Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7670, del 02-12-2015 (2015/9780)

DECRET 216//2015, de 27 de novembre, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Monte Coto-Pinós, en el terme municipal del Pinós.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2015/11/27/216/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7670

Data del DOGV
:   02-12-2015

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2015/9780

CVE


Data del document
:   27-11-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Pinós, el](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 216//2015, de 27 de novembre, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat Monte Coto-Pinós, en el terme municipal del Pinós. [2015/9780]  
PREÀMBUL  
  
El Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós es troba enclavat en la Serra del Reclot, sent un dels paratges forestals més importants del Pinós i un element definidor de la identitat geogràfica del municipi. Gran part de les 286,10 hectàrees que conformen aquest espai natural protegit es troben incloses en la Forest d'Utilitat Pública denominada Coto i annexos.  
La Serra del Reclot, on es localitza el paratge, queda emmarcada en les zones externes de les Serralades Bètiques, i més concretament en el front d'encavalcament de la Zona Subbètica. Es tracta d'una sèrie carbonàtica juràssica, de color gris i aspecte massiu amb fòssils marins i que, cap a la base, presenta una intensa dolomitització, tal com pot observar-se en alguns sectors, com en l'Ombria de les Enzebres. Les dites formes del relleu són degudes a processos morfogenéticos com la torrentera i el model kàrstic, molt freqüent aquest últim, el principal factor del qual és la naturalesa carbonatada de les roques de la serra, com així ho testifiquen les nombrosíssimes coves i cavitats que existixen. En la Serra del Coto aquest plec està desenrotllat sobre margues verdes i calcàries nummulíticas terciàries, concretament eocenas, intensament explotades en l'actualitat per la indústria de roques ornamentals. Aquestes calcàries, així com els estrats que jalonen els seus afloraments poden divisar-se en diferents punts del recorregut.  
La vegetació arbòria en pràcticament tot el Paratge Natural Municipal presenta masses boscoses de pi blanc (Pinus halepensis) com a conseqüència de la degradació dels carrascars (incendis, tales, i cultius) i de les repoblacions forestals. En els enclavaments ubicats en zones més resguardades que permeten una major conservació de la humitat s'origina un microclima que afavorix el desenrotllament del roure valencià o roure valencià (Quercus faginea) present al llarg del recorregut de la Senda dels Gal·lers. Aquesta formació té un gran interés ja que probablement, en l'actualitat, es tracta d'una de les més meridionals de la Comunitat Valenciana. Destaquen espècies com l'alzina (Quercus ilex subsp. rotundifolia), acompanyada pel roure valencià (Quercus faginea), el ginebre (Juniperus oxycedrus) i la savina de moro (Juniperus phoenicea). Són característiques en el paratge les formacions de llentiscle (Pistacia lentiscus) i noguerola (Pistacia terebinthus) i l'híbrid d'aquestes dues espècies Pistacia x saportae. Altres espècies de matoll que trobem en el Paratge Natural Municipal són el coscoll (Quercus coccifera), l'arç negre (Rhamnus lycioides), l'aladern de fulla estreta (Phillyrea angustifòlia) i l'aladierno (Rhamnus alaternus) que constituïxen la base d'aquesta unitat de vegetació i que s'acompanyen d'altres de menor port com a timons (Thymus sp). Helianthemum sp, Fumana ericoides?, que s'intercalen amb taques de pastiu format principalment per Brachypodium retusum. En determinades zones del Paratge Natural Municipal, es van dur a terme diversos projectes de revegetació que daten dels anys trenta que han permés mantindre una certa harmonia amb la vegetació mediterrània de l'entorn.  
Dins dels seus límits es troben quatre hàbitats naturals d'interés per als que la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relatiu a la conservació dels Hàbitats Naturals i de Flora i Fauna Silvestres, estableix mesures específiques de conservació, com són: les zones subestépicas de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea (Codi 6220), matoll arborescent amb Juniperus spp. (Codi 5210), Matolls termo-mediterranis i preestèpics (Codi 5330) i les rouredes ibèriques de Quercus faginea (Codi 9240).  
En relació a la fauna, destaca la gran importància dels grups de l'herpetofauna (amfibis i rèptils) i el de l'avifauna, amb presència de rapaços com l'àguila serpera europea, l'astor comú, l'esparver comú, el falcó pelegrí i l'águila de panxa blanca aquesta última espècie considerada com vulnerable en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades. Quant als mamífers, les espècies més excel·lents són el gat salvatge, la fagina, la geneta, el liró careto, la mostela, el teixó, la musaranya i l'esquirol, espècie que ha incrementat notablement la seua població durant els últims anys. La fauna invertebrada, moltes vegades oblidada per falta de coneixement o interés, presenta una biodiversitat incomparable amb la resta de grups faunístics de la zona, existint un bon nombre d'endemismes ibèrics.  
En relació amb el valor patrimonial d'aquest espai natural protegit, cal mencionar que en el seu àmbit hi ha elements de notable interés cultural, entre els que destaca el jaciment arqueològic del Castillarejo.  
  
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament del Pinós, en virtut del que estableix l'article 49.1.10 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que estableix, entre altres matèries, la competència exclusiva de la Generalitat sobre espais naturals protegits, d'acord amb el que disposa l'article 149.1.23 de la Constitució Espanyola, i havent-se complit en el procediment els tràmits previstos específicament en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, així com el que disposa l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta de la consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 27 de novembre de 2015,  
  
  
DECRET  
  
Article 1. Objecte  
1. Es declara Paratge Natural Municipal l'espai denominat Monte Coto-Pinós, en el terme municipal del Pinós, establint-se per a ell un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. En raó de l'interés ecològic, paisatgístic i sociocultural del Paratge Natural Municipal, i d'acord amb el que disposa l'esmentada Llei 11/1994 i en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals, el dit règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, no admetent-se ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la seua declaració.  
  
Article 2. Àmbit territorial  
1. El Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós, amb una superfície de 286,10 hectàrees, es localitza en el terme municipal del Pinós, en la província d'Alacant, figurant la seua delimitació descriptiva i gràfica en els annexos I i II del present decret, respectivament.  
2. En cas d'eventual discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'elles.  
  
Article 3. Administració, gestió i assessorament  
1. L'administració i gestió del Paratge Natural Municipal correspon a l'Ajuntament del Pinós.  
2. La direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits designarà un/tècnic/a de la pròpia conselleria que ostente les competències en matèria mediambiental, el/la qual prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del Paratge Natural Municipal.  
  
Article 4. Règim de protecció  
Amb caràcter general, en l'àmbit del Paratge Natural Municipal podran continuar desenrotllant-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven aquesta declaració que no impliquen deteriorament o regressió dels hàbitats naturals i els sòls, excloent-se la utilització urbanística dels seus terrenys, d'acord amb les seues regulacions específiques i allò que s'ha establit pel present decret i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós, el document normatiu del qual consta en l'annex III del present decret.  
En l'àmbit del Paratge Natural Municipal, les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors ecològics, paisatgístics i culturals del paratge, avaluant amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts com a repercussió d'activitats realitzades en les proximitats de l'àmbit protegit.  
  
Article 5. Pla especial de protecció  
1. En virtut del que disposa l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós en el terme municipal del Pinós.  
2. En l'annex III d'aquest decret s'inclou la part dispositiva del mencionat Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós.  
  
Article 6. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal  
1. Es crea el consell de participació del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.  
2. El Consell de Participació estarà compost per:  
a) Quatre representants triats/as, mitjançant un acord del ple, per l'Ajuntament del Pinós, dels quals cada un d'ells/as actuarà com a secretari/a del consell de participació.  
b) Un/a representant de la Confederació Hidrogràfica del Segura.  
c) Un/a representant dels serveis territorials d'Alacant de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
d) Un/a representant dels serveis territorials d'Alacant de la conselleria competent en matèria forestal.  
e) Dos representants dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius de la qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit, amb caràcter rotatori bianual, triat/a pels/les mateixos/as per règim de majoria.  
La duració del mandat dels representants del grup a) coincidirà amb la del corresponent període de govern municipal i es procedirà a la seua designació a l'inici de cada un d'aquests.  
L'Ajuntament del Pinós podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres/as representants de col·lectius amb interessos en el Paratge Natural Municipal. La modificació de la composició del consell de participació haurà de ser aprovada per decret del Consell.  
3. El consell de participació del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós es constituirà en el termini de sis mesos des de la declaració del paratge. Aquesta constitució haurà de ser comunicada per l'Ajuntament del Pinós a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits en el termini de dos mesos.  
4. Seran funcions del dit òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat.  
5. El/la president/a del consell de participació serà anomenat/a per l'Ajuntament del Pinós, mitjançant un acord de ple, d'entre els i les membres del Consell.  
6. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del consell de participació, aquest podrà aprovar unes normes internes de funcionament, sense perjuí del que disposa la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Article 7. Mitjans econòmics  
1. El finançament del Paratge Natural Municipal correrà per compte de l'Ajuntament del Pinós.  
2. L'Ajuntament del Pinós habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del Paratge Natural Municipal.  
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà participar en el finançament del Paratge Natural Municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del Paratge Natural Municipal.  
  
Article 8. Règim d'infraccions i sancions  
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al Paratge Natural Municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es poguera incórrer.  
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
Única. No-increment de gasto  
L'aplicació i el desplegament d'aquest decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de gasto assignada a la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, i, en tot cas, haurà de ser atesa amb els seus mitjans personals i materials.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Modificacions del decret  
Qualsevol modificació del que estableix el present decret haurà de ser aprovada per decret del Consell, amb audiència prèvia de l'Ajuntament del Pinós, que, en el seu moment, va ser el que va presentar la proposta de declaració del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós.  
  
Segona. Execució i desenvolupament  
S'autoritza la persona titular de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que és necessari per a l'execució i desplegament del present decret.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 27 de novembre de 2015  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
La consellera d'Agricultura, Medi Ambient,  
Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO  
  
  
ANNEX I  
Delimitació textual del Paratge Natural Municipal   
Monte Coto-Pinós  
  
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós queda definit per tres unitats independents:  
a) Unitat 1: inclou la totalitat de la Parcel·la I del Forest d'Utilitat Pública Coto i Annexos (AL049-Parcela I), corresponent a la partida Ombria de les Enzebres.  
b) Unitat 2: inclou el sector Este de la Parcel·la II del Forest d'Utilitat Pública Coto i Annexos (AL049-Parcela II), que es correspon amb les partides Tres Fonts (on es localitza la zona d'ús públic) i l'Algarejo. Aquesta unitat també comprén la part de les parcel·les cadastrals 115 i 131 del polígon 17 que no formen part de la muntanya.  
c) Unitat 3: inclou les següents parcel·les cadastrals (no incloses en el Forest d'Utilitat Pública Coto i Annexos) del terme municipal del Pinós, segons la cartografia oficial de la Direcció General de Cadastre (Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques) de data desembre 2012:  
- Polígon 17: parcel·les 118 i 119.  
2. Els límits geogràfics del paratge són els següents:  
a) Unitat 1. Els seus límits són els següents:  
- Nord i oest: límit de terreny forestal amb parcel·les de cultiu privades.  
- Este: límit amb el terme municipal\* de Monòver.  
- Sud: límit de terreny forestal amb les parcel·les de cultiu privades de l'entorn de la Rambla de Tres Fonts.  
b) Unitat 2. Els seus límits són els següents:  
- Nord: límit de terreny forestal amb parcel·les de cultiu privades.  
- Este: límit amb el terme municipal\* de Monòver fins a arribar al pic de l'Algarejo (1043 metres d'altitud)  
- Sud: a partir del pic de l'Algarejo el límit descendix per la vessant fins a intersectar amb la corba de nivell de 860 metres d'altitud, per a posteriorment prosseguir pel límit amb la zona minera.  
- Oest: el límit coincidix amb un tram del domini públic de la carretera de les Enzebres a l'Aula de Naturalesa.  
c) Unitat 3. Es correspon amb les parcel·les cadastrals 118 i 119 del polígon 17.  
\* Límit de terme municipal segons la Cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià (ICV) «Sèrie CV-05» de data de desembre de 2012.  
3. Delimitació geogràfica: el Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós queda delimitat pel polígon els vèrtexs del qual amb les seues corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Dàtum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu en format digital que es troba a disposició de qui desitge consultar-ho en les dependències de la direcció general competent en matèria d'espais naturals protegits.  
4. La superfície total del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós és de 286,10 hectàrees.  
  
  
  
ANNEX II  
Delimitació gràfica del Paratge Natural Municipal  
  
  
ANNEX III  
Part dispositiva del Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós, en el terme municipal del Pinós  
  
TÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Naturalesa del pla  
El present Pla Especial, (PE), es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 2. Finalitat  
L'objectiu genèric pel qual es redacta aquest PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós quant a la conservació i millora de la flora i fauna, així com de les singularitats geològiques i paisatgístiques i culturals que presenta. El PE constituïx, per tant, el marc que regularà el règim d'ordenació de l'espai, els usos i activitats permesos i prohibits i l'ús públic del mateix.  
  
Article 3. Àmbit  
1. Prèviament, en relació amb la definició de l'àmbit del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós, cal indicar que el Forest d'Utilitat Pública Coto i Annexos (AL049) delimitat i amollonat, segons el Pla General de data març de 1972, es compon al seu torn de diverses parcel·les, dos d'elles incloses en el Paratge i separades entre si per la rambla de Tres Fonts: la «Parcel·la I «(al Nord de la rambla) i la «Parcel·la II» (al Sud de la rambla).  
Fet aquest aclariment, l'àmbit del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós queda definit per tres unitats independents, encara que pròximes entre elles. Són les següents:  
a) Unitat 1. Inclou la totalitat de la Parcel·la I del Forest d'Utilitat Pública Coto i annexos (AL049-Parcela I), corresponent a la partida Ombria de les Enzebres.  
b) Unitat 2. Inclou el sector este de la Parcel·la II del Forest d'Utilitat Pública Coto i annexos (AL049-Parcela II), que es correspon amb les partides Tres Fonts (on es localitza la zona d'ús públic) i L'Algarejo. Aquesta unitat també comprén la part de les parcel·les cadastrals 115 i 131 del polígon 17 que no formen part de la muntanya.  
c) Unitat 3. Inclou les següents parcel·les cadastrals (no incloses en el Forest d'Utilitat Pública Coto i Annexos) del terme municipal del Pinós, segons la cartografia oficial de la Direcció General de Cadastre (Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques) de data desembre 2012:  
- Polígon 17: parcel·les 118 i 119.  
2. La delimitació literal del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós és la que es descriu a continuació:  
a) Unitat 1. Els seus límits són els següents:  
- Nord i oest: límit de terreny forestal amb parcel·les de cultiu privades.  
- Este: límit amb el terme municipal\* de Monòver.  
- Sud: límit de terreny forestal amb les parcel·les de cultiu privades de l'entorn de la Rambla de Tres Fonts.  
b) Unitat 2. Els seus límits són els següents:  
- Nord: límit de terreny forestal amb parcel·les de cultiu privades.  
- Este: límit amb el terme municipal\* de Monòver fins a arribar al pic de l'Algarejo (1043 metres d'altitud)  
- Sud: a partir del pic de l'Algarejo el límit descendix per la vessant fins a intersectar amb la corba de nivell de 860 metres d'altitud, per a posteriorment prosseguir pel límit amb la zona minera.  
- Oest: el límit coincidix amb un tram del domini públic de la carretera de les Enzebres a l'Aula de Naturalesa.  
c) Unitat 3. Es correspon amb les parcel·les cadastrals 118 i 119 del polígon 17.  
\* Límit de terme municipal segons la Cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià (ICV) «Sèrie CV-05» de data de desembre de 2012.  
  
3. El Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós té una superfície de 286,10 hectàrees.  
  
Article 4. Efectes  
1. De conformitat amb allò que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, el PE s'ajustarà al que preveu la legislació urbanística.  
2. Les determinacions del PE seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal.  
3. El planejament urbanístic municipal que s'aprove amb posterioritat a l'entrada en vigor del PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en el mateix, assignant les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits, i de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.  
4. Les determinacions establides pel PE s'entendran sense perjuí de les contingudes en una altra legislació sectorial, i, en particular, de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora del PE, així com les d'aquells destinats a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible.  
En el cas que la normativa continguda en el PE resultara més protectora, s'aplicarà aquesta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat de la mateixa. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions del PE.  
  
Article 5. Tramitació, vigència i revisió  
1. El PE es tramitarà segons la legislació vigent.  
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir de l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents fins que no es revise el pla, per haver canviat prou les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació.  
  
3. La revisió o modificació de les determinacions del PE podrà realitzar-se en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a la seua aprovació.  
  
Article 6. Contingut  
El PE conté els documents següents:  
1. Memòria informativa i justificativa:  
Inclou els aspectes descriptius i justificatius, així com els estudis complementaris necessaris per al desenrotllament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que justifiquen la seua elaboració.  
2. Normativa:  
La normativa del PE es dividix en dos grans apartats. El primer es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incidixen en el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que contenen.  
3. Plans:  
El pla especial inclou els següents plans:  
a) Plans d'informació  
b) Plans d'ordenació  
Els plans d'ordenació tenen caràcter normativament i conjuntament amb les disposicions del text, formen part indivisible de la normativa del pla especial.  
4. Normes per a la gestió.  
5. Mecanismes de finançament.  
6. Régimen sancionador.  
  
Article 7. Interpretació  
1. En la interpretació del PE haurà d'atendre's al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.  
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans vinga recolzada també per la memòria de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.  
  
3. En l'aplicació del PE prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals i culturals de l'àmbit del pla.  
4. En qualsevol supòsit no previst en el PE, serà preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament del Pinós, sense perjuí de les competències sectorials que pogueren existir.  
  
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals  
1. Els projectes, plans, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre avaluació d'impacte ambiental vigent en eixe moment.  
2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del PE se sotmetran a consulta de l'Ajuntament del Pinós com a òrgan gestor del Paratge Natural Municipal.  
  
Article 9. Autoritzacions i informes previs  
1. L'Ajuntament del Pinós, com a òrgan gestor del Paratge Natural Municipal, haurà d'informar preceptivament sobre qualsevol actuació o activitat que puga afectar l'espai natural protegit.  
2. La present normativa especifica les actuacions, plans i projectes l'execució de les quals requereix l'autorització especial de l'Ajuntament del Pinós i aquells que requerixen l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
3. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, així com en concordança amb el que estableix la present normativa.  
4. Tota actuació o intervenció que puga afectar els jaciments arqueològics presents en l'àmbit del PE, o als seus respectius entorns de protecció, haurà de ser informada per la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
  
TÍTOL II  
Normes generals de regulació d'usos i activitats  
  
CAPÍTOL I  
Normes sobre protecció de recursos de domini públic  
  
Secció primera  
Protecció de recursos hidrològics  
  
Article 10. Marc general per a la protecció dels recursos hídrics   
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit del PE es regirà, amb caràcter general, per la normativa sectorial en matèria d'aigües, i, de manera especial, pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el Text Refós de la Llei d'Aigües, i disposicions que el despleguen, així com la Directiva 2000/60/CEE del Parlament Europeu i del Consell, de 23 d'octubre de 2000, per la qual s'estableix un marc comunitari d'actuació en l'àmbit de la política d'aigües.  
  
2. En l'aplicació del PE es tindrà en compte el principi rector del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, de manera que aquest siga compatible amb la gestió pública de l'aigua, l'ordenació del territori, la conservació i protecció del medi ambient i la restauració de la naturalesa, als efectes que aquest regula, i fonamentalment quant al domini públic hidràulic.  
3. En relació amb el domini públic hidràulic i en el marc de les competències que li són atribuïdes, l'Estat, a través de la Confederació Hidrogràfica del Segura, exercirà les funcions que li són atribuïdes per la legislació sectorial vigent.  
4. Es consideren compatibles en l'àmbit del PE les actuacions de gestió de recursos hídrics a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Segura en l'àmbit de les seues competències.  
  
Article 11. Qualitat de l'aigua  
1. Amb caràcter general queden prohibits aquells usos i activitats susceptibles de provocar la contaminació o degradació de la qualitat de les aigües.  
2. A fi de protegir la qualitat de les aigües, s'haurà de vetlar per l'estricte compliment de la legislació vigent en matèria d'extracció d'aigües, abocaments i depuració, tant en l'àmbit del PE com en el seu entorn immediat.  
Article 12. Llits de riu, riberes i marges dels cursos d'aigua  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits, quedant prohibides les obres i construccions, amb caràcter provisional o permanent, que puguen alterar o dificultar el curs de les aigües, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de llits.  
  
2. Es consideren compatibles amb la protecció del Paratge Natural Municipal les actuacions de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics, a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Segura en l'àmbit de les seues competències.  
3. En la zona de domini públic hidràulic, així com en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà i afavorirà la vegetació. Es permetran labors de neteja i desbrossament selectius quan existisca risc per a la seguretat de les persones o els béns, en cas d'avinguda, o quan existisca risc d'incendis.  
  
Article 13. Protecció d'aigües subterrànies  
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.  
2. Totes les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del PE en què s'originen aigües residuals hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat.  
Si és el cas, es durà a terme la substitució dels sistemes actuals de tractament d'aigües residuals deficients per altres sistemes que garantisquen la preservació de les aigües subterrànies enfront de la contaminació.  
3. El sistema de depuració haurà de disposar d'una capacitat d'emmagatzematge i tractament dimensionada d'acord amb la població a qui haja de donar servici.  
Respecte al disseny, el sistema de tractament haurà de tindre en compte les característiques del mig receptor on es duga a terme l'abocament i les característiques de l'aigua residual a tractar.  
  
Article 14. Abocaments  
1. En aplicació de l'article 100 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, es prohibeix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic.  
2. Es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, així com l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn.  
  
Article 15. Captacions d'aigua  
1. En l'àmbit del PE podrà autoritzar-se l'obertura de pous o captacions d'aigua la necessitat del qual es justifique per motius d'abastiment de la població i altres d'interés general, així com el manteniment de les extraccions existents, sempre que açò no implique repercussions negatives sobre el sistema hidrològic.  
2. Sense perjuí del que estableix la legislació sectorial d'aplicació, l'obertura de pous o captacions d'aigua en l'àmbit del PE haurà de comptar amb l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Per a la sol·licitud del dit informe, la persona interessada haurà d'especificar la ubicació i les característiques de l'actuació, així com aportar justificació tècnica suficient de que el volum d'aigua a extraure no provocarà repercussions negatives sobre el sistema hidrològic.  
  
Article 16. Fonts i surgències d'aigua  
1. Les obres de qualsevol tipus que pogueren dur-se a terme en l'àmbit immediat de les fonts i brolladors en l'àmbit del PE hauran de garantir la seua permanència i respectar la seua tipologia tradicional. L'aprofitament de les seues aigües haurà de garantir igualment el manteniment d'un cabal d'eixida mínim per a l'ús de la fauna salvatge.  
2. Es podran autoritzar les obres, plantacions i altres actuacions destinades a millorar i adequar les àrees contigües a les fonts per a potenciar l'ús públic, garantint sempre el compliment dels criteris establits en l'apartat anterior.  
  
Secció segona  
Protecció de sòls  
  
Article 17. Moviment de terres i extracció de recursos minerals  
1. Són susceptibles d'autorització els moviments de terra que es realitzen com a conseqüència de l'execució d'actuacions o obres permeses en la present normativa, estant en tot cas subjectes a l'obtenció prèvia de llicència urbanística, i sent necessari l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
Queden exceptuades d'autorització i obtenció de llicència les labors de preparació i condicionament dels sòls relacionats amb l'activitat agrícola.  
2. En particular, es permeten els moviments de terra derivats dels treballs de restauració de les pedreres fora d'explotació presents en l'àmbit del PE en les Zones en Restauració (ZR), sempre que es desenrotllen davall els criteris establits en aquesta normativa i al que disposa respecte d'això en la legislació sectorial que s'aplique.  
En aquest sentit, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana.  
Amb relació al farcit de buits de les pedreres es complirà amb el que estableix el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farcit, o amb fins de construcció. Així, s'empraran únicament els residus inerts adequats que compten amb la declaració administrativa corresponent, en el cas que aquesta siga necessària.  
  
La terra vegetal aportada haurà de tindre unes característiques semblants a les del seu entorn, i ser adequada per a albergar una coberta vegetal d'acord amb el disseny de la revegetació.  
3. Quan es tracte de moviments de terres per a la correcció de talussos amb perill d'erosió, es permetran aquests sempre que es limite a la mínima àrea d'actuació possible, complisquen les condicions establides en l'autorització administrativa corresponent i llicència urbanística necessària, i no suposen la destrucció o deteriorament d'espècies vegetals protegides o de gran valor ecològic.  
4. Es prohibeix l'extracció de recursos minerals en tot l'àmbit del PE.  
  
Article 18. Conservació de la coberta vegetal  
1. Es consideren prioritàries, en l'àmbit del PE, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar o recuperar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.  
2. Els treballs de restauració de la coberta vegetal aniran dirigits a la conservació i recuperació de les formacions vegetals autòctones característics de l'espai natural protegit.  
3. En el cas que alguna de les actuacions que es propose en l'àmbit del PE poguera implicar una modificació significativa de la coberta vegetal, serà necessària la redacció d'una memòria o projecte que haurà de ser aprovat per l'Ajuntament del Pinós amb l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
  
Article 19. Pràctiques de conservació de sòls  
1. Es prohibix la destrucció de bancals i dels seus marges, així com les transformacions agrícoles i les labors que posen en perill la seua estabilitat o suposen la seua eliminació.  
2. En les zones amb sòls amb un major grau de degradació per l'erosió, s'afavoriran totes aquelles actuacions que tendisquen a la seua conservació: recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals i murs de pedra, i manteniment d'antics cultius llenyosos.  
3. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració vetlarà, actuant si és necessari amb caràcter subsidiari, per l'estabilització i conservació dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.  
4. Es prohibix la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a l'establiment de noves àrees de cultiu, sense perjuí de les disposicions de l'article 35 del PE relatiu a la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics.  
5. En cas de dur-se a terme treballs de repoblació forestal en el Paratge Natural Municipal, els mètodes de preparació del terreny seran puntuals, com ara l'excavació de clots, de forma manual o mecanitzada, o a l'obertura de caselles. No està permesa la realització d'aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de desnivells.  
  
6. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplè, caldrà fixar-los per mitjà de repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades per mitjà de tècniques d'integració paisatgística o utilitzant murs de pedra.  
  
  
Secció tercera  
Protecció d'elements d'interés geològic,   
geomorfològic i coves  
  
Article 20. Protecció d'elements d'interés geològic, geomorfològic i coves  
1. Es consideren d'especial protecció tots aquells elements de singular interés geològic i geomorfològic, així com les coves i avencs presents dins de l'àmbit del Paratge Natural Municipal.  
2. En general, el PE està subjecte al que dispose la legislació sectorial que siga d'aplicació a cada un dels elements considerats dins d'aquest article.  
3. Per a les coves i avencs presents en l'àmbit del PE caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es va desplegar el règim de protecció de les coves i es va aprovar el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.  
  
Secció quarta  
Protecció de la vegetació silvestre  
  
Article 21. Formacions vegetals, hàbitats i espècies vegetals d'interés  
  
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions del PE totes aquelles que existixen en l'àmbit d'estudi, incloses les arvenses i ruderals.  
2. Es consideren hàbitats naturals d'interés en l'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal els relacionats a continuació, identificats pels codis establits en l'annex I de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat:  
a) 6220: Helictotricho filifolii-Stipetum tenacissimae.  
b) 5330: Teucri fruticós homotrichi-Ulicetum parviflori.  
c) 5210: Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae (comunitats de Juniperus).  
d) 6220: Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi.  
e) 5330: Anthyllido cytisoidis-Phlomidetum crinitae.  
f) 9240: Quercus faginea i Quercus canariensis.  
3. Es consideren espècies vegetals d'interés en l'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal, sense perjuí d'altres que es pogueren afegir en el futur, les següents: Asplenium trichomanes, Bupleurum gibraltaricum, Cuprina cuprinastrum, Anchusa ondulada, Myosotis ramosissima, Campànula rotundifolia subsp. Aitanica, Meliotus elegans, Quercus faginea subsp. faginea, Sideritis tragoriganum, Teucrium thymifolium, Adonis microcarpa, Galium parisenc, Saxífraga corsica susp. Cossiana, Chaenorhinum rubrifolium, Withania frutescens, Fritillaria hispanica, Ornithogalum narbonés, Ophrys scolopax, Orchis mascula subsp. olbiensis, Arrhenatherum elatius subsp. sardoum, Poa flaccidula, Vulpia hispanica.  
  
Article 22. Tala i recol·lecció  
1. En l'àmbit del PE es prohibix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials.  
2. Segons el que disposa el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i regular el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, per a tàxons protegits (catalogats i no catalogats) i tàxons vigilats, es prohibix la seua recol·lecció, curta, mutilació, arrancada o destrucció.  
També es prohibeix posseir, naturalitzar, transportar, vendre, comerciar o intercanviar, oferir amb fins de venda o intercanvi, importar o exportar exemplars vius o morts, així com els seus propàguls o restes d'estos tàxons, excepte els casos que reglamentàriament es determinen. Aquestes prohibicions s'apliquen a totes les fases del cicle biològic d'estos tàxons.  
3. Per a qualsevol de les categories de protecció del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, queda prohibida qualsevol afecció al seu hàbitat que tinga repercussions negatives sobre els tàxons.  
4. Sense perjuí del que disposen els punts anteriors d'aquest article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, espàrrecs, mores, etc., sempre que existisca consentiment tàcit del propietari i sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o la fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibit l'arrancada de les mateixes, havent de recol·lectar-se per mitjà de curta, no permetent-se la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.  
L'arreplega de fongs en els terrenys forestals queda regulada per l'Orde de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es va regular la recol·lecció de bolets i altres fongs en el territori de la Comunitat Valenciana.  
5. Sense perjuí de la necessitat d'obtenció de la corresponent autorització de la conselleria competent en matèria forestal i del que disposa el Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, en l'àmbit del PE es podrà realitzar la tala i extracció de fusta o llenya si respon a algun dels criteris següents:  
  
a) Com resultat de tractaments de millora i conservació de les formacions arborades i arbustives.  
b) Com resultat d'aprofitaments forestals degudament autoritzats.  
  
c) Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.  
d) Com resultat de l'execució de tractaments i mesures fitosanitàries.  
e) Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.  
f) Amb motiu de la realització d'estudis científics, sempre que es compte amb les autoritzacions oportunes relacionades en els articles 68 i 69 de la normativa del PE.  
En tot cas, l'extracció de fusta o llenya es realitzarà acollint-se al que disposa la normativa sectorial vigent.  
  
Article 23. Gestió general de la vegetació  
1. Els treballs de gestió, conservació i regeneració de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les distintes comunitats naturals característiques de l'àmbit del PE, en les seues diferents fases de desenrotllament, dedicant una atenció principal als hàbitats i espècies d'interés descrits en l'article 21 de la Normativa del PE. En particular, en la Zona d'Ús Limitat (ZUL). Àrea de protecció ecològica (ZUL-1) es potenciaran les comunitats de quercíneas, en especial l'espècie Quercus faginea.  
Les espècies herbàcies, arbustives i arbòries que pertanyen a les formacions naturals seran utilitzades per a accelerar el dinamisme de la vegetació, la protecció del sòl i l'aprovisionament de recursos genètics de la vegetació.  
2. Queda prohibida la introducció i la repoblació amb espècies exòtiques, entenent-se estes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PE.  
3. La introducció i la reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment en la zona i la manera de realitzar-la requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional per a la Conservació de la Naturalesa (UICN), a més d'una autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
4. Queda prohibida en l'àmbit del Paratge Natural Municipal la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.  
5. La gestió dels recursos forestals dirigirà les seues actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals segons les determinacions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, i al seu reglament executiu aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.  
  
Secció quinta  
Protecció de la fauna  
  
Article 24. Protecció de la fauna silvestre  
1. En relació amb la protecció de la fauna silvestre, s'haurà d'atendre en tot cas la normativa sectorial aplicable que s'aplique, així com les diferents regulacions sobre l'estat legal de les distintes espècies de l'àmbit d'estudi segons els catàlegs d'espècies amenaçades (tant a nivell regional com nacional), directives comunitàries o convenis internacionals.  
2. Sense perjuí de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del Paratge Natural Municipal, amb les excepcions següents:  
a) Espècies cinegètiques, regulades específicament per les seues normatives sectorials.  
b) Espècies el control de poblacions del qual puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.  
3. Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PE les incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, aprovat pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell, sense perjuí d'altres que es pogueren afegir en el futur:  
a) Espècies catalogades (vulnerables): Àguila astor perdicera i rata penada gran de ferradura.  
b) Espècies protegides: granota comuna, renoc comú, fardatxo ocel·lat, serp verda, alosa vulgar, gaig, blader, musaranya comuna, eriçó europeu, liró careto, fagina, teixó, mostela i esquirol roja.  
4. Les intervencions que es realitzen en el Paratge Natural Municipal sobre la coberta vegetal, els sòls, el mig hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics hauran de garantir el manteniment de les condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades. Per a evitar molèsties a la fauna durant la seua època de reproducció, els tractaments silvícoles i altres activitats potencialment pertorbadores es realitzaran fora de les èpoques més sensibles.  
5. Amb caràcter general, i sense perjuí del que estableix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del Paratge Natural Municipal les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna, com ara nius, caus i adormidors.  
En particular, es prohibix:  
a) La destrucció, mort, deteriorament, recol·lecció, comerç, captura en viu, possessió o exposició d'animals vius o els seus restes que es troben protegits per la legislació sectorial vigent i per la normativa del PE.  
  
b) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.  
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.  
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.  
6. Les autoritzacions excepcionals per al control de les poblacions d'espècies potencialment perjudicials per a l'agricultura, ramaderia, boscos, caça, fauna silvestre o salut pública, per mitjà de qualsevol procediment de captura o mort de caràcter selectiu permés per la legislació sectorial, requeriran l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
Article 25. Repoblació o solta d'animals  
1. Es prohibeix la repoblació i solta de qualsevol espècie animal exòtica, entenent-se com a tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del PE, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze o autoritze l'administració.  
2. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, de conformitat amb el que es disposa en les normes legals d'aplicació, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforç de poblacions i la manera de realitzar-les requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establits per la Unió Internacional per a la Conservació de la Naturalesa (UICN), havent d'estar autoritzada o promoguda per la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
En aquest sentit, l'Ajuntament del Pinós establirà els oportuns convenis o col·laboracions amb l'administració competent en matèria de biodiversitat per al reforçament de les poblacions d'amfibis en les diferents basses presents en l'àmbit d'estudi, o en les que es pogueren crear a aquest efecte.  
  
Article 26. Closes i tanques  
1. En l'àmbit del PE només es permet, amb caràcter excepcional, la instal·lació de closes i tanques que es justifiquen de forma motivada amb les finalitats de protegir elements d'interés com ara coves, basses, elements d'interés etnològic o comunitats vegetals d'interés, així com a causa de motius de seguretat i protecció de les persones.  
  
2. Si és el cas, l'alçament d'estes closes i tanques complirà amb el que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual es van establir les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics, i requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Tot això sense perjuí de l'obtenció de la llicència urbanística corresponent en els termes previstos per la llei.  
  
Secció sexta  
Protecció del paisatge  
  
Article 27. Impacte paisatgístic  
1. Es consideraran els valors paisatgístics com un criteri determinant en la gestió del Paratge Natural Municipal. En conseqüència, la implantació d'usos, activitats o actuacions que per les seues característiques puguen generar impacte paisatgístic haurà de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge.  
2. En tot cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural hauran d'incorporar les mesures de mimetització necessàries per a la seua integració en el paisatge.  
3. L'Ajuntament del Pinós tindrà en compte, a l'hora d'efectuar, autoritzar o informar els projectes referents al Paratge Natural Municipal, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'aquest.  
4. Les actuacions de qualsevol tipus que siguen autoritzades, es realitzaran atenent a la seua màxima integració en el paisatge i el seu mínim impacte ambiental.  
5. Es protegirà el paisatge entorn d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural, com a penyals, murs, o béns de patrimoni cultural per al que s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.  
  
  
Article 28. Publicitat estàtica  
1. En el Paratge Natural Municipal només s'admetran els indicadors d'activitats, establiments i llocs de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE. La seua dimensió, disseny i col·locació hauran de ser adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len.  
2. Es prohibeix amb caràcter general la col·locació de la resta de cartelleria informativa de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre edificacions.  
Article 29. Integració paisatgística  
1. L'equipament públic (senyals, panells, palissades de fusta, passamans, miradors, etc.), la restauració de construccions preexistents (barraques i corrals), o altres elements introduïts per l'home en el medi natural, la instal·lació o del qual desenrotllament puga autoritzar-se en l'àmbit del PE segons el que disposa la present normativa, empraran materials o acabats les característiques de color de la qual, brillantor i textura presenten un aspecte neutre des del punt de vista paisatgístic i no resulten especialment cridaners, visibles o inusuals.  
2. En general, es procurarà l'ocupació de materials naturals com ara la fusta i la pedra. No obstant, si es requerix un altre tipus de materials, es procurarà la integració cromàtica dels mateixos amb el seu entorn evitant l'ocupació d'acabats amb tonalitats saturades o molt lluminoses, que causen brillantors o reflectàncies, pròpies dels acabats metàl·lics.  
  
3. Els tancaments seran senzillament i visualment permeables, especialment en els punts des dels que és possible contemplar vistes panoràmiques.  
  
Secció sèptima  
Protecció del patrimoni cultural  
  
Article 30. Definició de Patrimoni Cultural  
1. Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, estableix que el patrimoni cultural valencià està constituït pels béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural. També formen part del patrimoni cultural valencià, en qualitat de Béns Immaterials del Patrimoni Etnològic, les creacions, coneixements, tècniques, pràctiques i usos més representatius i valuosos de les formes de vida i de la cultura tradicional valenciana. Així mateix, formen part del dit patrimoni com béns immaterials les expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral i les que mantenen i potencien l'ús del valencià. Els Béns Immaterials de Naturalesa Tecnològica que constituïsquen manifestacions rellevants o fites d'evolució tecnològica de la Comunitat Valenciana són, així mateix, elements integrants del patrimoni cultural valencià.  
  
2. En l'àmbit del PE, els elements inclosos en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià presents són els següents: com a Espais de Protecció Arqueològica (article 46.2 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat) es troba el jaciment arqueològic El Castillarejo (edat del Bronze).  
  
Article 31. Règim de protecció del patrimoni cultural  
1. Amb caràcter general, la protecció del patrimoni històric i cultural en l'àmbit del PE, inclòs el patrimoni arqueològic i paleontològic, es regirà pel que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, i en la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de l'anterior.  
2. Serà també d'aplicació el règim urbanístic establit en el Pla General d'Ordenació Urbana del Pinós per al sòl classificat com a Sòl No Urbanitzable de Protecció Arqueològica.  
3. Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'Inventari General de Patrimoni Cultural Valencià presents en l'àmbit del Paratge Natural Municipal haurà d'obtindre l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura.  
En especial, es prohibeixen tots aquells usos i actuacions que comporten la degradació dels béns historicoculturals.  
Queda totalment prohibida la destrucció, espoliació o alteració voluntària de qualsevol dels elements de patrimoni cultural presents en el Paratge Natural Municipal.  
4. En consonància amb allò que s'ha arreplegat en el preàmbul de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, es fomentarà la posada en valor dels elements de patrimoni cultural existents en l'àmbit del Paratge Natural Municipal, sempre que açò no impliquen la pèrdua dels seus valors o pose en perill la seua conservació.  
D'aquesta manera, aquests elements podran acollir ús públic sempre que aquest no implique la pèrdua dels seus valors científics i culturals i prèvia obtenció de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
5. Tota actuació arqueològica o paleontològica en l'àmbit del PE haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura. La sol·licitud d'autorització haurà de contindre un pla en què es determinen amb precisió els límits de la zona objecte de l'actuació, la identificació del propietari o propietaris dels terrenys i un programa detallat dels treballs que justifique la seua conveniència i interés científic i la qualificació professional, determinada reglamentàriament, de la direcció i equip tècnic encarregats dels mateixos. Les autoritzacions concedides hauran de ser comunicades a l'Ajuntament del Pinós de forma immediata. La conselleria competent en matèria de cultura establirà els procediments d'inspecció oportuns per a comprovar que els treballs es desenrotllen segons el programa autoritzat, i ordenarà la seua suspensió immediata quan no s'ajusten a l'autorització concedida o es considere que les actuacions professionals no aconseguixen el nivell adequat. Una vegada conclosa l'actuació arqueològica o paleontològica i dins del termini que en l'autorització o després d'ella fixe l'administració, o a falta d'això en el de dos anys, el promotor, a càrrec seu, sense perjuí del que disposa l'article 64.2 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, haurà de presentar a la conselleria competent en matèria de cultura una Memòria científica dels treballs desenrotllats, subscrita per l'arqueòleg o paleontòleg director dels mateixos. No s'atorgaran llicències municipals per a excavacions o remocions de terra amb fins arqueològics o paleontològics quan la dita llicència anara preceptiva d'acord amb la legislació urbanística, sense haver-se acreditat prèviament l'autorització a què es referix l'apartat primer d'aquest article. L'atorgament de la llicència es comunicarà a la conselleria competent en matèria de cultura simultàniament a la seua notificació a l'interessat. Serà il·lícita tota actuació arqueològica o paleontològica que es realitze sense la corresponent autorització, o sense subjecció als termes d'aquesta, així com les obres de remoció de terra, de demolició o qualssevol altres realitzades amb posterioritat en el lloc on s'haja produït una troballa casual de béns arqueològics o paleontològics que no haguera sigut comunicat immediatament a l'administració competent. La conselleria competent en matèria de cultura ordenarà la paralització immediata de l'actuació o de l'obra i es confiscarà de tots els objectes i béns trobats, sense perjuí de les sancions que procedisquen d'acord amb allò que s'ha disposat en l'esmentada llei.  
  
6. Per a la realització d'obres, públiques o privades, en immobles compresos en Zones Arqueològiques o Paleontològiques o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica, així com, en general, en tots aquells en què es conega o presumisca fundadament l'existència de restes arqueològiques o paleontològics d'interés rellevant, el promotor de les obres haurà d'aportar al corresponent expedient un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades pogueren causar en les restes d'aquesta naturalesa, subscrit per tècnic competent. Les actuacions precises per a l'elaboració del dit estudi seran autoritzades per la Conselleria competent en matèria de cultura, que establirà els criteris a què s'ha d'ajustar l'actuació, i se supervisaran per un arqueòleg o paleontòleg designat per la pròpia conselleria.  
  
7. Si amb motiu de la realització de reformes, demolicions, transformacions o excavacions en immobles no compresos en Zones Arqueològiques o Paleontològiques o en espais de protecció o àrees de vigilància arqueològica o paleontològica aparegueren restes d'aquesta naturalesa o indicis de la seua existència, el promotor, el constructor i el tècnic director de les obres estaran obligats a suspendre immediatament els treballs i a comunicar la troballa en els termes preceptuats en l'article 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, el règim dels quals s'aplicarà íntegrament. Tractant-se de béns mobles, la conselleria competent en matèria de cultura, en el termini de 10 dies des que tinguera coneixement de la troballa, podrà acordar la continuació de les obres, amb la intervenció i vigilància dels serveis competents, establint el pla de treball. O bé, quan ho considere necessari per a la protecció del patrimoni arqueològic o paleontològic i, en tot cas, quan la troballa es referisca a restes arqueològiques de construccions històriques o artístiques o a restes i vestigis fòssils de vertebrats, prorrogarà la suspensió de les obres i determinarà les actuacions arqueològiques o paleontològiques que hagueren de realitzar-se. En qualsevol cas, donarà compte de la seua resolució a l'Ajuntament del Pinós. La suspensió no podrà durar més del temps imprescindible per a la realització de les mencionades actuacions. Seran aplicables les normes generals sobre responsabilitat de les administracions públiques per a la indemnització, si és el cas, dels perjuís que la pròrroga de la suspensió poguera ocasionar.  
  
  
CAPÍTOL II  
Normes sobre regulació d'activitats i infraestructures  
  
Secció primera  
Activitats extractives i mineres  
  
Article 32. Activitats extractives i mineres  
Per considerar-se incompatible amb els objectius de protecció d'aquest PE, es prohibeix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del PE.  
  
Secció segona  
Activitat industrial  
  
Article 33. Activitat industrial  
Per considerar-se incompatible amb els objectes de protecció del PE, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus en l'àmbit del Paratge Natural Municipal, incloent-hi les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.  
  
Secció tercera  
Activitats agrícoles  
  
Article 34. Normes generals  
1. Es prohibix l'activitat agrícola en el Paratge Natural Municipal per tractar-se d'una activitat que en l'actualitat no té lloc en el seu àmbit.  
  
2. Als efectes previstos en l'apartat anterior, no es consideren terrenys agrícoles aquell el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a deu anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.  
  
Article 35. Conservació dels antics terrenys cultivats  
1. Es podrà autoritzar la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics, per al que serà necessari l'obtenció de les autoritzacions i permisos pertinents.  
Aquests camps podrien proporcionar una sèrie de beneficis bàsics al conjunt de l'espai com són, entre altres, la discontinuïtat de combustible davant d'incendis forestals, disponibilitat d'aliment per a la fauna silvestre i manteniment de l'estructura del paisatge tradicional en mosaic.  
El règim d'aquests cultius que puguen recuperar-se serà de secà. A més, si és el cas, s'hauran d'implementar models de cultiu d'agricultura ecològica compatibles amb la conservació ambiental. L'eliminació de les restes de poda i altres residus procedents dels treballs agrícoles hauria de realitzar-se per mitjà de trituració in situ i la seua posterior incorporació al sòl, en cap cas per mitjà de crema.  
2. Els marges de pedra, funcionals o en ruïnes, associats a antics bancals o per a la correcció de processos erosius en terrenys agrícoles, són d'especial interés en l'àmbit del PE, per la qual cosa s'estableix com a mesura prioritària la seua restauració. Les pedres que s'usen per a la seua restauració hauran de procedir dels antics murs i a falta d'això de pedreres legalitzades el més pròximes possible. Els marges es construiran sense rejuntar la cara exterior, i fent ixents regulars pels quals puga escalar la fauna. Es procurarà que l'estructura del mur tinga galeries naturals per a xicotets mamífers, per mitjà de la col·locació de tubs a diferents altures que es retiraran una vegada consolidat el mur.  
  
  
Article 36. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agrícoles   
En l'àmbit del PE es prohibix tot tipus d'edificacions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrícola o a la primera transformació de productes agropecuaris.  
Secció quarta  
Activitats ramaderes  
  
Article 37. Concepte i règim general d'ordenació  
1. Amb caràcter general es considera autoritzable el pasturatge extensiu dins de l'àmbit del PE.  
En el cas que s'autoritze l'exercici d'aquesta activitat se sotmetrà a les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació.  
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals haurà de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:  
a) Delimitació d'àrees fitades.  
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.  
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.  
d) En tot cas, les activitats ramaderes hauran de ser compatibles amb els usos didàctics i recreatius del Paratge Natural Municipal.  
3. L'activitat ramadera podrà prohibir-se, de forma temporal o permanent, en aquelles zones que, amb vista a una especial protecció a causa del seu índex d'erosió o a la presència de determinades espècies que puguen resultar perjudicades per la pràctica ramadera, siguen delimitades per la conselleria competent en matèria de medi ambient i l'òrgan gestor del Paratge Natural Municipal.  
4. Segons s'estableix en l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a aquest.  
  
Article 38. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes  
Queden prohibides les construccions i instal·lacions ramaderes de nova planta en l'àmbit del PE. Aquesta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara pletes, corrals i adormidors.  
  
  
Secció quinta  
Apicultura  
  
Article 39. Apicultura  
1. L'activitat apícola mel·lífera es considera autoritzable en l'àmbit del Paratge Natural Municipal a excepció d'en la Zona d'Ús especial (ZUE). Àrea d'interpretació ambiental, sempre que es complisca amb les disposicions del Reial Decret 209/2002, de 22 de febrer, pel qual s'establixen normes d'ordenació de les explotacions apícoles.  
2. En el cas que els ruscos provocaren molèsties significatives o riscos per als visitants i altres usuaris del Paratge Natural Municipal, la conselleria competent en matèria de medi ambient i l'Ajuntament del Pinós podran disposar el seu trasllat a un altre emplaçament que no present els esmentats inconvenients, o bé la seua retirada definitiva de l'espai natural protegit.  
  
Secció sexta  
Activitat forestal  
  
Article 40. Terreny forestal. Gestió  
1. Als efectes del PE, es consideren muntanyes o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'àmbit del PE el règim de gestió dels terrenys forestals és l'establit amb caràcter general per a les muntanyes del Catàleg de Forests d'Utilitat Pública per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, i el Decret 98/1995, de 16 de maig, pel qual es va aprovar el seu Reglament, així com pel que disposa la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Montes i en la Llei 10/2006, de 28 d'abril, de modificació de l'anterior.  
3. A fi de facilitar la gestió dels terrenys forestals del Paratge Natural Municipal podrà redactar-se un Programa de Gestió i Millora Forestal, tal com es contempla en els articles 25 i següents de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, document en què es realitzarà la programació de les actuacions encaminades a la conservació, millora, protecció i aprofitament dels terrenys forestals del Paratge Natural Municipal.  
Article 41. Repoblació forestal  
1. La repoblació de terrenys forestals a iniciativa de l'Ajuntament del Pinós haurà de comptar amb l'autorització de la conselleria competent en matèria forestal, prèvia presentació d'un projecte tècnic.  
2. Els projectes de repoblació es redactaran seguint les directrius establides en l'Orde de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es van aprovar les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions d'aforestació o repoblació forestal en la Comunitat Valenciana.  
3. El material vegetal utilitzat en les repoblacions haurà de complir els requisits exigits en l'annex II de l'Orde de 16 de maig de 1996, de la consellera d'Agricultura i Medi Ambient, així com en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció i el Reial Decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció.  
4. Els mètodes de preparació del terreny per a la repoblació seran puntuals, com ara l'excavació de clots, de forma manual o mecanitzada, o a l'obertura de caselles. No està permesa la realització d'aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de desnivells.  
  
  
Article 42. Aprofitaments forestals  
1. Es consideren, als efectes del PE, com a aprofitaments forestals, la fusta, productes de tria, llenyes, corfes, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentaries, bolets, caça, pastos i la resta de productes que es generen en els terrenys forestals.  
2. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del PE hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació, i, si és el cas, al que arreplega respecte d'això en el Programa de Gestió i Millora Forestal, en cas de redactar-se.  
3. D'acord amb el que disposa l'article 72 del Reglament aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, es permet la recol·lecció de llenyes de coníferes prèvia comunicació del propietari a la conselleria competent en matèria forestal.  
  
Article 43. Silvicultura  
1. En l'àmbit del Paratge Natural Municipal s'hauran d'aplicar tècniques silvícoles com a mínim agressives possibles per a millorar la biodiversitat, multifuncionalitat i evolució de l'ecosistema forestal, evitant, amb caràcter general, les acumulacions innecessàries de combustible en la muntanya.  
2. En la planificació de les intervencions es tendirà a la formació de masses que protegisquen el sòl adequadament i al mateix temps tinguen una estructura amb discontinuïtat horitzontal i vertical de combustible per a reduir el risc d'incendis.  
3. La fusta i llenya d'interés comercial procedent de treballs silvícoles o aprofitaments forestals haurà de ser retirada en un termini màxim de dos mesos des de la finalització dels treballs. En cas de risc elevat d'incendi o plagues que puguen afectar la vegetació podrà exigir-se la retirada o eliminació immediata de les acumulacions de fusta i llenya en la muntanya. Així mateix haurà de procedir-se a la retirada o eliminació total per mitjà de trituració o estellat i incorporació al terreny dels residus procedents dels aprofitaments i tractaments silvícoles.  
  
Article 44. Incendis forestals  
1. En general i en matèria d'incendis forestals, el PE està subjecte a allò que s'ha determinat per la legislació sectorial específica en la matèria.  
2. En particular, s'establiran les mesures necessàries per a la prevenció i extinció d'incendis en l'àmbit del PE.  
3. En compliment del que disposa l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es podran destinar al pasturatge en els cinc anys següents.  
4. Tant en el Pla Local de Prevenció d'Incendis Forestals, preceptiu segons l'article 138 del Reglament aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, com en el Pla d'Actuació Municipal Enfront del Risc d'Incendis, regulat en el Decret 163/1998, de 6 d'octubre, del Consell, pel qual es va aprobar el Pla Especial Enfront del Risc d'Incendis Forestals de la Comunitat Valenciana, que es redacten a nivell municipal, haurà de considerar-se al Paratge Natural Municipal com una Àrea d'Especial Protecció i Prioritat de Defensa, figura a què es fa referència en l'article 140 del citat Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell.  
  
Per a l'aprovació d'aquests Plans haurà d'obtindre's, en tot cas, l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'incendis forestals.  
5. Es prohibeix l'ús del foc en tot l'àmbit del Paratge Natural Municipal, a excepció de la utilització de foguerets de gas en l'àrea recreativa i d'acampada de Tres Fonts, dins de la Zona d'Ús Especial (ZUE). Àrea d'interpretació ambiental, sempre segons les determinacions de la legislació sectorial aplicable i havent de respectar els períodes i limitacions establits per l'òrgan competent, a fi d'evitar el risc d'incendis forestals. L'Ajuntament del Pinós col·locarà rètols amb informació sobre el risc d'incendis i les normes d'ús d'aquest tipus d'utensilis. En tot cas, l'Ajuntament del Pinós podrà prohibir l'ús de foguerets de gas en qualsevol moment per raons que considere oportunes. Així mateix es prohibeix l'ús d'elements pirotècnics i de generadors electrògens per part de particulars, amb excepció, en aquest últim cas, d'aquells que siguen necessaris per a executar obres autoritzades o promogudes per l'Ajuntament del Pinós, havent d'establir les mesures precautòries necessàries per a evitar el risc d'incendis.  
  
  
Secció sèptima  
Activitat cinegètica  
  
Article 45. Normes generals  
Amb caràcter general, l'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del Paratge Natural Municipal, quedant subjecta als períodes, condicions i limitacions establits en la legislació sectorial específica i en els articles següents.  
  
Article 46. Ordenació cinegètica  
1. En general i en matèria d'ordenació cinegètica el PE està subjecte al que disposa la legislació sectorial que s'aplique.  
2. L'Ajuntament del Pinós fomentarà l'establiment de la zona de reserva cinegètica del tancat del que formen part els terrenys inclosos en el Paratge Natural Municipal, reserva obligatòria segons allò que s'ha arreplegat en l'article 30.2 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, dins de l'àmbit de l'espai natural protegit.  
3. En particular, l'activitat cinegètica del vedat de caça de què forma part l'àmbit del Paratge Natural Municipal s'ordenarà i gestionarà d'acord amb el seu corresponent Pla Tècnic d'Aprofitament Cinegètic, aprovat per l'administració competent. Aquest pla tècnic, atenent als criteris establits per la legislació vigent sobre caça, haurà de garantir l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics presents en el Paratge Natural Municipal.  
4. Sense perjuí del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar en l'àmbit del pla, si així ho requerix l'estat dels recursos cinegètics o de la resta d'espècies faunístiques, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils, podent actuar a instància de l'Ajuntament del Pinós.  
  
5. L'ús cinegètic del Paratge Natural Municipal haurà de ser compatible amb els usos didàctics i recreatius del mateix.  
  
Secció octava  
Ús públic del Paratge Natural Municipal  
  
Article 47. Règim general de l'ús públic del Paratge Natural Municipal  
  
1. En l'àmbit del Paratge Natural Municipal es permet l'ús públic que no supose eventuals riscos de degradació ambiental i afecció negativa sobre els recursos naturals i culturals que presenta.  
L'ús públic haurà de ser compatible amb els objectius del Paratge Natural Municipal i amb la resta dels usos permesos o autoritzats en el mateix. En conseqüència, cada tipus d'activitat s'exercirà en les àrees que es determinen com compatibles a aquest efecte en les normes particulars del PE.  
2. La visita i el desplaçament pel Paratge Natural Municipal seran lliures, a excepció de l'accés a recintes tancats com l'Aula de Naturalesa, per al que es podrà establir un horari de visita per a particulars i grups.   
L'Ajuntament del Pinós, a fi de preservar els valors de l'espai o per motius relacionats amb la gestió del mateix, podrà establir, si així ho considera convenient, limitacions espacials o temporals en relació amb el desplaçament pel Paratge Natural Municipal.  
3. Els visitants del Paratge Natural Municipal observaran estrictament durant la seua estada quantes directrius i recomanacions els siguen fetes saber per part de l'Ajuntament del Pinós i el personal al seu servici.  
4. Totes les activitats d'ús públic que es desenrotllen en el Paratge Natural Municipal es realitzaran davall l'exclusiva responsabilitat dels usuaris.  
5. En tot cas, els visitants hauran de tindre una conducta respectuosa amb els recursos de l'espai natural protegit, l'equipament i mobiliari d'ús públic i amb la resta de persones presents en el mateix. En particular:  
a) Transitaran a peu per les sendes i itineraris senyalitzats i autoritzats a aquest efecte, i s'abstindran d'efectuar recorreguts camp a través.  
b) Queda totalment prohibit tirar papers, plàstics o qualsevol altre tipus de residu al sòl. L'Ajuntament del Pinós promourà entre els visitants el transport del fem generada a les zones urbanes d'origen.  
  
  
Article 48. Pla d'Ús Públic del Paratge Natural Municipal  
1. L'Ajuntament del Pinós elaborarà un Pla d'Ús Públic del Paratge Natural Municipal Muntanya vedat-El Pinós, que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyança dels valors ambientals del Paratge Natural Municipal que puguen ser efectuades tant per iniciativa pública com a privada o mixta.  
2. L'ús públic haurà de ser compatible amb els objectius del Paratge Natural Municipal i amb la resta dels usos permesos o autoritzats en el mateix. En conseqüència, cada tipus d'activitat s'exercirà en les àrees que es determinen com compatibles a aquest efecte en les normes particulars del PE.  
3. L'elaboració del pla d'ús públic comportarà la realització dels corresponents estudis en què s'avalue la incidència que el desenrotllament d'aquest tipus d'activitats puga tindre sobre els valors naturals i culturals que van motivar la declaració del Paratge Natural Municipal, a fi d'evitar impactes negatius sobre els mateixos.  
En particular, es realitzaran els estudis pertinents per a l'anàlisi de la capacitat de càrrega dels distints sectors de l'espai natural protegit, prestant especial atenció, per ser la més vulnerable, a la Zona d'Ús Limitat (ZUL). Estos estudis facilitaran una adequada regulació de les activitats d'ús públic, prohibint-se quan puguen impedir o dificultar el normal desenrotllament dels processos biològics o suposen afecció als elements de patrimoni cultural.  
4. El pla d'ús públic haurà de contindre necessàriament la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara el senderisme, l'escalada i altres esports de muntanya en l'àmbit del Paratge Natural Municipal. A aquest efecte, establirà els llocs i períodes en què es podran desenrotllar estes activitats sense perjuí per als valors naturals del Paratge Natural Municipal. S'ajustarà, en tot cas, al que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural, o a la legislació vigent en aquesta matèria.  
  
5. En el pla d'ús públic es determinaran per a la seua posterior senyalització les vies d'accés al Paratge Natural Municipal, les zones d'aparcament, els camins no transitables amb vehicles i les sendes.  
6. El pla d'ús públic es complementarà amb actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals del paratge.  
  
7. El Pla d'Ús Públic del Paratge Natural Monte Coto-Pinós ho aprovarà l'Ajuntament del Pinós amb l'informe vinculant de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits. Prèviament a la seua aprovació es demanaran els informes que es consideren oportuns per a garantir una adequada regulació de l'ús públic i evitar riscos per al mig i els usuaris.  
  
Article 49. Campaments de turisme o càmpings  
Es prohibeixen els càmpings i els campaments de turisme, públics i privats, en tot l'àmbit del Paratge Natural Municipal.  
  
Article 50. Allotjaments turístics i altres activitats hostaleres vinculades a construccions  
Es prohibix la construcció d'edificacions destinades a l'allotjament turístic i a serveis d'hostaleria i restauració en l'àmbit del PE.  
El refugi de Monte Coto serà l'única edificació dins del Paratge Natural Municipal en què es permeta pernoctar, sent d'ús exclusiu per a entitats, associacions, centres d'ensenyança o equips d'investigació que presenten un programa d'activitats ambientals o pla de treball de camp a l'Ajuntament del Pinós, que haurà d'emetre la corresponent autorització. La capacitat i condicions d'ús del refugi s'establiran en el Pla d'Ús Públic o en l'ordenança municipal que es puga aprovar a aquest efecte.  
  
  
Article 51. Activitats educatives, recreatives i d'escampament vinculades a construccions   
1. Les activitats educatives, científiques, recreatives i d'escampament vinculades a construccions només es permetran en les zones preparades a aquest efecte dins de la Zona d'Ús Especial (ZUE). Àrea d'interpre-tació ambiental, segons s'arreplega en les Normes Particulars formulades en el títol III de la normativa del PE, tenint la consideració d'equipament públic i podent-se explotar directament o indirecta-ment per l'Ajuntament del Pinós.  
2. Les instal·lacions per al desenrotllament d'aquest tipus d'activitats vinculades a construccions queden subjectes, amb caràcter general i d'acord amb les prohibicions i cauteles assenyalades en les Normes Particulars del PE, a les determinacions següents:  
a) Aquestes instal·lacions o edificacions d'ús públic hauran de recolzar-se sobre construccions preexistents, evitant l'edificació de nova planta, i permetent-se la seua ampliació i/o rehabilitació segons les condicions establides en els articles 64 i 65 d'aquestes normes.  
b) Es prohibeix la construcció d'instal·lacions esportives en l'àmbit del PE.  
3. L'Aula de Naturalesa de Monte Coto és l'edifici en què s'exerciran les activitats d'interpretació de la naturalesa del Paratge Natural Municipal, per mitjà de la realització de visites guiades i autoguiades per les exposicions i recreacions, celebració de tallers, cursos, o conferències.  
4. Les instal·lacions de l'àrea recreativa situades en l'entorn de l'Aula de Naturalesa i del refugi concentraran l'ús recreatiu i d'escampament vinculat a construccions del Paratge Natural Municipal.  
Per tant, el pati concentrat es permetrà exclusivament en aquesta zona habilitada a aquest efecte, sempre que no produïsca minva en els valors naturals i paisatgístics del seu entorn. La regulació específica d'aquesta àrea es desenrotlla en el corresponent apartat de les normes particulars del PE.  
  
Article 52. Acampada  
1. Es permet l'acampada controlada en la Zona d'Ús Especial (ZUE). Àrea d'interpretació ambiental dins de la zona delimitada a aquest efecte en l'àrea recreativa de Tres Fonts, davall les determinacions establides a aquest efecte en la Resolució aprovatòria per la qual s'autoritza l'esmentada zona d'acampada.  
Els interessats en el gaudi de la zona d'acampada hauran de sol·licitar-ho per escrit a l'Ajuntament del Pinós, el qual s'encarregarà d'emetre els corresponents permisos. La capacitat, condicions i normes d'ús de la zona d'acampada s'establiran en el Pla d'Ús Públic o en l'ordenança municipal que es puga aprovar a aquest efecte.  
2. Es prohibeix l'acampada lliure en tot l'àmbit del Paratge Natural Municipal.  
  
Article 53. Menjar campestre  
1. El menjar campestre amb productes ja elaborats que no necessiten cuinat podrà realitzar-se en qualsevol lloc en què es permeta el lliure accés, sense més condicionant que l'obligatorietat d'arreplegar els residus generats.  
2. Es prohibeix cuinar o calfar aliments per mitjà de l'ús de foguerets o fogonets en tot l'àmbit del Paratge Natural Municipal, a excepció de la utilització de foguerets de gas en l'àrea recreativa i d'acampada de Tres Fonts, dins de la Zona d'Ús Especial. Àrea d'interpretació ambiental, sempre segons les determinacions de la legislació sectorial aplicable i havent de respectar els períodes i limitacions establits per l'òrgan competent, a fi d'evitar el risc d'incendis forestals.  
  
  
Article 54. Ús públic extensiu  
1. En l'àmbit del Paratge Natural Municipal es permet l'ús públic extensiu de caràcter naturalístic que no supose eventuals riscos de degradació ambiental i afecció negativa sobre els recursos naturals i culturals, i que implique una utilització passiva de l'espai natural protegit.  
  
2. Es permet la instal·lació d'equipaments d'ús públic de caràcter bla com a complement i suport a les activitats d'ús públic permeses pel PE, com ara senyals indicadors d'itineraris o panells interpretatius del Paratge Natural Municipal i els seus valors, indicadors de caràcter institucional, barreres o palissades de fusta per a evitar la dispersió de visitants, l'accés a llocs o elements prohibits i el risc d'accidents, i xicotets miradors en punts amb vista panoràmiques.  
  
Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrades en l'entorn.  
  
Article 55. Senderisme  
1. El senderisme i l'excursionisme, entenent per tal es l'activitat esportiva i recreativa que consistix a recórrer a peu camins i sengles, preferentment tradicionals, està permés amb caràcter general en tot l'àmbit del Paratge Natural Municipal. Esta activitat haurà de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a aquest efecte.  
2. L'Ajuntament del Pinós podrà establir limitacions o restriccions al senderisme en determinades èpoques de l'any o en determinats rutes o sengles per motius de conservació de recursos naturals o culturals protegits o de conservació prioritària. Es procurarà que estes restriccions estiguen degudament exposades en els camins o sengles afectades.  
  
Les restriccions podran anar des de la prohibició de l'exercici de l'activitat fins a la realització de la mateixa en la modalitat de rutes guiades, especialment en aquelles que afecten de forma significativa a zones de protecció.  
3. En funció de l'evolució de la demanda, tant quantitativa com qualitativa, o inclús a petició d'entitats i institucions vinculades d'alguna forma amb l'espai, es podran establir altres rutes o recorreguts guiats pel seu interés botànic, faunístic, geomorfològic i cultural o etnogràfic.  
  
4. L'homologació de les noves sendes que es creuen en l'àmbit del Paratge Natural Municipal, així com la senyalització dels existents, s'ajustarà al que estableix respecte d'això en el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell.  
  
Article 56. Ciclisme de muntanya  
1. En l'àmbit del Paratge Natural Municipal es permet l'activitat de bicicleta de muntanya sempre que es realitze pels itineraris senyalitzats a aquest efecte i que es determinen en el Pla d'Ús Públic.  
2. La circulació amb bicicleta de muntanya únicament es podrà desenrotllar per la xarxa de pistes i camins forestals i rurals; en el cas de les sendes només es podrà permetre per aquells que discórreguen recolzats en les pistes i camins.  
3. L'Ajuntament del Pinós podrà limitar aquesta activitat en determinades rutes quan resulte incompatible amb el pas a persones a peu i amb les activitats educatives, o a fi d'evitar impactes sobre l'espai per increment de l'erosió.  
En particular, es prohibeix la circulació amb bicicleta de muntanya per les pistes que es troben tancades per l'Ajuntament del Pinós amb cadenes o barreres.  
4. Els esdeveniments que comporten concentracions de ciclistes en terrenys del Paratge Natural Municipal hauran de ser autoritzats per l'Ajuntament del Pinós, podent establir els condicionants i limitacions que considere oportuns amb relació a trajectes, èpoques i nombre de participants.  
  
Article 57. Altres activitats esportives en el medi natural  
1. Amb caràcter general, l'escalada es considera una activitat compatible en l'àmbit del Paratge Natural Municipal en la vies que es troben actualment autoritzades o que es pogueren autoritzar en el futur, sempre que no s'afecten els valors naturals, culturals i paisatgístics de l'espai natural protegit i es complisca amb allò que s'ha arreplegat en la resta d'apartats d'aquest article i el que disposa la legislació sectorial en la matèria.  
2. L'Ajuntament del Pinós i la conselleria competent en matèria de medi ambient podran establir prohibicions a l'escalada de forma temporal o permanent en determinades vies, arribant inclús a clausurar-les definitivament, per motius de conservació prioritària d'espècies de flora, fauna o patrimoni cultural.  
Les prohibicions que s'establisquen hauran d'estar degudament exposades en els accessos a les vies afectades.  
3. No s'autoritzarà l'obertura i equipament de noves vies o sectors d'escalada en llocs on es puguen afectar elements geomorfològics fràgils, comunitats de vegetació rupícola o espècies sensibles de flora o fauna.  
4. L'Ajuntament del Pinós senyalitzarà els accessos a les diferents vies d'escalada autoritzades en el Paratge Natural Municipal per a evitar la dispersió d'usuaris per l'espai natural protegit amb els possibles impactes sobre el mig que es pogueren derivar, i instal·larà cartelleria informativa en què s'arrepleguen les normes i recomanacions d'ús, així com les possibles prohibicions temporals que es pogueren establir.  
  
En el Pla d'Ús Públic s'efectuarà un inventari detallat de les vies d'escalada existents en el Paratge Natural Municipal, classificant-les per zones o sectors, que anirà acompanyat dels corresponents documents cartogràfics.  
Per a cada via es definirà el seu nivell de dificultat i tipus d'escalada permesa i s'estudiaran les possibles afeccions sobre el mig que es podrien originar per a poder establir les limitacions o restriccions corresponents.  
5. La pràctica de l'escalada en el Paratge Natural Municipal es realitzarà davall l'exclusiva responsabilitat i risc dels usuaris.  
Per a la pràctica de l'escalada en les vies autoritzades no serà necessària l'obtenció de cap permís previ, excepte per a grups organitzats en que haurà de comunicar-se amb antelació a l'Ajuntament del Pinós, el qual podrà establir les condicions o limitacions que considere oportunes.  
  
  
Article 58. Altres activitats esportives en el medi natural  
1. Amb caràcter general estes activitats s'exerciran sempre que no es produïsquen minva en els valors naturals, paisatgístics i culturals existents en l'àmbit del PE.  
2. Es permet la realització d'esports pels particulars sempre que no empren per a això elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en l'espai.  
3. Qualsevol activitat esportiva organitzada en l'àmbit del Paratge Natural Municipal per entitats públiques o privades requerirà l'autorització de l'Ajuntament del Pinós, el qual podrà establir les limitacions que considere oportunes a fi d'evitar possibles impactes sobre l'espai. Estes limitacions podrien ser relatives al nombre màxim de participants, data i duració de l'activitat, i ubicació, recorregut o sector afectat.  
  
4. Es prohibeix la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quad i semblants en l'àmbit del PE.  
  
Article 59. Animals de companyia  
1. El propietari o posseïdor de gossos haurà de tindre davall el seu control en tot moment per mitjà d'una corretja o semblant per a evitar danys o molèsties a altres usuaris i a la flora i fauna del lloc.  
Sense perjuí de l'anterior, l'Ajuntament del Pinós podrà adoptar les mesures que considere oportunes per a dissuadir als visitants a utilitzar altres àrees més apropiades en les que la presència de gossos no represente un risc de pertorbació dels valors existents.  
2. Queda totalment prohibit la posada en llibertat o abandó de qualsevol animal de companyia en l'espai natural protegit.  
  
Secció novena  
Xarxa viària i circulació  
  
Article 60. Xarxa viària del PE  
1. Es classifica la xarxa viària del Paratge Natural Municipal en pistes, camins i sendes que discorren per aquest territori, i que es definixen i regulen com seguix:  
a) Xarxa de pistes forestals i rurals:  
Camí d'Enzebres a el Monte Coto: pista asfaltada que comunica la pedania de les Enzebres amb el Paratge Natural Municipal. Té una longitud aproximada de 6 quilòmetres. Es tracta del principal accés a l'espai natural protegit, arribant fins al Centre d'Interpretació.  
D'aquesta pista sorgeixen altres camins secundaris en forma d'espina dorsal que donen accés als depòsits d'aigua localitzats en l'Ombria de les Enzebres i a les pedreres de l'entorn.  
b) Sendes i itineraris naturals:  
- Senda de xicotet recorregut Pinós-Tres fonts (PR-CV-3): té 17,5 kilòmetres de recorregut. Discorre per llocs d'interés com El Pinós (població), Turó de La Sal, pedanies de les Enzebres, Xinorlet i Cases del Senyor, pedreres restaurades d'extracció de marbres i centre d'interpretació i àrea recreativa de Monte Coto.  
- Senda de xicotet recorregut Tres fonts a l'Almorquí (PR-CV-166): té un recorregut de 11,9 kilòmetres. Travessa els següents llocs d'interés: pedanies de les Enzebres, Xinorlet i Cases del Senyor; Casas de l'Almorquí i Xirivell, antigues pedreres de marbre, aljubs, el Turó de La Sal, antigues pedreres de calcària i carboneres, una zona d'escalada en roca i la cima de l'Algarejo.  
- Senda del Gal·lers: recorregut botànic circular de 3 kilòmetres, que part des de l'aula de naturalesa de Monte Coto.  
2. En les sendes i itineraris naturals només està permés el trànsit a peu, excepte quan discórreguen recolzats per pistes rurals i forestals. Les determinacions específiques per a les sendes i itineraris del Paratge Natural Municipal seran regulades pel Pla d'Ús Públic. No obstant això, és recomanable la senyalització i promoció per mitjà de materials informatius, la difusió de recomanacions per a un comportament adequat a l'entorn natural, i la senyalització informativa referent al Paratge Natural Municipal al llarg d'estes sendes.  
3. L'Ajuntament del Pinós procurarà un adequat manteniment de les sengles perquè estes romanguen netes i accessibles. Així mateix, es procedirà a tancar al trànsit les sendes secundàries o desviacions de les rutes senyalitzades.  
4. L'Ajuntament del Pinós podrà procedir a la limitació de l'accés al públic a determinades àrees quant a la seua fragilitat, per a evitar molèsties a la fauna, o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals o culturals que es motiven justificadament.  
  
  
Article 61. Ampliacions o modificacions de traçat de la xarxa viària del PE  
1. En l'àmbit del PE, amb caràcter general, no es podran construir vials de nova planta ni permetre la modificació del traçat o l'ampliació dels existents.  
2. De forma excepcional i sempre que estiguen previstos en el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals i foren fonamentals per a la lluita i defensa contra incendis, podran autoritzar-se, amb un informe previ favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, la realització de noves vies d'accés, la modificació del traçat o l'ampliació de les existents.  
Estes actuacions requeriran, en tot cas, la corresponent estimació, o si és necessari, declaració d'impacte ambiental d'acord amb el que disposa l'article 8 de la normativa del PE. A més, sense perjuí de les condicions establides en l'avaluació d'impacte ambiental, l'ampliació o modificació del traçat, així com la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, no podran realitzar-se quan es generen pendents superiors al 7 % en sòls blans o al 15 % en sòls durs.  
Article 62. Circulació motoritzada en el Paratge Natural Municipal  
1. Amb caràcter general, respecte d'això, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana.  
2. En particular, es prohibix la circulació motoritzada fora de les pistes forestals i rurals del Paratge Natural Municipal excepte en els casos següents:  
a) Vehicles autoritzats per l'Ajuntament del Pinós o per la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
b) Vehicles destinats a la realització de treballs de conservació, gestió i regeneració de la vegetació, i manteniment i gestió dels recursos hídrics.  
c) Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servici o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, serveis públics, etc.  
d) Vehicles que realitzen serveis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.  
e) Vehicles de les Forces i cossos de seguretat de l'Estat.  
3. L'Ajuntament del Pinós podrà delimitar puntualment aquells sectors del territori d'accés públic on es controlarà, amb caràcter transitori, la permanència i el trànsit de vehicles per raons ecològiques, com per exemple àrees de cria, ecosistemes en regeneració i àrees de major concentració faunística.  
4. En aquelles pistes forestals tancades amb cadenes o barreres no es permet el pas a cap vehicle motoritzat, a excepció dels casos especials previstos en l'apartat 2 d'aquest article i que siguen autoritzats per l'Ajuntament del Pinós.  
En les pistes tancades amb cadenes o barreres per l'Ajuntament del Pinós tampoc es permet la circulació amb bicicleta de muntanya.  
  
Secció desena  
Urbanisme i edificació  
  
Article 63. Urbanisme  
1. El PE, als efectes urbanístics, qualifica la totalitat del Paratge Natural Municipal com a Sòl No Urbanitzable Protegido-Paraje Natural Municipal.  
2. Per a la correcta aplicació de la present normativa, el Pla General d'Ordenació Urbana del Pinós haurà de remetre al PE per a la regulació o autorització de qualsevol projecte, actuació o ús dins de l'àmbit del Paratge Natural Municipal.  
  
Article 64. Edificació en el medi rural  
1. En consonància amb el que disposa la legislació vigent en matèria de sòl no urbanitzable, els usos a què puguen destinar-se les edificacions, construccions o instal·lacions en l'àmbit del Paratge Natural Municipal seran aquells necessaris i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al seu gaudi públic i aprofitament col·lectiu, així com als relatius a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés general.  
2. Amb caràcter general, es permet la rehabilitació, restauració o reconstrucció de les edificacions preexistents en l'àmbit del Paratge Natural Municipal, identificades i descrites en la Memòria Informativa del document: conjunt del centre d'interpretació que inclou l'Aula de Naturalesa, l'alberg i les construccions i instal·lacions de l'àrea recreativa, totes elles situades en la Zona d'Ús Especial (ZUE). Àrea d'interpretació ambiental.  
3. Amb caràcter excepcional i sempre que es motive prou la seua necessitat com a conseqüència d'una millora en la gestió de l'ús públic, científic i educatiu, podrà permetre's la construcció d'edificacions de nova planta en la Zona d'Ús Especial (ZUE). Àrea d'interpretació ambiental.  
En tot cas, i sense perjuí d'altres requisits exigits en la legislació sectorial aplicable, la construcció d'edificació de nova planta en l'àmbit del PE requerirà, almenys, l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
Article 65. Condicions per a les edificacions en el medi rural  
1. Tota reforma, rehabilitació i construcció d'edificacions que, d'acord amb estes normes i amb la legislació sectorial citada, poden realitzar-se en l'àmbit del PE hauran de respectar les condicions següents:  
  
a) Les obres s'efectuaran respectant les característiques estètiques i de materials tradicionals, procurant la seua correcta integració en el paisatge i evitant la ruptura del mateix per mitjà de la aparició d'elements que per la seua altura, volum, caràcter, o aspecte exterior, siguen discordants amb les construccions pròpies de la zona.  
b) Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de tractar-se amb els mateixos materials i qualitat que les fatxades, prohibint-se la impermeabilització d'estos amb materials bituminosos de colors foscos o qualsevol altre revestiment no adaptat a les característiques del mig quant a la seua incidència visual, a menys que aquests siguen recoberts o blanquejats. Les fatxades laterals i posteriors es tractaran en condicions de composició i materials semblants a les de la fatxada principal.  
  
c) Els cossos sobre la coberta de l'edifici (torretes d'escala, depòsits d'aigua, ximeneres, panells de captació d'energia solar, etc.) quedaran integrats en la composició de l'edifici o ocults. Les línies de conducció elèctrica, les antenes de televisió i ràdio, no han de ser visibles des de l'exterior.  
d) S'evitarà expressament l'ús de materials reflectors en les teulades.  
2. Amb la finalitat de garantir la deguda adaptació paisatgística d'estes edificacions en el seu entorn, es podrà exigir l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el mig on es localitzen, incloent-hi estudis d'integració paisatgística.  
  
Secció onzena  
Infraestructures  
  
Article 66. Normes generals sobre les obres d'infraestructures  
1. En l'àmbit del PE es prohibeix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus com ara estesos elèctrics, o de comunicacions, a excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Segura en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general propostes per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment.  
2. En el cas que fora totalment necessari i s'haguera motivat prou, segons el règim d'excepcions de l'apartat anterior, en la realització de noves infraestructures que afecten el Paratge Natural Municipal, s'optarà per aquelles solucions que des del punt de vista ambiental causen menor impacte sobre l'espai natural protegit, sent necessari a l'obtenció de l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial.  
  
3. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus, haurà d'atindre's, a més de a les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als següents requisits genèrics:  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la generació d'impactes significatius.  
b) Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, havent de procedir, a la terminació de les mateixes, a la restauració del terreny i de la coberta vegetal. Així mateix, s'evitarà la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures hauran d'obtindre's, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística.  
d) Queda estrictament prohibit el depòsit i abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de qualsevol infraestructura, siga quin siga la seua naturalesa i origen.  
  
Secció dotzena  
Plans d'acció territorial  
  
Article 67. Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana  
Respecte d'això caldrà ajustar-se al que estableix el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial, Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un Acord de 26 de juliol de 2001, del Consell, que qualifica com la major part del Paratge com a Zona apta amb compliment de Prescripcions en Estudi d'Impacte Ambiental dins de la Zona Eòlica núm. 15, i un xicotet sector residual en les proximitats del Barranco de les Tres Fonts com a Zona Apta.  
  
Secció tretzena  
Activitats d'investigació  
  
Article 68. Promoció de les activitats d'investigació  
1. Amb independència del potencial ús públic del Paratge Natural Municipal com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament del Pinós, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient i la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, per a una millor gestió i administració de l'espai natural protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i patrimonials.  
2. Les dites activitats podran realitzar-se, atenent a les seues característiques i requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o per mitjà de les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. Respecte d'això, es susbscriuran amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o acords de col·laboració necessaris.  
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del Paratge Natural Municipal són les següents, en relació oberta que podrà adaptar-se a les necessitats de la gestió de l'espai protegit:  
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.  
  
b) Desenrotllament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de fauna i flora (incloses les espècies i varietats agrícoles tradicionals de la zona) considerades d'interés especial  
pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, així com sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.  
c) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el mig humà tradicional del Paratge Natural Municipal.  
d) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: tècnica, jurídica, administrativa i econòmica.  
e) Mètodes de gestió de l'ús públic del Paratge Natural Municipal.  
4. L'Ajuntament del Pinós facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del Paratge Natural Municipal.  
  
Article 69. Autoritzacions  
1. Sense perjuí del règim general d'autoritzacions que figura en les Disposicions Generals d'aquesta normativa, s'estableix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament del Pinós o a la conselleria competent en matèria de medi ambient o de projectes d'investigació que tinguen per objecte els recursos ambientals del Paratge Natural Municipal:  
a) Les actuacions que afecten directament o indirectament a la flora, fauna o els hàbitats protegits requeriran l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient i la comunicació a l'Ajuntament del Pinós. Amb aquesta finalitat, la persona o entitat que vaja a realitzar l'activitat investigadora acompanyarà a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que es vaja a desenrotllar.  
b) Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Cap la seua revocació si les investigacions s'aparten del que estableix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.  
c) Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada haurà de presentar informe l'Ajuntament El Pinós sobre els resultats, així com sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En supòsit que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte haurà d'aportar un exemplar de la publicació.  
  
d) Les autoritzacions atorgades per a la receptació científica d'aus no exclouen la necessitat d'obtindre per l'anellador els permisos particulars corresponents, si és el cas.  
e) Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del Paratge Natural Municipal que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requerixen autorització prèvia, deuran, no obstant, comunicar a l'Ajuntament del Pinós l'existència del projecte, havent de facilitar al mateix l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del Paratge Natural Municipal.  
2. El règim d'autoritzacions per a actuacions arqueològiques o paleontològiques en l'àmbit del PE serà l'establit a aquest efecte en la legislació sectorial corresponent i el que s'ha arreplegat en l'article 31.5 del PE.  
  
TÍTOL III  
Normes particulars de regulació d'usos i activitats  
  
CAPÍTOL I  
Conceptes i aspectes generals  
  
Article 70. Concepte  
1. Als efectes de particularitzar les normes protectores establides per mitjà del PE, s'ha distingit en l'àmbit del Paratge Natural Municipal una sèrie de zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora. Al seu torn, estes zones s'han subdividit en diferents àrees:  
a) Zona d'Ús Especial (ZUE). Àrea d'interpretació ambiental.  
b) Zones en Restauració (ZR). Àrea de restauració de pedreres.  
c) Zona d'Ús Compatible (ZUC). Àrea forestal.  
d) Zona d'Ús Limitat (ZUL):  
Àrea de protecció ecològica (ZUL-1).  
Àrea de protecció cultural (ZUL-2).  
2. Les determinacions inherents a estes categories de protecció constituïeixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permeses i prohibides pel PE.  
  
Article 71. Interpretació  
1. En tot el no regulat en les Normes Particulars seran aplicables les disposicions contingudes en les Normes Generals de Regulació d'usos i activitats.  
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.  
  
CAPÍTOL II  
Zona d'ús especial  
  
Article 72. Caracterització i objectius específics  
1. En aquesta categoria s'inclouen aquells espais que, quant a les seues característiques específiques (situació, accessos, infraestructures i edificacions i instal·lacions preexistents), de la seua capacitat d'acollida, o de la seua menor qualitat ambiental relativa, poden resultar adequats per a albergar instal·lacions, activitats o serveis que redunden en benefici de la gestió de l'àrea protegida.  
2. Quant a l'ordenació, la Zona d'Ús Especial (ZUE) està constituïda exclusivament per l'Àrea següent: Àrea d'interpretació ambiental.  
  
Esta àrea està definida pel conjunt del Centre d'Interpretació Ambiental de Monte Coto, que al seu torn inclou l'edificació de l'Aula de Naturalesa, un refugi forestal, la zona recreativa de Tres Fonts amb una àrea d'acampada i zona de picnic i les zones d'aparcament.  
L'Àrea d'interpretació ambiental es localitza en la vessant nord de la Serra del Reclot, just en la unió dels barrancs de la Quitranera i el de Tres Fonts, amb un accés principal per pista des de la pedania de les Enzebres.  
La Zona d'Ús Especial (ZUE) té una superfície total de 27,95 hectàrees.  
3. La Zona d'Ús Especial. (ZUE), per la seua particular ubicació, les seues característiques intrínseques, tant fisiconaturals com derivades de l'activitat humana, i per les seues especials potencialitats d'ús, compleix, entre altres, la següent funció específica: una funció social orientada a l'ús educatiu i d'interpretació de la naturalesa, destinada als usuaris de l'espai natural protegit en general, i en especial a la comunitat educativa. D'aquesta manera també servix per a contribuir a la posada en valor dels propis recursos de l'espai natural protegit. A més presta una funció de suport per a l'activitat científica i investigadora.  
  
Així mateix, presta una funció social com a lloc d'escampament i recreació; en l'actualitat presenta condicions òptimes per a l'exercici d'activitats recreatives.  
  
Article 73. Usos permesos  
1. L'ús públic lligat al gaudi i coneixement de la naturalesa, sempre que s'ajuste a les normes generals i particulars del PE, així com a les normatives sectorials que li siguen d'aplicació.  
2. El pati concentrat es produirà exclusivament en les zones habilitades a aquest efecte.  
3. Activitats de pícnic en l'àrea recreativa.  
4. Instal·lació de contenidors per a fems sòlids en la zona i papereres distribuïdes per la mateixa, amb arreplega periòdica per part de l'Ajuntament del Pinós, encara que es promourà entre els usuaris el transport dels fems generades per ells mateixos cap a les zones urbanes d'origen.  
5. Instal·lació i substitució d'elements de mobiliari d'ús públic com a bancs, taules, tanques i palissades de fusta i papereres, així com indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del Paratge Natural Municipal i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE. Estos elements hauran d'utilitzar tipologies de disseny rústic, de manera que no causen impactes visuals negatius i queden integrades en l'entone.  
  
6. Col·locació de panells didàctics i informatius en què es relacionen els principals recursos naturals (flora i fauna) i culturals del Paratge Natural Municipal, així com les rutes i itineraris per a recórrer-ho.  
  
7. Obres i actuacions per a la creació de punts d'aigua com ara basses o tolls per a potenciar la presència d'enclavaments propicis per a la fauna en general i per al desenrotllament i la reproducció dels amfibis en particular.  
8. Obres de manteniment, restauració i rehabilitació de les edificacions presents en l'àrea segons el que disposen els articles 64 i 65 de la normativa general del PE.  
9. Amb caràcter excepcional i sempre que es motive prou la seua necessitat com a conseqüència d'una millora en la gestió de l'ús públic, científic i educatiu, podrà permetre's la construcció d'edificacions de nova planta complint els criteris i condicionants establits en l'article 65 de la Normativa General. En tot cas, i sense perjuí d'altres requisits exigits en la legislació sectorial aplicable, la construcció de nova planta en l'àmbit del PE requerirà, almenys, l'informe favorable de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits.  
  
10. Actuacions de restauració i integració paisatgística de l'entorn del conjunt d'edificacions, entre les que poden trobar-se la plantació i repoblació amb espècies agrícoles i forestals pròpies de l'espai natural protegit, amb la possibilitat de crear un jardí etnobotànic que puga servir com a complement per a la interpretació ambiental.  
  
11. En les instal·lacions de l'Aula de Naturalesa podran celebrar-se cursos d'extensió, divulgació científica, formatius, escoles d'estiu, pràctiques universitàries, conferències, etc., que contribuïsquen al coneixement i posada en valor dels recursos naturals del Paratge Natural Municipal.  
12. La regulació específica de les visites organitzades i de grups a l'Aula de Naturalesa s'establirà en el Pla d'Ús Públic o Ordenança corresponent, després de la realització dels estudis i anàlisis corresponents. L'Ajuntament del Pinós podrà establir horaris de visita, fora dels quals el centre romandrà tancat.  
  
Article 74. Limitacions d'ús  
1. Generalment, queden prohibits els usos que comporten una degradació ambiental o paisatgística d'aquest espai natural protegit o dificulten la realització dels usos preferents.  
2. L'aparcament de vehicles no extralimitarà les zones establides i senyalitzades a aquest efecte junt amb el camí d'accés al Centre.  
3. Es prohibeix la circulació de vehicles motoritzats i de bicicletes de muntanya en les els trams de pista que discorren per aquesta àrea que es troben tancats al pas per l'Ajuntament del Pinós per mitjà de barreres o cadenes, a excepció dels casos especials previstos en l'article 62 de la normativa general del PE i que siguen autoritzats per l'Ajuntament del Pinós.  
4. Segons el que disposa l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, es consideren zones de seguretat totes les edificacions i instal·lacions presents en la Zona d'Ús Especial, inclòs l'àrea recreativa i zona d'acampada de Tres Fonts, a més d'un perímetre de protecció de 50 metres al voltant de les mateixes. També tenen aquesta consideració tots els camins d'ús públic i una franja de 50 metres a cada costat dels mateixos, i de 25 metres en el cas de les sendes.  
En les zones de seguretat, per a evitar danys a les persones o als béns, l'exercici de la caça està limitat, quedant prohibit tant l'ocupació com la tinença d'armes carregades en les mateixes, així com disparar cap a elles quan els projectils puguen aconseguir-les.  
5. Queden expressament prohibits:  
a) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.  
b) Totes les instal·lacions, edificacions, construccions o ampliacions de les mateixes que no hagen sigut permeses expressament en qualsevol dels apartats de l'article anterior.  
c) La instal·lació de suports de publicitat o d'altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que per la grandària que tenen, el disseny i la col·locació siguen adequats a l'estructura paisatgística de l'espai natural protegit, així com també els de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió del Paratge Natural Municipal, els quals, en tots els casos, s'atindran a les normes que s'establisquen de disseny i instal·lació.  
  
  
CAPÍTOL III  
Zones en restauració  
  
Article 75. Caracterització i objectius específics  
1. En aquesta categoria s'inclouen tant les zones susceptibles de restauració ambiental dels impactes generats com a conseqüència l'activitat minera: antigues pedreres fora d'explotació, com aquelles que ja han sigut restaurades per mitjà de l'execució de diversos projectes.  
  
2. Quant a l'ordenació les Zones en Restauració (ZR) inclouen les següents pedreres fora d'explotació restaurades per l'Ajuntament del Pinós en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de mines que s'enumeren a continuació: Acoto-P200011, Acoto-P200022.  
  
Les Zones en Restauració (ZR) tenen una superfície total de 2,36 hectàrees.  
3. Les Zones en Restauració (ZR) complixen, entre altres, la següent funció específica: el principal objectiu establit per a aquesta categoria és la seua restauració ambiental i paisatgística com a zona degradada. A més, un objectiu complementari que es pot plantejar per a determinades pedreres, una vegada restaurades, és destinar-les a un ús recreatiu no intensiu, i fonamentalment d'interpretació del patrimoni geològic i miner.  
  
Article 76. Règim d'ordenació  
1. Es consideren activitats permeses, amb caràcter general, totes aquelles destinades a restaurar les àrees degradades per l'activitat minera, de forma permeten recuperar ambientalment i paisatgísticament estos espais.  
2. En el cas de la restauració de l'antiga pedrera, s'haurà d'atendre al que disposa el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
3. En els Plans de restauració de pedreres s'hauran de considerar les premisses següents:  
a) La topografia final haurà de tindre un modelatge adequat per a recuperar un aspecte fisiogràfic concordant amb el del seu entorn natural, que siga geotècnicament estable i que permeta el desenrotllament de la vegetació.  
b) Amb relació al farcit del buit de la pedrera caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell. Així, s'empraran únicament els residus inerts adequats que compten amb la declaració administrativa corresponent, en el cas que aquesta siga necessària.  
  
c) S'aplicaran labors de preparació del sòl per a afavorir l'establiment de la vegetació. En el cas que les solucions tècniques obliguen a emprar talussos de gran longitud per la realitat física existent, serà necessari aplicar tècniques de bioenginyeria (garberes, estacatges, banquetes amb microconques, mantes orgàniques, geoxarxes, etc.) per a reduir la capacitat erosiva de l'escolament, alhora que s'oferix un suport a les plantes.  
d) L'alteració de la hidrologia haurà de corregir-se establint un sistema de drenatge adequat que permeta mantindre la dinàmica natural de l'aigua i els seus efectes per erosió, transport i sedimentació. Per a això s'haurà d'establir una xarxa de drenatge la funció principal de la qual siga aprofitar al màxim l'aigua de pluja. Al mateix temps haurà d'estar dissenyada per a evacuar l'excés d'aigua a fi d'evitar, corregir o minimitzar els processos d'erosió i contaminació de cursos naturals amb sediments procedents de l'explotació.  
e) La terra vegetal aportada, que haurà de tindre unes característiques semblants a les del seu entorn, serà adequada per a albergar una coberta vegetal d'acord amb el disseny de la revegetació.  
f) Es descriurà i justificarà adequadament la revegetació a desenrotllar. Concretament, es determinarà el mètode més adequat d'introducció d'espècies (sembra, hidrosembra i/o plantació) i es descriurà rigorosament la dosi de sembra i la seua composició, elements de la hidrosembra o densitat de plantació i proporció relativa de cada espècie a la distribució de les mateixes sobre el terreny a restaurar. En el cas de combinar diversos mètodes, s'identificaran en la cartografia que acompanye al Pla de Restauració les diferents zones.  
g) Quant a l'elecció d'espècies a introduir, aquesta ha d'estar fonamentada en les característiques fitoclimàtiques, edàfiques i fisiogràfiques de la zona. Es tractarà d'aconseguir una cobertura del sòl del 100 % per mitjà de l'ocupació d'espècies autòctones arbòries, arbustives i herbàcies tenint en compte les distintes funcions de la vegetació (ràpida cobertura, protecció del sòl i millora de la seua estructura, manteniment de la biodiversitat, etc.).  
h) Per a assegurar l'establiment de la coberta vegetal s'aplicaran regs. Es donarà un primer reg una vegada executada la revegetació i durant diversos anys següents a la plantació d'acord amb les necessitats hídriques identificades en cada cas.  
4. Una vegada restaurades aquests espais, podran destinar-se a un ús recreatiu no intensiu, i fonamentalment d'interpretació del patrimoni geològic i miner.  
  
CAPÍTOL IV  
Zona d'ús compatible  
  
Article 77. Caracterització i objectius específics  
1. En aquesta categoria s'inclouen aquells sectors del Paratge Natural Municipal en què les característiques del medi natural admeten o requerixen la compatibilització de la preservació amb els usos tradicionals de l'espai natural protegit (activitat forestal, ramadera i cinegètica, entre altres), així com amb usos educatius, recreatius i amb altres complementaris i compatibles amb els objectius de conservació.  
2. Quant a l'ordenació, la Zona d'Ús Compatible (ZUC) està constituïda exclusivament per l'Àrea següent: Àrea forestal.  
Comprén gran part de la part de la parcel·la I del MUP Coto i Annexos (a excepció de l'àrea de protecció arqueològica ZUL-2), en el que es desenrotlla vegetació forestal amb predomini de formacions arbòries de pi blanc.  
L'Àrea forestal es correspon amb una superfície de 191,65 hectàrees.  
3. Els objectius específics plantejats per a aquesta categoria de protecció (Zona d'Ús Compatible) es poden sintetitzar en:  
a) Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica; preservar la qualitat ambiental de l'espai natural protegit.  
b) Fomentar actuacions dirigides a potenciar els hàbitats naturals de major interés en l'espai natural protegit.  
c) Conservació i millora de la vegetació natural existent, potenciació de la mateixa i de la seua regeneració natural.  
d) Combatre els processos erosius, principalment en els sectors amb sòls més degradats (vessant sud del Paratge Natural Municipal).  
e) Preservar i recuperar les fites paisatgístiques existents.  
f) Manteniment de les activitats tradicionals de l'espai compatibles amb les finalitats que motiven la declaració de Paratge Natural Municipal i que han realitzat en el mateix històricament, permetent la seua conservació fins als nostres dies.  
  
Article 78. Usos permesos  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la conservació i potenciació dels valors naturals del Paratge Natural Municipal i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.  
2. Queden específicament permesos els usos següents:  
a) Actuacions de conservació i regeneració d'ecosistemes, i en especial mesures per a potenciar les comunitats naturals d'interés característiques de l'àmbit del PE i la millora d'hàbitats per a la fauna.  
b) Tractaments silvícoles de millora de la vegetació forestal com ara cures culturals i netes, eliminació selectiva del matoll i altres actuacions per a aconseguir la regeneració natural.  
c) Repoblació forestal, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient, seguint el que disposa la legislació sectorial que s'aplique, així com amb allò que s'ha arreplegat en l'article 41 de la normativa general del PE.  
d) Obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, com basses, tolles o bassiots.  
e) Les actuacions de gestió dels recursos hídrics promoguts per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències.  
f) Infraestructures de defensa contra incendis forestals, sempre que apareguen previstes en el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals, comptant en tot cas amb l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
g) Es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, mores, espàrrecs, etc., sense perjuí de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o fauna. En qualsevol cas, queda prohibit l'arrancada de la planta, havent de recol·lectar-se per mitjà de curta.  
h) Es podrà autoritzar la recuperació d'antics camps de cultiu abandonats amb fins ecològics, paisatgístics i relatius a la prevenció d'incendis forestals.  
i) Es considera autoritzable el pasturatge extensiu davall les condicions establides en la normativa sectorial i allò que s'ha arreplegat en les normes generals del PE.  
j) L'activitat cinegètica tal com es contempla en les disposicions de les normes generals del PE.  
k) Accions encaminades a possibilitar les activitats naturalístiques, científiques i didacticoecològiques que contribuïsquen al coneixement d'aquest espai natural protegit i els seus principals valors.  
l) Es permet l'ús públic extensiu de caràcter naturalístic que no supose eventuals riscos de degradació ambiental i que impliquen una utilització passiva de l'espai natural protegit, com el senderisme controlat. En tot cas, el senderisme i excursionisme haurà de realitzar-se exclusivament pels itineraris senyalitzats a aquest efecte.   
m) Es permeten les labors de manteniment de sendes i la instal·lació d'infraestructures d'ús públic de caràcter bla lligades als mateixos (barreres, defenses anticirculació, dispositius de seguretat, etc.), sempre que es prenguen les precaucions oportunes per a evitar danys a la vegetació d'especial rellevància. Els miradors i les instal·lacions de seguretat seran les úniques infraestructures majors permeses.  
n) Es permet la senyalització i homologació de noves sendes sempre que estiga justificada la seua necessitat i la seua implantació no cause danys als valors d'interés del Paratge Natural Municipal. A més de complir amb la regulació existent per a aquest tipus d'actuació, es requerirà l'informe de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
En tot cas, hauran de tindre's en compte els següents condicionants per al disseny del traçat:  
1.º. La senda es recolzarà sobre antics camins o sengles.  
2.º. La senda tindrà l'amplària mínima possible compatible amb la seua funcionalitat.  
3.º. Es considerarà el tipus de sòl i el pendent de manera que es minimitze el risc d'erosió.  
4.º. S'establirà un disseny que minimitze la necessitat d'obres com a excavacions, farciments, murs i fonamentacions.  
5.º. Es procurarà la creació de sendes circulars.  
- la forma del traçat haurà d'integrar-se en la naturalesa, tractant d'evitar els traçats rectes durant longituds prolongades, A més, es procurarà l'adaptació del traçat a elements existents com ara penyals, espècies vegetals de port considerable, etc., la qual cosa permetrà, a més de conservar els dits elements, crear traçats més irregulars.  
  
o) Actuacions de recuperació i posada en valor dels recursos etnològics presents en la zona, com els corrals, a fi de potenciar l'atractiu de l'espai natural protegit, recuperant usos i costums i valorant les activitats tradicionals.  
  
Article 79. Limitacions d'ús  
1. Es consideren usos prohibits, a tots els efectes, tots els que comporten alteració i degradació del medi i dels valors naturals que tanca o dificulten el desenrotllament dels usos permesos.  
2. Queden específicament prohibits els següents usos o activitats:  
  
a) Actuacions i instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les infraestructures d'ús públic extensiu de caràcter bla permeses en l'article anterior.  
b) Edificacions de nova planta o construccions de qualsevol tipus i per a qualsevol finalitat.  
c) Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, així com la realització d'activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural.  
d) Infraestructures de qualsevol tipus, excepte les directament vinculades a la prevenció i extinció d'incendis forestals segons allò que s'ha previst en l'article anterior, així com, amb caràcter excepcional, aquelles destinades a l'interés general propostes per les administracions públiques, sempre que es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, cas de requerir-la legalment.  
e) El trànsit de vehicles motoritzats fora dels camins en què s'autoritza expressament, excepte per als serveis de gestió, vigilància i manteniment de l'espai natural protegit, prevenció i extinció d'incendis, així com els destinats a la realització de treballs agrícoles i forestals en les zones corresponents.  
f) La instal·lació de suports de publicitat de qualsevol tipus o d'altres elements anàlegs, així com qualsevol forma de publicitat que no siga de caràcter institucional, destinada a proporcionar informació sobre l'espai natural protegit i els seus valors objecte de protecció, sense que suposen deteriorament del paisatge.  
g) Es prohibix l'ús del foc amb qualsevol finalitat.  
  
CAPÍTOL V  
Zona d'ús limitat  
  
Article 80. Caracterització i objectius específics  
1. Es tracta d'àrees amb alta qualitat ecològica, o bé amb presència d'elements fràgils o representatius de l'espai natural protegit (com ara elements d'interés geològic o geomorfològic, o jaciments arqueològics), en les que els objectius de conservació impliquen certes restriccions d'ús i l'aplicació de medides addicionals de protecció.  
La Zona d'Ús Limitat constituïx el màxim exponent del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós des del punt de vista de la protecció. Comprén aquelles zones de l'espai natural protegit que contenen elevat interés natural i cultural (jaciments arqueològics).  
  
2. Quant a l'ordenació, la Zona d'Ús Limitat (ZUL) s'ha dividit al seu torn en dues àrees: Àrea de Protecció Ecològica (ZUL-1) i Àrea de Protecció Cultural (ZUL-2), les quals s'han diferenciat en funció dels distints valors i els usos actuals i proposats.  
La caracterització de cada una d'aquestes àrees és la següent:  
a) Àrea de Protecció Ecològica (ZUL-1): inclou els sectors del Paratge Natural Municipal que presenten major valor ecològic, en particular:  
1.º. Els enclavaments amb presència de bosquetes de roure valencià o roure valencià (Quercus faginea) que apareixen junt amb masses de carrasca (Quercus rotundifolia) en la partida de la Quitranera (límit E de l'espai). Aquesta formació de roures té un gran interés, ja que, en l'actualitat, probablement, es tracta d'una de les més meridionals de la Comunitat Valenciana.  
2.º. La zona de l'Algarejo, la qual es troba esguitada d'ambients rupícoles dominats pel complex exoserial edafoxerófilo Rhamno lycioides-Juniperetum phoeniceae faciación rhamnetosum borgiae. Aquests penyals, resguardats d'una exposició solejada i on es deixa notar la humitat, es troben colonitzats per formacions com Rhamno lycioides-Juniperetum phoeniceae subsp. rhamnetosum borgiae, Petrorhagio saxifragae-Erodietum saxatilis i Saxifragetum cossonianae.  
  
L'Àrea de Protecció Ecològica és idònia per a la nidificació de rapaços i es considera una àrea per a la protecció d'aquestes aus.   
L'Àrea de Protecció Ecològica té una superfície de 51,65 hectàrees.  
  
b) Àrea de Protecció Cultural (ZUL-2): aquesta àrea quedaria definida pel jaciment arqueològic El Castillarejo (de l'edat del Bronze). La superfície de l'àrea de protecció arqueològica és d'11, 89 hectàrees.  
La Zona d'Ús Limitat té una superfície total de 63,54 hectàrees.  
  
3. Els objectius específics plantejats per a aquesta categoria de protecció (Zona d'Ús Limitat) es poden sintetitzar en:  
a) Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica.  
b) Afavorir el desenrotllament, evolució i extensió de les masses de quercíneas en el Paratge Natural Municipal i garantir la regeneració natural d'aquestes masses.  
c) Possibilitar la reintroducció i/o reforços poblacionals amb espècies d'interés en aquesta unitat.  
d) Fomentar recorreguts botànics didàctics i rutes ecològiques per a la docència botànica.  
e) Fomentar la interpretació del patrimoni basada en l'ús i aprofitament tradicional que s'ha fet d'aquestes formacions i que ha condicionat el seu estat actual (carboneig).  
f) Conservació de poblacions de tàxons vegetals endèmics, rars o amenaçats en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, així com dels hàbitats i unitats de vegetació que els contenen.  
g) Afavorir la conservació dels substrats sobre els quals creix la vegetació d'interés, i en especial els perfils-tipus geològics o de sòls.  
  
h) Dur a terme accions per a protegir els rapaços enfront de qualsevol amenaça present o futura.  
i) Realitzar un seguiment dels rapaços presents en la zona i dels seus hàbitats prioritaris.  
j) Conservació, estudi i posada en valor dels jaciments arqueològics presents en l'àmbit del Paratge Natural Municipal.  
4. Plantejar estos objectius suposa necessàriament una limitació de les possibilitats d'ús, i es permeten únicament aquells compatibles amb els objectius proposats.  
  
Article 81. Règim d'ordenació en la Zona d'Ús Limitat (ZUL)  
1. Règim d'ordenació en l'Àrea de Protecció Ecològica (ZUL-1).  
  
Dins d'aquesta àrea es considera prioritari potenciar el desenrotllament i evolució de les masses de quercíneas presents i garantir la seua regeneració natural, amb especial atenció a l'espècie Quercus faginea i de les espècies rupícoles presents en la zona de l'Algarejo.  
Per a això, queden específicament permesos:  
a) Actuacions de conservació i regeneració d'ecosistemes, i en especial mesures per a potenciar les comunitats naturals d'interés descrites i la millora d'hàbitats per a la fauna.  
b) Tractaments silvícoles de millora de la vegetació forestal com ara cures culturals i netes, eliminació selectiva del matoll i altres actuacions per a aconseguir la regeneració natural.  
c) Reintroducció i/o reforços poblacionals amb espècies d'interés en aquesta unitat para cada un dels hàbitats característics presents.  
  
d) Conservació de poblacions de tàxons vegetals endèmics, rars o amenaçats en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, així com dels hàbitats i unitats de vegetació que els contenen.  
D'altra banda, es considera permés i com a activitat a potenciar el desenrotllament de recorreguts botànics per aquesta zona, utilitzant per a això l'itinerari habilitat a aquest efecte denominat Senda del Gal·lers. Així mateix es permet el manteniment i equipament de la senda per a la seua utilització correcta pels usuaris.  
2. Règim d'ordenació en l'Àrea de Protecció Cultural (ZUL-2).  
Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la protecció, conservació i millora dels elements de patrimoni cultural presents en aquesta àrea, així com aquells destinats a la seua posada en valor.  
En tot cas, qualsevol actuació que pretenga realitzar-se en la mateixa, haurà d'obtindre l'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de cultura.  
Queden específicament permesos els usos següents:  
a) Estudis científics dels diferents jaciments arqueològics, així com la busca i prospecció de nous jaciments.  
Tota actuació arqueològica o paleontològica haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura, segons el que estableix la legislació sectorial vigent, el que disposa l'article 31 de les normes generals i el règim d'autoritzacions del PE.  
b) Tractaments de millora i conservació de l'estat dels jaciments.  
  
c) En consonància amb allò que s'ha arreplegat en el preàmbul de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, es fomentarà la posada en valor i la difusió dels elements de patrimoni cultural existents en l'àmbit del Paratge Natural Municipal. D'aquesta manera, els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics o educatius i interpretatius sempre que estos no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals i prèvia l'obtenció de l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
  
Per a això, l'Ajuntament del Pinós, en cooperació amb les entitats científiques que hagen col·laborat en la realització dels treballs arqueològics, podrà habilitar per a ús interpretatiu itineraris de visita als jaciments. Per a facilitar la visita, es podran col·locar panells didàctics i explicatius dels jaciments, havent de quedar totalment integrats en el seu entorn.  
d) Repoblació amb espècies agrícoles o forestals, amb l'autorització prèvia de les conselleries competents en matèria de medi ambient i cultura, quan a causa dels estudis arqueològics s'hagen quedat àrees desproveïdes de vegetació natural a fi de pal·liar l'erosió i sempre que aquesta repoblació no puga causar dany als béns patrimonials.  
  
Es consideren usos prohibits, amb caràcter general:  
a) Tots els que comporten la degradació dels béns historicoculturals. En especial, es prohibeixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a la millora, conservació i difusió d'aquests enclavaments.  
b) Queda totalment prohibida l'espoliació de qualsevol element que puga suposar la pèrdua de material historicocultural de l'espai natural protegit.  
  
TÍTOL IV  
Normes per a la gestió del Paratge Natural Municipal  
  
Article 82. Règim general  
1. L'administració i gestió del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós correspon a l'Ajuntament del Pinós.  
2. La conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits podrà prestar a l'Ajuntament del Pinós l'assistència tècnica necessària i assessorament per a la gestió del Paratge Natural Municipal.  
3. El règim de gestió del Paratge Natural Municipal atendrà al marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, així com a les determinacions específiques que estableix en l'esmentada matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell.  
4. La gestió del Paratge Natural Municipal, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i serveis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.  
  
5. L'Ajuntament del Pinós podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del Paratge Natural Municipal dels agents socials i econòmics implicats i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i locals, l'administració general de l'estat, a través del Ministeri competent en matèria de medi ambient o de la Confederació Hidrogràfica del Segura, les Universitats i centres d'investigació i del sector privat, tal com una Fundació, un Consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.  
  
  
Article 83. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal  
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal Monte Coto-Pinós, segons s'estableix en el decret de declaració de l'espai natural protegit, atenint-se d'aquesta manera a allò que s'ha previst en l'article 7.3 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.  
  
TÍTOL V  
Mecanisme de finançament  
  
Article 84. Règim general  
1. El finançament del Paratge Natural Municipal correrà per compte de l'Ajuntament del Pinós.  
2. L'Ajuntament del Pinós habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del Paratge Natural Municipal.  
3. La conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits podrà participar en el finançament del Paratge Natural Municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjuí dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del Paratge Natural Municipal.  
  
TÍTOL VI  
Règim sancionador  
  
Article 85. Règim sancionador  
1. La inobservança o infracció de la normativa aplicable al Paratge Natural Municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits i amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, sense perjuí de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què es poguera incórrer.  
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7670, del 02-12-2015 (2015/9780)

DECRETO 216/2015, de 27 de noviembre, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Monte Coto-Pinoso, en el término municipal de Pinoso.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2015/11/27/216/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   7670

Fecha DOGV
:   02-12-2015

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2015/9780

CVE


Fecha del documento
:   27-11-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Pinoso](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 216/2015, de 27 de noviembre, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado Monte Coto-Pinoso, en el término municipal de Pinoso. [2015/9780]  
PREÁMBULO  
  
El Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso se encuentra enclavado en la Serra del Reclot, siendo uno de los parajes forestales más importantes de Pinoso y un elemento definidor de la identidad geográfica del municipio. Gran parte de las 286,10 hectáreas que conforman este espacio natural protegido se encuentran incluidas en el Monte de Utilidad Pública denominado Coto y Anejos.  
La Serra del Reclot, donde se localiza el Paraje, queda enmarcada en las zonas externas de las Cordilleras Béticas, y más concretamente en el frente de cabalgamiento de la Zona Subbética. Se trata de una serie carbonática jurásica, de color gris y aspecto masivo con fósiles marinos y que, hacia la base, presenta una intensa dolomitización, tal como puede observarse en algunos sectores, como en la Umbría de las Encebras. Dichas formas del relieve son debidas a procesos morfogenéticos como la arroyada y el modelo kárstico, muy frecuente este último, cuyo principal factor es la naturaleza carbonatada de las rocas de la sierra, como así lo atestiguan las numerosísimas cuevas y cavidades que existen. En la Sierra del Coto este pliegue está desarrollado sobre margas verdes y calizas nummulíticas terciarias, concretamente eocenas, intensamente explotadas en la actualidad por la industria de rocas ornamentales. Estas calizas, así como los estratos que jalonan sus afloramientos, pueden divisarse en diferentes puntos del recorrido.  
La vegetación arbórea en prácticamente todo el Paraje Natural Municipal presenta masas boscosas de pino carrasco (Pinus halepensis) como consecuencia de la degradación de los carrascales (incendios, talas, y cultivos) y de las repoblaciones forestales. En los enclaves ubicados en zonas más resguardadas que permiten una mayor conservación de la humedad se origina un microclima que favorece el desarrollo del quejigo o roble valenciano (Quercus faginea) presente a lo largo del recorrido de la Senda dels Gal·lers. Esta formación tiene un gran interés ya que probablemente, en la actualidad, se trata de una de las más meridionales de la Comunitat Valenciana. Destacan especies como la encina (Quercus ilex subsp. rotundifolia), acompañada por el quejigo (Quercus faginea), el enebro (Juniperus oxycedrus) y la sabina mora (Juniperus phoenicea). Son características en el Paraje las formaciones de lentisco (Pistacia lentiscus) y cornicabra (Pistacia terebinthus) y el híbrido de estas dos especies Pistacia x saportae. Otras especies de matorral que encontramos en el Paraje Natural Municipal son la coscoja (Quercus coccifera), el espino negro (Rhamnus lycioides), el labiérnago (Phillyrea angustifolia) y el aladierno (Rhamnus alaternus) que constituyen la base de esta unidad de vegetación y que se acompañan de otros de menor porte como tomillos (Thymus sp). Helianthemum sp, Fumana ericoides?, que se intercalan con manchas de pastizal formado principalmente por Brachypodium retusum. En determinadas zonas del Paraje Natural Municipal, se llevaron a cabo diversos proyectos de revegetación que datan de los años treinta que han permitido mantener una cierta armonía con la vegetación mediterránea del entorno.  
Dentro de sus límites se hallan cuatro hábitats naturales de interés para los que la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la Conservación delos Hábitats Naturales y de Flora y la Fauna Silvestres, establece medidas específicas de conservación, como son: las zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea (Código 6220), matorral arborescente con Juniperus spp. (Código 5210), matorrales termomediterráneos y pre-estépicos (Código 5330) y los robledales ibéricos de Quercus faginea (Código 9240).  
En relación con la fauna, destaca la gran importancia de los grupos de la herpetofauna (anfibios y reptiles) y el de la avifauna, con presencia de rapaces como la culebrera europea, el azor común, el gavilán común, el halcón peregrino y el águila perdicera esta última especie considerada como vulnerable en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas. En cuanto a los mamíferos, las especies más sobresalientes son el gato montés, la garduña, la gineta, el lirón careto, la comadreja, el tejón, la musaraña y la ardilla, especie que ha incrementado notablemente su población durante los últimos años. La fauna invertebrada, muchas veces olvidada por falta de conocimiento o interés, presenta una biodiversidad incomparable con el resto de grupos faunísticos de la zona, existiendo un buen número de endemismos ibéricos.  
En relación con el valor patrimonial de este espacio natural protegido, cabe mencionar que en su ámbito existen elementos de notable interés cultural, entre los que destaca el yacimiento arqueológico del Castillarejo.  
Por todo ello, y a iniciativa del Ayuntamiento de Pinoso, en virtud de lo establecido en el artículo 49.1.10 del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, que establece, entre otras materias, la competen-cia exclusiva de la Generalitat sobre espacios naturales protegidos, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 149.1.23 de la Constitución Española, y habiéndose cumplido en el procedimiento los trámites previstos específicamente en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de regulación de los parajes naturales municipales, así como lo dispuesto en el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, a propuesta de la consellera de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 27 de noviembre de 2015,  
  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Objeto  
1. Se declara Paraje Natural Municipal el espacio denominado Monte Coto-Pinoso, en el término municipal de Pinoso, estableciéndose para él un régimen jurídico de protección, de acuerdo con las normas contenidas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
2. En razón del interés ecológico, paisajístico y sociocultural del Paraje Natural Municipal, y de acuerdo con lo dispuesto en la citada Ley 11/1994 y en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.  
  
Artículo 2. Ámbito territorial  
1. El Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso, con una superficie de 286,10 hectáreas, se localiza en el término municipal de Pinoso, en la provincia de Alicante, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente decreto, respectivamente.  
2. En caso de eventual discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica prevalecerá la primera de ellas.  
  
Artículo 3. Administración, gestión y asesoramiento  
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal corresponde al Ayuntamiento de Pinoso.  
2. La dirección general competente en materia de espacios naturales protegidos designará un/a técnico/a de la propia Conselleria que ostente las competencias en materia medioambiental, el/la cual prestará asistencia técnica y asesoramiento en la gestión del Paraje Natural Municipal.  
  
Artículo 4. Régimen de protección  
Con carácter general, en el ámbito del paraje natural municipal, podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración que no impliquen deterioro o regresión de los hábitats naturales y los suelos, excluyéndose la utilización urbanística de sus terrenos, de acuerdo con sus regulaciones específicas y lo establecido por el presente decreto y el correspondiente Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso, cuyo documento normativo consta en el anexo III del presente decreto.  
En el ámbito del Paraje Natural Municipal, las competencias de las administraciones públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores ecológicos, paisajísticos y culturales del paraje, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos como repercusión de actividades realizadas en las proximidades del ámbito protegido.  
  
Artículo 5. Plan especial de protección  
1. En virtud de lo dispuesto en el artículo 7 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, se aprueba el Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso en el término municipal de Pinoso.  
2. En el anexo III de este decreto se incluye la parte dispositiva del citado Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso.  
  
Artículo 6. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal  
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.  
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:  
a) Cuatro representantes elegidos/as, mediante Acuerdo del Pleno, por el Ayuntamiento de Pinoso, de los cuales uno de ellos/as actuará como Secretario/a del Consejo de Participación.  
b) Un/a representante de la Confederación Hidrográfica del Segura.  
c) Un/a representante de los servicios territoriales de Alicante de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos.  
d) Un/a representante de los servicios territoriales de Alicante de la conselleria competente en materia forestal.  
e) Dos representantes de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido, con carácter rotatorio bianual, elegido/a por los/las mismos/as por régimen de mayoría.  
La duración del mandato de los representantes del grupo a) coincidirá con la del correspondiente período de gobierno municipal y se procederá a su designación al inicio de cada uno de estos.  
El Ayuntamiento de Pinoso podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros/as representantes de colectivos con intereses en el Paraje Natural Municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por Decreto del Consell.  
3. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso se constituirá en el plazo de seis meses desde la declaración del Paraje. Esta constitución deberá ser comunicada por el Ayuntamiento de Pinoso al órgano competente en materia de espacios naturales protegidos en el plazo de dos meses.  
4. Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat.  
5. El/la Presidente/a del Consejo de Participación será nombrado/a por el Ayuntamiento de Pinoso, mediante acuerdo del Pleno, de entre los y las miembros del Consejo.  
6. Con objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, este podrá aprobar unas normas internas de funcionamiento, sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
  
Artículo 7. Medios económicos  
1. La financiación del Paraje Natural Municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Pinoso.  
2. El Ayuntamiento de Pinoso habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.  
3. La conselleria competente en materia de medio ambiente podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.  
  
Artículo 8. Régimen de infracciones y sanciones  
1. La inobservancia o infracción de la Normativa aplicable al Paraje Natural Municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, y con la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que se pudiera incurrir.  
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
  
Única. No incremento de gasto  
La aplicación y el desarrollo de este decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de todos y cada uno de los capítulos de gasto asignada a la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos, y, en todo caso, deberá ser atendida con sus medios personales y materiales.  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Modificaciones del decreto  
Cualquier modificación de lo establecido en el presente decreto deberá ser aprobada a su vez por Decreto del Consell, previa audiencia del Ayuntamiento de Pinoso, que, en su momento, fue el que presentó la propuesta de declaración del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso.  
  
Segunda. Ejecución y desarrollo  
Se autoriza a la persona titular de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente decreto.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, 27 de noviembre de 2015  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
La consellera de Agricultura, Medio Ambiente,  
Cambio Climático y Desarrollo Rural,  
ELENA CEBRIÁN CALVO  
  
  
ANEXO I  
Delimitación textual del Paraje Natural Municipal   
Monte Coto-Pinoso  
  
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso queda definido por tres unidades independientes:  
a) Unidad 1: incluye la totalidad de la Parcela I del Monte de Utilidad Pública Coto y Anejos (AL049-Parcela I), correspondiente a la partida Umbría de las Encebras.  
b) Unidad 2: incluye el sector Este de la Parcela II del Monte de Utilidad Pública Coto y Anejos (AL049-Parcela II), que se corresponde con las partidas Tres Fuentes (donde se localiza la zona de uso público) y El Algarejo. Esta unidad también comprende la parte de las parcelas catastrales 115 y 131 del polígono 17 que no forman parte del monte.  
c) Unidad 3: incluye las siguientes parcelas catastrales (no incluidas en el Monte de Utilidad Pública Coto y Anejos) del término municipal de Pinoso, según la cartografía oficial de la Dirección General de Catastro (Ministerio de Hacienda y Administraciones Públicas) de fecha diciembre 2012:  
- Polígono 17: parcelas 118 y 119.  
2. Los límites geográficos del Paraje son los siguientes:  
a) Unidad 1. Sus límites son los siguientes:  
- Norte y oeste: límite de terreno forestal con parcelas de cultivo privadas.  
- Este: límite con el término municipal\* de Monóvar.  
- Sur: límite de terreno forestal con las parcelas de cultivo privadas del entorno de la Rambla de Tres Fuentes.  
b) Unidad 2. Sus límites son los siguientes:  
- Norte: límite de terreno forestal con parcelas de cultivo privadas.  
- Este: límite con el término municipal\* de Monóvar hasta llegar al pico del Algarejo (1043 m. de altitud)  
- Sur: a partir del pico del Algarejo el límite desciende por la ladera hasta intersectar con la curva de nivel de 860 metros de altitud, para posteriormente proseguir por el límite con la zona minera.  
- Oeste: el límite coincide con un tramo del dominio público de la carretera de las Encebras al Aula de Naturaleza.  
c) Unidad 3. Se corresponde con las parcelas catastrales 118 y 119 del polígono 17.  
\* Límite de término municipal según la Cartografía del Instituto Cartográfico Valenciano (ICV) «Serie CV-05» de fecha de diciembre de 2012.  
3. Delimitación geográfica: el Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso queda delimitado por el polígono cuyos vértices con sus correspondientes coordenadas, que consideran el sistema de referencia European Datum 1950 (ED 50) y el sistema cartográfico UTM (huso 30 N), se incluyen en un archivo en formato digital que se halla a disposición de quién desee consultarlo en las dependencias de la dirección general competente en materia de espacios naturales protegidos.  
4. La superficie total del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso es de 286,10 hectáreas.  
  
  
  
ANEXO II  
Delimitación gráfica del paraje natural municipal  
  
  
ANEXO III  
Parte dispositiva del Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso, en el término municipal de Pinoso  
  
TÍTULO I  
Disposiciones generales  
  
Artículo 1. Naturaleza del Plan  
El presente Plan Especial, (PE), se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 2. Finalidad  
El objetivo genérico por el cual se redacta este PE es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso en razón de la conservación y mejora de la flora y fauna, así como de las singularidades geológicas y paisajísticas y culturales que presenta. El PE constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen de ordenación del espacio, los usos y actividades permitidos y prohibidos y el uso público del mismo.  
  
Artículo 3. Ámbito  
1. Previamente, en relación con la definición del ámbito del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso, cabe indicar que el Monte de Utilidad Pública Coto y Anejos (AL049) deslindado y amojonado, según el Plano General de fecha marzo de 1972, se compone a su vez de varias parcelas, dos de ellas incluidas en el Paraje y separadas entre sí por la rambla de Tres Fuentes: la Parcela I (al norte de la rambla) y la Parcela II (al sur de la rambla).  
Hecha esta aclaración, el ámbito del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso queda definido por tres unidades independientes, aunque próximas entre ellas. Son las siguientes:  
a) Unidad 1. Incluye la totalidad de la Parcela I del Monte de Utilidad Pública Coto y Anejos (AL049-Parcela I), correspondiente a la partida Umbría de las Encebras.  
b) Unidad 2. Incluye el sector este de la Parcela II del Monte de Utilidad Pública Coto y Anejos (AL049-Parcela II), que se corresponde con las partidas Tres Fuentes (donde se localiza la zona de uso público) y El Algarejo. Esta unidad también comprende la parte de las parcelas catastrales 115 y 131 del polígono 17 que no forman parte del monte.  
c) Unidad 3. Incluye las siguientes parcelas catastrales (no incluidas en el Monte de Utilidad Pública Coto y Anejos) del término municipal de Pinoso, según la cartografía oficial de la Dirección General de Catastro (Ministerio de Hacienda y Administraciones Públicas) de fecha diciembre 2012:  
- Polígono 17: parcelas 118 y 119.  
2. La delimitación literal del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso es la que se describe a continuación:  
a) Unidad 1. Sus límites son los siguientes:  
- Norte y oeste: límite de terreno forestal con parcelas de cultivo privadas.  
- Este: límite con el término municipal\* de Monóvar.  
- Sur: límite de terreno forestal con las parcelas de cultivo privadas del entorno de la Rambla de Tres Fuentes.  
b) Unidad 2. Sus límites son los siguientes:  
- Norte: límite de terreno forestal con parcelas de cultivo privadas.  
- Este: límite con el término municipal\* de Monóvar hasta llegar al pico del Algarejo (1043 m. de altitud)  
- Sur: a partir del pico del Algarejo el límite desciende por la ladera hasta intersectar con la curva de nivel de 860 metros de altitud, para posteriormente proseguir por el límite con la zona minera.  
- Oeste: el límite coincide con un tramo del dominio público de la carretera de las Encebras al Aula de Naturaleza.  
\* Límite de término municipal según la Cartografía del Instituto Cartográfico Valenciano (ICV) «Serie CV-05» de fecha de diciembre de 2012.  
c) Unidad 3. Se corresponde con las parcelas catastrales 118 y 119 del polígono 17.  
3. El Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso tiene una superficie de 286,10 hectáreas.  
  
Artículo 4. Efectos  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 42 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, el PE se ajustará a lo previsto en la legislación urbanística.  
2. Las determinaciones del PE serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal.  
3. El planeamiento urbanístico municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor del PE deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios establecidos, y de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por el PE.  
4. Las determinaciones establecidas por el PE se entenderán sin perjuicio de las contenidas en otra legislación sectorial, y, en particular, de las normas, reglamentos o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora del PE, así como las de aquellos destinados a la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y el desarrollo sostenible.  
En el caso de que la Normativa contenida en el PE resultara más protectora, se aplicará esta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso, el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones del PE.  
  
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión  
1. El PE se tramitará según la legislación vigente.  
2. Las determinaciones del PE entrarán en vigor a partir del día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el plan, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.  
3. La revisión o modificación de las determinaciones del PE podrá realizarse en cualquier momento siguiendo los mismos trámites que se hayan seguido para su aprobación.  
  
Artículo 6. Contenido  
El PE contiene los siguientes documentos:  
1. Memoria informativa y justificativa.  
Incluye los aspectos descriptivos y justificativos, así como los estudios complementarios necesarios para el desarrollo de la ordenación, de acuerdo con los objetivos que justifican su elaboración.  
2. Normativa.  
La normativa del PE se divide en dos grandes apartados. El primero se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos naturales y para la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural. El segundo se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.  
3. Planos.  
El plan especial incluye los siguientes planos:  
a) Planos de información.  
b) Planos de ordenación.  
Los planos de ordenación tienen carácter normativo y conjuntamente con las disposiciones del texto forman parte indivisible de la Normativa del Plan Especial.  
4. Normas para la gestión.  
5. Mecanismos de financiación.  
6. Régimen sancionador.  
  
Artículo 7. Interpretación  
1. En la interpretación del PE deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria informativa y justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del plan.  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.  
3. En la aplicación del PE prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales y culturales del ámbito del plan.  
4. En cualquier supuesto no contemplado en el PE, será preceptivo el informe favorable del Ayuntamiento de Pinoso, sin perjuicio de las competencias sectoriales que pudieran existir.  
  
Artículo 8. Régimen de evaluación de impactos ambientales  
1. Los proyectos, planes, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del Paraje Natural Municipal se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre evaluación de impacto ambiental vigente en ese momento.  
2. Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito del PE se someterán a consulta del Ayuntamiento de Pinoso como órgano gestor del Paraje Natural Municipal.  
  
Artículo 9. Autorizaciones e informes previos  
1. El Ayuntamiento de Pinoso, como órgano gestor del Paraje Natural Municipal, deberá informar preceptivamente sobre cualquier actuación o actividad que pueda afectar al espacio natural protegido.  
2. La presente Normativa especifica las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere la autorización especial del Ayuntamiento de Pinoso y aquellos que requieren el informe vinculante de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos.  
3. Las autorizaciones anteriores se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la presente Normativa.  
4. Toda actuación o intervención que pueda afectar a los yacimientos arqueológicos presentes en el ámbito del PE, o a sus respectivos entornos de protección, deberá ser informada por la conselleria competente en materia de patrimonio cultural.  
  
TÍTULO II  
Normas generales de regulación de usos y actividades  
  
CAPÍTULO I  
Normas sobre protección de recursos de dominio público  
  
Sección primera  
Protección de recursos hidrológicos  
  
Artículo 10. Marco general para la protección de los recursos hídricos  
1. La protección de los recursos hídricos en el ámbito del PE se regirá, con carácter general, por la Normativa sectorial en materia de aguas, y, de manera especial, por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y disposiciones que lo desarrollan, así como la Directiva 2000/60/CEE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 23 de octubre de 2000, por la que se establece un marco comunitario de actuación en el ámbito de la política de aguas.  
2. En la aplicación del PE se tendrá en cuenta el principio rector del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, de forma que este sea compatible con la gestión pública del agua, la ordenación del territorio, la conservación y protección del medio ambiente y la restauración de la naturaleza, a los efectos que el mismo regula, y fundamentalmente en lo relativo al dominio público hidráulico.  
3. En relación con el dominio público hidráulico y en el marco de las competencias que le son atribuidas, el Estado, a través de la Confederación Hidrográfica del Segura, ejercerá las funciones que le son atribuidas por la legislación sectorial vigente.  
4. Se consideran compatibles en el ámbito del PE las actuaciones de gestión de recursos hídricos a realizar por la Confederación Hidrográfica del Segura en el ámbito de sus competencias.  
  
Artículo 11. Calidad del agua  
1. Con carácter general quedan prohibidos aquellos usos y actividades susceptibles de provocar la contaminación o degradación de la calidad de las aguas.  
2. Con el fin de proteger la calidad de las aguas, se habrá de velar por el estricto cumplimiento de la legislación vigente en materia de extracción de aguas, vertidos y depuración, tanto en el ámbito del PE como en su entorno inmediato.  
Artículo 12. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua  
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, quedando prohibidas las obras y construcciones, con carácter provisional o permanente, que puedan alterar o dificultar el curso de las aguas, excepto en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de cauces.  
2. Se consideran compatibles con la protección del Paraje Natural Municipal las actuaciones de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos, a realizar por la Confederación Hidrográfica del Segura en el ámbito de sus competencias.  
3. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará y favorecerá la vegetación. Se permitirán labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes, en caso de avenida, o cuando exista riesgo de incendios.  
  
Artículo 13. Protección de aguas subterráneas  
1. Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir, por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.  
2. Todas las edificaciones e instalaciones en el ámbito del PE en que se originen aguas residuales deberán disponer de un sistema de depuración adecuado.  
En su caso, se llevará a cabo la sustitución de los sistemas actuales de tratamiento de aguas residuales deficientes por otros sistemas que garanticen la preservación de las aguas subterráneas frente a la contaminación.  
3. El sistema de depuración deberá disponer de una capacidad de almacenamiento y tratamiento dimensionada de acuerdo con la población a la que deba dar servicio.  
Respecto al diseño, el sistema de tratamiento deberá tener en cuenta las características del medio receptor donde se lleve a cabo el vertido y las características del agua residual a tratar.  
  
Artículo 14. Vertidos  
1. En aplicación del artículo 100 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, se prohíbe, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico.  
2. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales, así como el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o degradación de su entorno.  
  
Artículo 15. Captaciones de agua  
1. En el ámbito del PE podrá autorizarse la apertura de pozos o captaciones de agua cuya necesidad se justifique por motivos de abastecimiento de la población y otros de interés general, así como el mantenimiento de las extracciones existentes, siempre que esto no implique repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico.  
2. Sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial de aplicación, la apertura de pozos o captaciones de agua en el ámbito del PE deberá contar con el informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente. Para la solicitud de dicho informe, la persona interesada deberá especificar la ubicación y características de la actuación, así como aportar justificación técnica suficiente de que el volumen de agua a extraer no provocará repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico.  
  
Artículo 16. Fuentes y surgencias de agua  
1. Las obras de cualquier tipo que pudieran llevarse a cabo en el ámbito inmediato de las fuentes y manantiales en el ámbito del PE deberán garantizar su permanencia y respetar su tipología tradicional. El aprovechamiento de sus aguas deberá garantizar igualmente el mantenimiento de un caudal de salida mínimo para el uso de la fauna salvaje.  
2. Se podrán autorizar las obras, plantaciones y otras actuaciones destinadas a mejorar y adecuar las áreas contiguas a las fuentes para potenciar el uso público, garantizando siempre el cumplimiento de los criterios establecidos en el apartado anterior.  
  
Sección segunda  
Protección de suelos  
  
Artículo 17. Movimiento de tierras y extracción de recursos minerales  
1. Son susceptibles de autorización los movimientos de tierra que se realicen como consecuencia de la ejecución de actuaciones u obras permitidas en la presente Normativa, estando en todo caso sujetos a la obtención previa de licencia urbanística, y siendo necesario el informe favorable de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos.  
Quedan exceptuadas de autorización y obtención de licencia las labores de preparación y acondicionamiento de los suelos relacionados con la actividad agrícola.  
2. En particular, se permiten los movimientos de tierra derivados de los trabajos de restauración de las canteras fuera de explotación presentes en el ámbito del PE en las Zonas en Restauración (ZR), siempre que se desarrollen bajo los criterios establecidos en esta Normativa y a lo dispuesto al respecto en la legislación sectorial que sea de aplicación.  
En este sentido, se estará a lo dispuesto en el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunitat Valenciana.  
Con relación al relleno de huecos de las canteras se cumplirá con lo establecido en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción. Así, se emplearán únicamente los residuos inertes adecuados que cuenten con la declaración administrativa correspondiente, en caso de que esta sea necesaria.  
La tierra vegetal aportada deberá tener unas características similares a las de su entorno, y ser adecuada para albergar una cubierta vegetal acorde con el diseño de la revegetación.  
3. Cuando se trate de movimientos de tierras para la corrección de taludes con peligro de erosión, se permitirán estos siempre que se limite a la mínima área de actuación posible, cumplan las condiciones establecidas en la autorización administrativa correspondiente y licencia urbanística necesaria, y no supongan la destrucción o deterioro de especies vegetales protegidas o de gran valor ecológico.  
4. Se prohíbe la extracción de recursos minerales en todo el ámbito del PE.  
  
Artículo 18. Conservación de la cubierta vegetal  
1. Se consideran prioritarias, en el ámbito del PE, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar o recuperar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.  
2. Los trabajos de restauración de la cubierta vegetal irán dirigidos a la conservación y recuperación de las formaciones vegetales autóctonas característicos del espacio natural protegido.  
3. En el caso de que alguna de las actuaciones que se proponga en el ámbito del PE pudiera implicar una modificación significativa de la cubierta vegetal, será necesaria la redacción de una memoria o proyecto que tendrá que ser aprobado por el Ayuntamiento de Pinoso con el informe favorable previo de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos.  
  
Artículo 19. Prácticas de conservación de suelos  
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de estos, así como las transformaciones agrícolas y las labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.  
2. En las zonas con suelos con un mayor grado de degradación por la erosión, se favorecerán todas aquellas actuaciones que tiendan a su conservación: recuperación de la cubierta vegetal, restauración y mantenimiento de márgenes, bancales y muros de piedra, y mantenimiento de antiguos cultivos leñosos.  
3. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la Administración velará, actuando si es necesario con carácter subsidiario, por la estabilización y conservación de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.  
4. Se prohíbe la roturación de terrenos con vegetación silvestre para el establecimiento de nuevas áreas de cultivo, sin perjuicio de las disposiciones del artículo 35 del PE relativo a la recuperación de antiguos campos de cultivo abandonados con fines ecológicos.  
5. En caso de llevarse a cabo trabajos de repoblación forestal en el Paraje Natural Municipal, los métodos de preparación del terreno serán puntuales, tales como la excavación de hoyos, de forma manual o mecanizada, o a la apertura de casillas. No está permitida la realización de aterrazamientos de suelos, excepto en proyectos de corrección de desniveles.  
6. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de estos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística o utilizando muros de piedra.  
  
Sección tercera  
Protección de elementos de interés geológico,   
geomorfológico y cuevas  
  
Artículo 20. Protección de elementos de interés geológico, geomorfológico y cuevas  
1. Se consideran de especial protección todos aquellos elementos de singular interés geológico y geomorfológico, así como las cuevas y simas presentes dentro del ámbito del Paraje Natural Municipal.  
2. En general, el PE está sujeto a lo que disponga la legislación sectorial que sea de aplicación a cada uno de los elementos considerados dentro de este artículo.  
3. Para las cuevas y simas presentes en el ámbito del PE se atenderá a lo dispuesto en el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolló el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.  
  
Sección cuarta  
Protección de la vegetación silvestre  
  
Artículo 21. Formaciones vegetales, hábitats y especies vegetales de interés  
1. Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del PE todas aquellas que existen en el ámbito de estudio, incluidas las arvenses y ruderales.  
2. Se consideran hábitats naturales de interés en el ámbito territorial del Paraje Natural Municipal los relacionados a continuación, identificados por los códigos establecidos en el anexo I de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad:  
a) 6220: Helictotricho filifolii-Stipetum tenacissimae.  
b) 5330: Teucrio homotrichi-Ulicetum parviflori.  
c) 5210: Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae (comunidades de Juniperus).  
d) 6220: Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi.  
e) 5330: Anthyllido cytisoidis-Phlomidetum crinitae.  
f) 9240: Quercus faginea y Quercus canariensis  
3. Se consideran especies vegetales de interés en el ámbito territorial del Paraje Natural Municipal, sin perjuicio de otras que se pudieran añadir en el futuro, las siguientes: Asplenium trichomanes, Bupleurum gibraltaricum, Cuprina cuprinastrum, Anchusa undulada, Myosotis ramosissima, Campanula rotundifolia subsp. Aitanica, Meliotus elegans, Quercus faginea subsp. faginea, Sideritis tragoriganum, Teucrium thymifolium, Adonis microcarpa, Galium parisiense, Saxifraga corsica susp. Cossiana, Chaenorhinum rubrifolium, Withania frutescens, Fritillaria hispanica, Ornithogalum narbonense, Ophrys scolopax, Orchis mascula subsp. olbiensis, Arrhenatherum elatius subsp. sardoum, Poa flaccidula, Vulpia hispanica.  
  
Artículo 22. Tala y recolección  
1. En el ámbito del PE se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales.  
2. Según lo dispuesto en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, que creó y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación, para taxones protegidos (catalogados y no catalogados) y taxones vigilados, se prohíbe su recolección, corta, mutilación, arranque o destrucción.  
También se prohíbe poseer, naturalizar, transportar, vender, comerciar o intercambiar, ofertar con fines de venta o intercambio, importar o exportar ejemplares vivos o muertos, así como sus propágulos o restos de estos taxones, salvo los casos que reglamentariamente se determinen. Estas prohibiciones son de aplicación a todas las fases del ciclo biológico de estos taxones.  
3. Para cualquiera de las categorías de protección del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, queda prohibida cualquier afección a su hábitat que tenga repercusiones negativas sobre los taxones.  
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en los puntos anteriores de este artículo, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, espárragos, moras, etc., siempre que exista consentimiento tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o la fauna. En el caso de recolección de plantas silvestres o setas, queda prohibido el arranque de las mismas, debiendo recolectarse mediante corta, no permitiéndose la utilización de instrumentos tales como azadas o rastrillos.  
La recogida de hongos en los terrenos forestales queda regulada por la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se reguló la recolección de setas y otros hongos en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
5. Sin perjuicio de la necesidad de obtención de la correspondiente autorización de la conselleria competente en materia forestal y de lo dispuesto en el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en el ámbito del PE se podrá realizar la tala y extracción de madera o leña si responde a alguno de los siguientes criterios:  
a) Como resultado de tratamientos de mejora y conservación de las formaciones arboladas y arbustivas.  
b) Como resultado de aprovechamientos forestales debidamente autorizados.  
c) Como resultado de labores de prevención de incendios.  
d) Como resultado de la ejecución de tratamientos y medidas fitosanitarias.  
e) Por erradicación de especies alóctonas invasoras.  
f) Con motivo de la realización estudios científicos, siempre que se cuente con las autorizaciones oportunas relacionadas en los artículos 68 y 69 de la Normativa del PE.  
En todo caso, la extracción de madera o leña se realizará acogiéndose a lo dispuesto en la Normativa sectorial vigente.  
  
Artículo 23. Gestión general de la vegetación  
1. Los trabajos de gestión, conservación y regeneración de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las distintas comunidades naturales características del ámbito del PE, en sus diferentes fases de desarrollo, dedicando una atención principal a los hábitats y especies de interés descritos en el artículo 21 de la Normativa del PE. En particular, en la Zona de Uso Limitado (ZUL) Área de Protección Ecológica (ZUL-1) se potenciarán las comunidades de quercíneas, en especial la especie Quercus faginea.  
Las especies herbáceas, arbustivas y arbóreas que pertenecen a las formaciones naturales serán utilizadas para acelerar el dinamismo de la vegetación, la protección del suelo y el aprovisionamiento de recursos genéticos de la vegetación.  
2. Queda prohibida la introducción y la repoblación con especies exóticas, entendiéndose estas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del PE.  
3. La introducción y la reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona y la manera de realizarla requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional para la Conservación de la Naturaleza (UICN), además de una autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
4. Queda prohibida en el ámbito del Paraje Natural Municipal la introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades.  
5. La gestión de los recursos forestales dirigirá sus actuaciones a la conservación, mejora y protección de los terrenos forestales según las determinaciones de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, y a su reglamento ejecutivo aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell.  
  
Sección quinta  
Protección de la fauna  
  
Artículo 24. Protección de la fauna silvestre  
1. En relación con la protección de la fauna silvestre, se deberá atender en todo caso la normativa sectorial aplicable que sea de aplicación, así como las diferentes regulaciones sobre el estado legal de las distintas especies del ámbito de estudio según los catálogos de especies amenazadas (tanto a nivel regional como nacional), directivas comunitarias o convenios internacionales.  
2. Sin perjuicio de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, se consideran protegidas todas las poblaciones de especies animales silvestres del Paraje Natural Municipal, con las siguientes excepciones:  
a) Especies cinegéticas, reguladas específicamente por sus normativas sectoriales.  
b) Especies cuyo control de poblaciones pueda ser autorizado o promovido por la conselleria competente en materia de medio ambiente de conformidad con las determinaciones de la normativa sectorial sobre fauna.  
3. Se consideran especies animales de especial interés en el ámbito del PE las incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas aprobado por el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell, sin perjuicio de otras que se pudieran añadir en el futuro:  
a) Especies catalogadas (vulnerables): Águila azor perdicera y murciélago grande de herradura.  
b) Especies protegidas: rana común, sapo común, lagarto ocelado, culebra bastarda, alondra común, arrendajo, triguero, musaraña común, erizo europeo, lirón careto, garduña, tejón, comadreja y ardilla roja.  
4. Las intervenciones que se realicen en el Paraje Natural Municipal sobre la cubierta vegetal, los suelos, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia y, en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas. Para evitar molestias a la fauna durante su época de reproducción, los tratamientos silvícolas y otras actividades potencialmente perturbadoras se realizarán fuera de las épocas más sensibles.  
5. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial sobre fauna, no se permiten en el ámbito del Paraje Natural Municipal las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones de especies animales silvestres o de sus hábitats. La prohibición se extiende especialmente a los hábitats y enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna, tales como nidos, madrigueras y dormideros.  
En particular, se prohíbe:  
a) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos que se hallen protegidos por la legislación sectorial vigente y por la normativa del PE.  
b) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.  
c) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.  
d) La emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.  
6. Las autorizaciones excepcionales para el control de las poblaciones de especies potencialmente perjudiciales para la agricultura, ganadería, bosques, caza, fauna silvestre o salud pública, mediante cualquier procedimiento de captura o muerte de carácter selectivo permitido por la legislación sectorial, requerirán el informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
  
Artículo 25. Repoblación o suelta de animales  
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose como tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito del PE, salvo la utilización de especies para control biológico de plagas que realice o autorice la Administración.  
2. En relación con las especies autóctonas catalogadas y protegidas, de conformidad con lo que se dispone en las normas legales de aplicación, la introducción y reintroducción de especies o el refuerzo de poblaciones y la manera de realizarlas requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional para la Conservación de la Naturaleza (UICN), debiendo estar autorizada o promovida por la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
En este sentido, el Ayuntamiento de Pinoso establecerá los oportunos convenios o colaboraciones con la Administración competente en materia de biodiversidad para el reforzamiento de las poblaciones de anfibios en las diferentes balsas presentes en el ámbito de estudio, o en las que se pudieran crear al efecto.  
  
Artículo 26. Cercas y vallados  
1. En el ámbito del PE solo se permite, con carácter excepcional, la instalación de cercas y vallados que se justifiquen de forma motivada con las finalidades de proteger elementos de interés tales como cuevas, balsas, elementos de interés etnológico o comunidades vegetales de interés, así como debido a motivos de seguridad y protección de las personas.  
2. En su caso, el levantamiento de estas cercas y vallados cumplirá con lo dispuesto en el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell, por el que se establecieron las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos, requiriendo la previa autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente. Todo ello sin perjuicio de la obtención de la correspondiente licencia urbanística en los términos previstos por la ley.  
  
Sección sexta  
Protección del paisaje  
  
Artículo 27. Impacto paisajístico  
1. Se considerarán los valores paisajísticos como un criterio determinante en la gestión del Paraje Natural Municipal. En consecuencia, la implantación de usos, actividades o actuaciones que por sus características puedan generar impacto paisajístico deberá realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje.  
2. En cualquier caso, las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar las medidas de mimetización necesarias para su integración en el paisaje.  
3. El Ayuntamiento de Pinoso tendrá en cuenta, a la hora de efectuar, autorizar o informar los proyectos referentes al Paraje Natural Municipal, los efectos de su realización sobre los valores paisajísticos del mismo.  
4. Las actuaciones de cualquier tipo que sean autorizadas se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.  
5. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural, como roquedos, paredones, o bienes de patrimonio cultural para lo que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.  
  
Artículo 28. Publicidad estática  
1. En el Paraje Natural Municipal solo se admitirán los indicadores de actividades, establecimientos y lugares de carácter institucional relacionados con el uso público y la gestión del ámbito territorial objeto del PE. Su tamaño, diseño y colocación deberán ser adecuados a la estructura ambiental donde se instalen.  
2. Se prohíbe con carácter general la colocación del resto de cartelería informativa de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio como sobre edificaciones.  
Artículo 29. Integración paisajística  
1. El equipamiento público (señales, paneles, talanqueras de madera, pasamanos, miradores, etc.), la restauración de construcciones preexistentes (barracas y corrales), u otros elementos introducidos por el hombre en el medio natural, cuya instalación o desarrollo pueda autorizarse en el ámbito del PE según lo dispuesto en la presente Normativa, emplearán materiales o acabados cuyas características de color, brillo y textura presenten un aspecto neutro desde el punto de vista paisajístico y no resulten especialmente llamativos, visibles o inusuales.  
2. En general, se procurará el empleo de materiales naturales tales como la madera y la piedra. No obstante, si se requiere otro tipo de materiales, se procurará la integración cromática de los mismos con su entorno evitando el empleo de acabados con tonalidades saturadas o muy luminosas, que causen brillos o reflectancias, propias de los acabados metálicos.  
3. Los cerramientos serán sencillos y visualmente permeables, especialmente en los puntos desde los que es posible contemplar vistas panorámicas.  
  
Sección séptima  
Protección del patrimonio cultural  
  
Artículo 30. Definición de Patrimonio Cultural  
1. Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, establece que el patrimonio cultural valenciano está constituido por los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico, o de cualquier otra naturaleza cultural. También forman parte del patrimonio cultural valenciano, en calidad de Bienes Inmateriales del Patrimonio Etnológico, las creaciones, conocimientos, técnicas, prácticas y usos más representativos y valiosos de las formas de vida y de la cultura tradicional valenciana. Asimismo, forman parte de dicho patrimonio como Bienes Inmateriales las expresiones de las tradiciones del pueblo valenciano en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio, y en especial aquellas que han sido objeto de transmisión oral y las que mantienen y potencian el uso del valenciano. Los Bienes Inmateriales de Naturaleza Tecnológica que constituyan manifestaciones relevantes o hitos de evolución tecnológica de la Comunitat Valenciana son, asimismo, elementos integrantes del patrimonio cultural valenciano.  
2. En el ámbito del PE, los elementos incluidos en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano presentes son los siguientes: como Espacio de Protección Arqueológica (art. 46.2 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat,) se encuentra el siguiente yacimiento arqueológico El Castillarejo (edad del Bronce).  
  
Artículo 31. Régimen de protección del patrimonio cultural  
1. Con carácter general, la protección del patrimonio histórico y cultural en el ámbito del PE, incluido el patrimonio arqueológico y paleontológico, se regirá por lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, y en la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la anterior.  
2. Será también de aplicación el régimen urbanístico establecido en el Plan General de Ordenación Urbana de Pinoso para el suelo clasificado como Suelo No Urbanizable de Protección Arqueológica.  
3. Cualquier actuación que pueda afectar a los bienes incluidos en el Inventario General de Patrimonio Cultural Valenciano presentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal deberá obtener el informe favorable previo de la conselleria competente en materia de cultura.  
En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que comporten la degradación de los bienes histórico-culturales.  
Queda totalmente prohibida la destrucción, expoliación o alteración voluntaria de cualquiera de los elementos de patrimonio cultural presentes en el Paraje Natural Municipal.  
4. En consonancia con lo recogido en el preámbulo de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, se fomentará la puesta en valor de los elementos de patrimonio cultural existentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal, siempre que esto no impliquen la pérdida de sus valores o ponga en peligro su conservación.  
De esta forma, estos elementos podrán acoger uso público siempre que este no implique la pérdida de sus valores científicos y culturales y previa obtención del informe favorable de la conselleria competente en materia de cultura.  
5. Toda actuación arqueológica o paleontológica en el ámbito del PE deberá ser autorizada expresamente por la conselleria competente en materia de cultura. La solicitud de autorización deberá contener un plano en el que se determinen con precisión los límites de la zona objeto de la actuación, la identificación del propietario o propietarios de los terrenos y un programa detallado de los trabajos que justifique su conveniencia e interés científico y la cualificación profesional, determinada reglamentariamente, de la dirección y equipo técnico encargados de los mismos. Las autorizaciones concedidas deberán ser comunicadas al Ayuntamiento de Pinoso de forma inmediata. La conselleria competente en materia de cultura establecerá los procedimientos de inspección oportunos para comprobar que los trabajos se desarrollen según el programa autorizado y ordenará su suspensión inmediata cuando no se ajusten a la autorización concedida o se considere que las actuaciones profesionales no alcancen el nivel adecuado. Una vez concluida la actuación arqueológica o paleontológica y dentro del plazo que en la autorización o con posterioridad a ella fije la Administración, o en su defecto en el de dos años, el promotor, a su cargo, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 64.2 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, deberá presentar a la conselleria competente en materia de cultura una Memoria científica de los trabajos desarrollados, suscrita por el arqueólogo o paleontólogo director de los mismos. No se otorgarán licencias municipales para excavaciones o remociones de tierra con fines arqueológicos o paleontológicos, cuando dicha licencia fuere preceptiva conforme a la legislación urbanística, sin haberse acreditado previamente la autorización a que se refiere el apartado primero de este artículo. El otorgamiento de la licencia se comunicará a la conselleria competente en materia de cultura simultáneamente a su notificación al interesado. Será ilícita toda actuación arqueológica o paleontológica que se realice sin la correspondiente autorización, o sin sujeción a los términos de esta, así como las obras de remoción de tierra, de demolición o cualesquiera otras realizadas con posterioridad en el lugar donde se haya producido un hallazgo casual de bienes arqueológicos o paleontológicos que no hubiera sido comunicado inmediatamente a la Administración competente. La conselleria competente en materia de cultura ordenará la paralización inmediata de la actuación o de la obra y se incautará de todos los objetos y bienes hallados, sin perjuicio de las sanciones que procedan con arreglo a lo dispuesto en dicha ley.  
6. Para la realización de obras, públicas o privadas, en inmuebles comprendidos en Zonas Arqueológicas o Paleontológicas o en espacios de protección o áreas de vigilancia arqueológica o paleontológica, así como, en general, en todos aquellos en los que se conozca o presuma fundadamente la existencia de restos arqueológicos o paleontológicos de interés relevante, el promotor de las obras deberá aportar al correspondiente expediente un estudio previo sobre los efectos que las obras proyectadas pudieran causar en los restos de esta naturaleza, suscrito por un técnico competente. Las actuaciones precisas para la elaboración de dicho estudio serán autorizadas por la conselleria competente en materia de cultura, que establecerá los criterios a los que se ha de ajustar la actuación, y se supervisarán por un arqueólogo o paleontólogo designado por la propia Conselleria.  
7. Si con motivo de la realización de reformas, demoliciones, transformaciones o excavaciones en inmuebles no comprendidos en Zonas Arqueológicas o Paleontológicas o en espacios de protección o áreas de vigilancia arqueológica o paleontológica aparecieran restos de esta naturaleza o indicios de su existencia, el promotor, el constructor y el técnico director de las obras estarán obligados a suspender de inmediato los trabajos y a comunicar el hallazgo en los términos preceptuados en el artículo 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, cuyo régimen se aplicará íntegramente. Tratándose de bienes muebles, la conselleria competente en materia de cultura, en el plazo de 10 días desde que tuviera conocimiento del hallazgo, podrá acordar la continuación de las obras, con la intervención y vigilancia de los servicios competentes, estableciendo el plan de trabajo. O bien, cuando lo considere necesario para la protección del patrimonio arqueológico o paleontológico y, en todo caso, cuando el hallazgo se refiera a restos arqueológicos de construcciones históricas o artísticas o a restos y vestigios fósiles de vertebrados, prorrogará la suspensión de las obras y determinará las actuaciones arqueológicas o paleontológicas que hubieran de realizarse. En cualquier caso, dará cuenta de su resolución al Ayuntamiento de Pinoso. La suspensión no podrá durar más del tiempo imprescindible para la realización de las mencionadas actuaciones. Serán de aplicación las normas generales sobre responsabilidad de las administraciones públicas para la indemnización, en su caso, de los perjuicios que la prórroga de la suspensión pudiera ocasionar.  
  
CAPÍTULO II  
Normas sobre regulación de actividades e infraestructuras  
  
Sección primera  
Actividades extractivas y mineras  
  
Artículo 32. Actividades extractivas y mineras  
Por considerarse incompatible con los objetivos de protección de este PE, se prohíbe la realización de actividades extractivas y mineras en el ámbito del PE.  
  
Sección segunda  
Actividad industrial  
  
Artículo 33. Actividad industrial  
Por considerarse incompatible con los objetos de protección del PE, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo en el ámbito del Paraje Natural Municipal, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.  
  
Sección tercera  
Actividades agrícolas  
  
Artículo 34. Normas generales  
1. Se prohíbe la actividad agrícola en el Paraje Natural Municipal por tratarse de una actividad que en la actualidad no tiene lugar en su ámbito.  
2. A los efectos previstos en el apartado anterior, no se consideran terrenos agrícolas aquellos cuyo cultivo haya sido abandonado por un plazo superior a diez años o que hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal.  
   
Artículo 35. Conservación de los antiguos terrenos cultivados  
1. Se podrá autorizar la recuperación de antiguos campos de cultivo abandonados con fines ecológicos, para lo que será necesario la obtención de las autorizaciones y permisos pertinentes.  
Estos campos podrían proporcionar una serie de beneficios básicos al conjunto del espacio como son, entre otros, la discontinuidad de combustible ante incendios forestales, disponibilidad de alimento para la fauna silvestre y mantenimiento de la estructura del paisaje tradicional en mosaico.  
El régimen de estos cultivos que puedan recuperarse será de secano. Además, en su caso, se deberán implementar modelos de cultivo de agricultura ecológica compatibles con la conservación ambiental. La eliminación de los restos de poda y otros residuos procedentes de los trabajos agrícolas debería realizarse mediante trituración in situ y su posterior incorporación al suelo, en ningún caso mediante quema.  
2. Los márgenes de piedra, funcionales o en ruinas, asociados a antiguos bancales o para la corrección de procesos erosivos en terrenos agrícolas, son de especial interés en el ámbito del PE, por lo que se establece como medida prioritaria su restauración. Las piedras que se usen para su restauración deberán proceder de los antiguos muros y, en su defecto, de canteras legalizadas lo más próximas posible. Los márgenes se construirán sin rejuntar la cara exterior, y haciendo salientes regulares por los cuales pueda escalar la fauna. Se procurará que la estructura del muro tenga galerías naturales para pequeños mamíferos, mediante la colocación de tubos a diferentes alturas que se retirarán una vez consolidado el muro.  
  
Artículo 36. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agrícolas  
En el ámbito del PE se prohíbe todo tipo de edificaciones e instalaciones vinculadas a la explotación agrícola o a la primera transformación de productos agropecuarios.  
Sección cuarta  
Actividades ganaderas  
  
Artículo 37. Concepto y régimen general de ordenación  
1. Con carácter general se considera autorizable el pastoreo extensivo dentro del ámbito del PE.  
En el caso de que se autorice el ejercicio de esta actividad se someterá a las normas y planes sectoriales que sean de aplicación.  
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse, al menos, teniendo en cuenta las siguientes condiciones:  
a) Delimitación de áreas acotadas.  
b) Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.  
c) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.  
d) En todo caso, las actividades ganaderas deberán ser compatibles con los usos didácticos y recreativos del Paraje Natural Municipal.  
3. La actividad ganadera podrá prohibirse, de forma temporal o permanente, en aquellas zonas que, en orden a una especial protección a causa de su índice de erosión o a la presencia de determinadas especies que puedan resultar perjudicadas por la práctica ganadera, sean delimitadas por la conselleria competente en materia de medio ambiente y el órgano gestor del Paraje Natural Municipal.  
4. Según se establece en el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser destinados al pastoreo, al menos, durante los cinco años posteriores a este.  
  
Artículo 38. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades ganaderas  
Quedan prohibidas las construcciones e instalaciones ganaderas de nueva planta en el ámbito del PE. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva estabulada como a las construcciones ligadas a las explotaciones extensivas o semiextensivas, tales como apriscos, corrales y dormideros.  
  
Sección quinta  
Apicultura  
  
Artículo 39. Apicultura  
1. La actividad apícola melífera se considera autorizable en el ámbito del Paraje Natural Municipal a excepción de en la Zona de Uso Especial (ZUE). Área de Interpretación Ambiental, siempre que se cumpla con las disposiciones del Real Decreto 209/2002, de 22 de febrero, por el que se establecen normas de ordenación de las explotaciones apícolas.  
2. En caso de que las colmenas provocasen molestias significativas o riesgos para los visitantes y otros usuarios del Paraje Natural Municipal, la conselleria competente en materia de medio ambiente y el Ayuntamiento de Pinoso podrán disponer su traslado a otro emplazamiento que no presente dichos inconvenientes, o bien su retirada definitiva del espacio natural protegido.  
  
Sección sexta  
Actividad forestal  
  
Artículo 40. Terreno forestal. Gestión  
1. A los efectos del PE, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
2. En el ámbito del PE el régimen de gestión de los terrenos forestales es el establecido con carácter general para los montes del Catálogo de Montes de Utilidad Pública por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, y el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, por el que se aprobó su Reglamento, así como por lo dispuesto en la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, y en la Ley 10/2006, de 28 de abril, de modificación de la anterior.  
3. Con objeto de facilitar la gestión de los terrenos forestales del Paraje Natural Municipal, podrá redactarse un Programa de Gestión y Mejora Forestal, tal y como se contempla en los artículos 25 y siguientes de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, documento en que se realizará la programación de las actuaciones encaminadas a la conservación, mejora, protección y aprovechamiento de los terrenos forestales del Paraje Natural Municipal.  
Artículo 41. Repoblación forestal  
1. La repoblación de terrenos forestales a iniciativa del Ayuntamiento de Pinoso deberá contar con la autorización de la conselleria competente en materia forestal, previa presentación de un proyecto técnico.  
2. Los proyectos de repoblación se redactarán siguiendo las directrices establecidas en la Orden de 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la cual se aprobaron las directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunitat Valenciana.  
3. El material vegetal utilizado en las repoblaciones deberá cumplir los requisitos exigidos en el anexo II de la Orden de 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, así como en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción, y el Real Decreto 289/2003, de 7 de marzo, sobre comercialización de los materiales forestales de reproducción.  
4. Los métodos de preparación del terreno para la repoblación serán puntuales, tales como la excavación de hoyos, de forma manual o mecanizada, o a la apertura de casillas. No está permitida la realización de aterrazamientos de suelos, excepto en proyectos de corrección de desniveles.  
  
Artículo 42. Aprovechamientos forestales  
1. Se consideran, a los efectos del PE, como aprovechamientos forestales, la madera, productos de entresaca, leñas, cortezas, frutos, semillas, plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, setas, caza, pastos y demás productos que se generen en los terrenos forestales.  
2. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del PE deberán ajustarse a lo dispuesto en las normas y planes sectoriales que sean de aplicación, y, en su caso, a lo recogido al respecto en el Programa de Gestión y Mejora Forestal, en caso de redactarse.  
3. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 72 del Reglamento aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, se permite la recolección de leñas de coníferas previa comunicación del propietario a la conselleria competente en materia forestal.  
  
Artículo 43. Selvicultura  
1. En el ámbito del Paraje Natural Municipal se deberán aplicar técnicas selvícolas lo menos agresivas posibles para mejorar la biodiversidad, multifuncionalidad y evolución del ecosistema forestal, evitando, con carácter general, las acumulaciones innecesarias de combustible en el monte.  
2. En la planificación de las intervenciones se tenderá a la formación de masas que protejan el suelo adecuadamente y a la vez tengan una estructura con discontinuidad horizontal y vertical de combustible para reducir el riesgo de incendios.  
3. La madera y leña de interés comercial procedente de trabajos selvícolas o aprovechamientos forestales tendrá que ser retirada en un plazo máximo de dos meses desde la finalización de los trabajos. En caso de riesgo elevado de incendio o plagas que puedan afectar a la vegetación podrá exigirse la retirada o eliminación inmediata de las acumulaciones de madera y leña en el monte. Asimismo deberá procederse a la retirada o eliminación total mediante trituración o astillado e incorporación al terreno de los residuos procedentes de los aprovechamientos y tratamientos selvícolas.  
  
Artículo 44. Incendios forestales  
1. En general y en materia de incendios forestales, el PE está sujeto a lo determinado por la legislación sectorial específica en la materia.  
2. En particular, se establecerán las medidas necesarias para la prevención y extinción de incendios en el ámbito del PE.  
3. En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se podrán destinar al pastoreo, en los cinco años siguientes.  
4. Tanto en el Plan Local de Prevención de Incendios Forestales, preceptivo según el artículo 138 del Reglamento aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, como en el Plan de Actuación Municipal Frente al Riesgo de Incendios, regulado en el Decreto 163/1998, de 6 de octubre, del Consell, por el que se aprobó el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunitat Valenciana, que se redacten a nivel municipal, deberá considerarse al Paraje Natural Municipal como un Área de Especial Protección y Prioridad de Defensa, figura a la que se hace referencia en el artículo 140 del citado decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell.  
Para la aprobación de estos Planes deberá obtenerse, en todo caso, el informe favorable de la conselleria competente en materia de incendios forestales.  
5. Se prohíbe el uso del fuego en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal a excepción de la utilización de hornillos de gas en el área recreativa y de acampada de Tres Fonts, dentro de la Zona de Uso Especial (ZUE). Área de Interpretación Ambiental, siempre según las determinaciones de la legislación sectorial aplicable y debiéndose respetar los períodos y limitaciones establecidos por el órgano competente, con objeto de evitar el riesgo de incendios forestales. El Ayuntamiento de Pinoso colocará rótulos con información sobre el riesgo de incendios y las normas de uso de este tipo de utensilios. En todo caso, el Ayuntamiento de Pinoso podrá prohibir el uso de hornillos de gas en cualquier momento por razones que considere oportunas. Asimismo, se prohíbe el uso de elementos pirotécnicos y de generadores electrógenos por parte de particulares, con excepción, en este último caso, de aquellos que sean necesarios para ejecutar obras autorizadas o promovidas por el Ayuntamiento de Pinoso, debiendo establecer las medidas precautorias necesarias para evitar el riesgo de incendios.  
  
Sección séptima  
Actividad cinegética  
  
Artículo 45. Normas generales  
Con carácter general, la actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del Paraje Natural Municipal, quedando sujeta a los períodos, condiciones y limitaciones establecidos en la legislación sectorial específica y en los artículos siguientes.  
  
Artículo 46. Ordenación cinegética  
1. En general y en materia de ordenación cinegética el PE está sujeto a lo dispuesto en la legislación sectorial que sea de aplicación.  
2. El Ayuntamiento de Pinoso fomentará el establecimiento de la zona de reserva cinegética del acotado del que forman parte los terrenos incluidos en el Paraje Natural Municipal, reserva obligatoria según lo recogido en el artículo 30.2 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana, dentro del ámbito del espacio natural protegido.  
3. En particular, la actividad cinegética del coto de caza del que forma parte el ámbito del Paraje Natural Municipal se ordenará y gestionará conforme a su correspondiente Plan Técnico de Aprovechamiento Cinegético, aprobado por la Administración competente. Este Plan Técnico, atendiendo a los criterios establecidos por la legislación vigente sobre caza, deberá garantizar el aprovechamiento sostenible de los recursos cinegéticos presentes en el Paraje Natural Municipal.  
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunitat Valenciana, la conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar en el ámbito del plan, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos o del resto de especies faunísticas, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles, pudiendo actuar a instancia del Ayuntamiento de Pinoso.  
5. El uso cinegético del Paraje Natural Municipal deberá ser compatible con los usos didácticos y recreativos del mismo.  
  
Sección octava  
Uso público del paraje natural municipal  
  
Artículo 47. Régimen general del uso público del Paraje Natural Municipal  
1. En el ámbito del Paraje Natural Municipal se permite el uso público que no suponga eventuales riesgos de degradación ambiental y afección negativa sobre los recursos naturales y culturales que presenta.  
El uso público deberá ser compatible con los objetivos del Paraje Natural Municipal y con el resto de los usos permitidos o autorizados en el mismo. En consecuencia, cada tipo de actividad se desarrollará en las áreas que se determinen como compatibles al efecto en las Normas Particulares del PE.  
2. La visita y el desplazamiento por el Paraje Natural Municipal serán libres, a excepción del acceso a recintos cerrados como el Aula de Naturaleza, para el que se podrá establecer un horario de visita para particulares y grupos.  
El Ayuntamiento de Pinoso, a fin de preservar los valores del espacio o por motivos relacionados con la gestión del mismo, podrá establecer, si así lo considera conveniente, limitaciones espaciales o temporales en relación con el desplazamiento por el Paraje Natural Municipal.  
3. Los visitantes del Paraje Natural Municipal observarán estrictamente durante su estancia cuantas directrices y recomendaciones les sean hechas saber por parte del Ayuntamiento de Pinoso y el personal a su servicio.  
4. Todas las actividades de uso público que se desarrollen en el Paraje Natural Municipal se realizarán bajo la exclusiva responsabilidad de los usuarios.  
5. En cualquier caso, los visitantes deberán tener una conducta respetuosa con los recursos del espacio natural protegido, el equipamiento y mobiliario de uso público y con el resto de personas presentes en el mismo. En particular:  
a) Transitarán a pie por los senderos e itinerarios señalizados y autorizados al efecto, y se abstendrán de efectuar recorridos campo a través.  
b) Queda totalmente prohibido tirar papeles, plásticos o cualquier otro tipo de residuo al suelo. El Ayuntamiento de Pinoso promoverá entre los visitantes el transporte de la basura generada a las zonas urbanas de origen.  
  
Artículo 48. Plan de Uso Público del Paraje Natural Municipal  
1. El Ayuntamiento de Pinoso elaborará un Plan de Uso Público del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y la gestión de las actividades ligadas al disfrute ordenado y a la enseñanza de los valores ambientales del Paraje Natural Municipal que puedan ser efectuadas tanto por iniciativa pública como privada o mixta.  
2. El uso público deberá ser compatible con los objetivos del Paraje Natural Municipal y con el resto de los usos permitidos o autorizados en el mismo. En consecuencia, cada tipo de actividad se desarrollará en las áreas que se determinen como compatibles al efecto en las Normas Particulares del PE.  
3. La elaboración del Plan de Uso Público conllevará la realización de los correspondientes estudios en los que se evalúe la incidencia que el desarrollo de este tipo de actividades pueda tener sobre los valores naturales y culturales que motivaron la declaración del Paraje Natural Municipal, con objeto de evitar impactos negativos sobre los mismos.  
En particular, se realizarán los estudios pertinentes para el análisis de la capacidad de carga de los distintos sectores del espacio natural protegido, prestando especial atención, por ser la más vulnerable, a la Zona de Uso Limitado (ZUL). Estos estudios facilitarán una adecuada regulación de las actividades de uso público, prohibiéndose cuando puedan impedir o dificultar el normal desarrollo de los procesos biológicos o supongan afección a los elementos de patrimonio cultural.  
4. El Plan de Uso Público deberá contener necesariamente la regulación de la práctica de actividades de montaña tales como el senderismo, la escalada y otros deportes de montaña en el ámbito del Paraje Natural Municipal. A tal efecto, establecerá los lugares y períodos en los que se podrán desarrollar estas actividades sin perjuicio para los valores naturales del Paraje Natural Municipal. Se ajustará, en todo caso, a lo dispuesto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural, o a la legislación vigente en esta materia.  
5. En el Plan de Uso Público se determinarán para su posterior señalización las vías de acceso al Paraje Natural Municipal, las zonas de aparcamiento, los caminos no transitables con vehículos y los senderos.  
6. El Plan de Uso Público se complementará con actuaciones de promoción y concienciación social sobre los aspectos ambientales del Paraje.  
  
7. El Plan de Uso Público del Paraje Natural Monte Coto-Pinoso lo aprobará el Ayuntamiento de Pinoso con el informe vinculante de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos. Previamente a su aprobación se recabarán los informes que se consideren oportunos para garantizar una adecuada regulación del uso público y evitar riesgos para el medio y los usuarios.  
  
Artículo 49. Campamentos de turismo o campings  
Se prohíben los campings y los campamentos de turismo, públicos y privados, en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal.  
  
Artículo 50. Alojamientos turísticos y otras actividades hosteleras vinculadas a construcciones  
Se prohíbe la construcción de edificaciones destinadas al alojamiento turístico y a servicios de hostelería y restauración en el ámbito del PE.  
El refugio de Monte Coto será la única edificación dentro del Paraje Natural Municipal en la que se permita pernoctar, siendo de uso exclusivo para entidades, asociaciones, centros de enseñanza o equipos de investigación que presenten un programa de actividades ambientales o plan de trabajo de campo al Ayuntamiento de Pinoso, que deberá emitir la correspondiente autorización. La capacidad y condiciones de uso del refugio se establecerán en el Plan de Uso Público o en la ordenanza municipal que se pueda aprobar al efecto.  
  
Artículo 51. Actividades educativas, recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones   
1. Las actividades educativas, científicas, recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones solo se permitirán en las zonas acondicionadas al efecto dentro de la Zona de Uso Especial (ZUE). Área de Interpretación Ambiental, según se recoge en las Normas Particulares formuladas en el título III de la Normativa del PE, teniendo la consideración de equipamiento público y pudiéndose explotar directa o indirectamente por el Ayuntamiento de Pinoso.  
2. Las instalaciones para el desarrollo de este tipo de actividades vinculadas a construcciones quedan sujetas, con carácter general y conforme a las prohibiciones y cautelas señaladas en las Normas Particulares del PE, a las siguientes determinaciones:  
a) Estas instalaciones o edificaciones de uso público deberán apoyarse sobre construcciones preexistentes, evitando la edificación de nueva planta, y permitiéndose su ampliación y/o rehabilitación según las condiciones establecidas en los artículos 64 y 65 de estas Normas.  
b) Se prohíbe la construcción de instalaciones deportivas en el ámbito del PE.  
3. El Aula de Naturaleza de Monte Coto es el edificio en el que se desarrollarán las actividades de interpretación de la naturaleza del Paraje Natural Municipal, mediante la realización de visitas guiadas y auto-guiadas por las exposiciones y recreaciones, celebración de talleres, cursos, o conferencias.  
4. Las instalaciones del área recreativa situadas en el entorno del Aula de Naturaleza y del refugio concentrarán el uso recreativo y de esparcimiento vinculado a construcciones del Paraje Natural Municipal.  
Por tanto, el recreo concentrado se permitirá exclusivamente en esta zona habilitada al efecto, siempre que no produzca merma en los valores naturales y paisajísticos de su entorno. La regulación específica de esta área se desarrolla en el correspondiente apartado de la Normas Particulares del PE.  
  
Artículo 52. Acampada  
1. Se permite la acampada controlada en la Zona de Uso Especial (ZUE). Área de Interpretación Ambiental dentro de la zona delimitada al efecto en el área recreativa de Tres Fonts, bajo las determinaciones establecidas al efecto en la resolución aprobatoria por la que se autoriza dicha zona de acampada.  
Los interesados en el disfrute de la zona de acampada deberán solicitarlo por escrito al Ayuntamiento de Pinoso, el cual se encargará de emitir los correspondientes permisos. La capacidad, condiciones y normas de uso de la zona de acampada se establecerán en el Plan de Uso Público o en la ordenanza municipal que se pueda aprobar al efecto.  
2. Se prohíbe la acampada libre en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal.  
  
Artículo 53. Comida campestre  
1. La comida campestre con productos ya elaborados que no necesitan cocinado podrá realizarse en cualquier lugar en el que se permita el libre acceso, sin más condicionante que la obligatoriedad de recoger los residuos generados.  
2. Se prohíbe cocinar o calentar alimentos mediante el uso de hornillos o infernillos en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal, a excepción de la utilización de hornillos de gas en el área recreativa y de acampada de Tres Fonts, dentro de la Zona de Uso Especial. Área de Interpretación Ambiental, siempre según las determinaciones de la legislación sectorial aplicable y debiéndose respetar los períodos y limitaciones establecidos por el órgano competente, con objeto de evitar el riesgo de incendios forestales.  
  
Artículo 54. Uso público extensivo  
1. En el ámbito del Paraje Natural Municipal se permite el uso público extensivo de carácter naturalístico que no suponga eventuales riesgos de degradación ambiental y afección negativa sobre los recursos naturales y culturales, y que implique una utilización pasiva del espacio natural protegido.  
2. Se permite la instalación de equipamientos de uso público de carácter blando como complemento y apoyo a las actividades de uso público permitidas por el PE, tales como señales indicadoras de itinerarios o paneles interpretativos del Paraje Natural Municipal y sus valores, indicadores de carácter institucional, barreras o talanqueras de madera para evitar la dispersión de visitantes, el acceso a lugares o elementos prohibidos y el riesgo de accidentes, y pequeños miradores en puntos con vistas panorámicas.  
Estos elementos deberán utilizar tipologías de diseño rústico, de forma que no causen impactos visuales negativos y queden integradas en el entorno.  
  
Artículo 55. Senderismo  
1. El senderismo y el excursionismo, entendiendo por tal es la actividad deportiva y recreativa que consiste en recorrer a pie caminos y sendas, preferentemente tradicionales, está permitido con carácter general en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal. Esta actividad deberá realizarse exclusivamente por los itinerarios señalizados al efecto.  
2. El Ayuntamiento de Pinoso podrá establecer limitaciones o restricciones al senderismo en determinadas épocas del año o en determinados rutas o sendas por motivos de conservación de recursos naturales o culturales protegidos o de conservación prioritaria. Se procurará que estas restricciones estén debidamente expuestas en los caminos o sendas afectadas.  
Las restricciones podrán ir desde la prohibición del ejercicio de la actividad hasta la realización de la misma en la modalidad de rutas guiadas, especialmente en aquellas que afecten de forma significativa a zonas de protección.  
3. En función de la evolución de la demanda, tanto cuantitativa como cualitativa, o incluso a petición de entidades e instituciones vinculadas de alguna forma con el espacio, se podrán establecer otras rutas o recorridos guiados por su interés botánico, faunístico, geomorfológico y cultural o etnográfico.  
4. La homologación de los nuevos senderos que se creen en el ámbito del Paraje Natural Municipal, así como la señalización de los existentes, se ajustará a lo establecido al respecto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell.  
  
Artículo 56. Ciclismo de montaña  
1. En el ámbito del Paraje Natural Municipal se permite la actividad de bicicleta de montaña siempre y cuando se realice por los itinerarios señalizados al efecto y que se determinen en el Plan de Uso Público.  
2. La circulación con bicicleta de montaña únicamente se podrá desarrollar por la red de pistas y caminos forestales y rurales; en el caso de los senderos solo se podrá permitir por aquellos que discurran apoyados en las pistas y caminos.  
3. El Ayuntamiento de Pinoso podrá limitar esta actividad en determinadas rutas cuando resulte incompatible con el paso a personas a pie y con las actividades educativas, o con objeto de evitar impactos sobre el espacio por incremento de la erosión.  
En particular, se prohíbe la circulación con bicicleta de montaña por las pistas que se encuentren cerradas por el Ayuntamiento de Pinoso con cadenas o barreras.  
4. Los eventos que conlleven concentraciones de ciclistas en terrenos del Paraje Natural Municipal deberán ser autorizados por el Ayuntamiento de Pinoso, pudiendo establecer los condicionantes y limitaciones que considere oportunos con relación a trayectos, épocas y número de participantes.  
  
Artículo 57. Otras actividades deportivas en el medio natural  
1. Con carácter general, la escalada se considera una actividad compatible en el ámbito del Paraje Natural Municipal en las vías que se encuentran actualmente autorizadas o que se pudieran autorizar en el futuro, siempre que no se afecten los valores naturales, culturales y paisajísticos del espacio natural protegido y se cumpla con lo recogido en el resto de apartados de este artículo y lo dispuesto en la legislación sectorial en la materia.  
2. El Ayuntamiento de Pinoso y la conselleria competente en materia de medio ambiente podrán establecer prohibiciones a la escalada de forma temporal o permanente en determinadas vías, llegando incluso a clausurarlas definitivamente, por motivos de conservación prioritaria de especies de flora, fauna o patrimonio cultural.  
Las prohibiciones que se establezcan deberán estar debidamente expuestas en los accesos a las vías afectadas.  
3. No se autorizará la apertura y equipamiento de nuevas vías o sectores de escalada en lugares donde se puedan afectar elementos geomorfológicos frágiles, comunidades de vegetación rupícola o especies sensibles de flora o fauna.  
4. El Ayuntamiento de Pinoso señalizará los accesos a las diferentes vías de escalada autorizadas en el Paraje Natural Municipal para evitar la dispersión de usuarios por el espacio natural protegido con los posibles impactos sobre el medio que se pudieran derivar, e instalará cartelería informativa en que se recojan las normas y recomendaciones de uso, así como las posibles prohibiciones temporales que se pudieran establecer.  
En el Plan de Uso Público se efectuará un inventario detallado de las vías de escalada existentes en el Paraje Natural Municipal, clasificándolas por zonas o sectores, que irá acompañado de los correspondientes documentos cartográficos.  
Para cada vía se definirá su nivel de dificultad y tipo de escalada permitida y se estudiarán las posibles afecciones sobre el medio que se podrían originar para poder establecer las limitaciones o restricciones correspondientes.  
5. La práctica de la escalada en el Paraje Natural Municipal se realizará bajo la exclusiva responsabili-dad y riesgo de los usuarios.  
Para la práctica de la escalada en las vías autorizadas no será necesaria la obtención de ningún permiso previo, excepto para grupos organizados en que deberá comunicarse con antelación al Ayuntamiento de Pinoso, el cual podrá establecer las condiciones o limitaciones que considere oportunas.  
  
Artículo 58. Otras actividades deportivas en el medio natural  
1. Con carácter general estas actividades se desarrollarán siempre que no se produzcan merma en los valores naturales, paisajísticos y culturales existentes en el ámbito del PE.  
2. Se permite la realización de deportes por los particulares siempre que no empleen para ello elementos ruidosos o puedan causar daños a la fauna y flora presente en el espacio.  
3. Cualquier actividad deportiva organizada en el ámbito del Paraje Natural Municipal por entidades públicas o privadas requerirá la autorización del Ayuntamiento de Pinoso, el cual podrá establecer las limitaciones que considere oportunas con el fin de evitar posibles impactos sobre el espacio. Estas limitaciones podrían ser relativas al número máximo de participantes, fecha y duración de la actividad, y ubicación, recorrido o sector afectado.  
4. Se prohíbe la práctica de actividades motorizadas con fines deportivos o lúdicos, tales como motocrós, trial, quad y similares en el ámbito del PE.  
  
Artículo 59. Animales de compañía  
1. El propietario o poseedor de perros deberá tenerlos bajo su control en todo momento por medio de una correa o similar para evitar daños o molestias a otros usuarios y a la flora y fauna del lugar.  
Sin perjuicio de lo anterior, el Ayuntamiento de Pinoso podrá adoptar las medidas que considere oportunas para disuadir a los visitantes a utilizar otras áreas más apropiadas en las que la presencia de perros no represente un riesgo de perturbación de los valores existentes.  
2. Queda totalmente prohibido la puesta en libertad o abandono de cualquier animal de compañía en el espacio natural protegido.  
  
Sección novena  
Red viaria y circulación  
  
Artículo 60. Red viaria del PE  
1. Se clasifica la red viaria del Paraje Natural Municipal en pistas, caminos y senderos que discurren por este territorio, y que se definen y regulan como sigue:  
a) Red de pistas forestales y rurales:  
Camino de Encebres al Monte Coto: pista asfaltada que comunica la pedanía de Les Enzebres con el Paraje Natural Municipal. Tiene una longitud aproximada de 6 kilómetros. Se trata del principal acceso al espacio natural protegido, llegando hasta el Centro de Interpretación.  
De esta pista surgen otros caminos secundarios en forma de espina dorsal que dan acceso a los depósitos de agua localizados en la Umbría de las Encebras y a las canteras del entorno.  
b) Senderos e itinerarios naturales:  
- Sendero de Pequeño Recorrido Pinoso-Tres fuentes (PR-CV-3): tiene 17,5 kilómetros de recorrido. Discurre por lugares de interés como Pinoso (población), Cerro de la Sal, pedanías de Les Enzebres, Xinorlet y Cases del Senyor, canteras restauradas de extracción de mármoles y centro de interpretación y área recreativa de Monte Coto.  
- Sendero de Pequeño Recorrido Tres fuentes a l'Almorquí (PR-CV-166): tiene un recorrido de 11,9 kilómetros. Atraviesa los siguientes lugares de interés: pedanías de Les Enzebres, Xinorlet y Cases del Senyor; Casas de l'Almorquí y Xirivell, antiguas canteras de mármol, aljibes, el Cerro de la Sal, antiguas caleras y carboneras, una zona de escalada en roca y la cumbre del Algarejo.  
- Senda del Gal·lers: recorrido botánico circular de 3 kilómetros, que parte desde el Aula De Naturaleza de Monte Coto.  
2. En los senderos e itinerarios naturales solo está permitido el tránsito a pie, excepto cuando discurran apoyados por pistas rurales y forestales. Las determinaciones específicas para los senderos e itinerarios del Paraje Natural Municipal serán reguladas por el Plan de Uso Público. No obstante, es recomendable la señalización y promoción por medio de materiales informativos, la difusión de recomendaciones para un comportamiento adecuado al entorno natural, y la señalización informativa referente al Paraje Natural Municipal a lo largo de estos senderos.  
3. El Ayuntamiento de Pinoso procurará un adecuado mantenimiento de las sendas para que estas permanezcan limpias y accesibles. Asimismo, se procederá a cerrar al tránsito los senderos secundarios o desvíos de las rutas señalizadas.  
4. El Ayuntamiento de Pinoso podrá proceder a la limitación del acceso al público a determinadas áreas en razón de su fragilidad, para evitar molestias a la fauna, o por razones referidas a la conservación de valores y recursos naturales o culturales que se motiven justificadamente.  
  
Artículo 61. Ampliaciones o modificaciones de trazado de la red viaria del PE  
1. En el ámbito del PE, con carácter general, no se podrán construir viales de nueva planta ni permitir la modificación del trazado o la ampliación de los existentes.  
2. De forma excepcional y siempre que estén contemplados en el Plan de Prevención de Incendios Forestales y fueran fundamentales para la lucha y defensa contra incendios, podrán autorizarse, previo informe favorable de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos, la realización de nuevas vías de acceso, la modificación del trazado o la ampliación de las existentes.  
Estas actuaciones requerirán, en todo caso, la correspondiente estimación, o si es necesario, declaración de impacto ambiental de acuerdo con lo que dispone el artículo 8 de la Normativa del PE. Además, sin perjuicio de las condiciones establecidas en la evaluación de impacto ambiental, la ampliación o modificación del trazado, así como la construcción de vías de acceso de cualquier naturaleza, no podrán realizarse cuando se generen pendientes superiores al 7 % en suelos blandos o al 15 % en suelos duros.  
Artículo 62. Circulación motorizada en el Paraje Natural Municipal  
1. Con carácter general, a este respecto, se estará a lo dispuesto en el Decreto 8/2008, de 25 de enero, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por los terrenos forestales de la Comunitat Valenciana.  
2. En particular, se prohíbe la circulación motorizada fuera de las pistas forestales y rurales del Paraje Natural Municipal salvo en los siguientes casos:  
a) Vehículos autorizados por el Ayuntamiento de Pinoso o por la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
b) Vehículos destinados a la realización de trabajos de conservación, gestión y regeneración de la vegetación, y mantenimiento y gestión de los recursos hídricos.  
c) Vehículos de las Administraciones Públicas que circulen como consecuencia de necesidades del servicio o de la realización de actividades de mantenimiento de las infraestructuras, servicios públicos, etc.  
d) Vehículos que realicen servicios de rescate, emergencia o cualquier otro de naturaleza pública.  
e) Vehículos de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad del Estado.  
3. El Ayuntamiento de Pinoso podrá delimitar puntualmente aquellos sectores del territorio de acceso público dónde se controlará, con carácter transitorio, la permanencia y el tránsito de vehículos por razones ecológicas, como por ejemplo áreas de cría, ecosistemas en regeneración y áreas de mayor concentración faunística.  
4. En aquellas pistas forestales cerradas con cadenas o barreras no se permite el paso a ningún vehículo motorizado, con excepción de los casos especiales contemplados en el apartado 2 de este artículo y que sean autorizados por el Ayuntamiento de Pinoso.  
En las pistas cerradas con cadenas o barreras por el Ayuntamiento de Pinoso tampoco se permite la circulación con bicicleta de montaña.  
  
Sección décima  
Urbanismo y edificación  
  
Artículo 63. Urbanismo  
1. El PE, a los efectos urbanísticos, califica la totalidad del Paraje Natural Municipal como Suelo No Urbanizable Protegido-Paraje Natural Municipal.  
2. Para la correcta aplicación de la presente Normativa, el Plan General de Ordenación Urbana de Pinoso deberá remitir al PE para la regulación o autorización de cualquier proyecto, actuación o uso dentro del ámbito del Paraje Natural Municipal.  
  
Artículo 64. Edificación en el medio rural  
1. En consonancia con lo dispuesto en la legislación vigente en materia de suelo no urbanizable, los usos a los que puedan destinarse las edificaciones, construcciones o instalaciones en el ámbito del Paraje Natural Municipal serán aquellos necesarios y compatibles con el mejor aprovechamiento, conservación, cuidado y restauración de los recursos naturales o para su disfrute público y aprovechamiento colectivo, así como a los relativos a la gestión de los bienes de dominio público o de los servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés general.  
2. Con carácter general, se permite la rehabilitación, restauración o reconstrucción de las edificaciones preexistentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal, identificadas y descritas en la Memoria Informativa del documento: conjunto del centro de interpretación que incluye el Aula de Naturaleza, el albergue y las construcciones e instalaciones del área recreativa, todas ellas situadas en la Zona de Uso Especial (ZUE). Área de Interpretación Ambiental.  
3. Con carácter excepcional y siempre que se motive suficientemente su necesidad como consecuencia de una mejora en la gestión del uso público, científico y educativo, podrá permitirse la construcción de edificaciones de nueva planta en la Zona de Uso Especial (ZUE). Área de interpretación ambiental.  
En todo caso, y sin perjuicio de otros requisitos exigidos en la legislación sectorial aplicable, la construcción de edificación de nueva planta en el ámbito del PE requerirá, al menos, el informe favorable de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos.  
  
Artículo 65. Condiciones para las edificaciones en el medio rural  
1. Toda reforma, rehabilitación y construcción de edificaciones que, de acuerdo con estas normas y con la legislación sectorial citada, pueden realizarse en el ámbito del PE tendrán que respetar las siguientes condiciones:  
a) Las obras se efectuarán respetando las características estéticas y de materiales tradicionales, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de elementos que por su altura, volumen, carácter, o aspecto exterior, sean discordantes con las construcciones propias de la zona.  
b) Todos los paramentos visibles desde el exterior tendrán que tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas, prohibiéndose la impermeabilización de estos con materiales bituminosos de colores oscuros o cualquier otro revestimiento no adaptado a las características del medio en cuanto a su incidencia visual, a menos que estos sean recubiertos o blanqueados. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán en condiciones de composición y materiales similares a las de la fachada principal.  
c) Los cuerpos sobre la cubierta del edificio torretas de escalera, depósitos de agua, chimeneas, paneles de captación de energía solar, etc. quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos. Las líneas de conducción eléctrica y las antenas de televisión y radio no han de ser visibles desde el exterior.  
d) Se evitará expresamente el uso de materiales reflectantes en los tejados.  
2. Con la finalidad de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones en su entorno, se podrá exigir la aportación de los análisis de impacto sobre el medio donde se localizan, incluyendo estudios de integración paisajística.  
  
Sección undécima  
Infraestructuras  
  
Artículo 66. Normas generales sobre las obras de infraestructuras  
1. En el ámbito del PE se prohíbe, con carácter general, la realización de infraestructuras de cualquier tipo tales como tendidos eléctricos, o de comunicaciones, con excepción de las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Segura en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las Administraciones Públicas, con carácter excepcional siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.  
2. En el caso de que fuera totalmente necesario y se hubiera motivado suficientemente, según el régimen de excepciones del apartado anterior, en la realización de nuevas infraestructuras que afecten al Paraje Natural Municipal se optará por aquellas soluciones que desde el punto de vista ambiental causen menor impacto sobre el espacio natural protegido, siendo necesaria la obtención del informe favorable previo de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos, sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial.  
3. La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la generación de impactos significativos.  
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las mismas, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.  
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística.  
d) Queda estrictamente prohibido el depósito y vertido de residuos, tanto líquidos como sólidos, durante la realización de cualquier infraestructura, sea cual fuere su naturaleza y origen.  
  
Sección duodécima  
Planes de acción territorial  
  
Artículo 67. Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana  
A este respecto se atenderá a lo establecido en el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial, Plan Eólico de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Consell, que califica como la mayor parte del Paraje como Zona apta con cumplimiento de Prescripciones en Estudio de Impacto Ambiental dentro de la Zona Eólica núm. 15, y un pequeño sector residual en las proximidades del Barranco de las Tres Fuentes como Zona Apta.  
  
Sección decimotercera  
Actividades de investigación  
  
Artículo 68. Promoción de las actividades de investigación  
1. Con independencia del potencial uso público del Paraje Natural Municipal como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico y cultural, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, el Ayuntamiento de Pinoso, en colaboración con la conselleria competente en materia de medio ambiente y la conselleria competente en materia de patrimonio cultural, para una mejor gestión y Administración del espacio natural protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y patrimoniales.  
2. Dichas actividades podrán realizarse, atendiendo a sus características y requerimientos en medios humanos y materiales, con medios propios de las Administraciones Públicas competentes o mediante las oportunas colaboraciones con entidades y organismos científicos, técnicos o académicos. A este respecto, se suscribirán, con los oportunos organismos y entidades científicas y académicas, los convenios o acuerdos de colaboración necesarios.  
3. Las materias prioritarias de investigación aplicada en el ámbito del Paraje Natural Municipal son las siguientes, en relación abierta que podrá adaptarse a las necesidades de la gestión del espacio protegido:  
a) Investigación básica sobre las especies de flora y fauna autóctona.  
b) Desarrollo de programas de conservación, recuperación y gestión de especies de fauna y flora (incluidas las especies y variedades agrícolas tradicionales de la zona) consideradas de interés especial por su carácter endémico, raro o amenazado, así como sobre las condiciones para la recuperación o mejora de sus hábitats.  
c) Investigación etnográfica y etnológica sobre el medio humano tradicional del Paraje Natural Municipal.  
d) Investigación sobre métodos de Administración y gestión de los recursos naturales desde distintas perspectivas: técnica, jurídica, administrativa y económica.  
e) Métodos de gestión del uso público del Paraje Natural Municipal.  
4. El Ayuntamiento de Pinoso facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del Paraje Natural Municipal.  
  
Artículo 69. Autorizaciones  
1. Sin perjuicio del régimen general de autorizaciones que figura en las Disposiciones Generales de esta Normativa, se establece el siguiente régimen específico para la realización, por personas o entidades ajenas al Ayuntamiento de Pinoso o a la conselleria competente en materia de medio ambiente, de proyectos de investigación que tengan por objeto los recursos ambientales del Paraje Natural Municipal:  
a) Las actuaciones que afecten directa o indirectamente a la flora, fauna o los hábitats protegidos requerirán la autorización previa de la conselleria competente en materia de medio ambiente y la comunicación al Ayuntamiento de Pinoso. Con esta finalidad, la persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora acompañará a la solicitud una memoria del proyecto de investigación que se vaya a desarrollar.  
b) Las autorizaciones podrán contener condiciones o restricciones para la ejecución del proyecto. Cabe su revocación si las investigaciones se apartan de lo establecido en la memoria del proyecto presentado, o si las labores de investigación se han llevado a cabo vulnerando las directrices establecidas por la autorización.  
c) Una vez realizado el estudio científico autorizado, la persona o entidad autorizada deberá presentar informe al Ayuntamiento Pinoso sobre los resultados, así como sobre cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural. En supuesto de que los trabajos de investigación autorizados sean publicados, el director del proyecto deberá aportar un ejemplar de la publicación.  
d) Las autorizaciones otorgadas para el anillamiento científico de aves no excluyen la necesidad de obtener por el anillador los permisos particulares correspondientes, en su caso.  
e) Los promotores de proyectos de investigación sobre los valores naturales y culturales del Paraje Natural Municipal que, por no afectar directamente a la flora, la fauna o los hábitats protegidos, no requieren autorización previa, deberán, no obstante, comunicar al Ayuntamiento de Pinoso la existencia del proyecto, debiendo facilitar al mismo el acceso a los resultados de las investigaciones con destino al fondo documental del Paraje Natural Municipal.  
2. El régimen de autorizaciones para actuaciones arqueológicas o paleontológicas en el ámbito del PE será el establecido al efecto en la legislación sectorial correspondiente y el recogido en el artículo 31.5 del PE.  
  
TÍTULO III  
Normas particulares de regulación de usos y actividades  
  
CAPÍTULO I  
Conceptos y aspectos generales  
  
Artículo 70. Concepto  
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante el PE, se ha distinguido en el ámbito del Paraje Natural Municipal una serie de zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora. A su vez, estas Zonas se han subdividido en diferentes áreas:  
a) Zona de Uso Especial (ZUE). Área de Interpretación Ambiental.  
b) Zonas en Restauración (ZR). Área de Restauración de Canteras.  
c) Zona de Uso Compatible (ZUC). Área Forestal.  
d) Zona de Uso Limitado (ZUL):  
Área de Protección Ecológica (ZUL-1).  
Área de Protección Cultural (ZUL-2).  
2. Las determinaciones inherentes a estas categorías de protección constituyen la referencia Normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por el PE.  
  
Artículo 71. Interpretación  
1. En todo lo no regulado en las Normas Particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.  
2. En la interpretación de la normativa prevalecerán las normas particulares sobre las generales.  
  
CAPÍTULO II  
Zona de uso especial  
  
Artículo 72. Caracterización y objetivos específicos  
1. En esta categoría se incluyen aquellos espacios que, en razón de sus características específicas (situación, accesos, infraestructuras y edificaciones e instalaciones preexistentes), de su capacidad de acogida, o de su menor calidad ambiental relativa, pueden resultar adecuados para albergar instalaciones, actividades o servicios que redunden en beneficio de la gestión del área protegida.  
2. En cuanto a la ordenación, la Zona de Uso Especial (ZUE) está constituida exclusivamente por la siguiente Área: Área de Interpretación Ambiental.  
Esta área está definida por el conjunto del Centro de Interpretación Ambiental de Monte Coto, que a su vez incluye la edificación del Aula de Naturaleza, un refugio forestal, la zona recreativa de «Tres Fonts» con un área de acampada y zona de picnic y las zonas de aparcamiento.  
El Área de Interpretación Ambiental se localiza en la ladera norte de la Serra del Reclot, justo en la unión de los barrancos de la Quitranera y el de Tres Fuentes, con un acceso principal por pista desde la pedanía de Les Enzebres.  
La Zona de Uso Especial (ZUE) tiene una superficie total de 27,95 hectáreas.  
3. La Zona de Uso Especial. (ZUE), por su particular ubicación, sus características intrínsecas, tanto físico-naturales como derivadas de la actividad humana, y por sus especiales potencialidades de uso, cumple, entre otras, las siguiente función específica: una función social orientada al uso educativo y de interpretación de la naturaleza, destinada a los usuarios del espacio natural protegido en general, y en especial a la comunidad educativa. De esta forma también sirve para contribuir a la puesta en valor de los propios recursos del espacio natural protegido. Además presta una función de soporte para la actividad científica e investigadora.  
Asimismo presta una función social como lugar de esparcimiento y recreación; en la actualidad presenta condiciones óptimas para el desarrollo de actividades recreativas.  
  
Artículo 73. Usos permitidos  
1. El uso público ligado al disfrute y conocimiento de la naturaleza, siempre que se ajuste a las Normas Generales y Particulares del PE, así como a las normativas sectoriales que le sean de aplicación.  
2. El recreo concentrado se producirá exclusivamente en las zonas habilitadas al efecto.  
3. Actividades de picnic en el área recreativa.  
4. Instalación de contenedores para basuras sólidas en la zona y papeleras distribuidas por la misma, con recogida periódica por parte del Ayuntamiento de Pinoso, aunque se promoverá entre los usuarios el transporte de las basuras generadas por ellos mismos hacia las zonas urbanas de origen.  
5. Instalación y sustitución de elementos de mobiliario de uso público como bancos, mesas, vallas y talanqueras de madera y papeleras, así como indicadores de carácter institucional relacionados con el uso público del Paraje Natural Municipal y la gestión del ámbito territorial objeto del PE. Estos elementos deberán utilizar tipologías de diseño rústico, de forma que no causen impactos visuales negativos y queden integradas en el entono.  
6. Colocación de paneles didácticos e informativos en que se relacionen los principales recursos naturales (flora y fauna) y culturales del Paraje Natural Municipal, así como las rutas e itinerarios para recorrerlo.  
7. Obras y actuaciones para la creación de puntos de agua tales como balsas o pozas para potenciar la presencia de enclaves propicios para la fauna en general y para el desarrollo y la reproducción de los anfibios en particular.  
8. Obras de mantenimiento, restauración y rehabilitación de las edificaciones presentes en el área según lo dispuesto en los artículos 64 y 65 de la Normativa General del PE.  
9. Con carácter excepcional y siempre que se motive suficientemente su necesidad como consecuencia de una mejora en la gestión del uso público, científico y educativo, podrá permitirse la construcción de edificaciones de nueva planta cumpliendo los criterios y condicionantes establecidos en el artículo 65 de la Normativa General. En todo caso, y sin perjuicio de otros requisitos exigidos en la legislación sectorial aplicable, la construcción de nueva planta en el ámbito del PE requerirá, al menos, el informe favorable de la conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos.  
10. Actuaciones de restauración e integración paisajística del entorno del conjunto de edificaciones, entre las que pueden encontrarse la plantación y repoblación con especies agrícolas y forestales propias del espacio natural protegido, con la posibilidad de crear un jardín etnobotánico que pueda servir como complemento para la interpretación ambiental.  
11. En las instalaciones del Aula de Naturaleza podrán celebrarse cursos de extensión, divulgación científica, formativos, escuelas de verano, prácticas universitarias, conferencias, etc., que contribuyan al conocimiento y puesta en valor de los recursos naturales del Paraje Natural Municipal.  
12. La regulación específica de las visitas organizadas y de grupos al Aula de Naturaleza se establecerá en el Plan de Uso Público u Ordenanza correspondiente, tras la realización de los estudios y análisis correspondientes. El Ayuntamiento de Pinoso podrá establecer horarios de visita, fuera de los cuales el centro permanecerá cerrado.  
  
Artículo 74. Limitaciones de uso  
1. Por lo general, quedan prohibidos los usos que comporten una degradación ambiental o paisajística de este espacio natural protegido o dificulten la realización de los usos preferentes.  
2. El aparcamiento de vehículos no extralimitará las zonas establecidas y señalizadas a tal efecto junto al camino de acceso al Centro.  
3. Se prohíbe la circulación de vehículos motorizados y de bicicletas de montaña en las los tramos de pista que discurren por esta área que se encuentren cerrados al paso por el Ayuntamiento de Pinoso mediante barreras o cadenas, a excepción de los casos especiales contemplados en el artículo 62 de la Normativa General del PE y que sean autorizados por el Ayuntamiento de Pinoso.  
4. Según lo dispuesto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana, se consideran zonas de seguridad todas las edificaciones e instalaciones presentes en la Zona de Uso Especial, incluido el área recreativa y zona de acampada de Tres Fonts, además de un perímetro de protección de 50 metros alrededor de las mismas. También tienen esta consideración todos los caminos de uso público y una franja de 50 metros a cada lado de los mismos, y de 25 metros en el caso de los senderos.  
En las zonas de seguridad, para evitar daños a las personas o a los bienes, el ejercicio de la caza está limitado, quedando prohibido tanto el empleo como la tenencia de armas cargadas en las mismas, así como disparar hacia ellas cuando los proyectiles puedan alcanzarlas.  
5. Quedan expresamente prohibidos:  
a) Usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico.  
b) Todas las instalaciones, edificaciones, construcciones o ampliaciones de las mismas que no hayan sido permitidas expresamente en cualquiera de los apartados del artículo anterior.  
c) La instalación de soportes de publicidad o de otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividades, establecimientos y sitios que por el tamaño que tienen, el diseño y la colocación sean adecuados a la estructura paisajística del espacio natural protegido, así como también los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal, los cuales, en todos los casos, se atendrán a las normas que se establezcan de diseño e instalación.  
  
CAPÍTULO III  
Zonas en restauración  
  
Artículo 75. Caracterización y objetivos específicos  
1. En esta categoría se incluyen tanto las zonas susceptibles de restauración ambiental de los impactos generados como consecuencia la actividad minera: (antiguas canteras fuera de explotación), como aquellas que ya han sido restauradas mediante la ejecución de diversos proyectos.  
2. En cuanto a la ordenación, las Zonas en Restauración (ZR) incluyen las siguientes canteras fuera de explotación restauradas por el Ayuntamiento de Pinoso en colaboración con la conselleria competente en materia de minas que se enumeran a continuación: Acoto-P200011 y Acoto-P200022.  
Las Zonas en Restauración (ZR) tienen una superficie total de 2,36 hectáreas.  
3. Las Zonas en Restauración (ZR) cumplen, entre otras, las siguiente función específica: el principal objetivo establecido para esta categoría es su restauración ambiental y paisajística como zona degradada. Además, un objetivo complementario que se puede plantear para determinadas canteras, una vez restauradas, es destinarlas a un uso recreativo no intensivo, y fundamentalmente de interpretación del patrimonio geológico y minero.  
  
Artículo 76. Régimen de ordenación  
1. Se consideran actividades permitidas, con carácter general, todas aquellas destinadas a restaurar las áreas degradadas por la actividad minera, de forma permitan recuperar ambiental y paisajísticamente estos espacios.  
2. En el caso de la restauración de la antigua cantera, se deberá atender a lo dispuesto en el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana.  
3. En los planes de restauración de canteras se deberán considerar las siguientes premisas:  
a) La topografía final deberá tener un modelado adecuado para recuperar un aspecto fisiográfico concordante con el de su entorno natural, que sea geotécnicamente estable y que permita el desarrollo de la vegetación.  
b) Con relación al relleno del hueco de la cantera se estará a lo dispuesto en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell. Así, se emplearán únicamente los residuos inertes adecuados que cuenten con la declaración administrativa correspondiente, en caso de que esta sea necesaria.  
c) Se aplicarán labores de preparación del suelo para favorecer el establecimiento de la vegetación. En el caso de que las soluciones técnicas obliguen a emplear taludes de gran longitud por la realidad física existente, será necesario aplicar técnicas de bioingeniería (fajinas, estaquillados, banquetas con microcuencas, mantas orgánicas, georedes, etc.) para reducir la capacidad erosiva de la escorrentía, al mismo tiempo que se ofrece un soporte a las plantas.  
d) La alteración de la hidrología deberá corregirse estableciendo un sistema de drenaje adecuado que permita mantener la dinámica natural del agua y sus efectos por erosión, transporte y sedimentación. Para ello se deberá establecer una red de drenaje cuya función principal sea aprovechar al máximo el agua de lluvia. Al mismo tiempo deberá estar diseñada para evacuar el exceso de agua con el fin de evitar, corregir o minimizar los procesos de erosión y contaminación de cursos naturales con sedimentos procedentes de la explotación.  
e) La tierra vegetal aportada, que deberá tener unas características similares a las de su entorno, será adecuada para albergar una cubierta vegetal acorde con el diseño de la revegetación.  
f) Se describirá y justificará adecuadamente la revegetación a desarrollar. Concretamente, se determinará el método más adecuado de introducción de especies (siembra, hidrosiembra y/o plantación) y se describirá rigurosamente la dosis de siembra y su composición, elementos de la hidrosiembra o densidad de plantación y proporción relativa de cada especie a la distribución de las mismas sobre el terreno a restaurar. En el caso de combinar varios métodos, se identificarán en la cartografía que acompañe al Plan de Restauración las diferentes zonas.  
g) En cuanto a la elección de especies a introducir, esta debe estar fundamentada en las características fitoclimáticas, edáficas y fisiográficas de la zona. Se tratará de lograr una cobertura del suelo del 100 % mediante el empleo de especies autóctonas arbóreas, arbustivas y herbáceas teniendo en cuenta las distintas funciones de la vegetación (rápida cobertura, protección del suelo y mejora de su estructura, mantenimiento de la biodiversidad, etc.).  
h) Para asegurar el establecimiento de la cubierta vegetal se aplicarán riegos. Se dará un primer riego una vez ejecutada la revegetación y durante varios años siguientes a la plantación de acuerdo con a las necesidades hídricas identificadas en cada caso.  
4. Una vez restaurados estos espacios, podrán destinarse a un uso recreativo no intensivo, y fundamentalmente de interpretación del patrimonio geológico y minero.  
  
CAPÍTULO IV  
Zona de uso compatible  
  
Artículo 77. Caracterización y objetivos específicos  
1. En esta categoría se incluyen aquellos sectores del Paraje Natural Municipal en los que las características del medio natural admiten o requieren la compatibilización de la preservación con los usos tradicionales del espacio natural protegido (actividad forestal, ganadera y cinegética, entre otras), así como con usos educativos, recreativos y con otros complementarios y compatibles con los objetivos de conservación.  
2. En cuanto a la ordenación, la Zona de Uso Compatible (ZUC) está constituida exclusivamente por el siguiente Área: Área Forestal.  
Abarca gran parte de la parte de la parcela I del MUP Coto y Anejos (a excepción del área de protección arqueológica ZUL-2), en el que se desarrolla vegetación forestal con predominio de formaciones arbóreas de pino carrasco.  
El Área Forestal se corresponde con una superficie de 191,65 hectáreas.  
3. Los objetivos específicos planteados para esta categoría de protección (Zona de Uso Compatible) se pueden sintetizar en:   
a) Mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica; preservar la calidad ambiental del espacio natural protegido.  
b) Fomentar actuaciones dirigidas a potenciar los hábitats naturales de mayor interés en el espacio natural protegido.  
c) Conservación y mejora de la vegetación natural existente, potenciación de la misma y de su regeneración natural.  
d) Combatir los procesos erosivos, principalmente en los sectores con suelos más degradados (ladera sur del Paraje Natural Municipal).  
e) Preservar y recuperar los hitos paisajísticos existentes.  
f) Mantenimiento de las actividades tradicionales del espacio compatibles con las finalidades que motivan la declaración de Paraje Natural Municipal y que han venido realizándose en el mismo históricamente, permitiendo su conservación hasta nuestros días.  
  
Artículo 78. Usos permitidos  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales del Paraje Natural Municipal y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.  
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:  
a) Actuaciones de conservación y regeneración de ecosistemas, y en especial medidas para potenciar las comunidades naturales de interés características del ámbito del PE y la mejora de hábitats para la fauna.  
b) Tratamientos selvícolas de mejora de la vegetación forestal tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva del matorral y otras actuaciones para conseguir la regeneración natural.  
c) Repoblación forestal, previa la autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente, siguiendo lo dispuesto en la legislación sectorial que sea de aplicación, así como con lo recogido en el artículo 41 de la Normativa General del PE.  
d) Obras y actuaciones de mejora de fuentes y puntos de agua, como balsas, charcas o navajos.  
e) Las actuaciones de gestión de los recursos hídricos promovidos por el Organismo de Cuenca en el ámbito de sus competencias.  
f) Infraestructuras de defensa contra incendios forestales, siempre y cuando aparezcan contempladas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales, contando en todo caso con la autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
g) Se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, espárragos, etc., sin perjuicio de las limitaciones específicas que la conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicia,l por su intensidad u otras causas, para la flora o fauna. En cualquier caso, queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta.  
h) Se podrá autorizar la recuperación de antiguos campos de cultivo abandonados con fines ecológicos, paisajísticos y relativos a la prevención de incendios forestales.  
i) Se considera autorizable el pastoreo extensivo bajo las condiciones establecidas en la Normativa sectorial y lo recogido en las Normas Generales del PE.  
j) La actividad cinegética tal y como se contempla en las disposiciones de las Normas Generales del PE.  
k) Acciones encaminadas a posibilitar las actividades naturalísticas, científicas y didáctico-ecológicas que contribuyan al conocimiento de este espacio natural protegido y sus principales valores.  
l) Se permite el uso público extensivo de carácter naturalístico que no suponga eventuales riesgos de degradación ambiental y que impliquen una utilización pasiva del espacio natural protegido, como el senderismo controlado. En todo caso, el senderismo y excursionismo deberá realizarse exclusivamente por los itinerarios señalizados al efecto.  
m) Se permiten las labores de mantenimiento de senderos y la instalación de infraestructuras de uso público de carácter blando ligadas a los mismos (barreras, defensas anti-circulación, dispositivos de seguridad, etc.), siempre que se tomen las precauciones oportunas para evitar daños a la vegetación de especial relevancia. Los miradores y las instalaciones de seguridad serán las únicas infraestructuras mayores permitidas.  
n) Se permite la señalización y homologación de nuevos senderos siempre y cuando esté justificada su necesidad y su implantación no cause daños a los valores de interés del Paraje Natural Municipal. Además de cumplir con la regulación existente para este tipo de actuación, se requerirá el informe de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
En cualquier caso, deberán tenerse en cuenta los siguientes condicionantes para el diseño del trazado:  
1.º. El sendero se apoyará sobre antiguos caminos o sendas.  
2.º. El sendero tendrá la anchura mínima posible compatible con su funcionalidad.  
3.º. Se considerará el tipo de suelo y la pendiente de modo que se minimice el riesgo de erosión.  
4.º. Se establecerá un diseño que minimice la necesidad de obras como excavaciones, rellenos, muros y cimentaciones.  
5.º. Se procurará la creación de senderos circulares.  
6.º. La forma del trazado deberá integrarse en la naturaleza, tratando de evitar los trazados rectos durante longitudes prolongadas, Además, se procurará la adaptación del trazado a elementos existentes tales como roquedos, especies vegetales de porte considerable, etc., lo que permitirá, además de conservar dichos elementos, crear trazados más irregulares.  
o) Actuaciones de recuperación y puesta en valor de los recursos etnológicos presentes en la zona, como los corrales, con el fin de potenciar el atractivo del espacio natural protegido, recuperando usos y costumbres y valorando las actividades tradicionales.  
  
Artículo 79. Limitaciones de uso  
1. Se consideran usos prohibidos, a todos los efectos, todos los que comporten alteración y degradación del medio y de los valores naturales que encierra o dificulten el desarrollo de los usos permitidos.  
2. Quedan específicamente prohibidos los siguientes usos o actividades:  
a) Actuaciones e instalaciones de carácter turístico-recreativo, excepto las infraestructuras de uso público extensivo de carácter blando permitidas en el artículo anterior.  
b) Edificaciones de nueva planta o construcciones de cualquier tipo y para cualquier finalidad.  
c) Instalaciones deportivas de cualquier tipo, así como la realización de actividades deportivas que puedan comportar degradación del medio natural.  
d) Infraestructuras de cualquier tipo, salvo las directamente vinculadas a la prevención y extinción de incendios forestales según lo contemplado en el artículo anterior, así como, con carácter excepcional, aquellas destinadas al interés general propuestas por las Administraciones Públicas, siempre y cuando se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.  
e) El tránsito de vehículos motorizados fuera de los caminos en que se autoriza expresamente, salvo para los servicios de gestión, vigilancia y mantenimiento del espacio natural protegido, prevención y extinción de incendios, así como los destinados a la realización de trabajos agrícolas y forestales en las zonas correspondientes.  
f) La instalación de soportes de publicidad de cualquier tipo o de otros elementos análogos, así como cualquier forma de publicidad que no sea de carácter institucional, destinada a proporcionar información sobre el espacio natural protegido y sus valores objeto de protección, sin que supongan deterioro del paisaje.  
g) Se prohíbe el uso del fuego con cualquier finalidad.  
  
CAPÍTULO V  
Zona de uso limitado  
  
Artículo 80. Caracterización y objetivos específicos  
1. Se trata de áreas con alta calidad ecológica, o bien con presencia de elementos frágiles o representativos del espacio natural protegido (tales como elementos de interés geológico o geomorfológico, o yacimientos arqueológicos), en las que los objetivos de conservación implican ciertas restricciones de uso y la aplicación de mediadas adicionales de protección.  
La Zona de Uso Limitado constituye el máximo exponente del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso desde el punto de vista de la protección. Comprende aquellas zonas del espacio natural protegido que contienen elevado interés natural y cultural (yacimientos arqueológicos).  
2. En cuanto a la ordenación, la Zona de Uso Limitado (ZUL) se ha dividido a su vez en dos Áreas: Área de Protección Ecológica (ZUL-1) y Área de Protección Cultural (ZUL-2), las cuales se han diferenciado en función de los distintos valores y los usos actuales y propuestos.  
La caracterización de cada una de estas Áreas es la siguiente:  
a) Área de Protección Ecológica (ZUL-1): incluye los sectores del Paraje Natural Municipal que presentan mayor valor ecológico, en particular:  
1.º. Los enclaves con presencia de bosquetes de quejigo o roble valenciano (Quercus faginea) que aparecen junto a masas de carrasca (Quercus rotundifolia) en la partida de la Quitranera (límite E del espacio). Esta formación de robles tiene un gran interés ya que, en la actualidad, probablemente, se trata de una de las más meridionales de la Comunitat Valenciana.  
2.º. La zona del Algarejo, la cual se encuentra salpicada de ambientes rupícolas dominados por el complejo exoserial edafoxerófilo Rhamno lycioides-Juniperetum phoeniceae faciación rhamnetosum borgiae. Estos roquedos, resguardados de una exposición soleada y donde se deja notar la humedad, se encuentran colonizados por formaciones como Rhamno lycioides-Juniperetum phoeniceae subsp. rhamnetosum borgiae, Petrorhagio saxifragae-Erodietum saxatilis y Saxifragetum cossonianae.  
El Área de Protección Ecológica es idónea para la nidificación de rapaces y se considera un área para la protección de estas aves.  
El Área de Protección Ecológica tiene una superficie de 51,65 hectáreas.  
b) Área de Protección Cultural (ZUL-2): este Área quedaría definida por el yacimiento arqueológico El Castillarejo (de la edad del Bronce). La superficie del área de protección arqueológica es de 11, 89 hectáreas.  
La Zona de Uso Limitado tiene una superficie total de 63,54 hectáreas.  
3. Los objetivos específicos planteados para esta categoría de protección (Zona de Uso Limitado) se pueden sintetizar en:  
a) Mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.  
b) Favorecer el desarrollo, evolución y extensión de las masas de quercíneas en el Paraje Natural Municipal y garantizar la regeneración natural de estas masas.  
c) Posibilitar la reintroducción y/o refuerzos poblacionales con especies de interés en esta unidad.  
d) Fomentar recorridos botánicos didácticos y rutas ecológicas para la docencia botánica.  
e) Fomentar la interpretación del patrimonio basada en el uso y aprovechamiento tradicional que se ha hecho de estas formaciones y que ha condicionado su estado actual (carboneo).  
f) Conservación de poblaciones de taxones vegetales endémicos, raros o amenazados en el ámbito de la Comunitat Valenciana, así como de los hábitats y unidades de vegetación que los contienen.  
g) Favorecer la conservación de los sustratos sobre los que crece la vegetación de interés, y en especial los perfiles-tipo geológicos o de suelos.  
h) Llevar a cabo acciones para proteger las rapaces frente a cualquier amenaza presente o futura.  
i) Realizar un seguimiento de las rapaces presentes en la zona y de sus hábitats prioritarios.  
j) Conservación, estudio y puesta en valor de los yacimientos arqueológicos presentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal.  
4. Plantear estos objetivos supone necesariamente una limitación de las posibilidades de uso, permitiéndose únicamente aquellos compatibles con los objetivos propuestos.  
  
Artículo 81. Régimen de ordenación en la Zona de Uso Limitado (ZUL)  
1. Régimen de ordenación en el Área de Protección Ecológica (ZUL-1).  
Dentro de este Área se considera prioritario potenciar el desarrollo y evolución de las masas de quercíneas presentes y garantizar su regeneración natural, con especial atención a la especie Quercus faginea y de las especies rupícolas presentes en la zona del Algarejo.  
Para ello, quedan específicamente permitidos:  
a) Actuaciones de conservación y regeneración de ecosistemas, y en especial medidas para potenciar las comunidades naturales de interés descritas y la mejora de hábitats para la fauna.  
b) Tratamientos selvícolas de mejora de la vegetación forestal tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva del matorral y otras actuaciones para conseguir la regeneración natural.  
c) Reintroducción y/o refuerzos poblacionales con especies de interés en esta unidad para cada uno de los hábitats característicos presentes.  
d) Conservación de poblaciones de taxones vegetales endémicos, raros o amenazados en el ámbito de la Comunitat Valenciana, así como de los hábitats y unidades de vegetación que los contienen.  
Por otro lado, se considera permitido y como actividad a potenciar el desarrollo de recorridos botánicos por esta zona, utilizando para ello el itinerario habilitado al efecto denominado Senda del Gal·lers. Asimismo se permite el mantenimiento y equipamiento de la senda para su correcta utilización por los usuarios.  
2. Régimen de ordenación en el Área de Protección Cultural (ZUL-2).  
Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer la protección, conservación y mejora de los elementos de patrimonio cultural presentes en esta Área, así como aquellos destinados a su puesta en valor.  
En todo caso, cualquier actuación que pretenda realizarse en la misma deberá obtener el informe favorable previo de la conselleria competente en materia de cultura.  
Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:  
a) Estudios científicos de los diferentes yacimientos arqueológicos, así como la búsqueda y prospección de nuevos yacimientos.  
Toda actuación arqueológica o paleontológica deberá ser autorizada expresamente por la conselleria competente en materia de cultura, según lo establecido en la legislación sectorial vigente, lo dispuesto en el artículo 31 de las Normas Generales y el régimen de autorizaciones del PE.  
b) Tratamientos de mejora y conservación del estado de los yacimientos.  
c) En consonancia con lo recogido en el preámbulo de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, se fomentará la puesta en valor y la difusión de los elementos de patrimonio cultural existentes en el ámbito del Paraje Natural Municipal. De esta forma, los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turísticos o educativos e interpretativos siempre que estos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales y previa la obtención del informe favorable de la conselleria competente en materia de cultura.  
Para ello, el Ayuntamiento de Pinoso, en cooperación con las entidades científicas que hayan colaborado en la realización de los trabajos arqueológicos, podrá habilitar para uso interpretativo itinerarios de visita a los yacimientos. Para facilitar la visita, se podrán colocar paneles didácticos y explicativos de los yacimientos, debiendo quedar totalmente integrados en su entorno.  
d) Repoblación con especies agrícolas o forestales, previa autorización de las consellerias competentes en materia de medio ambiente y cultura, cuando a causa de los estudios arqueológicos se hayan quedado áreas desprovistas de vegetación natural con el fin de paliar la erosión y siempre que esta repoblación no pueda causar daño a los bienes patrimoniales.  
Se consideran usos prohibidos, con carácter general:  
a) Todos los que comporten la degradación de los bienes histórico-culturales. En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la mejora, conservación y difusión de estos enclaves.  
b) Queda totalmente prohibida la expoliación de cualquier elemento que pueda suponer la pérdida de material histórico-cultural del espacio natural protegido.  
  
  
TÍTULO IV  
Normas para la gestión del paraje natural municipal  
  
Artículo 82. Régimen general  
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso corresponde al Ayuntamiento de Pinoso.  
2. La conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos podrá prestar al Ayuntamiento de Pinoso la asistencia técnica necesaria y asesoramiento para la gestión del Paraje Natural Municipal.  
3. El régimen de gestión del Paraje Natural Municipal atenderá al marco establecido con carácter genérico para los Parajes Naturales Municipales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, así como a las determinaciones específicas que establece en dicha materia el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell.  
4. La gestión del Paraje Natural Municipal, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.  
5. El Ayuntamiento de Pinoso podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del Paraje Natural Municipal de los agentes sociales y económicos implicados y de otras Administraciones Públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las Administraciones Autonómica y Locales, la Administración General del Estado, a través del Ministerio competente en materia de medio ambiente o de la Confederación Hidrográfica del Segura, las Universidades y centros de investigación y del sector privado, tal como una Fundación, un Consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.  
  
Artículo 83. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal  
Como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados, se crea el Consejo de Partici-pación del Paraje Natural Municipal Monte Coto-Pinoso, según se establece en el Decreto de declaración del espacio natural protegido, ateniéndose de esta manera a lo contemplado en el artículo 7.3 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.  
  
TÍTULO V  
Mecanismo de financiación  
  
Artículo 84. Régimen general  
1. La financiación del Paraje Natural Municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Pinoso.  
2. El Ayuntamiento de Pinoso habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.  
3. La conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.  
  
TÍTULO VI  
Régimen sancionador  
  
Artículo 85. Régimen sancionador  
1. La inobservancia o infracción de la Normativa aplicable al Paraje Natural Municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos y con la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que se pudiera incurrir.  
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI