Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9093, del 26-05-2021 (2021/5627)

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 123/14-AIA Nules.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9093

Data del DOGV
:   26-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/5627

CVE


Data del document
:   17-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 123/14-AIA Nules. [2021/5627]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 123/14-AIA Nules  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 123/14-AIA.  
Títol: Legalització d'explotació de recursos secció A, Noulas al terme de Nules, per a restauració del buit existent amb residus inerts adequats.  
Promotor: Noulas Resevi, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.  
Localització: Parcel·la 507, polígon 29, del terme municipal de Nules (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la legalització d'una antiga explotació dedicada a l'extracció de terra vegetal, ubicada al paratge de la Rambleta del terme municipal de Nules (Castelló) per a procedir a restaurar-la amb residus inerts adequats (d'ara en avant, RIA).  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada:  
Segons es desprén del que s'ha indicat en la documentació tècnica, l'activitat que es pretén legalitzar ja ha finalitzat. L'objecte de legalitzar-la és poder procedir a la restauració de la parcel·la afectada amb RIA.  
Localització i accessos.  
L'antiga explotació està emplaçada en la parcel·la 507, del polígon 29, del terme municipal de Nules, i té una superfície cadastral de 4.263 m². La qualificació urbanística de la parcel·la és de «sòl no urbanitzable comú sense protecció» dins del Pla general d'ordenació del municipi de Nules.  
A l'explotació s'accedeix des de la població de Nules, agafant l'avinguda Europa direcció la Vall d'Uixó. En eixir de la població, es continua per la CV-226 i després de 500 metres s'abandona girant a l'esquerra i agafant un camí agrícola que circula paral·lel al cementeri de Nules (camí de Torremotxa). Després de circular per aquest camí 800 metres, s'accedeix a la parcel·la objecte d'estudi al costat esquerre de la calçada.  
Superfície i límits.  
La superfície cadastral de la parcel·la és de 4.263 m². La superfície afectada per l'extracció és, segons el projecte d'explotació, de 2.255 m² i el volum estimat del buit que cal omplir per a arribar a la rasant del terreny natural, calculat pel mètode de cubicació per diferència de superfícies, és de 6.391,37 m³.  
L'únic moviment de terres que cal fer serà la reculada dels talussos a fi d'arribar als talussos finals estables per a la regeneració i el rebliment segur de la zona, de manera que s'infereix que el moviment de terres de condicionament previ a les tasques de restauració ascendeix a 1.350 m³.  
  
No caldrà afectar altres camins pròxims o crear accessos nous per a l'activitat, ja que l'accés a aquesta discorrerà per l'interior de les instal·lacions de reciclatge d'RCD propietat de l'empresa promotora, que fiten amb la parcel·la en qüestió.  
Les coordenades UTM (Datum ETRS89) que defineixen el perímetre que ha sigut afectat per l'extracció són les següents:  
  
 x y  
1 741.684 4.413.540  
2 741.724 4.413.510  
3 741.680 4.413.454  
4 741.646 4.413.480  
  
  
Mètode d'explotació.  
El mètode d'explotació es troba supeditat a l'excavació antiga de la parcel·la objecte d'estudi. De manera que es procedirà a regularitzar i recular els talussos per a procedir de manera segura al condicionament i la restauració de la parcel·la.  
S'emprarà maquinària mòbil (pala carregadora frontal i camió de transport) a fi de procedir al condicionament de la zona excavada i, una vegada s'inicie el procés de restauració, poder moure terres i estendre el material inert adequat procedent de la planta de reciclatge d'RCD propietat de l'empresa promotora de l'actuació.  
  
Les tasques de condicionament no suposaran un augment de la superfície explotada. Així mateix, no hi haurà cap aprofitament del recurs extret durant el condicionament de la zona, ja que aquest material s'apartarà cap al centre de la parcel·la per a, una vegada finalitzada la reculada dels talussos, estendre'l en la superfície a fi d'obtindre els perfils finals de restauració.  
Ritme de producció de RIA.  
L'empresa Noulas Resevi, SL, propietària de la parcel·la objecte de restauració, es dedica en l'actualitat a la gestió, la recollida, el tractament i la revaloració de residus de la construcció i demolició, per a la qual cosa disposa d'una planta de reciclatge i valoració, inscrita en el Registre general d'instal·lacions amb autorització ambiental integrada amb el número 353-08/AAI/CV, que fita amb la parcel·la d'interés.  
Es preveu una mitjana de producció de RIA d'entre 20 i 40 m³ diaris, encara que aquesta quantitat serà variable com a conseqüència de les fluctuacions del mercat. D'aquesta manera, la duració estimada de l'activitat d'explotació i restauració podria ser de dos anys. El material que resulte adequat procedent de l'excavació i reculada dels talussos, que s'estima en 1.350 m³, també s'emprarà en la regeneració i el rebliment de l'antiga excavació objecte d'aquest document.  
En data 10 de gener de 2019, el promotor remet a través del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló una memòria justificativa de la disponibilitat d'àrids reciclats, susceptibles de ser autoritzats com a RIA, en quantitat suficient per a reblir el buit existent. Davant de l'existència de reserves suficients per a emprendre la restauració total, l'empresa manifesta el seu compromís de fer els treballs projectats en el termini d'un mes des que s'atorgue l'autorització per a fer-los.  
  
Instal·lacions annexes.  
Per a les tasques d'extracció i restauració no són necessàries instal·lacions annexes dins del perímetre de la parcel·la, ja que les escasses dimensions que té ho farien incompatible amb els treballs de la maquinària mòbil prevista per a l'extracció i la restauració.  
Maquinària.  
La maquinària encarregada de fer l'arrancada i la càrrega del material serà una pala carregadora CATERPILLAR 950-B amb una capacitat de càrrega de 2 m³ i capaç de desenvolupar una potència de 117 CV.  
Sistema de reg de pistes.  
En les estacions de l'any més càlides i de menys pluviometria, s'utilitzarà una cisterna de reg a fi de fer regs periòdics de les zones més seques, a més dels regs de compactació de les capes de materials inerts aportats.  
Instal·lacions i serveis auxiliars.  
No es disposarà ni d'instal·lacions annexes, ni maquinària fixa ni tampoc de cap instal·lació de residus miners en la zona d'explotació.  
  
Pla de restauració.  
1. Remodelatge del terreny.  
Es procedirà a perfilar i reblir la superfície final de restauració mitjançant l'aportació de residus inerts adequats procedents de la planta de reciclatge i valorització d'RCD propietat de l'empresa promotora i que fita amb la parcel·la objecte d'estudi.  
Els residus i àrids reciclats previstos per a reblir la zona excavada seran els següents, juntament amb el codi LER que els caracteritza:  
  
- 17 05 04 terra i pedres.  
- 19 12 09 minerals (arena, pedres).  
- Àrids reciclats de la valorització d'RCD.  
L'última capa de material que s'aportarà serà de terra vegetal amb una grossària de 0,5 m. La major part d'aquesta terra es troba amuntegada en el contorn de la parcel·la des que es va efectuar l'excavació de la parcel·la. Les possibles necessitats d'aportació afegides s'obtindran de les entrades de material produïdes en les obres de construcció i demolició que aporten el material a la planta de reciclatge.  
2. Restauració de la coberta vegetal.  
S'ha preservat terra vegetal per usar-la posteriorment en arreplegues de menys d'1 metre d'alçària en la zona de l'explotació pels avantatges ecològics que comporta. El volum de terra vegetal que cal estendre està determinat per les dimensions de la superfície final de l'excavació restaurada, que presentarà una àrea aproximada de 2.255 m².  
Es preveu la correcció de la compactació que puga experimentar el sòl en les seues últimes capes per la maquinària que s'emprarà, per a la qual cosa s'escarificarà el terreny si es considera necessari, a fi d'evitar l'asfíxia de les arrels de les plantes que es desenvoluparan sobre el substrat esmentat. La suau inclinació cap a l'oest de la superfície de la plataforma final de restauració serà suficient per a la correcta evacuació de les aigües d'escolament superficial. Per a millorar la textura i l'estructura del substrat, s'aportarà terra vegetal enriquida amb aportacions de fem i/o de compost, que milloren les característiques fisicoquímiques, a raó d'1,0 kg/m³.  
S'ha optat per fer una plantació de cítrics de característiques similars als existents en tota l'àrea adjacent a la parcel·la objecte d'estudi. El marc de plantació serà de 6 x 6 m i és necessària una excavació cúbica de 50 x 50 x 50 cm per a la sembra dels plançons.  
  
Pla d'abandó.  
Durant el període d'explotació/restauració la parcel·la disposarà d'una tanca perimetral de protecció de 2 metres d'alçària. L'única zona oberta serà el límit de la parcel·la amb les instal·lacions de la planta de reciclatge d'RCD de Noulas Resevi, la qual ja disposa d'un tancament perimetral total amb una porta corredissa a l'entrada de vehicles de la instal·lació. D'aquesta manera, no serà possible l'accés a la faena més que per l'entrada principal, de manera que s'assegura que cap persona aliena a la faena podrà accedir als fronts d'explotació.  
L'explotació no disposarà d'instal·lacions annexes (d'electricitat o d'aigua), tampoc de cap planta de tractament de materials, i la maquinària mòbil necessària en la zona de faena és la mateixa que s'utilitza a la planta d'RCD. Així, una vegada acabe la faena, no s'haurà de retirar ni desmantellar cap instal·lació annexa ni maquinària.  
  
A fi d'assegurar la correcta finalització dels treballs, es mantindrà la tanca fins que les espècies implantades hi hagen arrelat i l'autoritat minera permeta l'abandó de l'aprofitament.  
Condicionament d'accessos.  
No caldrà afectar camins pròxims o crear accessos nous per a l'activitat, ja que l'accés es farà des de les instal·lacions de reciclatge d'RCD propietat de l'empresa promotora, que fita amb la parcel·la en qüestió.  
  
Pla de gestió de residus.  
Els treballs que es desenvoluparan en aquesta actuació, per la seua singularitat, no generaran residus d'aprofitament ni d'investigació de minerals i, per tant, es considera que no és procedent la redacció d'un pla de gestió de residus segons s'infereix de l'article 16 del Reial decret 975/2009.  
Afecció paisatgística.  
Amb la restauració prevista per a la zona de faena s'obtindrà una zona integrada en els cultius de cítrics de tot l'entorn, de manera que es considerarà complida la reintegració paisatgística de l'explotació.  
Calendari d'execució.  
Els treballs d'adequació i rehabilitació de la superfície de l'explotació, segons l'última documentació aportada, s'estimen en 1 mes des de l'autorització dels treballs de restauració.  
Tramitació administrativa  
El 7 de novembre de 2014, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet la documentació tècnica i còpies dels informes sectorials corresponents al projecte de legalització de l'explotació minera de recursos de la secció A, denominada Noulas, al terme municipal de Nules (Castelló), promogut per Noulas Resevi, SL, a fi d'iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 12 de novembre de 2014, el Servei Territorial d'Energia de Castelló remet el resultat de la informació pública practicada a l'expedient.  
  
L'11 de febrer de 2016 es fan consultes als serveis següents: Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i Servei d'Ordenació del Territori.  
  
El 12 de febrer de 2016 es consulta el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits sobre la compatibilitat de la restauració de la parcel·la amb el PORN de la Serra d'Espadà.  
El 15 de febrer de 2016 es fa una consulta a l'Ajuntament de Nules sobre la compatibilitat urbanística de l'ús miner a la ubicació proposada.  
  
El 8 de març de 2016, l'Ajuntament de Nules remet un informe tècnic.  
El 9 de març de 2016, la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge remet un informe emés pel Servei d'Ordenació del Territori en matèria de risc d'inundació.  
L'1 d'abril de 2016, la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge torna a remetre l'informe emés pel Servei d'Ordenació del Territori en matèria de risc d'inundació.  
El 8 d'abril de 2016, la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural remet la resolució per la qual s'atorga a l'empresa Noulas Resevi, SL, l'autorització d'inici de l'activitat per a una planta de classificació i valoració d'RCD a Nules.  
El 23 de maig de 2016 es fa un requeriment de documentació al promotor a través de l'òrgan substantiu.  
El 24 d'agost de 2016, el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits remet un informe emés pel director del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
El 30 de setembre de 2016, la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge remet l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
El 10 de gener de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló remet la documentació presentada pel titular Noulas Resevi, SL, com a contestació al requeriment realitzat per aquest servei territorial de les deficiències assenyalades en l'informe emés per la subdirectora general d'Avaluació Ambiental.  
El 10 de febrer de 2020, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló reitera la petició d'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia de Castelló va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 355, de 8 de setembre de 2014.  
La cap del Servei Territorial d'Energia de Castelló, en data 3 de novembre de 2014, certifica que durant el termini concedit no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat els informes remesos pel Servei Territorial d'Energia de Castelló emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i per la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (21.02.2014).  
L'organisme de conca indica que l'actuació suposa l'ocupació de zona de policia del barranc de la Torrassa i el respecte de la zona de servitud per a ús públic, sobre la qual cosa recorda que qualsevol actuació prevista a la zona de policia queda supeditada a l'obtenció d'una autorització administrativa per part de l'organisme de conca.  
La confederació recomana l'adopció de mesures per a evitar l'alteració del règim de corrents i l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, indica que han de limitar-se els pendents dels talussos i l'alçària dels bancs per a afavorir la infiltració i reduir la velocitat de l'aigua a fi d'evitar pèrdues de sòl.  
Respecte de la demanda generada per l'actuació, la confederació no la considera significativa.  
Per tot això, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable de l'actuació.  
Informe de patrimoni cultural (28.02.2014).  
La Direcció General de Cultura emet un informe favorable al projecte d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià. En aquest informe es recorda que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica s'ha de comunicar immediatament a l'administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb l'autorització deguda de la Direcció General de Cultura.  
  
Així mateix, en atenció a les possibles afeccions detectades, s'ha sol·licitat un informe a l'Ajuntament de Nules, al Servei d'Ordenació del Territori, al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i al Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits en relació amb els assumptes de les seues competències respectives.  
Informe de l'Ajuntament de Nules (2.03.2016).  
La parcel·la 507, del polígon 29, del terme municipal de Nules s'ubica en sòl no urbanitzable comú. Els serveis urbanístics de l'Ajuntament de Nules informen que, examinats els articles del Pla general d'ordenació urbana aplicables al sòl no urbanitzable comú, no hi ha prohibició per a l'ús miner. També s'indica en aquest informe que, a fi de reduir el nivell de pols i l'impacte paisatgístic de l'activitat, hauria d'executar-se una pantalla vegetal al voltant del buit i un sistema fix d'aspersió d'aigua que eliminara la pols en suspensió que s'hi puga generar.  
Informe del Servei d'Ordenació del Territori (7.03.2016).  
Aquest servei informa que el projecte no es troba afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
Informe del director del Parc Natural de la Serra d'Espadà (10.06.2016).  
S'informa que el pla de restauració de la pedrera es troba afectat pel PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en la categoria d'àrea d'influència antròpica, i es considera compatible amb aquest. No obstant això, s'indica que els materials previstos per a omplir el buit han de ser residus inerts adequats i es desestimen materials d'una altra naturalesa susceptibles de provocar contaminació de les aigües superficials i subterrànies.  
Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (16.09.2016).  
  
En aquest informe s'indica que l'estudi d'integració paisatgística a què fa referència l'estudi d'impacte ambiental no es troba entre la documentació aportada, que es compon de l'estudi d'impacte esmentat (que conté un apartat de mesures correctores sobre el paisatge), el projecte d'explotació i el projecte de restauració (que conté una succinta descripció del paisatge i un apartat de mesures per a la reintegració paisatgística de l'explotació). A partir de la informació aportada, i atés que l'actuació consisteix en la restauració d'un buit existent, es considera que aquesta tindrà una incidència positiva en el paisatge, sempre que s'execute el pla de restauració proposat, amb la qual cosa s'adequaria l'àmbit al caràcter i les condicions de percepció del paisatge de l'entorn.  
  
  
Consideracions ambientals.  
1r. Consideracions relacionades amb l'emplaçament del projecte.  
La parcel·la afectada objecte de restauració (parcel·la 507 del polígon 29 del terme municipal de Nules) s'ubica a uns 1.500 metres al sud-oest d'aquest municipi de la província de Castelló. Aquesta parcel·la, segons el visor de Generalitat, té la classificació de sòl no urbanitzable comú. Els serveis urbanístics de l'Ajuntament de Nules informen, en data 2 de març de 2016, que, examinats els articles del pla general d'ordenació urbana aplicable per al sòl no urbanitzable comú, no hi ha prohibició per a l'ús miner. També s'indica en aquest informe que, a fi de reduir el nivell de pols i l'impacte paisatgístic de l'activitat, hauria d'executar-se una pantalla vegetal al voltant del buit i un sistema fix d'aspersió d'aigua que eliminara la pols en suspensió que s'hi puga generar.  
La parcel·la objecte de restauració es troba dins de la zona d'amortiment d'impactes del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà. El director del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en data 10 de juny de 2016, informa que la pedrera es troba dins de l'àrea d'influència antròpica del PORN de la Serra d'Espadà i es considera compatible amb aquest. No obstant això, s'indica que els materials previstos per a omplir el buit han de ser residus inerts adequats i es desestimen materials d'una altra naturalesa susceptibles de provocar contaminació de les aigües superficials i subterrànies.  
  
D'acord amb el visor de la Generalitat, la parcel·la objecte de restauració presenta perillositat geomorfològica d'inundació segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). El Servei d'Ordenació del Territori, en data 7 de març de 2016, informa que el projecte no es troba afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA.  
Consultat el banc de dades de biodiversitat, en l'àmbit pròxim de l'explotació no hi ha espècies prioritàries que puguen veure's afectades per l'activitat de restauració. Tampoc hi ha hàbitats prioritaris pròxims.  
  
Segons el visor de Generalitat, la localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc hi ha cap via pecuària pròxima que puga veure's afectada ni sòl forestal pròxim.  
Segons el visor de la Generalitat, en un radi de 500 metres al voltant de la parcel·la que cal restaurar no consta l'existència d'edificacions d'ús residencial, ni tampoc s'esmenten en l'informe urbanístic de l'Ajuntament.  
2n. Consideracions relacionades amb l'activitat que s'ha de desenvolupar.  
Afecció a l'atmosfera.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, en la fase de restauració els contaminants atmosfèrics seran els gasos emesos per la maquinària i la pols generada, a més dels sorolls produïts per la maquinària. Es proposen com a mesures correctores l'aplicació de regs sistemàtics en les zones més exposades al vent i la utilització de lones de protecció en els camions de transport amb la finalitat d'evitar l'emissió de partícules i fer un manteniment adequat de la maquinària per a evitar que l'emissió de gasos contaminants sobrepasse els límits legals i perquè complisca la legislació relativa a l'emissió sonora.  
  
Es recorda que, d'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis, el projecte de l'activitat objecte d'estudi s'ha d'acompanyar d'un estudi acústic que comprenga totes i cada una de les fonts sonores i una avaluació de les mesures correctores que cal adoptar per a garantir que no es transmeta a l'exterior o a locals contigus, en les condicions més desfavorables, nivells superiors als que estableixen aquestes normes. Així mateix, el promotor ha de fer un autocontrol de les emissions acústiques a l'inici de l'exercici de l'activitat o la posada en marxa i, almenys, cada cinc anys. L'auditoria acústica l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el que estableix el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i es regula el seu registre. Si en l'auditoria acústica l'entitat col·laboradora detecta l'incompliment de les prescripcions obligatòries que estableix la Llei 7/2002, en aquest decret o en l'autorització substantiva, aquesta estarà obligada a comunicar-ho immediatament a l'ajuntament, per a la qual cosa li haurà de remetre una còpia del certificat desfavorable corresponent.  
  
Així mateix, basant-se en la quantitat de terres manipulades al dia, segons siga el ritme de la restauració, l'activitat estaria classificada com a grup B o C d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, se sol·licitarà una autorització administrativa o bé es farà la notificació administrativa a l'òrgan competent, segons siga el cas, d'acord amb el que estableix l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
Afecció a la geomorfologia.  
Amb l'extracció de la terra vegetal, s'ha produït un buidatge del terreny i la formació d'una depressió en aquest. Amb el rebliment del buit mitjançant àrids i terra vegetal, es produirà un impacte positiu sobre la geomorfologia.  
Afecció sobre el sòl.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, per a evitar la contaminació del sòl, les tasques de manteniment de la maquinària s'han de fer en les zones previstes a aquest efecte i els residus generats es gestionaran segons s'indica en la legislació aplicable. En el cas que per avaria de la maquinària es produïra un vessament accidental de substàncies perilloses, es procedirà ràpidament a retirar el sòl contaminat, que es gestionarà com un residu tòxic i perillós.  
Respecte del manteniment de la maquinària en zones preparades a aquest efecte, en el projecte no es descriu cap zona destinada al manteniment de la maquinària. En el cas d'habilitar una zona amb aquesta funció, s'ha de dotar de solera impermeable, amb un canal de recollida d'hidrocarburs, i els residus generats els ha de retirar un gestor autoritzat.  
Afecció sobre la hidrologia.  
Com a conseqüència de l'existència d'un buit en el terreny de superfície considerable, es veu alterat l'escolament superficial del terreny i es veuen afavorits l'embassament i l'acumulació d'aigua en aquest si es produeixen precipitacions d'importància. Així mateix, amb l'eliminació dels 3 metres superficials del terreny, hi ha el risc potencial de veure's afectada la qualitat de les aigües per contaminació.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix que amb el rebliment del buit es restituirà el flux natural de l'escolament i s'evitarà l'acumulació d'aigua i l'embassament de la parcel·la. Al mateix temps, amb l'anivellació i explanació de la parcel·la es reduirà la velocitat de l'escolament, de manera que s'evitarà una elevada erosió del sòl. Amb la plantació dels exemplars de taronger, es dotarà la parcel·la d'una coberta vegetal que ajudarà a regular el cicle de l'aigua en la parcel·la, així com l'escolament.  
Afecció a la vegetació.  
El moviment de maquinària, així com l'abocament d'àrids i terra vegetal per al rebliment, generen l'emissió de partícules de pols que es depositen sobre les fulles de la vegetació circumdant, de manera que obstrueixen els seus estomes i poden generar símptomes negatius d'estrés lligats a deficiències en les funcions fotosintètica i respiratòria. Per a minimitzar aquest impacte sobre la vegetació, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa la reducció de la circulació de vehicles per la zona de treball, a més de limitar a 20 km/h la velocitat de trànsit per la zona de treball, i en les zones on es puga generar més quantitat de pols es regarà la zona amb vehicles cisterna.  
Amb la plantació de cítrics, es restitueix la coberta vegetal existent prèvia a l'extracció de la terra vegetal de la parcel·la.  
Afecció a la fauna.  
L'existència del buit miner suposa una barrera física per a la mobilitat de les espècies animals, així com un perill en el cas de caure-hi a l'interior. Amb el rebliment de la cavitat, s'eliminen els impactes sobre la fauna associats a l'existència del clot.  
Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, s'adoptarà un calendari d'execució de les obres de manera que no coincidisca amb les èpoques de reproducció de les espècies de fauna esmentades amb figures de protecció. Així mateix, la maquinària emprada en les obres ha d'estar en perfecte estat de manteniment per a evitar un soroll per damunt de l'aconsellable. Altres mesures que s'adoptaran seran la realització de recorreguts sistemàtics abans de l'entrada de la maquinària per a detectar possibles llocs d'interés per a la fauna com caus, nius, dormidors, posadors, etc., i la revisió periòdica de la parcel·la per a l'actuació sobre individus atrapats, en especial amfibis i rèptils.  
La plantació de cítrics suposa la restitució de la coberta vegetal existent prèvia a l'extracció i amb això la restitució de l'hàbitat de les espècies faunístiques associades a aquesta.  
  
Afecció al paisatge.  
El paisatge és, sens dubte, el factor més afectat per l'extracció de terra vegetal a causa de l'eliminació de la vegetació i la modificació de la morfologia. Les accions del projecte que permetran la restauració de la parcel·la al seu estat primitiu tenen un efecte sobre el paisatge significativament positiu, en especial la restitució de la geomorfologia amb el rebliment del buit i la restitució de la coberta vegetal amb la plantació de cítrics. D'altra banda, en l'estudi d'impacte ambiental es proposen les següents mesures correctores: manteniment de tots els equips necessaris per a l'execució de l'obra en un estat òptim, manteniment d'una neteja absoluta de la zona de treball i utilització de materials per a tanques i tancaments que s'integren al màxim en l'entorn Abans d'abandonar les obres, l'equip constructor restablirà drenatges, talussos, accessos o camins i sistemes de tancament que hagen pogut ser alterats durant l'execució del projecte.  
  
Afecció al patrimoni cultural.  
La Direcció General de Cultura emet un informe favorable al projecte d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià. En aquest informe es recorda que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica s'ha de comunicar immediatament a l'administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològiques han de comptar amb l'autorització deguda de la Direcció General de Cultura.  
  
3r. Programa de vigilància ambiental (PVA).  
L'estudi d'impacte ambiental no inclou el PVA corresponent. S'ha d'incloure un PVA que preveja, com a mínim, els aspectes següents:  
  
- Control de totes les entrades de RIA, amb anotació dels volums en el llibre de registre de l'explotació.  
- En cas que s'opte per fer les tasques de manteniment de maquinària en la mateixa explotació, es controlarà periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a l'efecte. Així mateix, es controlarà el depòsit estanc de recollida de fluids per a evitar-ne el sobreeiximent.  
- S'hi inclouran les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, es farà una auditoria acústica a l'inici dels treballs de restauració.  
- Control periòdic de la pols generada per la maquinària pesant i pels camions de transport d'àrids.  
- Control dels regs i seguiment de la revegetació.  
- El descobriment de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural i es complirà el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia que tenen. Aquest registre inclourà, a més, el resultat dels controls i els autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals i emissions. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a la disposició de les autoritats competents.  
El programa de vigilància ambiental es prolongarà almenys dos anys des de la finalització de la restauració del buit miner, a fi de garantir l'èxit d'aquesta fase.  
La documentació generada en el desenvolupament del PVA haurà de romandre en tot cas a la disposició de l'autoritat ambiental competent.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest.  
En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que s'hi apliquen.  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de «legalització d'explotació de recursos secció A Noulas al terme de Nules, per a la restauració del buit existent amb residus inerts adequats», promogut per Noulas Resevi, SL, ubicat a la parcel·la 507 del polígon 29 del terme municipal de Nules (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, projecte tècnic, projecte de restauració i la resta de documentació aportada, així com els condicionants que s'indiquen a continuació.  
  
1. La zona de servitud dels barrancs s'ha de mantindre expedita i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com estableix l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986).  
2. D'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis, el projecte de l'activitat objecte d'estudi s'ha d'acompanyar d'un estudi acústic que comprenga totes i cada una de les fonts sonores i una avaluació de les mesures correctores que cal adoptar per a garantir que no es transmeten a l'exterior o a locals contigus, en les condicions més desfavorables, nivells superiors als que estableixen aquestes normes.  
  
3. El promotor farà un autocontrol de les emissions acústiques a l'inici de l'exercici de l'activitat o posada en marxa i, com a mínim, cada cinc anys. L'auditoria acústica l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica, d'acord amb el que estableix el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i es regula el seu registre. Si en l'auditoria acústica l'entitat col·laboradora detectara l'incompliment de les prescripcions obligatòries que estableix la Llei 7/2002, aquest decret o l'autorització substantiva, l'entitat esmentada estarà obligada a posar-ho immediatament en coneixement de l'ajuntament, per a la qual cosa li ha de remetre una còpia del corresponent certificat desfavorable.  
4. Basant-se en la quantitat de terres manipulades al dia, segons siga el ritme de la restauració (grup B o C d'acord amb el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera que estableix el Reial decret 100/2011), se sol·licitarà una autorització administrativa o bé es realitzarà la notificació administrativa a l'òrgan competent, segons siga el cas, d'acord amb el que estableix l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
5. Les reparacions i el manteniment de la maquinària es faran, preferentment, en tallers externs a l'explotació. En els casos en què això no siga possible, es condicionarà una zona ensostrada i amb solera impermeabilitzada per a dur-les a terme, dotada dels pendents adequats per a possibilitar la recollida d'abocaments i d'aigües pluvials en un depòsit estanc. Els residus generats els ha de retirar un gestor autoritzat. En finalitzar l'explotació, es desmantellarà per complet l'àrea de manteniment de maquinària i els residus resultants es gestionaran d'acord amb la legislació vigent  
6. L'increment de demanda d'aigua tindrà una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquest recurs.  
7. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha d'incloure un programa de vigilància ambiental que preveja, com a mínim, els aspectes següents:  
  
7.1. Control de totes les entrades de RIA, amb anotació dels volums en el llibre de registre de l'explotació.  
7.2. En cas d'optar-se per la realització de les tasques de manteniment de maquinària en la mateixa explotació, es controlarà periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a l'efecte. Així mateix, es controlarà el depòsit estanc de recollida de fluids per a evitar-ne el sobreeiximent.  
7.3. S'hi inclouran les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, es farà una auditoria acústica a l'inici dels treballs de restauració.  
7.4. Control periòdic de la pols generada per la maquinària pesant i pels camions de transport d'àrids.  
7.5. Control dels regs i seguiment de la revegetació.  
7.6. El descobriment de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural i es complirà el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
7.7. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia que tenen. Aquest registre inclourà, a més, el resultat dels controls i els autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals i emissions. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a la disposició de les autoritats competents.  
7.8. El programa de vigilància ambiental es prolongarà almenys dos anys des de la finalització de la restauració del buit miner, a fi de garantir l'èxit d'aquesta fase.  
8. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores que conté l'estudi d'impacte ambiental, així com dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
9. Es complirà en tot cas el que disposa la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats. Això inclou:  
- L'emmagatzematge i, si és el cas, la gestió, i la posterior entrega a gestors autoritzats han de ser conformes a la naturalesa i perillositat de cada un dels residus.  
- S'ha de disposar d'una quantitat suficient de materials absorbents adequats per a la retenció i eliminació de vessaments accidentals. Aquests materials, així com el residu, s'han d'emmagatzemar i gestionar d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.  
- S'ha de disposar d'un arxiu físic o telemàtic en què es reculla per ordre cronològic la quantitat, la naturalesa, l'origen, la destinació i el mètode de tractament dels residus. En aquest arxiu, s'ha d'incorporar la informació que conté l'acreditació documental de les operacions de producció i gestió de residus. La informació arxivada s'ha de guardar durant, com a mínim, 3 anys.  
- El promotor ha de disposar de compromisos d'acceptació de residus per gestors autoritzats per a la totalitat dels residus perillosos generats en l'exercici de l'activitat, els quals indiquen expressament l'explotació minera com a punt de recollida. Els compromisos estaran permanentment en vigor i a la disposició de l'autoritat ambiental competent.  
10. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental es podran modificar quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
11. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'una avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que preveu aquesta.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà la que estableix l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 3 d'agost de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, p. d. ( del director general de Qualitat i Educació Ambiental, R 09.08. 2019; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.»  
  
València, 17 de maig de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9093, del 26-05-2021 (2021/5627)

RESOLUCIÓN de 17 de mayo de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 123/14-AIA Nules.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9093

Fecha DOGV
:   26-05-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/5627

CVE


Fecha del documento
:   17-05-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de mayo de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 123/14-AIA Nules. [2021/5627]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 123/14-AIA Nules  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 123/14-AIA.  
Título: Legalización de explotación de recursos sección A) Noulas en el término de Nules, para restauración del hueco existente con residuos inertes adecuados.  
Promotor: Noulas Resevi, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón.  
Localización: Parcela 507, polígono 29, del término municipal de Nules (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la legalización de una antigua explotación dedicada a la extracción de tierra vegetal, ubicada en el paraje «La Rambleta» del término municipal de Nules (Castellón) para proceder a su restauración con residuos inertes adecuados (en adelante RIA).  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada:  
Según se desprende de lo indicado en la documentación técnica, la actividad que se pretende legalizar ya ha finalizado. El objeto de legalizar la misma es poder proceder a la restauración de la parcela afectada con RIA.  
Localización y accesos.  
La antigua explotación está emplazada en la parcela 507, del polígono 29, del término municipal de Nules, y tiene una superficie catastral de 4.263 m². La calificación urbanística de la parcela es de «suelo no urbanizable común sin protección» dentro del plan general de ordenación del municipio de Nules.  
A la explotación se accede desde la población de Nules, tomando la Avenida Europa dirección La Vall d'Uixó. Saliendo de la población se continúa por la CV-226 y tras 500 metros se abandona la misma girando a la izquierda y tomando un camino agrícola que circula paralelo al cementerio de Nules (camino de Torremotxa). Tras circular por dicho camino 800 metros se accede a la parcela objeto de estudio al lado izquierdo de la calzada.  
Superficie y límites.  
La superficie catastral de la parcela es de 4.263 m². La superficie afectada por la extracción es, según el proyecto de explotación, de 2.255 m² y el volumen estimado del hueco a rellenar para llegar a la rasante del terreno natural, calculado por el método de cubicación por diferencia de superficies es de 6.391,37 m³.  
El único movimiento de tierras a realizar será el retranqueo de los taludes a fin de alcanzar los taludes finales estables para la regeneración y colmatación segura de la zona, de este modo se infiere que el movimiento de tierras de acondicionamiento previo a las labores de restauración asciende a 1.350 m³.  
No será necesario afectar otros caminos próximos o crear accesos nuevos para la actividad, ya que el acceso a la misma discurrirá por el interior de las instalaciones de reciclado de RCD propiedad de la empresa promotora, lindantes con la parcela en cuestión.  
Las coordenadas UTM (Datum ETRS89) que definen el perímetro que ha sido afectado por la extracción son las siguientes:  
  
 x y  
1 741.684 4.413.540  
2 741.724 4.413.510  
3 741.680 4.413.454  
4 741.646 4.413.480  
  
  
Método de explotación.  
El método de explotación se encuentra supeditado a la excavación antigua de la parcela objeto de estudio. De modo que se procederá a regularizar y retranquear los taludes para proceder de modo seguro al acondicionamiento y restauración de la parcela.  
Se empleará maquinaria móvil (pala cargadora frontal y camión de transporte) a fin de proceder al acondicionamiento de la zona excavada y, una vez se inicie el proceso de restauración, poder proceder al movimiento de tierras y extendido del material inerte adecuado procedente de la planta de reciclado de RCD propiedad de la empresa promotora de la actuación.  
Las labores de acondicionamiento no supondrán un aumento de la superficie explotada. Asimismo, no existirá ningún aprovechamiento del recurso extraído durante el acondicionamiento de la zona, ya que dicho material será apartado hacia el centro de la parcela para, una vez finalizado el retranqueo de los taludes, ser extendido en la superficie a fin de obtener los perfiles finales de restauración.  
Ritmo de producción de RIA.  
La empresa Noulas Resevi, SL, propietaria de la parcela objeto de restauración, se dedica en la actualidad a la gestión, recogida, tratamiento y revalorización de residuos de la construcción y demolición, disponiendo de una planta de reciclado y valorización, inscrita en el registro general de instalaciones con autorización ambiental integrada con el número 353-08/AAI/CV, y lindante con la parcela de interés.  
Se prevé una media de producción de RIA de entre 20 y 40 m³ diarios, aunque esta cantidad será variable debido a las fluctuaciones del mercado. De este modo, la duración estimada de la actividad de explotación y restauración podría ser de dos años. El material que resulte adecuado procedente de la excavación y retranqueo de los taludes, que se estima en 1.350 m³, también se empleará en la regeneración y colmatación de la antigua excavación objeto del presente documento.  
En fecha 10 de enero de 2019, el promotor remite a través del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, una memoria justificativa de la disponibilidad de áridos reciclados, susceptibles de ser autorizados como RIA, en cantidad suficiente para el relleno del hueco existente. Ante la existencia de reservas suficientes para acometer la restauración en su totalidad, la empresa manifiesta su compromiso de realizar los trabajos proyectados en el plazo de 1 mes desde que se otorgue la autorización para los mismos.  
Instalaciones anejas.  
Para las labores de extracción y restauración no son necesarias instalaciones anejas dentro del perímetro de la parcela, ya que las escasas dimensiones de la misma lo harían incompatible con los trabajos de la maquinaria móvil prevista para la extracción y la restauración.  
Maquinaria.  
La maquinaria encargada de realizar el arranque y la carga del material será una pala cargadora CATERPILLAR 950-B con una capacidad de carga de 2 m³ y capaz de desarrollar una potencia de 117 CV.  
Sistema de riego de pistas.  
En las estaciones del año más cálidas y de menos pluviometría, se utilizará una cuba de riego con el fin de realizar riegos periódicos de las zonas más secas, además de los riegos de compactación de las capas de materiales inertes aportados.  
Instalaciones y servicios auxiliares.  
No se dispondrá ni de instalaciones anexas, ni maquinaria fija ni tampoco ninguna instalación de residuos mineros en la zona de explotación.  
Plan de restauración.  
1. Remodelado del terreno.  
Se procederá al perfilado y colmatación de la superficie final de restauración mediante el aporte de residuos inertes adecuados procedentes de la planta de reciclado y valorización de RCD propiedad de la empresa promotora y lindante con la parcela objeto de estudio.  
Los residuos y áridos reciclados previstos para la colmatación de la zona excavada serán los siguientes, junto con el código LER que los caracteriza:  
- 17 05 04 tierra y piedras.  
- 19 12 09 minerales (arena, piedras).  
- Áridos reciclados de la valorización de RCD.  
La última capa de material a aportar será de tierra vegetal con un espesor de 0,5 m. La mayor parte de la misma se encuentra acopiada en el contorno de la parcela desde que se efectuó la excavación de la parcela. Las posibles necesidades de aporte añadidas se obtendrán de las entradas de material producidas en las obras de construcción y demolición que aportan el material a la planta de reciclado.  
2. Restauración de la cubierta vegetal.  
Se ha preservado tierra vegetal para su posterior uso en acopios de menos de 1 metro de altura en la zona de la explotación, dada las ventajas ecológicas que conlleva. El volumen de tierra vegetal a extender viene determinado por las dimensiones de la superficie final de la excavación restaurada, que presentará un área aproximada de 2.255 m².  
Se prevé la corrección de la compactación que pueda sufrir el suelo en sus últimas capas por la maquinaria a emplear, realizando un escarificado si se considerara necesario, con el fin de evitar la asfixia de las raíces de las plantas que vayan a desarrollarse sobre el citado sustrato. La suave inclinación hacia el oeste de la superficie de la plataforma final de restauración será suficiente para la correcta evacuación de las aguas de escorrentía superficial. Para mejorar la textura y estructura del sustrato, se aportará tierra vegetal enriquecida con aportes de estiércol y/o de compost, que mejoren las características físico-químicas, a razón de 1.0 kg/m³.  
Se ha optado por realizar una plantación de cítricos de similares características a los existentes en toda el área adyacente a la parcela objeto de estudio. El marco de plantación será de 6 x 6 m, siendo necesario una excavación cúbica de 50 x 50 x 50 cm para la siembra de los plantones.  
Plan de abandono.  
Durante el periodo de explotación/restauración la parcela dispondrá de un vallado perimetral de protección de 2 metros de altura. La única zona abierta será el linde de la parcela con las instalaciones de la planta de reciclado de RCD de Noulas Resevi, el cual ya dispone de un total cerramiento perimetral con puerta corredera en la entrada de vehículos de la instalación. De este modo no será posible el acceso a las labores más que por la entrada principal, asegurándose así de que ninguna persona ajena a las labores podrá acceder a los frentes de explotación.  
La explotación no dispondrá de instalaciones anexas (de electricidad o de agua), tampoco de ninguna planta de tratamiento de materiales, y la maquinaria móvil necesaria en la zona de labores es la misma que se utiliza en la planta de RCD. De manera que una vez se finalicen las labores no se tendrá que retirar ni desmantelar ninguna instalación anexa ni maquinaria.  
A fin de asegurar la correcta finalización de los trabajos se mantendrá el vallado hasta que las especies implantadas hayan arraigado y la autoridad minera permita el abandono del aprovechamiento.  
Acondicionamiento de accesos.  
No será necesario afectar a caminos próximos o crear accesos nuevos para la actividad ya que el acceso a la misma se realizará desde las instalaciones de reciclado de RCD propiedad de la empresa promotora, lindantes con la parcela en cuestión.  
Plan de gestión de residuos.  
Los trabajos a desarrollar en la presente actuación debido a su singularidad no van a generar residuos de aprovechamiento de minerales ni de investigación de los mismos, por lo tanto se considera que no procede la redacción de un plan de gestión de residuos conforme se infiere del artículo 16 del Real decreto 975/2009.  
Afección paisajística.  
Con la restauración prevista para la zona de labores se obtendrá una zona integrada en los cultivos de cítricos de todo el entorno, considerándose cumplimentada la reintegración paisajística de la explotación.  
Calendario de ejecución.  
Los trabajos de adecuación y rehabilitación de la superficie de la explotación, según la última documentación aportada, se estima en 1 mes desde la autorización de los trabajos de restauración.  
Tramitación administrativa  
El 7 de noviembre de 2014 el Servicio Territorial de Energía de Castellón remite la documentación técnica y copia de informes sectoriales correspondientes al proyecto de legalización de la explotación minera de recursos de la sección A), denominada «Noulas» en el término municipal de Nules (Castellón) promovido por Noulas Resevi, SL, con objeto de iniciar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
El 12 de noviembre de 2014, el Servicio Territorial de Energía de Castellón remite el resultado de la información pública practicada al expediente.  
El 11 de febrero de 2016 se realizan consultas a los siguientes servicios: Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje y Servicio de Ordenación del Territorio.  
El 12 de febrero de 2016 se consulta al Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos sobre la compatibilidad de la restauración de la parcela con el PORN de la Serra d'Espadà.  
El 15 de febrero de 2016 se realiza consulta al Ayuntamiento de Nules sobre la compatibilidad urbanística del uso minero en la ubicación propuesta.  
El 8 de marzo de 2016, el Ayuntamiento de Nules remite informe técnico.  
El 9 de marzo de 2016, la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje remite informe emitido por el Servicio de Ordenación del Territorio en materia de riesgo de inundación.  
El 1 de abril de 2016, la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje vuelve a remitir el informe emitido por el Servicio de Ordenación del Territorio en materia de riesgo de inundación.  
El 8 de abril de 2016, la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, remite la resolución por la que se otorga a la empresa Noulas Resevi, SL, la autorización de inicio de la actividad para una planta de clasificación y valorización de RCDs en Nules.  
El 23 de mayo de 2016 se realiza un requerimiento de documentación al promotor a través del órgano sustantivo.  
El 24 de agosto de 2016, el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos remite informe emitido por el director del Parque Natural de la Serra d'Espadà.  
El 30 de septiembre de 2016, la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje remite informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
El 10 de enero de 2019, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remite documentación presentada por el titular Noulas Resevi, SL, como contestación al requerimiento realizado por dicho servicio territorial de las deficiencias señaladas en el informe emitido por la subdirectora general de Evaluación Ambiental.  
El 10 de febrero de 2020, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón reitera la petición de emisión de la declaración de impacto ambiental.  
  
Información pública  
El Servicio Territorial de Energía de Castellón sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7355, de 8 de septiembre de 2014.  
La jefa del Servicio Territorial de Energía de Castellón, en fecha 3 de noviembre de 2014, certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
  
Consultas a administraciones e informes recibidos  
En el expediente se han considerado los informes remitidos por el Servicio Territorial de Energía de Castellón emitidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar y por la Dirección General de Patrimonio Cultural.  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (21.02.2014).  
El organismo de cuenca indica que la actuación supone la ocupación de zona de policía del barranco de la Torrasa respetando la zona de servidumbre para uso público, recordando a este respecto que cualquier actuación prevista en la zona de policía queda supeditada a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca.  
La confederación recomienda la adopción de medidas para evitar la alteración del régimen de corrientes y la salida de aguas pluviales contaminadas. Asimismo, indica que deben limitarse las pendientes de los taludes y la altura de los bancos, para favorecer la infiltración y reducir la velocidad del agua al objeto de evitar pérdidas de suelo.  
Respecto a la demanda generada por la actuación, la confederación no la considera significativa.  
Por todo ello, la Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente la actuación.  
Informe de patrimonio cultural (28.02.2014).  
La Dirección General de Cultura informa favorablemente el proyecto de acuerdo con lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano. En dicho informe se recuerda que cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que todas aquellas remociones de tierras que puedan afectar a posibles áreas con restos arqueológicos o paleontológicos deben contar con la debida autorización de la Dirección General de Cultura.  
Asimismo, en atención a las posibles afecciones detectadas, se ha solicitado informe al Ayuntamiento de Nules, al Servicio de Ordenación del Territorio, al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje y al Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos en relación con los asuntos de sus respectivas competencias.  
Informe del Ayuntamiento de Nules (2.03.2016).  
La parcela 507, del polígono 29, del término municipal de Nules se ubica en suelo no urbanizable común. Los servicios urbanísticos del Ayuntamiento de Nules informan que examinados los artículos del plan general de ordenación urbana de aplicación para el suelo no urbanizable común, no existe prohibición para el uso minero. También se indica en dicho informe que, a fin de reducir el nivel de polvo y el impacto paisajístico de la actividad, debería ejecutarse una pantalla vegetal alrededor del hueco y un sistema fijo de aspersión de agua que eliminara el polvo en suspensión que pueda generarse.  
Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (7.03.2016).  
Este servicio informa que el proyecto no se encuentra afectado por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones normativas del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
Informe del director del Parque Natural de la Serra d'Espadà (10.06.2016).  
Se informa que el plan de restauración de la cantera se encuentra afectado por el PORN del Parque Natural de la Serra d'Espadà, en la categoría de área de influencia antrópica y se considera compatible con el mismo. No obstante, se indica que los materiales previstos para rellenar el hueco deberán ser residuos inertes adecuados, desestimando materiales de otra naturaleza susceptibles de provocar contaminación de las aguas superficiales y subterráneas.  
Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (16.09.2016).  
En este informe se indica que el estudio de integración paisajística al que hace referencia el estudio de impacto ambiental no se encuentra entre la documentación aportada, compuesta por el mencionado estudio de impacto (que contiene un apartado de medidas correctoras sobre le paisaje), el proyecto de explotación y el proyecto de restauración (que contiene una sucinta descripción del paisaje y un apartado de medidas para la reintegración paisajística de la explotación). A partir de la información aportada, y dado que la actuación consiste en la restauración de un hueco existente, se considera que esta tendrá una incidencia positiva en el paisaje, siempre y cuando se ejecute el plan de restauración propuesto, con el que se adecuaría el ámbito al carácter y condiciones de percepción del paisaje del entorno.  
  
Consideraciones ambientales.  
1º Consideraciones relacionadas con el emplazamiento del proyecto.  
La parcela afectada objeto de restauración (parcela 507 del polígono 29 del término municipal de Nules), se ubica a unos 1.500 metros al suroeste de dicho municipio de la provincia de Castellón. Esta parcela, según el visor de Generalitat, tiene la clasificación de suelo no urbanizable común. Los servicios urbanísticos del Ayuntamiento de Nules informan, en fecha 2 de marzo de 2016, que examinados los artículos del plan general de ordenación urbana de aplicación para el suelo no urbanizable común, no existe prohibición para el uso minero. También se indica en dicho informe que, a fin de reducir el nivel de polvo y el impacto paisajístico de la actividad, debería ejecutarse una pantalla vegetal alrededor del hueco y un sistema fijo de aspersión de agua que eliminara el polvo en suspensión que pueda generarse.  
La parcela objeto de restauración se encuentra dentro de la zona de amortiguación de impactos del plan de ordenación de los recursos naturales de la Serra d'Espadà. El director del Parque Natural de la Serra d'Espadà, en fecha 10 de junio de 2016, informa que la cantera se encuentra dentro del área de influencia antrópica del PORN de la Serra d'Espadà y se considera compatible con el mismo. No obstante, se indica que los materiales previstos para rellenar el hueco deberán ser residuos inertes adecuados, desestimando materiales de otra naturaleza susceptibles de provocar contaminación de las aguas superficiales y subterráneas.  
De acuerdo con el visor de la Generalitat, la parcela objeto de restauración presenta peligrosidad geomorfológica de inundación según el plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). El Servicio de Ordenación del Territorio, en fecha 7 de marzo de 2016, informa que el proyecto no se encuentra afectado por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones normativas del PATRICOVA.  
Consultado el banco de datos de biodiversidad, en el ámbito próximo de la explotación no existen especies prioritarias que puedan verse afectadas por la actividad de restauración. Tampoco existen hábitats prioritarios cercanos.  
Según el visor de Generalitat, la localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana. Tampoco existe ninguna vía pecuaria cercana que pueda verse afectada ni suelo forestal próximo.  
Según el visor de la Generalitat, en un radio de 500 metros alrededor de la parcela a restaurar no consta la existencia de edificaciones de uso residencial, ni tampoco se mencionan en el informe urbanístico del ayuntamiento.  
2º Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar.  
  
Afección a la atmósfera.  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental, en la fase de restauración los contaminantes atmosféricos serán los gases emitidos por la maquinaria y el polvo generado, además de los ruidos producidos por la maquinaria. Se proponen como medidas correctoras: aplicación de riegos sistemáticos en las zonas más expuestas al viento y utilización de lonas de protección en los camiones de transporte con el fin de evitar la emisión de partículas y realizar un mantenimiento adecuado de la maquinaria para evitar que la emisión de gases contaminantes sobrepase los límites legales y para que cumpla la legislación relativa a la emisión sonora.  
Se recuerda que, de acuerdo con lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica, y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios, el proyecto de la actividad objeto de estudio se deberá acompañar de un estudio acústico que comprenda todas y cada una de las fuentes sonoras y una evaluación de las medidas correctoras a adoptar para garantizar que no se transmita al exterior o a locales colindantes, en las condiciones más desfavorables, niveles superiores a los establecidos en dichas normas. Asimismo, el promotor deberá realizar un autocontrol de las emisiones acústicas al inicio del ejercicio de la actividad o puesta en marcha y, al menos, cada cinco años. La auditoría acústica deberá ser realizada por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro. Si en la auditoría acústica la entidad colaboradora detectase el incumplimiento de las prescripciones obligatorias establecidos en la Ley 7/2002, en el presente decreto o en la autorización sustantiva, esta estará obligada a ponerlo de inmediato en conocimiento del ayuntamiento, remitiéndole copia del correspondiente certificado desfavorable.  
Asimismo, en base a la cantidad de tierras manipuladas al día, según sea el ritmo de la restauración, la actividad estaría clasificada como grupo B o C de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia, se solicitará autorización administrativa o bien se realizará la notificación administrativa al órgano competente, según sea el caso, de acuerdo con lo establecido en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
Afección a la geomorfología.  
Con la extracción de la tierra vegetal se ha producido un vaciado del terreno y la formación de una depresión en el mismo. Con el relleno del hueco mediante áridos y tierra vegetal se producirá un impacto positivo sobre la geomorfología.  
Afección sobre el suelo.  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental, para evitar la contaminación del suelo, las labores de mantenimiento de la maquinaria se realizarán en las zonas previstas para ello y los residuos generados se gestionarán según se indica en la legislación de aplicación. En caso de que por avería de la maquinaria se produjera un derrame accidental de sustancias peligrosas se procederá rápidamente a la retirada del suelo contaminado siendo gestionado como un residuo tóxico y peligroso.  
Respecto al mantenimiento de la maquinaria en zonas acondicionadas al efecto, en el proyecto no se describe ninguna zona destinada al mantenimiento de la maquinaria. En el caso de habilitar una zona con esa función, se deberá dotar de solera impermeable, con poceta de recogida de hidrocarburos y los residuos generados deberán ser retirados por gestor autorizado.  
Afección sobre la hidrología.  
Como consecuencia de la existencia de un hueco en el terreno de superficie considerable se ve alterada la escorrentía superficial del terreno y se ven favorecidos el encharcamiento y acumulación de agua en el mismo si se producen precipitaciones de importancia. Asimismo, con la eliminación de los 3 metros superficiales del terreno, existe el riesgo potencial de verse afectada la calidad de las aguas por contaminación.  
En el estudio de impacto ambiental se establece que con el relleno del hueco se restituirá el flujo natural de la escorrentía y se evitará la acumulación de agua y el encharcamiento de la parcela. Al mismo tiempo, con la nivelación y explanación de la parcela se reducirá la velocidad de la escorrentía, evitándose de esta manera una elevada erosión del suelo. Con la plantación de los ejemplares de naranjo, se dotará a la parcela de una cubierta vegetal que ayudará a regular el ciclo del agua en la parcela, así como la escorrentía.  
Afección a la vegetación.  
El movimiento de maquinaria, así como el vertido de áridos y tierra vegetal para el relleno, generan la emisión de partículas de polvo que se depositan sobre las hojas de la vegetación circundante, obstruyendo sus estomas y pudiendo generar síntomas negativos de estrés, ligados a deficiencias en las funciones fotosintética y respiratoria. Para minimizar este impacto sobre la vegetación, en el estudio de impacto ambiental se propone la reducción de la circulación de vehículos por la zona de trabajo, además de limitar a 20 km/h la velocidad de tránsito por la zona de trabajo y en aquellas zonas en donde se pueda generar más cantidad de polvo se regará la zona con vehículos cisterna.  
Con la plantación de cítricos se restituye la cubierta vegetal existente previa a la extracción de la tierra vegetal de la parcela.  
Afección a la fauna.  
La existencia del hueco minero supone una barrera física para la movilidad de las especies animales, así como un peligro en el caso de caer en su interior. Con el relleno de la cavidad, se eliminan los impactos sobre la fauna asociados a la existencia de la misma.  
Según se indica en el estudio de impacto ambiental, se adoptará un calendario de ejecución de las obras de manera que no coincida con las épocas de reproducción de las especies de fauna citadas con figuras de protección. Asimismo, la maquinaria empleada en las obras deberá estar en perfecto estado de mantenimiento para evitar un ruido por encima de lo aconsejable. Otras medidas que se adoptarán serán la realización de recorridos sistemáticos antes de la entrada de la maquinaria para detectar posibles lugares de interés para la fauna como madrigueras, nidos, dormideros, posaderos, etc y la revisión periódica de la parcela para la actuación sobre individuos atrapados, en especial anfibios y reptiles.  
La plantación de cítricos supone la restitución de la cubierta vegetal existente previa a la extracción y con ello la restitución del hábitat de las especies faunísticas asociadas a esta.  
  
Afección al paisaje.  
El paisaje es sin duda el factor más afectado por la extracción de tierra vegetal debido a la eliminación de la vegetación y a la modificación de la morfología. Las acciones del proyecto que permitirán la restauración de la parcela a su estado primitivo tienen un efecto sobre el paisaje significativamente positivo, en especial la restitución de la geomorfología con el relleno del hueco y la restitución de la cubierta vegetal con la plantación de cítricos. Por otra parte, en el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes medidas correctoras: mantenimiento de todos los equipos necesarios para la ejecución de la obra en óptimo estado, mantenimiento de una absoluta limpieza de la zona de trabajo y utilización de materiales para vallas y cerramientos que se integren al máximo en el entorno. Antes de abandonar las obras, el equipo constructor restablecerá drenajes, taludes, accesos o caminos, sistemas de vallado que hubieran podido ser alterados durante la ejecución del proyecto.  
Afección al patrimonio cultural.  
La Dirección General de Cultura informa favorablemente el proyecto de acuerdo con lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano. En dicho informe se recuerda que cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que todas aquellas remociones de tierras que puedan afectar a posibles áreas con restos arqueológicos o paleontológicos deben contar con la debida autorización de la Dirección General de Cultura.  
3º Programa de vigilancia ambiental (PVA).  
El estudio de impacto ambiental no incluye el correspondiente PVA. Se deberá incluir un PVA que contemple, al menos, los siguientes aspectos:  
- Control de todas las entradas de RIA, con anotación de los volúmenes en el libro de registro de la explotación.  
- En caso de optarse por la realización de las tareas de mantenimiento de maquinaria en la propia explotación, se controlará periódicamente el estado de la impermeabilización de la zona habilitada a tal efecto. Asimismo, se controlará el depósito estanco de recogida de fluidos para evitar su rebosamiento.  
- Se incluirán las auditorías acústicas pertinentes de acuerdo con la legislación vigente. En todo caso, se realizará una auditoría acústica al inicio de los trabajos de restauración.  
- Control periódico del polvo generado por la maquinaria pesada y por los camiones de transporte de áridos.  
- Control de los riegos y seguimiento de la revegetación.  
- El descubrimiento de restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante la ejecución de las obras se comunicará de inmediato al órgano competente en materia de patrimonio cultural y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de patrimonio cultural valenciano.  
Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Este registro incluirá además el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles en el control de vertidos de aguas residuales y emisiones. Toda la documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
El programa de vigilancia ambiental se prolongará al menos dos años desde la finalización de la restauración del hueco minero, al objeto de garantizar el éxito de esta fase.  
La documentación generada en el desarrollo del PVA deberá permanecer en todo caso a disposición de la autoridad ambiental competente.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
  
Resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «legalización de explotación de recursos sección A) Noulas en el término de Nules, para restauración del hueco existente con residuos inertes adecuados», promovido por Noulas Resevi, SL, ubicado en la parcela 507 del polígono 29 del término municipal de Nules (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, proyecto técnico, proyecto de restauración y demás documentación aportada, así como los condicionantes que se relacionan a continuación.  
1. La zona de servidumbre de los barrancos se debe mantener expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del reglamento de dominio público hidráulico, (Real decreto 849/1986).  
2. De acuerdo con lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica, y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios, el proyecto de la actividad objeto de estudio se acompañará de un estudio acústico que comprenda todas y cada una de las fuentes sonoras y una evaluación de las medidas correctoras a adoptar para garantizar que no se transmita al exterior o a locales colindantes, en las condiciones más desfavorables, niveles superiores a los establecidos en dichas normas.  
3. El promotor realizará un autocontrol de las emisiones acústicas al inicio del ejercicio de la actividad o puesta en marcha y, al menos, cada cinco años. La auditoría acústica deberá ser realizada por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro. Si en la auditoría acústica la entidad colaboradora detectase el incumplimiento de las prescripciones obligatorias establecidos en la Ley 7/2002, en el presente decreto o en la autorización sustantiva, esta estará obligada a ponerlo de inmediato en conocimiento del ayuntamiento, remitiéndole copia del correspondiente certificado desfavorable.  
4. En base a la cantidad de tierras manipuladas al día, según sea el ritmo de la restauración, (grupo B o C de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011), se solicitará autorización administrativa o bien se realizará la notificación administrativa al órgano competente, según sea el caso, de acuerdo con lo establecido en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
5. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán preferentemente en talleres externos a la explotación. Para los casos en que esto no sea posible, se acondicionará una zona techada y con solera impermeabilizada para llevarlas a cabo, dotada de las pendientes adecuadas para posibilitar la recogida de vertidos y de aguas pluviales en un depósito estanco. Los residuos generados deberán ser retirados por gestor autorizado. Al finalizar la explotación, se desmantelará por completo el área de mantenimiento de maquinaria, gestionando conforme a la legislación vigente los residuos resultantes.  
6. El incremento de demanda de agua tendrá una procedencia amparada por un derecho al uso privativo de la misma.  
7. En el estudio de impacto ambiental se deberá incluir un programa de vigilancia ambiental que contemple, al menos, los siguientes aspectos:  
7.1. Control de todas las entradas de RIA, con anotación de los volúmenes en el libro de registro de la explotación.  
7.2. En caso de optarse por la realización de las tareas de mantenimiento de maquinaria en la propia explotación, se controlará periódicamente el estado de la impermeabilización de la zona habilitada a tal efecto. Asimismo, se controlará el depósito estanco de recogida de fluidos para evitar su rebosamiento.  
7.3. Se incluirán las auditorías acústicas pertinentes de acuerdo con la legislación vigente. En todo caso, se realizará una auditoría acústica al inicio de los trabajos de restauración.  
7.4. Control periódico del polvo generado por la maquinaria pesada y por los camiones de transporte de áridos.  
7.5. Control de los riegos y seguimiento de la revegetación.  
7.6. El descubrimiento de restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante la ejecución de las obras se comunicará de inmediato al órgano competente en materia de patrimonio cultural y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de patrimonio cultural valenciano.  
7.7. Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Este registro incluirá además el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles en el control de vertidos de aguas residuales y emisiones. Toda la documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
7.8. El programa de vigilancia ambiental se prolongará al menos dos años desde la finalización de la restauración del hueco minero, al objeto de garantizar el éxito de esta fase.  
8. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
9. Se cumplirá en todo caso lo dispuesto en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados. Esto incluye:  
- El almacenamiento y en su caso gestión, y la posterior entrega a gestores autorizados serán conformes a la naturaleza y peligrosidad de cada uno de los residuos.  
- Se dispondrá de cantidad suficiente de materiales absorbentes adecuados para la retención y eliminación de derrames accidentales. Estos materiales, así como el residuo, se almacenarán y gestionarán conforme a su naturaleza y peligrosidad.  
- Se dispondrá de un archivo físico o telemático donde se recoja por orden cronológico la cantidad, naturaleza, origen, destino y método de tratamiento de los residuos. En dicho archivo se incorporará la información contenida en la acreditación documental de las operaciones de producción y gestión de residuos. La información archivada se guardará durante, al menos, 3 años.  
- El promotor deberá disponer de compromisos de aceptación de residuos por gestores autorizados para la totalidad de los residuos peligrosos generados en el desarrollo de la actividad, indicando expresamente como punto de recogida la explotación minera. Los compromisos estarán permanentemente en vigor y a disposición de la autoridad ambiental competente.  
10. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
11. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 3 de agosto de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, p. d. (del director general de Calidad y Educación Ambiental, R 09.08. 2019; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.»  
  
València, 17 de mayo de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML