aisladas, de conformidad con lo dispuesto en la Ley 4/1992 sobre el suelo no urbanizable, los almacenes vinculados a explotación agrícola, ganadera o forestal, actividades sujetas a previa declaración de interés comunitario, actuaciones integrales y reforma o ampliación de actividades industriales.
  
3. Alternativas
  
El estudio de impacto ambiental justifica la solución adoptada para las distintas categorías de suelo expresando lo siguiente:
  
- Suelo Urbano: Se lleva a cabo una reordenación de dicho suelo.
  
- Suelo Urbanizable: Se plantean los distintos suelos urbanizables como crecimiento natural del casco urbano frente a su ubicación en emplazamiento aislado respecto del núcleo urbano.
  
- Suelo No Urbanizable: En lo que respecta a esta categoría de suelo, la calificación propuesta es consecuencia de las conclusiones del estudio de impacto ambiental sobre los usos recomendados para cada una de las unidades ambientales propuestas, siendo necesario apuntar la existencia de diversos condicionantes que hay que tener en cuenta a la hora de definir la calificación de suelo propuesta. El primero de los condicionantes citados es la necesidad de emplazar en el término municipal los usos pecuarios que se desarrollen en el municipio. La localización elegida para la implantación de granjas se justifica en que la Unidad Ambiental 2, donde se sitúa, es la que presenta una mayor aptitud para albergar este uso, y que se dispone a una distancia suficiente para evitar afecciones a la población de Benicolet y a la de los núcleos urbanos próximos. En el caso de la Unidad Ambiental 3.1, donde la proliferación de viviendas unifamiliares ha alterado las condiciones naturales de la misma y pensado que su restitución a las condiciones iniciales es muy difícil, se opta por un suelo de características comunes donde la redacción de un instrumento de planeamiento más preciso permitiría regular la situación de la misma. Por último se afirma que, de conformidad con los criterios de la corporación, se varía la clasificación de suelo no urbanizable de protección paisajística para las zonas elevadas del término municipal por la clasificación de suelo no urbanizable de protección genérica, entendiendo por esta la que no permite la desfragmentación del suelo con intervenciones mínimas puntuales inconexas, y en la que se permiten los usos descritos en el punto anterior.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 28 de octubre de 2002 el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió estudio de impacto ambiental, proyecto y expediente administrativo relativo al Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Benicolet, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias, de fecha 20 de marzo de 2002 y en el DOGV nº 4.202, de 4 de marzo de 2002.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron 29 alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaría del Ayuntamiento de Benicolet.
  
2. Resumen de las alegaciones de carácter ambiental
  
- Alegación presentada por José Luís Ferrando Francés.
  
Entre otras cosas, cuestiona la ubicación de los suelos urbanizables industrial y residencial de baja densidad - aspecto que se repite en otras alegaciones ?. Asimismo expresa su disconformidad con la ubicación del suelo dedicado al uso de granjas, debido a la proximidad al barranco de Xetà, y la posible contaminación de sus aguas, así como a la llegada de malos olores al núcleo urbano. En último lugar concluye el escrito de alegación solicitando el estudio en la delimitación entre la zona de protección agrícola y la zona de protección paisajística.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 6 de noviembre de 2002 se solicita al Ayuntamiento de Benicolet ampliación de la documentación presentada, en concreto:
  
- Acreditación de la existencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente para garantizar la demanda prevista con el desarrollo de los suelos urbanizables propuestos en el Plan General.
  
- Certificado sobre la capacidad de la Estación Depuradora de Aguas Residuales para admitir las aguas residuales generadas con el desarrollo de los suelos urbanizables propuestos.
  
- Informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
En fechas 21/02/2003 y 26/03/2003, el Ayuntamiento de Benicolet remite la documentación solicitada.
  
Informes sectoriales
  
En fecha 7 de noviembre de 2002 se solicita informe a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia.
  
En fecha 10 de febrero de 2003 la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia remite los informes técnicos de la Sección Forestal, de Vías Pecuarias y de Espacios Naturales.
  
- En el Informe de la Sección Forestal se expresa que en el término municipal de Benicolet no existen montes catalogados de Utilidad Pública o Consorciados, informándose favorablemente la clasificación propuesta para el terreno forestal existente en el término.
  
- En el informe de Vías Pecuarias se cita que la documentación presentada recoge correctamente las vías pecuarias clasificadas en el término municipal.
  
- La sección de Espacios Naturales informa que no se afecta a ningún espacio natural protegido de la Provincia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de la Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. Asimismo se indica que el sector nororiental del término municipal alberga las estribaciones de la Sierra Marxuquera, siendo la clasificación propuesta para dichos terrenos la de suelo no urbanizable protegido.
  
En fecha 21 de febrero de 2003 el Ayuntamiento de Benicolet remite una copia del informe emitido por la Conselleria de Cultura y Educación sobre el Plan General de Ordenación Urbana de Benicolet. Éste expresa que se ha diferenciado el núcleo histórico tradicional, redactando una normativa específica para el mismo. También se indica que de los seis elementos que constituyen el Catálogo, ninguno es merecedor de tener la consideración de Bien de Relevancia Local. Por último, se concluye informando favorablemente la ordenación presentada.
  
Afecciones legales
  
1. Las vías pecuarias existentes en el término municipal de Benicolet son:
  
- Cordel del Camino de Onteniente a Gandía, de 37,5 m de anchura legal. Parte de la citada vía discurre entre los términos de Benicolet y Llutxent, por lo que se contabiliza la mitad de la anchura citada.
  
- Colada del Camino de Lorcha, de 6 metros de anchura legal. Ésta discurre entre los términos de Benicolet y Aielo de Rugat por lo que, al igual que en el caso anterior, se contabiliza la mitad de la anchura indicada.
  
De conformidad con lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de Vías Pecuarias, los terrenos ocupados por las dos vías pecuarias se clasifican como suelo no urbanizable de protección vías pecuarias, regulados por la citada ley.
  
2. En el término municipal de Benicolet no existen cauces de agua continua. Los barrancos presentes en el mismo son:
  
- Barranco de Xetà, que se constituye como límite del término municipal en su lado sur.
  
- Barranco del Pontarró. Discurre por el límite oeste del término, y desemboca en el barranco de Xetà.
  
- Rambla de Pinet, que atraviesa el término municipal por su mitad con dirección noroeste-sudeste, y a la cual desembocan diversos barrancos de menor entidad, de los cuales destaca el Barranco del Borrido, al oeste.
  
- Río Vernissa. Formado en las proximidades del Molí de Julià por la confluencia del barranco de Xetà y la rambla de Pinet. Constituye el límite sudeste del término municipal.
  
- Barranco de la Murta, que discurre por la zona montañosa al oeste del término, desembocando en el río Vernissa.
  
Estos cauces se encuentran clasificados como suelo no urbanizable de protección cauces, haciéndose constar en el plano del estudio de impacto ambiental, de conformidad con la legislación vigente, las zonas de servidumbre de paso de 5 m, la línea límite de la edificación situada a 20 m de los mismos, y la zona de policía de 100 m, donde se condicionarán los usos implantados en la misma.
  
3. El estudio de impacto ambiental afirma que, consultadas las bases de datos de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura y Educación, no existen yacimientos arqueológicos ni restos arquitectónicos de interés en el municipio. Se señala la existencia dentro de la rambla de Pinet y aguas arriba del término municipal, un yacimiento catalogado de dentaduras de peces y restos de organismos de origen marino. Su emplazamiento en el lecho de la rambla hace que en épocas de arrollada parte de los restos puedan desplazarse aguas abajo hasta el término municipal de Benicolet.
  
4. Por el término municipal de Benicolet discurre una línea eléctrica de alta tensión, que bordea el núcleo urbano por sus lados este, sur y oeste.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El término municipal de Benicolet forma parte de un territorio caracterizado por la alternancia de sierras y valles que se sitúan sobre materiales carbonatados, que forman un Ambiente denominado ?Sierras y valles prebéticos?. Dentro de este ambiente se pueden diferenciar dos tipos de materiales, esto es, en los relieves montañosos los materiales más representativos son las calizas y dolomías jurásicas y cretácicas, mientras que en la zona de los valles es de destacar la presencia de margas blancas y azules en facies ?TAP- del mioceno con niveles detríticos en su base, sobre los que discurre la red fluvial. Los primeros se corresponden con las elevaciones montañosas situadas en el extremo nordeste del término municipal, mientras que los segundos se extienden principalmente en la zona centro y oeste del término. El estudio de impacto ambiental señala el río de Pinet como un punto de inflexión en la geología presente en el término municipal, en cuyas márgenes se hallan depósitos de limos de vertiente con cantos aislados de caliza.
  
2. En lo relativo a la hidrología del término municipal, en el punto anterior se han enumerado los cauces existentes en él.
  
3. El estudio de impacto ambiental define el clima de Benicolet como mediterráneo subhúmedo seco, donde el periodo estival se caracteriza por temperaturas elevadas y escasas precipitaciones, predominando los vientos de poniente. En época invernal son mayoritarios los vientos de Tramontana o de componente norte. Según datos obtenidos en el observatorio termopluviométrico de la Pobla del Duc, próximo a Benicolet, la precipitación media anual ronda los 600 mm, dándose la gran mayoría de las mismas en época otoñal.
  
En relación con la dirección de los vientos dominantes, el nuevo planeamiento plantea la ubicación del suelo no urbanizable destinado al uso de granjas en una posición alejada del núcleo urbano de Benicolet y de los municipios colindantes, donde la distancia a los mismos y la dirección del viento evitarán que se produzca una afección directa a la población, principalmente por malos olores.
  
4. El estudio de impacto ambiental define la vegetación potencial que se daría en el término municipal como la perteneciente a la asociación climatófila de carrascales con lentisco y palmito, denominada Rubio-Quercetum rotundifoliae, en cuya etapa más avanzada se podrían encontrar las siguientes especies vegetales:
  
- Quercus rotundifolia (Carrasca)
  
- Pistacia Lentiscus (Lentisco)
  
- Chamaerops humilis (Palmito)
  
- Rhamnus alaternus (Aladierno)
  
- Olea europea var. Sylvestris (Acebuche)
  
- Smilax aspera (Zarzaparrilla)
  
- Lonicera implexa (Madreselva)
  
Asimismo se destaca la existencia de vegetación propia de cauces y ramblas.
  
El estudio de impacto ambiental divide la vegetación existente en la actualidad en el término municipal en cuatro grandes grupos. Éstos son:
  
- Elevaciones montañosas del nordeste con pendientes más acusadas.
  
Se trata de unos terrenos castigados por la acción de los incendios forestales sufridos en la zona, en los que la vegetación se encuentra en una etapa degradada. Se pueden encontrar ejemplares aislados de Pinus halepensis y de Quercus rotundifolia, así como tomillo, romero y esparto.
  
- Elevaciones montañosas del nordeste con pendientes menos acusadas.
  
Se trata de unos terrenos donde predomina el monte bajo autóctono, con presencia de coscoja, palmito, lentisco, aliaga, espino negro, etc. Asimismo se resalta que la escasez hídrica en determinadas épocas dificulta el desarrollo de estas especies y la regeneración de la zona.
  
- Ramblas y cauces.
  
Se trata de la vegetación edafófila potencial de este tipo de terrenos aluviales, donde predominan especies como las adelfas (Nerium oleander), cañas (Arundo donax) y Taráis (Tamarix sp.).
  
- Ondulaciones suaves al sudoeste del río Pinet.
  
En este grupo se incluyen los terrenos de cultivo, principalmente de secano, situados sobre los depósitos de margas en facies ?TAP?. Los cultivos principales están constituidos por vid, olivo, albaricoque, ciruelo y otros frutales.
  
5. En lo relativo a la fauna presente en el término municipal de Benicolet, el estudio de impacto ambiental afirma que aquella más desarrollada es la vinculada a la actividad humana, debido a la degradación de las zonas con mayor potencial. Se incorpora un listado de especies animales observadas en el municipio y otras que pueden encontrarse en el mismo, reflejando el ámbito de localización de las mismas, bien en el propio municipio, bien en los municipios colindantes.
  
6. En lo que respecta a la existencia de áreas degradadas en el municipio, el estudio de impacto ambiental señala la proliferación de viviendas unifamiliares en suelo no urbanizable como uno de los hechos que supone una alternación del ecosistema, con la consecuente aparición de vertederos incontrolados con motivo de los restos de obra y residuos generados,
  
7. En lo atinente a los riesgos ambientales, el estudio de impacto ambiental refleja lo siguiente:
  
- Existe riesgo de inundación de grado bajo en la rambla de Pinet, desde el término municipal de Llutxent, el último tramo del barranco de Xetà, y en el tramo del río Vernissa hasta el paraje de La Solaneta. Los terrenos afectados coinciden con los propios cauces y con terrenos de cultivo, no viéndose afectadas zonas de uso residencial, industrial o dotacional.
  
- El término municipal presenta dos tipos de acuíferos, uno detrítico asociado a los depósitos margosos, y otro cárstico asociado a las elevaciones calizas del municipio. El primero de ellos se corresponde con las margas en facies ?TAP- con escasa permeabilidad, mientras que el segundo presenta dos zonas diferenciadas coincidentes con cambios del material, con riesgos de contaminación del acuífero alto y medio.
  
- Las áreas del término municipal sometidas a un mayor riesgo de erosión son las correspondientes a las zonas más elevadas del mismo, donde la cobertura vegetal es menor. Por el contrario, las zonas transformadas destinadas al cultivo presentan un riesgo muy bajo a la erosión. Como zona intermedia se destaca la parte ocupada por los terrenos con pendientes intermedias, donde el riesgo de erosión es moderado.
  
- En las elevaciones montañosas al nordeste del término municipal existen varias zonas que presentan riesgo de deslizamiento medio o riesgo de desprendimiento. Estas áreas están clasificadas en el Plan General como suelo no urbanizable de protección genérica, aunque dentro de esta categoría de suelo no quedan diferenciadas de otros terrenos que no presentan los citados riesgos. Se habla también de la existencia de un riesgo medio de deslizamiento en los materiales margosos, por lo que se considera necesario realizar estudios geotécnicos para determinadas actuaciones.
  
- El riesgo sísmico es bajo.
  
8. El estudio de impacto ambiental define unidades ambientales homogéneas en función de las características de los factores del medio analizados. Éstas son:
  
- Unidad 1: Ramblas y cauces de la red fluvial cuaternaria
  
Incluye los cauces correspondientes al río Pinet, a los barrancos del Pontarró y Xetà, así como el primer tramo del río Vernissa. El estudio de impacto ambiental concluye sobre la capacidad de uso con la recomendación de proteger los terrenos con el fin de conservar las condiciones edáficas y de vegetación, minimizando las actuaciones dados los riesgos de inundación y de contaminación de las aguas. Los terrenos que conforman los cauces descritos están clasificados como suelo no urbanizable de protección cauces.
  
- Unidad 1.1: Ramblas y cauces de la red fluvial cuaternaria alterados.
  
Con las mismas características que la Unidad 1, engloba el tramo inicial del río Pinet en el término municipal de Benicolet, donde aparecen puntos de vertido incontrolados. Se proponen los mismos usos que en la Unidad anterior, llevando a cabo, además, la restitución de las condiciones edáficas y de vegetación.
  
- Unidad 2: Terrazas de cultivo sobre margas blancas.
  
Incluye los terrenos situados al sudoeste del río Pinet. El estudio de impacto ambiental recomienda la continuidad de los usos actuales y el control sobre las nuevas actividades a implantar, sobre todo en el caso de industrias y granjas.
  
- Unidad 2.1: Terrazas de cultivo sobre margas blancas en el este.
  
De similares características que la Unidad 2, comprende los terrenos emplazados en la margen izquierda del río Pinet, en la zona denominada Plà de Nassau. Se recomienda la protección del cultivo tradicional, conservando la homogeneidad del paisaje actual.
  
- Unidad 3: Áreas de monte bajo sobre materiales calizo-dolomíticos de escasa pendiente.
  
Se trata de las primeras estribaciones montañosas situadas al nordeste del río Pinet. El estudio de impacto ambiental recomienda dotar a la zona de protección con el fin de conservar y recuperar la vegetación potencial de la zona, permitiendo unos usos compatibles con este fin. La mayoría de los terrenos inclusos en esta Unidad se clasifican como suelo no urbanizable de protección genérica.
  
- Unidad 3.1: Áreas degradadas de monte bajo sobre materiales calizo-dolomíticos de escasa pendiente.
  
De similares características a la Unidad 3, pero con un estado de la vegetación más degradado y la construcción incontrolada de viviendas unifamiliares. Al igual que en el caso anterior, se propone la protección de dichos terrenos con el objeto de conservar y recuperar la vegetación potencial de la zona. Asimismo se expresa la necesidad de impedir la construcción de nuevas edificaciones o usos incompatibles con el fin buscado, y de regular las edificaciones actuales. Los terrenos inclusos en esta Unidad Ambiental están clasificados como suelo no urbanizable común.
  
- Unidad 4: Relieves montañosos calizo-dolomíticos de pendiente pronunciada.
  
Se trata de los terrenos que ocupan la zona montañosa situada al este del término municipal, que forma parte de las estribaciones de la Sierra de la Murta y Mondúver. El estudio de impacto ambiental propone sobre la capacidad de uso, la protección de la zona con el fin de conservar y recuperar la vegetación potencial de la zona, permitiendo usos compatibles con este fin. El Plan General clasifica estos terrenos como suelo no urbanizable de protección genérica.
  
El Estudio de impacto ambiental realiza una valoración de las distintas Unidades Ambientales definiendo unos Índices de Calidad Ambiental (ICA) para cada una de ellas.
  
9. El estudio de impacto ambiental señala que el planeamiento propuesto se adecua en gran medida a las previsiones o recomendaciones del estudio de impacto ambiental. Asimismo se identifican las afecciones que cada categoría de suelo generará sobre los distintos factores del medio destacando, sobre todo para las distintas categorías de suelo no urbanizable, que la regulación de los usos permitidos y prohibidos en la normativa específica para cada tipo de suelo permitirá minimizar las afecciones sobre el medio.
  
10. Se destaca que las actuaciones previstas no van a suponer una afección importante sobre el paisaje, debido a su poca entidad y su proximidad al casco urbana, salvo la zona destinada a uso industrial cuya ubicación en un terreno descendente hacia el barranco de Xetà hace que sea necesario adoptar medidas tendentes a controlar la tipología edificatoria, alturas, acabados, etc.
  
11. Los nuevos usos propuestos supondrán una diversificación de la economía municipal, conservando los usos agrícolas presentes en el municipio y que constituyen la base económica de la localidad.
  
12. La gestión del abastecimiento de agua potable a la población es llevada a cabo por el Ayuntamiento de Benicolet, mientras que EGEVASA realiza en control analítico del agua. El suministro de agua proviene de la Font Micairent, situada sobre terrenos catalogados como monte público en el término municipal de Montichelvo. La documentación presentada expresa que el suministro en la actualidad es insuficiente, sobre todo en época estival, por lo que se está en vías de subsanar el problema. Asimismo se indica que en el momento de la redacción del presente Plan el municipio se abastece, además del pozo situado en Montichelvo, de otro ubicado en Llutxent. El estudio de impacto ambiental afirma que si se alcanza la población máxima prevista en el municipio, considerando un consumo de 250 l/hab/día, el depósito existente resultaría insuficiente para garantizar el abastecimiento de agua potable a la población, debiendo recargarse y provocando, con toda probabilidad, restricciones en el suministro.
  
En cumplimiento de la solicitud de documentación realizada al Ayuntamiento de Benicolet, éste aporta un Estudio sobre las Necesidades Hídricas del Plan General de Ordenación Urbana de Benicolet. En este documento se afirma que las actuaciones urbanísticas propuestas quedarán sujetas a estudios puntuales sobre sus necesidades hídricas en el momento de su desarrollo.
  
13. La red de saneamiento municipal recoge las aguas pluviales y residuales, conduciéndolas hasta la Estación Depuradora municipal, construida en 1997. En lo que respecta a la capacidad de la misma, se adjunta un informe emitido por la Entidad de Saneamiento de Aguas en el que se indica que la citada EDAR está diseñada para tratar 200 m³/día, tratando actualmente un caudal medio de 118 m³/día. Asimismo se cita que el caudal previsto que se generará en el suelo residencial será de 52 m³/día, ya que para el suelo industrial se propone la creación de una nueva depuradora, concluyendo la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas las nuevas zonas residenciales en la EDAR de Benicolet. Por último, se afirma que el vertido generado se realizará de acuerdo a lo dispuesto en la ordenanza municipal de vertido o, en su defecto, al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por la Entidad de Saneamiento.
  
14. La recogida y transporte de los residuos sólidos urbanos generados en Benicolet es realizado por la empresa GIRSA, que los traslada a la planta de Ador. El estudio de impacto ambiental afirma que no se han encontrado en el municipio parcelas que pudieran destinarse a vertedero de inertes, depositándose éstos con mucha frecuencia de manera incontrolada en puntos cercanos a los cauces.
  
15. El estudio de impacto ambiental propone la adopción de diversas medidas preventivas y correctoras para minimizar o eliminar los impacto negativos que se generarán sobre los distintos elementos del medio. Se aporta una relación de medidas de carácter general, relativas a las obras de urbanización, las afecciones sobre el paisaje, el vertido de aguas residuales, las captaciones de agua potable, la gestión de residuos, el riesgo de inundación y la afección al patrimonio histórico-artístico. Igualmente se proponen medidas encaminadas a minimizar los impactos generados por determinados usos, como son el residencial, entre las que se propone la redacción de un Plan Especial que regularice la situación de las viviendas unifamiliares aparecidas en suelo no urbanizable al noreste del casco urbano, el uso industrial, el agrícola y el ganadero.
  
16. Se define un Programa de Vigilancia Ambiental en el que se identifican los impactos ambientales de mayor repercusión que deberán ser objeto de control.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana de Benicolet (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Benicolet, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. El estudio de impacto ambiental recomienda para las Unidades Ambientales 3 y 4 la protección de los terrenos inclusos en las mismas, con el fin de conservar y recuperar la vegetación potencial de la zona y que los nuevos usos para las mismas sean compatibles con este fin. El Plan General de Ordenación Urbana de Benicolet clasifica dichos terrenos como suelo no urbanizable de protección genérica, considerando como usos permitidos las actividades turísticas, recreativas, deportivas de ocio y esparcimiento y terciarias en general (Art. 19 LSNU), y viviendas unifamiliares de baja densidad cuando se desarrollen mediante un Plan Especial o de manera conjunta con los usos citados con anterioridad.
  
La documentación presentada no justifica que la protección genérica asignada a dichos terrenos sea compatible con los valores que presentan las citadas unidades ambientales, ni que los usos permitidos en la normativa urbanística para esta categoría de suelo vayan encaminados a una recuperación y conservación de la vegetación potencial de dichas áreas. Es necesario mencionar que los usos permitidos por la normativa urbanística para esta clase de suelo, al amparo del artículo 19 de la Ley 4/1992 del Suelo No Urbanizable, son recogidos en dicha Ley como usos permitidos, previa Declaración de Interés Comunitario, en Suelo No Urbanizable Común, que no se corresponde con el caso que nos ocupa. Por todo ello, se considera necesario cambiar la calificación del suelo no urbanizable de protección genérica, pasando a denominarse suelo no urbanizable de protección paisajística y forestal. Asimismo, la normativa urbanística relativa a esta nueva calificación de suelo no urbanizable debe prohibir los usos actualmente permitidos para el suelo no urbanizable de protección genérica, optando por definir unos usos compatibles con los valores que motivan la nueva calificación y cuya finalidad sea acorde con las recomendaciones del estudio de impacto ambiental. La normativa urbanística puede regular la conservación y explotación de los usos agrícolas existentes en la actualidad en el suelo no urbanizable de protección genérica, evitando las nuevas transformaciones de terreno.
  
Asimismo, se deberá revisar el límite entre los suelos no urbanizable de protección genérica y no urbanizable de protección agrícola, principalmente en la zona noreste de la Casa Fernando, evitando las trazas rectas y adaptando la delimitación de los suelos a la realidad del terreno.
  
II. De conformidad con lo que expresa la documentación presentada, se considera necesario redactar, en el plazo máximo de dos años, un Plan Especial de Ordenación de Usos en la zona conocida como Pla dels Pinarets, situada al norte de la Rambla del Pinet y clasificada como suelo no urbanizable común, con el fin de regular la construcción incontrolada de viviendas unifamiliares en misma.
  
Puesto que dicha zona presenta tanto terrenos destinados al uso agrícola como zonas de monte bajo sin transformar, se considera necesario introducir un apartado en la normativa particular de esta categoría de suelo mediante el cual se condicione la implantación de los nuevos usos permitidos preferentemente en áreas transformadas, frente a su ubicación en terrenos donde su construcción suponga la eliminación de la vegetación natural y la realización de movimientos de tierra importantes.
  
III. Puesto que el Ayuntamiento de Benicolet afirma que los recursos hídricos de los que se abastece el municipio son insuficientes en la actualidad, se considera necesario que, con carácter previo a la programación de cada uno de los suelos urbanizables clasificados, el Ayuntamiento de Benicolet acredite ante esta Dirección General la existencia de recursos hídricos suficientes para abastecer los suelos propuestos.
  
IV. El informe emitido por la Entidad de Saneamiento de Aguas sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Benicolet, expresa la viabilidad de dicho sistema para tratar las aguas residuales generadas con el desarrollo de los suelos residenciales indicando que, para el uso industrial, se plantea la construcción de una nueva depuradora. La documentación presentada no indica la localización de la misma ni define sus características. Por este motivo, se deberá establecer una reserva de suelo dotacional para la implantación de dicha infraestructura, que deberá ejecutarse paralelamente al desarrollo del suelo industrial. En el caso de que no se establezca la reserva de suelo citada o que la nueva Estación Depuradora no esté en servicio con carácter previo a la entrada en funcionamiento del suelo industrial, el colector de aguas residuales del suelo industrial se conectará a la red municipal de alcantarillado, debiendo solicitar nuevo informe a la Entidad de Saneamiento de Aguas sobre la capacidad de la EDAR existente para admitir las aguas residuales generadas en el suelo industrial. En este caso. Las industrias adoptarán los oportunos sistemas de predepuración para que los vertidos generados se asimilen a un vertido de aguas residuales domésticas.
  
V. De conformidad con lo informado por la Entidad de Saneamiento de Aguas, en ausencia de ordenanza municipal de vertido, los vertidos de aguas residuales a la red municipal se ajustarán a lo dispuesto en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento.
  
VI. La red de alcantarillado de los distintos suelos urbanizables propuestos se proyectará siempre con carácter separativo, salvo cuando por justificadas razones técnicas sea imposible adoptar esta solución. Previo al punto de vertido de la red de pluviales se dispondrá un sistema de pretratamiento, cuya función será eliminar los sólidos y sustancias que pudiera arrastrar el agua de lluvia. Asimismo se construirá una arqueta de registro para toma de muestras del vertido.
  
VII. La línea eléctrica aérea que discurre por las proximidades del suelo urbano deberá ser soterrada, o desviado su trazado, a su paso por los suelos urbanizables propuestos.
  
VIII. Se deberá adoptar la recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y edificación. Aquellos que por sus características tengan la consideración de inertes, serán depositados en vertedero autorizado. El resto de residuos generados será tratado conforme a sus características fisico-quimicas por gestores autorizados. Los restos vegetales originados con el desbroce y tala del arbolado existente en los terrenos a urbanizar serán gestionados de manera adecuada a su naturaleza. Se debe prohibir la incineración de cualquier tipo de residuo.
  
IX. Se deberá clausurar los vertederos incontrolados existentes en el término municipal, retirando los residuos a vertedero controlado.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 28 de octubre de 2003.- El director general deGestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 464/02-AIA
  
Promotor: Arcillas del Mediterráneo SL.
  
Autoridad sustantiva Dirección General de Urbanismo (S.T. Valencia)
  
Objeto del proyecto: Declaración de Interés Comunitario para Planta de lavado y clasificación de áridos
  
Localización: Término municipal Higueruelas (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
Dentro de las instalaciones que se pretenden instalar, se realizan dos procesos mineralúrgicos destinados, uno al lavado y eliminación del lodo en las arenas blancas, y el otro al cribado seco de las arenas amarillas para conseguir su homogeneización.
  
La planta se localiza dentro de una antigua explotación minera, propiedad del promotor, que se encuentra en estado de explotación, denominada ?Salvador- localizada al sur del término municipal de Higueruelas.
  
El acceso e realiza desde la carretera de Villar del Arzobispo a Higueruelas, donde aproximadamente en el PK 6, se toma una pista en su margen izquierdo (Oeste). Y mediante ésta, recorridos poco mas de 1000 metros en direccion Oeste se llega al vértice de la Concesión minera, en cuyo hueco más meridional se ubicará la planta, con una superficie para la instalación de la Planta cercana a 20.000 m2.
  
No existe Stock de material a tratar, dado que el mineral se presenta junto con el estéril y se selecciona frente la extracción de la misma concesión minera en la que se ubica la planta, transportándose en camiones directamente a la tolva. A partir del tratamiento puede permanecer almacenado un volumen no superior a 30 m3 al pie de las cintas transportadoras de arena lavada y arena amarilla cribada.
  
El volumen de producción diario es del mismo orden que la demanda, el material clasificado será cargado in situ por una pala directamente a camiones de transporte externo.
  
Las escombreras a las que hace referencia el estudio de impacto ambiental, corresponde al depósito de estériles de toda la explotación de la concesión minera, que se está realizando en la actualidad dentro del hueco creado en la zona oeste, contigua a una zona ya restaurada.
  
El agua de uso industrial será recogida mediante bombeo de los depósitos pluviales naturales que se forman en los niveles mas bajos de la cantera, y transportada a un depósito que suministrará el volumen necesario para el funcionamiento de la planta, con un sistema de decantación para la eliminación de los lodos y reaprovechamiento de agua que será reciclada en el proceso de lavado.
  
Alternativas
  
El estudio de alternativas se limita a justificar el emplazamiento de la misma dentro de la propia zona extractiva, ya que ambientalmente es la que menores impactos provoca sobre su ubicación, al ser una zona ya degradada y se minimizan los impactos derivados del transporte.
  
No es necesaria la construcción de pistas o caminos de acceso. Dada la existencia de una zona abancalada no es necesario el uso de cintas transformadoras, que serían necesarias en una ubicación con topografía plana. La actividad se ubica a mas de 5 km de cualquier núcleo urbano, por lo que no existen a penas efectos sobre la población, facilitando las tareas operativas al ubicarse en la propia planta de producción de la materia prima.
  
Tramitación Administrativa
  
La documentación se presentó en fecha de 11 de diciembre de 2002, pero ésta fue aportada directamente por el promotor. En fecha de 17 de febrero 2003 se recibió la solicitud de la Declaración de Interés Comunitario de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Informes sectoriales
  
Se ha recibido informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente:
  
En dicho informe se dice que la zona no afecta a ningún espacio protegido, sino que se encuentra en un espacio degradado por la minería a cielo abierto carente de restauración. Y que se encuentra en fincas particulares fuera del Monte de Utilidad Pública Nº 53, pero dentro del enclavado H de dicho monte.
  
Afecciones legales
  
No existen afecciones legales de ámbito ambiental que impidan la actividad que se pretende llevar a cabo, no obstante le serán de aplicación los requisitos que consideren oportunos los diferentes organismos que autoricen dicha actividad.
  
Consideraciones ambientales
  
Desde el punto de vista ambiental la actividad propuesta no plantea ningún impacto que sea crítico ni severo, aunque existen ciertos aspectos que no han sido considerados en el estudio de impacto y que deberán ser considerados como la instalación de la línea eléctrica, la cual no queda claro en el proyecto ni en el estudio si se trata de una línea existente o si bien se debe de llevar una nueva línea eléctrica. La cual deberá ser autorizada por industria y cuyo trazado puede ser objeto de una Evaluación de Impacto Ambiental, según la Ley Forestal Valenciana o bien por la propia Ley de Impacto, en función de las características de dicha línea y/o su trazado.
  
Por otro lado no se ha presentado el plan de clausura y abandono de la planta, por lo que se deberá aportar según se indica en los condicionantes de la presente declaración dicho Plan en el cual se especifique las fases de clausura, destino de todas y cada una de las partes de la infraestructura, maquinaria, residuos, construcciones anejas, como la balsa reguladora, las balsas de decantación para el reciclado del agua y en general todas y cada una de las partes de la planta que se pretende instalar, así como la restauración del hueco donde se ubica la misma, según se tenga contemplado en el proyecto de autorización de la Concesión Minera ?Salvador?, sobre la que se pretende llevar a cabo la instalación.
  
En cuanto al estudio de vientos, se han utilizado datos de la estación de Manises, los cuales no sirven para nada en el entorno de la actividad propuesta, y si bien es cierto que no existe datos del Instituto Nacional de Meteorología, se deberían haber realizado observaciones locales y consultas bibliográficas para determinar las medidas correctoras que sean más adecuadas en función de los mismos en cuanto al polvo y ruido, considerando que se trata de una zona que ya se producen dichos impactos derivados de las actividades extractivas, por lo que se deben minimizar al máximo las emisiones atmosféricas.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende de la Ley 4/92, de 5 de junio, del Suelo No Urbanizable del Consell de la Generalitat Valenciana, para la obtención de la Declaración de Interés Comunitario.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitage, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar Aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto para la Planta de lavado y clasificación de áridos, localizada en la Cantera ?Salvador- en el término municipal de Higueruelas (Valencia) cuyo promotor es Arcillas del Mediterráneo SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental, así como las condiciones establecidas en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
1. Los caminos y accesos serán reparados por la empresa promotora siempre que se produzca un deterioro de los mismos respecto al estado actual óptimo para la circulación tanto de los camiones de carga como para el transporte interno desde las zonas de producción, a efectos de minimizar el ruido y el polvo en los mismos.
  
2. El transporte se realizará siempre con lonas, y los riegos se producirán periódicamente manteniendo siempre la humedad y compactación necesarias para evitar el polvo desde el acceso exterior y salida de los camiones que se lleven el producto clasificado.
  
3. Será necesario la presencia de lonas o estructuras de cierre para cubrir las pilas de materiales para que sean cubiertas en caso de días de viento o cuando finalice la jornada laboral, a fin de evitar el levantamiento de polvo.
  
4. .Se presentará en la Conselleria de Industria, la cual deberá remitir copia del mismo a ésta Dirección General de Gestión del Medio Natural, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el Plan de Clausura y Abandono de la planta, en el cual deberá especificarse el destino de todos los materiales y tiempo estimado de vida útil de los mismos, por lo que una vez recibido dicho Plan se podrán determinar posibles avales para llevar a cabo dicha fase de abandono.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 28 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural:Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 95/03-AIA
  
Título: Modificación puntual número 3 de las NNSS del Ayuntamiento de Alcántera del Xúquer.
  
Promotor: Ayuntamiento de Alcántera del Xúquer.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Objeto: Reclasificación de suelo No Urbanizable con Especial Protección Agrícola a Urbanizable Industrial.
  
Localización: Alcántera del Xúquer.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
Las modificaciones que se han planteado sobre la ordenación actualmente vigente son las que siguen:
  
a) Se reclasifica como suelo Urbanizable Industrial una bolsa de suelo de 45.516 m2, actualmente No Urbanizable con Especial Protección Agrícola, situado en el límite oeste de la población.
  
b) Se introducen pequeñas modificaciones en la Red Estructural de la población consistentes en reajustar su definición viaria y dotacional dentro de la Unidad de Ejecución nº2 y, además, se modifica el uso docente de la dotación establecida en esta UE para convertirla en multiuso dotacional.
  
No obstante, y de acuerdo con la naturaleza de la modificación, sólo será objeto de evaluación de impacto ambiental, proceso éste que culmina con la presente Declaración de Impacto Ambiental, la parte de la misma que se recoge en el punto a) antes citado.
  
Se persigue que sobre la superficie a reclasificar se ubique, de forma dominante, industria ligera relacionada con el medio agrícola.
  
2. Alternativas
  
No se han estudiado alternativas para la ubicación del suelo industrial.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 24 de marzo de 2003, el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes a la ?Modificación puntual número 3 de las NNSS del Ayuntamiento de Alcántera del Xúquer?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la ?Modificación puntual número 3 de las NNSS del Ayuntamiento de Alcántera del Xúquer?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, nº4421 de fecha 20 de enero de 2003, así como en un diario no oficial, no habiéndose presentado alegación alguna.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que no existe afección a ninguna servidumbre legal.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Primeramente, es necesario referirse a las importantes carencias que se han detectado en el Estudio de Impacto Ambiental presentado, carencias que pueden sintetizarse en la forma que sigue:
  
- No existe un Estudio de Alternativas que concluya que la mejor localización del suelo destinado a uso industrial es la finalmente propuesta en la Modificación Puntual. Así, por ejemplo, no se ha justificado por qué es más acertado disponer tal suelo en una zona clasificada como suelo no urbanizable de protección especial agrícola, en vez de en la bolsa de suelo no urbanizable común localizada junto al núcleo urbano de Alcántera del Xúquer. Se entiende que es siempre esencial que tal extremo quede justificado suficientemente en un Estudio de las características del ahora presentado lo que, indefectiblemente, sólo podría conseguirse enfrentando la alternativa propuesta con otras opciones posibles.
  
- Igualmente, debía de haberse hecho referencia a la realidad actual de los valores ambientales que aconsejaron, en su momento, que el suelo que ahora se pretende reclasificar obtuviese la calificación de protegido. Es por ello por lo que se entiende que, cuando menos, habrían de haberse citado la capacidad agrológica del suelo, la calidad paisajística del entorno afectado o cualesquiera otros factores que determinaron su clasificación actual.
  
- El Estudio de Impacto Ambiental se ha centrado en los impactos derivados de la actividad industrial, tanto en fase de construcción como de funcionamiento. Se entiende que no es este el enfoque adecuado, pues el mismo debería atender a la capacidad de acogida del medio del nuevo uso a dar a ese suelo. Se recuerda que la evaluación de impacto ambiental de la Modificación Puntual, en tanto ha de ajustarse al apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, no comprende la de la actividad industrial que se desarrolle sobre el suelo reclasificado, actividad que, de quedar sujeta a tal evaluación de impacto ambiental, lo haría a través de otro supuesto del referido Decreto, o bien a través de las especificaciones recogidas, al respecto, en la legislación estatal.
  
No obstante lo anterior, la escasa entidad que representa la modificación puntual permite que pueda contarse con información suficiente como para proceder a realizar la evaluación del impacto ambiental de la reclasificación, la cual culmina con la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
Los valores más relevantes susceptibles de afectarse son lo que se enumeran y describen, de forma breve, a continuación:
  
- Vegetación
  
La superficie a reclasificar como suelo urbanizable de uso industrial está ocupada principalmente por campos de naranjos.
  
- Hidrogeología
  
La zona sobre la que se pretende ubicar el nuevo suelo presenta una vulnerabilidad alta a la contaminación de las aguas subterráneas.
  
- Paisaje
  
La zona es llana, dedicada, como ya se ha dicho, al cultivo de naranjos. El Estudio indica que tal paisaje no contiene ningún elemento de especial interés. Sin embargo, se estima que es, en sí mismo, un valor ambiental importante, pues cabe ser entendido como parte del paisaje cultural (concepto éste definido en el documento europeo denominado ?Perspectiva Europea de Ordenación del Territorio?) propio de muchas comarcas valencianas. Así, lo habitual y extendido de este cultivo, lejos de trivializar el paisaje, le confiere características que lo hacen único y le aportan una dimensión cultural que aumenta el valor propio de un paisaje eminentemente agrícola.
  
El suelo es otro de los valores importantes que habrían de haberse descrito, con especial cuidado, en el Estudio, lo que no se ha hecho.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
En virtud de lo ya dicho en el anterior apartado, la caracterización de impactos realizada por el Estudio resulta, en todo caso, muy incompleta. Por ello cabe prescindir de la casi totalidad de las conclusiones a este respecto expresadas en el Estudio y comenzar, sin embargo, la discusión que sigue.
  
Asumido el suelo no urbanizable de especial protección agrícola como un valor ambiental relevante, en sí mismo, y quedando, con ello, al margen de cualesquiera otros valores que lo hicieron merecedor de tal clasificación, por entenderse incluidos en aquél, cabe plantearse que afectarlo no es, desde el punto de vista medio ambiental, adecuado cuando es patente que existen otras posibilidades que lo libran de tal afección.
  
En el caso concreto ahora evaluado, la alternativa más inmediata a la propuesta que se ha realizado sería proceder a la reclasificación de suelo dentro de la bolsa de suelo no urbanizable común contigua al propio núcleo urbano de Alcántera del Xúquer. Ahora bien, se entiende que tal bolsa de suelo supone una reserva que, en el futuro, puede permitir en crecimiento del núcleo sin que esto implique afectar a suelo no urbanizable protegido, dado que este abarca la práctica totalidad del municipio.
  
Asimismo, la existencia, en el vecino término de Cárcer, de una zona con carácter industrial que linda con el área sobre la que se pretende llevar a cabo la reclasificación, facilita, desde el punto de vista territorial, la ubicación de este mismo uso en su entorno, principio éste al que se ajusta la propuesta de reclasificación realizada por la Modificación Puntual nº3.
  
Así pues, cabe aceptarse la ubicación dispuesta por la Modificación Puntual nº3 para el perseguido suelo urbanizable de uso industrial.
  
Por otra parte, la Modificación Puntual propone una altura de cornisa de 10,00 metros. Ello evidencia que las edificaciones que se instalen en la zona irrumpirán en el paisaje de forma importante, pues las características del mismo, llano y de amplia cuenca visual, le confieren fragilidad frente a este tipo de actuaciones.
  
Igualmente, las características edafológicas que se presumen al suelo, dado su uso y su protección agrológica, así como la vulnerabilidad hidrogeológica de la zona hacen prever una afección a tales valores ambientales.
  
Con todo, aceptando, finalmente, la localización del suelo a reclasificar, se entiende que los impactos que se generan merecen la calificación de moderados los cuales, no obstante, y como tales impactos moderados, necesitarán de la implementación de ciertas medidas correctoras.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
La mayor parte de las medidas correctoras dispuestas por el Estudio se refieren a impactos generados por la actividad industrial a desarrollarse, tanto en fase de construcción como de funcionamiento, todo lo cual, como ya se ha comentado, queda fuera de la evaluación de impacto ambiental presente. Por ello cabe referirse a otra serie de medidas correctoras las cuales se dan en la parte dispositiva de la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
Cabe, únicamente, referirse a que las aguas residuales que se generen, con motivo del nuevo uso industrial dado, serán conducidas al alcantarillado de Cárcer, y que las aguas de proceso provendrán de un pozo propio juntamente con la obtenida de la Mancomunidad de Cárcer, Alcántera del Xúquer, Sellent y Cotes.
  
Se recuerda que el alumbramiento de aguas requerirá de una autorización de la Confederación Hidrográfica del Xúquer.
  
Se recuerda, asimismo, que las actividades que puedan desarrollarse, en virtud del nuevo uso asignado al suelo, deberán ajustarse a lo dispuesto en la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación puntual número 3 de las NNSS del Ayuntamiento de Alcántera del Xúquer, promovido por el Ayuntamiento de Alcántera del Xúquer, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Las actividades que puedan desarrollarse sobre el suelo a reclasificar, dado su carácter industrial, deberán considerar la alta vulnerabilidad de los recursos hídricos subterráneos de la zona. Por ello, en todos aquellos casos en los que puedan generase vertidos contaminantes a razón de las materias primas empleadas, habrán de llevarse a cabo, tales actividades, sobre soleras impermeables que dispongan de un sistema eficiente de recogida de efluentes contaminantes, asegurándose, además, su correcta gestión posterior.
  
- Cuando se iniciase el establecimiento de una industria, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones, cuya altura no podrá exceder 1,5 metros de altura, y serán objeto de toda clase de cuidados y análisis de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales.
  
- Con objeto de minimizar el impacto visual que pudieran generar las edificaciones que se ejecutasen, los cerramientos y las cubiertas de las mismas deberán presentar colores (preferentemente verdes) que se mimeticen con el entorno, buscándose, con esto, un efecto de camuflaje de las citadas edificaciones. También será conveniente la disposición de pantallas vegetales en el perímetro del suelo reclasificado, al mismo fin perseguido con la anterior medida.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
València, 28 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 348/2002-AIA
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana
  
Promotor: Ayuntamiento de Sot de Chera
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Término municipal de Sot de Chera
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Revisar el vigente instrumento de planeamiento en el ámbito municipal, que no es otro que el Plan General Comarcal de Villar del Arzobispo, aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en fecha 29 de octubre de 1.979.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. Se pretende responder a las necesidades de suelo residencial tanto de primera como de segunda residencia, proponiendo un crecimiento moderado pero suficiente manteniendo el carácter central del casco urbano. La creación de suelo urbanizable residencial, ordenado pormenorizadamente, se distribuye en cuatro sectores con superficie sensiblemente similar que ocupan un total de 37.065 m².
  
II. El planeamiento profundiza en la calificación del suelo no urbanizable estableciendo un potencial de uso en función de las características físicas y ambientales que definen el término municipal de Sot de Chera. Se definen así dos categorías de suelo no urbanizable común de valor agrícola (con y sin posibilidad de construir viviendas unifamiliares aisladas) y tres de suelo no urbanizable de especial protección (Geológico - Paisajística, Ecológico - Paisajística, y Forestal), sin olvidar las protecciones culturales, hidráulicas y de otras afecciones resultantes de la aplicación de las distintas legislaciones sectoriales.
  
III. Se reduce sustancialmente la superficie de suelo urbanizable derivado del vigente instrumento de planeamiento aproximadamente en unas 80 Ha., incorporándose dicha superficie al suelo no urbanizable.
  
IV. El potencial desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana, en lo que al suelo urbano y urbanizable residencial se refiere, se estima en un total de 577 nuevos habitantes, siendo 349 los habitantes censados en el municipio en 2.002. El planeamiento considera suficiente dicha oferta en relación con la demanda prevista.
  
3. Alternativas
  
No existen alternativas entendidas como tales. No obstante, se ha buscado la justificación de las propuestas urbanísticas presentadas en función de las necesidades del municipio y de las características ambientales e históricas de las distintas partes del término municipal.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 2 de octubre de 2002 el servicio territorial de la dirección general de Urbanismo y Ordenación Territorial remitió proyecto técnico, incluido estudio de impacto ambiental y expediente municipal, relativo al Plan General de Ordenación Urbana, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en un periódico de máxima difusión en el municipio y en el DOGV nº4.245, de 9 de mayo de 2002.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron diez alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaria-interventora del Ayuntamiento de Sot de Chera, en el que se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Las alegaciones presentadas no poseen contenido ambiental, por lo que no procede su valoración en el presente documento.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 12 de noviembre de 2002 se solicitó al Ayuntamiento de Sot de Chera documentación relativa al patriminio artístico, al abastecimiento de agua potable, a la depuración de aguas residuales y a la gestión de los residuos sólidos urbanos.
  
El Ayuntamiento remitió la documentación solicitada en sendos envíos fechados el 3 de febrero de 2003 y el 26 de mayo de 2003, respectivamente. Se considera adecuado el contenido que reflejan en relación a lo solicitado.
  
Informes sectoriales
  
En fecha 12 de noviembre de 2002 se solicitó igualmente consulta a la dirección territorial de Medio Ambiente de Valencia, habiéndose recibido contestación a la misma en fecha 24 de enero de 2003 en la que se informaba de la correcta adecuación del proyecto a los distintos aspectos relacionados con las materias de sus competencias.
  
Afecciones legales
  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Sot de Chera se ha designado el lugar de interés comunitario o LIC denominado ?Sierra del Negrete?, con singular presencia de carrascales continentales, pino negro, sabinas y bosques mixtos de quejigos, sin olvidar ambientes ribereños en el perímetro del río Chera y del embalse de Buseo.
  
El Plan General de Ordenación Urbana clasifica como suelo no urbanizable la totalidad del ámbito afectado por este lugar de interés comunitario, quedando afectadas distintas categorías de este tipo de suelo entre las que predominan las de especial protección, con una normativa de usos bastante restrictiva que, a priori, debe servir para asegurar el mantenimiento, cuando no la mejora, de la calidad ambiental que presentan dichas áreas. Por su parte, también quedan inmersos en dicha delimitación suelos no urbanizables de categoría común, en las dos subcategorías que recoge el documento de planeamiento. Es precisamente en este tipo de suelo donde la normativa de usos permite determinadas actividades que podrían generar determinados impactos ambientales que produjeran mermas de muy variada índole en la calidad de los espacios ambientales que se incluyen en el lugar de interés comunitario, por lo que más adelante esta circunstancia, en combinación con otras variables valoradas, podría motivar una revisión de los usos permitidos en este tipo de suelo o incluso de la propia calificación.
  
2. Se han encontrado más de veinte cuevas o simas inventariadas en el término municipal de Sot de Chera, si bien su localización resulta complicada por ausencia de datos concretos.
  
Según las descripciones de dichos enclaves se puede considerar que la práctica totalidad de los mismos se encontraría en el ámbito del suelo no urbanizable de especial protección, de manera que los usos permitidos reducen ampliamente las posibles afecciones a dichos bienes. No obstante, sería interesante realizar un estudio más profundo sobre la ubicación de las cuevas y simas y protegerlas convenientemente en función de sus características.
  
3. Existen dos vías pecuarias clasificadas en el término municipal, siendo éstas el Cordel del Mas del Pinar y la Vereda de Castilla, con 37'61 y 20'89 m. de anchura legal, respectivamente.
  
Ambas discurren en su totalidad por suelo no urbanizable y la superficie que ocupan se califica como de especial protección. Hay que considerar, además, que el informe emitido por la dirección territorial de Medio Ambiente de Valencia indica que se ha considerado adecuadamente el tratamiento de estos bienes de dominio público tanto en la memoria como en la documentación gráfica.
  
4. En el municipio aparece el monte catalogado de Utilidad Pública nº122, conocido como ?Monte Alto?.
  
El planeamiento no parece haber considerado adecuadamente la delimitación de dicho monte, por lo que se producen diversas desviaciones entre la calificación propuesta y la exigida para este tipo de figuras.
  
5. La superficie municipal se encuentra atravesada de oeste a este por el río Sot. Existe, además, una extensa red de barrancos.
  
El Plan General de Ordenación Urbana recoge una categoría de suelo no urbanizable de especial protección específica para dicha red de cauces y barrancos donde se limitan los usos permitidos.
  
6. Entre la documentación presentada se incluye el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, que está compuesto por dieciocho elementos entre los que destacan cuatro yacimientos, dos arqueológicos y dos paleontológicos.
  
Emitido informe de la dirección general de Patrimonio Artístico, en fecha 13 de mayo de 2003, se considera adecuado el planeamiento en cuanto a la protección de los bienes culturales y patrimoniales al resultar de carácter favorable el informe relativo al Plan General de Ordenación Urbana y al Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.
  
Consideraciones ambientales
  
1. En la documentación presentada se ha puesto de manifiesto la riqueza geológica del municipio, así como de las áreas limítrofes. Esto ha motivado la delimitación de una buena parte de la superficie municipal como un suelo no urbanizable de especial protección en atención a sus valores geológico - paisajísticos, circunstancia ésta valorada positivamente. Hay que añadir también que el hecho de que esta categoría de suelo se encuentre atravesada por una carretera permite la fácil observación de fenómenos geológicos de interés.
  
2. El planeamiento incorpora, además, dos grandes categorías de suelo no urbanizable de especial protección: ecológico - paisajística y forestal. Ambas se entienden bien justificadas atendiendo a las características ambientales que presentan, especialmente la primera de ellas, localizada sobre el barranco de La Hoz.
  
3. Se presentan dudas, no obstante, respecto de la calificación común, que el planeamiento subdivide a su vez en dos categorías, de valor agrícola 1 y de valor agrícola 2, en esta última permitiéndose las viviendas unifamiliares. La justificación que se maneja para la distinción del uso de vivienda unifamiliar aislada, en las condiciones de inserción que establece la Ley 4/1992, de 5 de junio, del Suelo No Urbanizable, hace referencia a la vulnerabilidad de los acuíferos como factor determinante. Se ha comprobado tal circunstancia y precisamente en las áreas donde se permite la vivienda unifamiliar aislada, con carácter general, es donde el terreno presenta una mayor permeabilidad, si bien todo el término municipal se entiende incluido en una misma categoría de riesgo de vulnerabilidad de acuíferos, calificada como baja. En cualquier caso, el uso vivienda unifamiliar aislada no presentaría, a priori, relevancia en cuanto a la repercusión sobre este tipo de riesgo tras la adopción de medidas de tratamiento de las aguas residuales como las que se vienen exigiendo con carácter general.
  
4. Independientemente de que la justificación propuesta no resulte la más adecuada, cabe valorar la localización de las áreas incluidas en la categoría de suelo no urbanizable común de valor agrícola 2 (permitidas viviendas unifamiliares) respecto del resto de clasificaciones y calificaciones de suelo que propone el Plan General de Ordenación Urbana. Así, hay que destacar que la citada categoría toma forma como un conjunto de superficies aisladas, rodeadas por suelos no urbanizables de especial protección y que responden, salvo algunas excepciones, a terrenos transformados en cultivos. La principal característica de la mayoría de estas superficies es su baja accesibilidad. Además, según la documentación disponible, algunos de estos suelos no urbanizables sin protección se corresponden con parcelas incluidas en la figura de Monte de Utilidad Pública, por lo que cabría reconsiderar su calificación.
  
5. Por los motivos anteriormente expuestos se hace necesaria la revisión tanto de la calificación de parte del suelo no urbanizable común como de los usos permitidos, compatibles o incompatibles del mismo, dado que la actual normativa podría llegar a inducir impactos inasumibles por el medio ambiente si, en determinados enclaves, se permitieran las actividades extractivas, las declaraciones de interés comunitario de actividades industriales, etc.
  
6. En toda la superficie municipal se suceden los riesgos de deslizamiento y de desprendimiento con diferentes grados de incidencia y peligrosidad. Concretamente el casco urbano se ve directamente afectado por un riesgo de deslizamiento alto, que afecta a la totalidad de los suelos urbanizables propuestos. Si bien analizado el entorno natural no parecen existir limitaciones de cara al desarrollo urbano sí será necesario tomar medidas protectoras al respecto.
  
7. La práctica totalidad de la superficie municipal presenta capacidades de uso extremadamente reducidas como consecuencia de las acusadas pendientes, el escaso espesor efectivo, la erosión del terreno y los afloramientos rocosos, todo ello derivado a su vez de la herencia geológica que caracteriza el entorno y sirviendo para establecer una determinada limitación en cuanto a los usos permitidos y compatibles.
  
8. En 1994 se registraron sendos incendios que afectaron alrededor del 75% de la superficie municipal, especialmente las áreas que se incluyen en el lugar de interés comunitario que ocupa parcialmente el término municipal y en general a la mitad occidental de éste.
  
9. Las propuestas de desarrollo urbano del municipio, enfocadas en su totalidad a los usos residenciales de primera y segunda residencia, además de turísticos, no se consideran excesivas en relación a la explotación de los recursos naturales necesarios para el desarrollo de la actividad residencial.
  
10. En cualquier caso, el Ayuntamiento de Sot de Chera certifica, como entidad gestora encargada del suministro de agua potable al municipio, la existencia del recurso agua potable en cantidad y calidad suficiente para dar servicio a los usos previstos en el Plan General de Ordenación Urbana.
  
11. De la misma manera, como entidad gestora de la estación depuradora de aguas residuales a la que se conecta la red de alcantarillado municipal, el Ayuntamiento certifica que la citada infraestructura admite el volumen de aguas residuales generado por el desarrollo de los suelos previstos en el documento de planeamiento.
  
12. En relación con la gestión de los residuos, el secretario-interventor de la Mancomunidad ?La Serranía- informa que el Ayuntamiento de Sot de Chera es socio comunero desde el 10 de agosto de 2.000 y que al mismo se le prestan, desde agosto de 2.002, servicios de recogida y transporte de residuos sólidos urbanos encontrándose el tratamiento de los mismos concertado con gestor autorizado.
  
No se indica, sin embargo, si existe o no gestión de los residuos sólidos inertes, ni el destino ni el estado en el que se encuentra el vertedero localizado al sudeste del casco urbano, próximo al río Sot.
  
13. Si bien en la serie de la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes aparecía cierto riesgo de inundación asociado al cauce del río Sot a su paso por el núcleo de población de Sot de Chera, revisada la cartografía de riesgo de inundación del PATRICOVA se ha podido constatar que en la misma no se ha considerado finalmente la existencia de riesgo alguno. No obstante, el planeamiento incorpora criterios tendentes a la minimización de los efectos que una hipotética crecida del cauce pudiera suponer, considerándose adecuada la incorporación de los mismos al desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana con carácter preventivo.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Sot de Chera (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Se deberá reducir el ámbito del suelo no urbanizable común de valor agrícola 1 y 2 de manera que se produzca una adecuada relación con la superficie catalogada como Monte de Utilidad Pública nº122 €Monte Alto?. Como quiera que dicho Monte afecta a la totalidad de la superficie municipal, únicamente se aceptará el suelo no urbanizable común en los enclaves agrícolas de propiedad particular que coincidan con la calificación propuesta en el planeamiento aprobado provisionalmente por el Ayuntamiento de Sot de Chera. Para la obtención de los límites exactos del monte de utilidad pública deberá consultarse a los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
II. Atendiendo a las destacadas características ambientales del municipio, a la ubicación del suelo no urbanizable común de valor agrícola 2 en áreas poco accesibles y rodeadas de suelo no urbanizable de especial protección y a la proximidad del casco urbano del suelo no urbanizable común de valor agrícola 1 se deberá revisar la normativa urbanística de usos aplicable a esas categorías de suelo considerando como incompatibles los siguientes usos:
  
- La explotación de canteras o extracción de áridos y tierras, así como las actividades mineras y extractivas.
  
- Actividades de servicios vinculadas funcionalmente a las carreteras y previstas en la ordenación sectorial de éstas, así como, en todo caso, las de suministro de carburante.
  
- Actividades industriales y productivas.
  
- Actividades terciarias e industriales de especial importancia, en las condiciones reguladas por el artículo 20 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, del Suelo No Urbanizable.
  
- Desguaces de vehículos.
  
- Vertederos de residuos de cualquier tipo.
  
III. Las actividades turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento y terciarias en general se limitarán a los usos A), B), C), E) y G) del artículo 19 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, del Suelo No Urbanizable, debiéndose enfocar los proyectos considerados hacia tipologías constructivas propias del entorno y usos rurales, todo ello con la intención de fomentar el turismo rural en el municipio y su entorno.
  
IV. Los usos y actividades a los que se refiere el condicionante anterior deberán incorporar para su desarrollo sistemas de prevención de incendios evitando el contacto directo de las edificaciones y otros usos con las masas forestales de la periferia.
  
V. En relación con el vertedero de residuos localizado al este del casco urbano, próximo al río Sot, no existiendo constancia de su legalidad, como medida compensatoria del Plan General de Ordenación Urbana se deberá proceder a su limpieza y sellado en un periodo máximo de un año desde la fecha de aprobación de dicho Plan. Sobre el tratamiento de los residuos sólidos inertes, se gestionarán preferiblemente a través de la Mancomunidad a la que pertenece el municipio mediante gestor autorizado. Cualquier cambio a este respecto requerirá resolución administrativa por parte de esta dirección general.
  
VI. Los desarrollos de los suelos urbanizables deberán contemplar medidas específicas para el control de la estabilidad de los terrenos, dado el elevado riesgo de deslizamiento que presentan.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML