Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9053, del 01-04-2021 (2021/3208)

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/18-AIA Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9053

Data del DOGV
:   01-04-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/3208

CVE


Data del document
:   22-03-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Almiserà](javascript:void(0))
    * [Castellonet de la Conquesta](javascript:void(0))
    * [Llocnou de Sant Jeroni](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de març de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/18-AIA Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta. [2021/3208]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado, o en el diari oficial corresponent, de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/18-AIA Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta.  
  
«Informe d'impacte ambiental.  
Expedient: 19-2018-AIA.  
Títol: obres de xarxa de distribució per al reg localitzat d'alta freqüència en la zona regable de la Comunitat de Regants i Usuaris Pou de Crist de l'Empar i Sant Roc.  
Promotor: Comunitat de Regants i Usuaris Pou Crist de l'Empar i Sant Roc.  
Òrgan substantiu: ajuntaments de Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta (València).  
Localització: Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
Actualment en l'àmbit de la zona regable gestionada per la Comunitat de Regants i Usuaris Pou Crist de l'Empar i Sant Roc es duu a terme el reg a manta. Amb la finalitat d'estalviar aigua, disminuir els costos de producció i optimitzar recursos s'han unit diverses comunitats de reg unificant els recursos hídrics disponibles i proposant la reconversió del reg a manta pel reg localitzat.  
Amb la finalitat d'iniciar la tramitació de l'aprovació administrativa del projecte, el 20 de febrer de 2018 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, provinent de l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni, documentació tècnica i ambiental del projecte de modernització de regadius a l'efecte d'iniciar la seua tramitació ambiental.  
  
La documentació remesa incorpora:  
- Certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Almiserà, de 6 de novembre de 2017, en el qual s'indica que segons el planejament urbanístic municipal la instal·lació de reg a realitzar es localitza en sòl urbà i sòl no urbanitzable de protecció agrícola discorrent per camins públics considerant-se l'activitat compatible amb la normativa municipal.  
- Certificat de compatibilitat urbanística, de 8 de setembre de 2017, de l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni, en sentit favorable, i indicant que les instal·lacions se situaran en sòl urbà, sòl urbanitzable residencial, sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable protegit agrícola discorrent la xarxa de reg per camins rurals i en menor quantia per carrers del nucli de població.  
- Informe favorable de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni, indicant que la xarxa de reg se situarà en sòl urbà, sòl urbanitzable residencial, sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
- Informe de compatibilitat urbanística, de 13 de desembre de 2017, de l'Ajuntament de Castellonet de la Conquesta, en sentit favorable indicant que la xarxa de reg se situarà en sòl no urbanitzable comú en la seua major part i de protecció viària en l'encreuament de la carretera CV-60.  
El 17 d'abril de 2018, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita documentació a l'efecte de garantir la disponibilitat legal de recursos hídrics, així com l'adaptació de la superfície de reg al títol habilitant.  
De manera simultània, se sol·licita al Servei de Vida Silvestre, com a òrgan afectat en la realització del projecte, informe en l'àmbit de les seues competències.  
El 18 de maig de 2018, el Servei de Vida Silvestre va emetre informe el contingut del qual es detallarà en el corresponent apartat.  
Mitjançant remissions de 4 de març de 2019 i 20 de gener de 2020, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació sol·licitada, que considera que aquella proporciona elements de judici suficients a l'efecte de la resolució de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Anàlisi de la legislació sectorial en matèria d'avaluació d'impacte ambiental:  
Es tracta d'un projecte de gestió de recursos hídrics per a l'agricultura (millora de regadius) segons definició de l'annex VI de la Llei 21/2013, i per tant subjecte a avaluació d'impacte ambiental simplificada en estar inclòs entre els supòsits del grup I.c de l'annex II de la llei esmentada.  
Escau, per tant i segons article 7.1.b, la realització de l'anàlisi següent:  
Anàlisi del projecte segons els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013.  
a) Característiques del projecte.  
L'àmbit del projecte abasta un total de 226,09 ha (89,77 ha a Almiserà, 15,52 ha a Castellonet de la Conquesta i 120,79 ha al terme de Llocnou de Sant Jeroni).  
Les aigües de reg provenen dels pous Crist de l'Empar i Sant Roc, Pou Vernissa, Assut d'Almiserà i Assut de Llocnou que és substituït en cas de sequera pel Pou de l'Horta.  
Mitjançant resolució de 24 d'abril de 2019 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer resol l'expedient de concessió d'un aprofitament d'aigües mixtes, format per tres preses d'aigües subterrànies situades a les partides del Pouet i el Tramús, i dues preses d'aigües superficials a derivar del llit del riu Pinet als termes de Llocnou de Sant Jeroni i Almiserà, amb destinació a reg.  
En aquesta resolució es reconeixen els regadius consolidats, tots ells amb drets previs, a cancel·lar les inscripcions prèvies a l'expedient i a inscriure a favor de la Comunitat de Regants Pou Crist de l'Empar i Sant Roc amb una superfície de reg de 217,74 Ha de cítrics i mandariners, un volum màxim anual d'1.086.776 m³/any, dotacions i superfícies que es corresponen amb les actuals, per la qual cosa el projecte no supera, ni en superfície ni fent ús de l'aigua, els paràmetres actuals.  
  
Segons estudi agronòmic realitzat els volums concedits s'ajusten a les necessitats de reg.  
Respecte al projecte tècnic, s'han previst tres xarxes de distribució independents cadascuna de les quals proveirà les 3 àrees de reg en les quals es divideix la zona regable.  
Es construirà un depòsit cilíndric de metall de 3.100 m³ semienterrat per a emmagatzemar i regular les aigües superficials del riu Vernissa. L'altura sobre la cota del terreny del depòsit serà de 2,31 m. Aquest depòsit juntament amb l'edifici capçal 1-3 es construirà en les parcel·les 137, 138 i 231 del polígon 1 d'Almiserà.  
Les conduccions que permetran fer el canvi de sistema de reg seran de PVC i de PEAD d'entre 6 i 16 atmosferes de pressió i diàmetres compresos entre 315 i 63 mm.  
La longitud total de les conduccions serà de 28.550 m estant prevista la instal·lació d'arquetes de formigó al llarg de la traça per davall de la rasant del terreny. Sobre la rasant del terreny s'instal·laran els hidrants multiusuaris amb un total de 177. Des d'aquests hidrants s'instal·laran les preses a parcel·la.  
S'ha previst un sistema de telecomandament per a permetre la programació del reg en cada parcel·la.  
Per al funcionament del sistema hauran de modificar-se les actuals instal·lacions de subministrament elèctric mitjançant l'ampliació de la potència instal·lada en el transformador i substitució de dos trams de l'actual línia elèctrica aèria per línia elèctrica subterrània.  
Per a l'adequat funcionament del sistema, caldrà ampliar la potència de la bomba instal·lada en la partida del Pouet i de la situada a la partida Tramús, així com la instal·lació d'un nou grup de pressió per a injectar a la xarxa els cabals emmagatzemats en el depòsit.  
Per al tractament de l'aigua s'ha previst la instal·lació de dos capçals de reg que se situaran en nau de dos aiguavessos d'estructura metàl·lica, de 15,90 x 15,20 m per al capçal de les xarxes 1 i 3, i de 15,20 x 10,60 per al capçal de la xarxa 2.  
En acabar les obres, es reposaran els serveis afectats.  
b) Ubicació del projecte.  
L'àmbit de l'actuació en el qual desenvolupa el projecte s'estén per les zones regables dels termes municipals de Llocnou, Almiserà i Castellonet de la Conquesta, i abasta una superfície total de 226,09 ha, amb una superfície regable de 217,74 ha.  
L'aspecte més destacable de la ubicació del projecte és la presència del riu Vernissa. La modernització plantejada afectarà la llera per encreuament i les seues zones de servitud per la instal·lació de capçals i depòsit.  
Les parcel·les de cultiu s'estenen al nord i al sud del llit del riu Vernissa. Aquestes superfícies de cultiu trenquen la seua monotonia amb parcel·les on existeix vegetació forestal. Les parcel·les situades en la zona nord són parcel·les de muntanya envoltades de zona forestal.  
Respecte als riscos existents en la ubicació del projecte, el document ambiental indica que s'observen algunes àrees amb nivell de risc geomorfològic, determinat per inundacions històriques. En la zona d'actuació, existeixen zones amb el risc d'inundació nivell 6 en la conca del riu Vernissa, riscos que no afecten la zona d'execució de les obres fora dels encreuaments del riu.  
No obstant això, consultada la cartografia del PATRICOVA, s'observa que les parcel·les on se situen els capçals de reg estan afectades per perillositat 6 (freqüència baixa i 500 anys de període de retorn i menys de 80 cm de gran importància) i risc molt baix.  
A l'efecte el 19 de juliol de 2018 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet resolució d'autorització per a obres d'encreuament subterrani de llit públic (riu Vernissa), mitjançant canonades de reg, construcció de bassa de regulació, instal·lació de bombament, capçal de reg, sistema de telecontrol i instal·lació fotovoltaica, i substitució de línia aèria de mitjana tensió en parcel·les 139, 140 i 231 del polígon 1 d'Almiserà.  
Els aspectes més rellevants de la resolució en relació amb el risc existent se citen a continuació:  
«Consultats els mapes de perillositat per inundació del sistema nacional de cartografia de zones inundables, part de les actuacions se situen dins de la zona de flux preferent; no obstant això, s'ha presentat un document denominat «estudi d'inundabilitat del riu Vernissa» en la zona a realitzar les obres d'infraestructures principals per a la transformació de reg tradicional a reg localitzat en les zones regables de la comunitat d'usuaris Pou Crist de l'Empar, Sant Roc i CR del riu Vernissa. En aquest document s'esmenta que amb les obres executades del projecte realitzat per ACUAMED «obres de control i laminació d'avingudes en la conca mitjana del riu Serpis (València)» la inundació de les parcel·les ha variat».  
A la vista dels nous mapes d'inundació es comprova que les parcel·les on es preveuen les actuacions no es troben afectades per la inundabilitat per al període de retorn de 100 anys, i presenta calats amb un màxim de 100 cm per al període de retorn de 500 anys.  
Per tant, una vegada comprovat que l'actuació se situa en zona inundable associada al període de retorn de 500 anys, i conforme a l'article 14. Bis, del reglament de domini públic hidràulic, amb data 9 de juliol de 2018, el promotor remet declaració responsable en la qual expressa clarament que coneix i assumeix el risc existent i les mesures de protecció civil aplicables al cas, comprometent-se a traslladar aqueixa informació als possibles afectats, amb independència de les mesures complementàries que estime oportú adoptar per a la seua protecció.  
  
Respecte a la resta de riscos, en la zona del projecte el risc actual d'erosió oscil·la entre molt baix, 0-7 tm/ha/any, per a la zona baixa de la vall pròxima al riu Vernissa i risc alt, 40-100 tm/ha/any per a les zones de vessant situades al nord i molt alt, >100 tm/ha/any per als vessants situats al sud de la zona regable. El risc potencial passaria a moderat per a la zona baixa de la vall i molt alt tots dos vessants situats al nord i sud de la zona regable.  
En la zona afectada per les obres existeixen zones cartografiades amb el risc de lliscament entre baix i mig en les zones de vessant situades al nord i sud de la zona regable. Existint una zona amb reg de despreniments en la zona més elevada del vessant situat al sud.  
En les zones amb predomini de terrenys margosos el risc sobre els aqüífers (vulnerabilitat d'aqüífers) és baix, mentre que en zones de sòls onerosos i amb predomini de dolomies (zones pròximes al llit i vessants de la Serra Marjuquera), el risc és alt.  
Respecte als elements de flora i fauna existents, segons indica el document ambiental, en la zona no existeixen elements d'interés. La vegetació existent en les zones pròximes a la prevista modernització és típica de la muntanya mediterrània amb predomini de l'espècie Pinus halepensis mentre que la zona on s'executarà el projecte és una zona agrícola l'única presència de la qual d'elements naturals es manifesta a través de la vegetació ruderal i arvense.  
Els cursos fluvials de la zona estan fortament modificats a causa de la influència antròpica i sense que s'hagen detectat formacions vegetals d'interés. Entre la vegetació del canyar poden trobar-se, de manera esporàdica, exemplars de Nerium oleander, Tamarix gallica, Typha latifolia, Rubus ulmifolius, Rhamnus lycioides.  
Respecte a la fauna existent, la base de dades de biodiversitat de la Generalitat Valenciana mostra la possible presència de les espècies Aquila fasciata i Anax imperator.  
El projecte no se situa en l'àmbit d'espais naturals protegits. Respecte a la ubicació de les obres i les afeccions en matèria de biodiversitat i espais naturals protegits, el 18 de maig de 2018 el Servei de Vida Silvestre emet informe del qual es resumeix i extrau el següent:  
  
«L'àmbit d'actuació no afecta directament a cap espai de la Xarxa Natura 2000, microreserva de flora o reserva de fauna. El projecte es desenvolupa en el límit de la ZEPA «Montdúber-Marjal de la Safor» i de la «reserva de fauna de les rates penades de Ròtova» que al seu torn és microreserva LIC i ZEC».  
Quant a les espècies prioritàries, d'acord amb el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana, es troben les espècies protegides següents:  
- Biarum dispar: es tracta d'un tàxon protegit no catalogat.  
Ohioglossum lusitanicum: es tracta d'un tàxon protegit no catalogat.  
  
- Pteris vittata: es tracta d'un tàxon protegit catalogat inclòs en el catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades amb la categoria de vulnerable.  
Afig l'informe que les dues primeres espècies es localitzen fora de l'àmbit d'actuació mentre que en el cas de Pteris vittata, no existeixen registres recents de l'espècie en la zona.  
Altres espècies que poden trobar-se en la zona són: Myotis capaccini (inclòs en el catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (d'ara endavant CVEFA) en la categoria d'en perill d'extinció), Aquila fasciata (CVEFA, en la categoria de vulnerable), Riparia riparia (CVEFA en la categoria de vulnerable), Mauremys leprosa, Circaetus gallicus, Alcedo atthis.  
L'informe indica que cap d'aquestes espècies es troba en l'àrea d'actuació. En el cas de Circaetus gallicus, no és previsible que les obres projectades causen afecció a l'espècie.  
L'informe continua: «(?) a causa de la proximitat d'espais protegits i de fauna prioritària la nova bassa projectada haurà de comptar amb les corresponents estructures antiofegament, amb la condició d'evitar eventuals episodis d'ofegament de fauna protegida.»  
I conclou l'informe: «D'acord amb el que s'estableix en l'article 46.4 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, de patrimoni natural i biodiversitat i el que es preveu en l'article 14 quinquies, apartats 1 i 2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, aquest servei considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, sempre que es respecten les consideracions fetes».  
c) Característiques del potencial impacte: s'analitzen les característiques dels impactes segons les diferents accions del projecte així com sobre el valor que pot resultar afectat:  
- Ocupació dels terrenys: es produirà una ocupació dels terrenys en fase d'obres a causa de la realització dels treballs necessaris per a la instal·lació de les canonades. L'ocupació es produirà a l'interior de camins i parcel·les agrícoles sense afectar elements ambientals d'interés. L'afecció serà temporal i reversible.  
En el cas dels capçals de reg i depòsit d'aigua l'afecció serà de caràcter permanent encara que l'impacte serà baix, ja que no s'afecten béns de tercers ni elements mediambientals de rellevància.  
A causa de l'ocupació de terrenys en fase d'obres es produirà una afecció sobre el paisatge de caràcter temporal i reversible, excepte en el cas dels capçals de reg i depòsit els efectes del qual perduraran en fase de funcionament.  
Els impactes d'aquesta acció es valoren com a compatibles.  
- Moviments de terra: afectaran l'estructura del sòl podent produir-se alteració del relleu, augment de l'escolament, risc d'erosió així com afecció a flora i fauna. No obstant això aquests impactes seran temporals i es recuperaran una vegada finalitze la fase d'obres. Els impactes es valoren com a compatibles excepte el risc d'erosió que es valora com a moderat.  
Amb la finalitat de minimitzar els impactes generats la terra vegetal es retirarà i apilarà i mantindrà per a la seua reutilització en la fase de restauració del terreny, s'evitarà la compactació de sòls vigilant el trànsit de la maquinària. En el cas que es produïsquen compactacions es procedirà a l'escarificat de la zona afectada i a la reposició de la terra vegetal. Amb aquesta mateixa fi es reposaran els murets que hagen sigut afectats i s'hidrosembraran les zones amb pendent major del 5 %.  
- Afecció a l'atmosfera per emissió de pols, soroll i gasos contaminants: durant la fase d'obres el trànsit de vehicles i les accions necessàries per a executar les obres per part d'aquests, afectaran negativament la qualitat de l'aire, flora, fauna i població. Els impactes es valoren com a moderats en el cas dels efectes causats per l'emissió de pols i compatibles respecte a la generació de sorolls i emissió de gasos contaminants.  
  
Les mesures correctores a implantar seran el reg de zona d'obres i zones d'apilaments i la reducció de la velocitat de circulació de vehicles.  
- Encreuament de llits: per a l'estesa de la xarxa de reg caldrà creuar diversos llits, el riu Vernissa en quatre punts així com els barrancs del Castell, del Cosí, de la Daia, de la Granja i del Joncar.  
Excepte el riu Vernissa pel qual sol discórrer cabal de manera quasi permanent durant les estacions humides, la resta de llits afectats solen romandre secs i les seues zones de pas ocupades per guals de camins executats en formigó, per la qual cosa l'afecció a la llera del llit i a la flora no seran en general rellevants.  
Els impactes més rellevants es qualifiquen de moderats i seran sobre la flora i fauna i el règim d'escolaments.  
Les mesures correctores proposades són: realització d'encreuaments dels llits en època estival i en sentit perpendicular al llit, seguint les prescripcions de l'òrgan de conca. En el cas que hi haja afecció a vegetació les restes es trituraran, i es gestionaran de manera que no generen problemes per arrossegaments en cas de crescuda d'aquests llits.  
L'encreuament de llits hídrics va ser autoritzat per l'òrgan de conca mitjançant la Resolució del 19 de juliol de 2018, adés esmentada. S'hi especifiquen les característiques que haurà de tindre l'encreuament del llit, autoritza a situar les conduccions en zona de policia i utilitzar de manera puntual i en cas de necessitat la zona de servitud.  
La resolució imposa una sèrie de condicionants ambientals com ara el compliment de l'article 14.bis del reglament del domini públic hidràulic així com el que s'estableix en la normativa del PATRICOVA (pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana), realitzar les obres de forma ordenada per a no danyar el llit ni els seus marges, no depositar materials que causen sobreelevacions o alteracions brusques de la morfologia del terreny, no depositar en llits materials que puguen contaminar les aigües, respectar la zona d'ús públic de 5 metres d'amplària, entre altres.  
- Ocupació de camins rurals i vies pecuàries:  
Amb l'execució de les conduccions de la xarxa de distribució, es veuran afectats bona part de la xarxa de camins rurals existents en la zona regable, tant per encreuament, com per execució de la canalització sota el seu ferm. També es veuran afectades les vies pecuàries denominades carrerada del camí vell de Gandia en 1.875 m, i carrerada de Castellonet de la Conquesta en 781 m.  
Aquesta acció del projecte ocasionarà impactes moderats sobre la població, fauna i sector primari.  
Amb la finalitat que l'afecció sobre els camins no genere afecció entre la població, se senyalitzaran els camins afectats per les obres i s'habilitaran, en cas necessari, desviaments alternatius. En el cas de les vies pecuàries es compliran les limitacions de l'autorització administrativa.  
- Generació de residus i abocaments: en l'execució de les obres s'empraran diferents materials que generaran residus com ara enderrocs, restes de canonades i altres.  
L'ús de maquinària pesant en els treballs dels moviments de terra pot produir abocaments accidentals d'olis i combustibles a causa d'avaries.  
La generació de residus i els abocaments accidentals poden causar impactes en la flora, fauna, població, aigües superficials i subterrànies, paisatge i sòl. Atés que és possible aplicar mesures correctores, l'impacte es valora com a compatible.  
La mesura correctora proposada és fer complir amb la legislació vigent en la matèria realitzant una gestió de residus concordes amb la seua naturalesa, derivant els residus a gestor autoritzat i realitzant un adequat manteniment de la maquinària per a evitar abocaments accidentals.  
- Socioeconomia: donada la magnitud de les obres s'espera que aquestes tinguen repercussions favorables en l'economia local i l'ocupació.  
- Patrimoni cultural: la prospecció arqueològica va ser autoritzada, el 16 d'agost de 2017, per la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
Realitzada la prospecció es va elaborar la memòria d'impacte patrimonial les conclusions de la qual són les següents:  
De la consulta a les bases de dades s'ha detectat que existeixen 4 jaciments arqueològics catalogats que es troben en l'àrea objecte de la prospecció (500 m al voltant del perímetre exterior de les obres) i dos elements etnològics catalogats.  
La prospecció arqueològica superficial ha detectat l'existència de possibles nous jaciments en els tres termes municipals afectats, per la qual cosa en total serien 9 els elements sobre els quals podria donar-se un impacte que es valora com a sever.  
Per a l'anàlisi de l'impacte s'han tingut en compte els futurs moviments de terra, la realització de rases i els diversos tipus de condicionament que podrien afectar les restes arqueològiques, etnogràfiques o historicoartístiques no catalogades, si bé al principi no s'espera afecció directa sobre elements etnogràfics.  
Les mesures preventives proposades són de dos tipus:  
- Zones on en principi no existeixen restes: es realitzaria el control de la ubicació de zones d'apilament o préstec, revisió detallada del replanteig de l'obra amb la finalitat de detectar elements no visibles actualment a causa de la vegetació i, per tant, no detectats en la prospecció.  
- Zones on existeixen jaciments coneguts: es faria la senyalització i abalisament dels elements arqueològics abans del començament de les obres, prohibició de qualsevol mena de remoció de terres en els voltants dels elements detectats, realització de les obres ajustant-se de manera estricta al projecte entorn de cada jaciment, seguiment i control de totes les remocions de terra a realitzar en les proximitats dels jaciments per a controlar l'aparició de restes o estructures de caràcter arqueològic. En cas necessari, desbrossament a mà de la vegetació i alçament topogràfic detallat de l'element existent.  
  
Els resultats obtinguts de la prospecció arqueològica van ser remesos el 10 de gener de 2020 a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport per a l'emissió de l'article regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
Fase d'explotació: La valoració realitzada en el document ambiental respecte als impactes previsibles en la fase d'explotació del projecte són els següents:  
- Presència d'infraestructures: concloses les obres, la presència de capçals de reg i depòsit causarà una sèrie d'afeccions com la detracció de cabals d'origen superficial i subterrani amb possibles repercussions per a la flora i fauna.  
Les infraestructures poden causar impactes sobre el paisatge. Els capçals quedaran ocults per la vegetació i per estar situats en tàlvegs, a cota més baixa que els cultius.  
Les infraestructures enterrades no causaran efectes sobre el paisatge. Únicament quedaran els hidrants multiusuaris com a elements que es repetiran en el paisatge. Es considera que aquests elements no generaran efectes rellevants sobre el paisatge, pel fet que són estructures típiques del regadiu i de l'activitat agrària.  
En qualsevol cas es tracta d'un impacte negatiu encara que de caràcter moderat els efectes del qual poden minimitzar-se mitjançant l'aplicació de mesures correctores com ara la reducció de l'entitat de les excavacions en la mesura que siga possible, procurar que la restauració del terreny s'ajuste a la topografia original, reutilitzar els materials sobrants en la restauració de la zona d'obres, i revegetar els talussos generats.  
  
Amb la finalitat de disminuir l'impacte visual, al voltant de les parcel·les on se situen els capçals, es plantarà una pantalla verda formada per tanques i arbratge de port alt.  
- Funcionament de la infraestructura: es donaran efectes positius com la millora de la disponibilitat de l'aigua de reg, la millora socioeconòmica de les explotacions i la disminució de la pressió sobre els recursos hídrics, menor contaminació d'aigües subterrànies en disminuir les pèrdues per percolació profunda i amb això de fertilitzants.  
Aquests impactes es valoren com a positius a curt termini i permanents.  
El funcionament nocturn de les instal·lacions pot generar molèsties a les poblacions pròximes per soroll, que afecta la fauna i causa un impacte negatiu permanent, per la qual cosa es valora com a moderat.  
  
A fi de disminuir l'impacte generat, s'insonoritzaran les obres de fàbrica on se situa la bomba instal·lar.  
En la fase d'explotació de les instal·lacions s'habilitaran mesures correctores com ara el manteniment de safareigs per al seu ús per amfibis, i el manteniment de les plantacions realitzades en les parcel·les on se situen els capçals fins al seu total establiment.  
- Fase d'abandó: al final de la vida útil la permanència de les instal·lacions pot generar impactes sobre el sòl i un augment de la generació de residus. A causa de la possibilitat d'establir mesures correctores, l'impacte es valora com a compatible.  
Finalment ha d'assenyalar-se que les mesures correctores es van iniciar en la fase de disseny del projecte sota els criteris de minimitzar el moviment de terres, la pèrdua de terreny, la incidència en el paisatge, i en fase d'obres està previst que es realitze un control de l'execució de totes les mesures preventives i correctores proposades.  
Com a síntesi, es conclou que el projecte no generarà impactes ambientals severs, sent la majoria d'aquells compatibles o moderats, i sent possible aplicar mesures preventives i correctores per a reduir la incidència ambiental del projecte. Cal assenyalar que la realització del projecte comporta impactes positius en la millora de l'ús dels recursos hídrics afavorint la sostenibilitat de les explotacions agràries.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental:  
En general els efectes ambientals de la modernització prevista no seran efectes significatius sempre que es complisquen amb les mesures preventives i correctores dissenyades, atés que no s'augmentarà l'ús de l'aigua, no augmentarà la superfície regable, i no existeix afecció directa o indirecta a espais naturals protegits o espècies de flora o fauna d'interés.  
S'han valorat els riscos existents en la zona excepte el risc d'incendi que ha de considerar-se a causa de la proximitat del projecte a les zones forestals (adjacents a la zona del projecte o a menys de 500 metres), considerades com a terreny forestal estratègic per ser zones d'alta productivitat en el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Referent a les zones inundables que afecten les parcel·les on se situaran els capçals, l'òrgan de conca ha advertit del risc i ha atorgat els permisos oportuns. Les parcel·les on se situaran els capçals coincideixen amb els punts de presa o extracció d'aigües pel que, encara que queda justificada la ubicació, i si bé les actuacions no estan expressament prohibides en la normativa del PATRICOVA, sí que ha de complir-se amb la referida normativa i justificar la necessitat d'ocupar l'espai afectat per risc d'inundació i dissenyar les edificacions tenint en compte el risc existent en compliment de l'article 14bis del reglament del domini públic hidràulic.  
En referència al patrimoni cultural, en el perímetre considerat han aparegut restes integrants del patrimoni cultural i altres que fan sospitar la possible presència de tals elements. La memòria d'impacte patrimonial ha proposat mesures preventives i correctores per a evitar impactes sobre els béns culturals. No obstant això, en compliment de la legislació vigent en la matèria, no podrà autoritzar-se el projecte fins que l'òrgan competent en cultura emeta el preceptiu informe i es pronuncie sobre la viabilitat de les mesures preventives i correctores proposades.  
  
En relació amb la necessitat d'establir mesures preventives per a evitar ofegament de fauna, hauran d'implementar-se mesures correctores.  
Por una altra part els tres termes municipals estan designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. D'acord amb el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, el terme de Castellonet de la Conquesta està inclòs com a zona vulnerable associat a masses d'aigua subterrànies i superficials i els termes municipals d'Almiserà i Lloc Nou de Sant Jeroni, associats a masses d'aigua superficials.  
Per això, el projecte de substitució de reg a manta per reg per degoteig ha de complir amb el programa d'actuació en zones vulnerables establit en l'annex III de l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries orgàniques fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, establint programes de fertirrigació en l'àmbit de la comunitat de regants que ajusten les dosis de fertilitzants nitrogenats a les necessitats dels cultius, però tenint en compte el contingut de nitrats de les aigües subterrànies o superficials de les quals es proveeix cada superfície de reg.  
  
Per tant, es considera necessari ampliar les mesures preventives i correctores del document ambiental, per a evitar que el projecte genere efectes ambientals significatius i per a contribuir a la minimització d'efectes significatius actuals.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'un informe d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot l'anterior es resol  
  
Primer  
Emetre informe d'impacte ambiental al projecte d'obres de xarxa de distribució per al reg localitzat d'alta freqüència en la zona regable de la Comunitat de Regants i Usuaris del Pou de Crist de l'Empar i Sant Roc, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, vist que amb el compliment dels condicionants de l'apartat segon el projecte no tindrà a priori efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Segon  
El projecte s'efectuarà d'acord amb el contingut del document ambiental i els condicionants següents:  
1. Patrimoni cultural: Amb anterioritat a l'aprovació o autorització substantiva del projecte s'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, sense el sentit favorable del qual no podrà autoritzar-se'n la realització.  
2. Vies pecuàries: se sol·licitarà autorització d'ocupació de les vies pecuàries afectades per la xarxa de canonades. La resta d'infraestructures de reg superficials com ara hidrants haurà de respectar els seus dominis o amplàries legals. Amb la finalitat de fer efectiu aquest respecte, s'aportarà a l'òrgan competent en vies pecuàries plànols on se situen aquestes infraestructures a l'efecte que aquest es pronuncie sobre la idoneïtat de la seua ubicació.  
3. Vegetació: en el desbrossament de vegetació i quan afecte espècies exòtiques o invasores, es tindran en compte les mesures de gestió establides en el Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores en la Comunitat Valenciana.  
4. Riscos:  
a) Incendis forestals:  
El projecte incorporarà el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants establit en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat. Es respectaran les mesures preventives establides en aquest decret, així com les que siguen aplicable segons l'estat de preemergència per a incendis forestals, establit diàriament.  
Es proposarà a l'òrgan competent en extinció d'incendis la utilització del depòsit com a punt de proveïment d'aigua.  
b) Inundabilitat dels terrenys: es justificarà, en compliment de l'article 18 del pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), que els capçals no poden situar-se en sòls no afectats per risc d'inundació, havent d'obtindre's informe favorable de l'òrgan competent en ordenació territorial. En cas d'informe favorable, haurà de tindre's en compte que les infraestructures hauran de dissenyar-se tenint en compte el risc existent.  
5. La comunitat de regants realitzarà un ús sostenible de l'aigua ajustant-se a les dotacions de cultiu, i no farà canvis en els cultius que suposen un increment de la demanda d'aigua.  
6. Fauna: el depòsit d'aigua haurà de dotar-se de rampes que permeten l'eixida d'exemplars de fauna.  
7. S'establiran per a la fase de funcionament programes de fertirrigació en l'àmbit de la comunitat de regants, ajustant les dosis de fertilitzants nitrogenats a les necessitats dels cultius, però tenint en compte el contingut de nitrats de les aigües subterrànies o superficials de les quals es proveeix cada superfície de reg.  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en els punts 3 i 4 de l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, l'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici del que, si escau, escaiguen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si fa el cas, d'autorització del projecte.  
  
València, 21 d'abril de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 22 de març de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9053, del 01-04-2021 (2021/3208)

RESOLUCIÓN de 22 de marzo de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 19/18-AIA Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9053

Fecha DOGV
:   01-04-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/3208

CVE


Fecha del documento
:   22-03-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Almiserà](javascript:void(0))
    * [Castellonet de la Conquesta](javascript:void(0))
    * [Llocnou de Sant Jeroni](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de marzo de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 19/18-AIA Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta. [2021/3208]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 19/18-AIA Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 19-2018-AIA.  
Título: Obras de red de distribución para el riego localizado de alta frecuencia en la zona regable de la Comunitat de Regants i Usuaris Pou de Crist de l'Ampar i Sant Roc.  
Promotor: Comunitat de Regants i Usuaris Pou Crist de l'Ampar i Sant Roc.  
Órgano sustantivo: ayuntamientos de Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta (Valencia).  
Localización: Llocnou de Sant Jeroni, Almiserà, Castellonet de la Conquesta.  
  
Antecedentes y tramitación administrativa  
Actualmente en el ámbito de la zona regable gestionada por la Comunitat de Regants i Usuaris Pou Crist de l'Empar i Sant Roc se lleva a cabo el riego a manta. Con el fin de ahorrar agua, disminuir los costes de producción y optimizar recursos se han unido varias comunidades de riego unificando los recursos hídricos disponibles y proponiendo la reconversión del riego a manta por el riego localizado.  
Con el fin de iniciar la tramitación de la aprobación administrativa del proyecto, el 20 de febrero de 2018 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, procedente del Ayuntamiento de Llocnou de Sant Jeroni, documentación técnica y ambiental del proyecto de modernización de regadíos a efectos de iniciar su tramitación ambiental.  
La documentación remitida incorpora:  
- Certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Almiserà de 6 de noviembre de 2017 en el que se indica que según el planeamiento urbanístico municipal la instalación de riego a realizar se localiza en suelo urbano y suelo no urbanizable de protección agrícola discurriendo por caminos públicos considerándose la actividad compatible con la normativa municipal.  
- Certificado de compatibilidad urbanística de 8 de septiembre de 2017, del Ayuntamiento de Llocnou de Sant Jeroni en sentido favorable e indicando que las instalaciones se ubicarán en suelo urbano, suelo urbanizable residencial, suelo no urbanizable común y suelo no urbanizable protegido agrícola discurriendo la red de riego por caminos rurales y en menor cuantía por calles del núcleo de población.  
- Informe favorable de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Llocnou de Sant Jeroni indicando que la red de riego se ubicará en suelo urbano, suelo urbanizable residencial, suelo no urbanizable común y suelo no urbanizable de protección agrícola.  
- Informe de compatibilidad urbanística de 13 de diciembre de 2017, del Ayuntamiento de Castellonet de la Conquesta en sentido favorable indicando que la red de riego se ubicará en suelo no urbanizable común en su mayor parte y de protección viaria en el cruce de la carretera CV-60.  
El 17 de abril de 2018 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita documentación a efectos de garantizar la disponibilidad legal de recursos hídricos así como la adaptación de la superficie de riego al título habilitante.  
De manera simultánea, se solicita al Servicio de Vida Silvestre, como órgano afectado en la realización del proyecto, informe en el ámbito de sus competencias.  
El 18 de mayo de 2018 el Servicio de Vida Silvestre emitió informe cuyo contenido se detallará en el correspondiente apartado.  
Mediante remisiones de 4 de marzo de 2019 y 20 de enero de 2020, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la documentación solicitada considerándo que la misma proporciona elementos de juicio suficientes a efectos de la resolución del expediente de evaluación de impacto ambiental.  
  
Análisis de la legislación sectorial en materia de evaluación de impacto ambiental:  
Se trata de un proyecto de gestión de recursos hídricos para la agricultura (mejora de regadíos) según definición del anexo VI de la Ley 21/2013 y por tanto sujeto a evaluación de impacto ambiental simplificada al estar incluido entre los supuestos del grupo I c) del anexo II de la citada ley.  
Procede, por lo tanto y según artículo 7.1.b la realización del siguiente análisis:  
Análisis del proyecto según los criterios del anexo III de la Ley 21/2013.  
a) Características del proyecto.  
El ámbito del proyecto abarca un total de 226,09 ha (89,77 ha en Almiserà, 15,52 ha en Castellonet de la Conquesta y 120,79 ha en el término de Llocnou de Sant Jeroni).  
Las aguas de riego proceden de los pozos Cristo del Amparo y San Roque, Pozo Vernissa, Azud de Almiserà y Azud de Llocnou que es sustituido en caso de sequía por el Pozo de l'Horta.  
Mediante resolución de 24 de abril de 2019 la Confederación Hidrográfica del Júcar resuelve el expediente de concesión de un aprovechamiento de aguas mixtas formado por tres tomas de aguas subterráneas situadas en las partidas «El Pouet» y «El Tramuz» y dos tomas de aguas superficiales a derivar del cauce del río Pinet en los términos de Llocnou de Sant Jeroni y Almiserà con destino a riego.  
En dicha resolución se procede a reconocer los regadíos consolidados, todos ellos con derechos previos, a cancelar las inscripciones previas al expediente y a inscribir a favor de la Comunidad de Regantes Pou Crist de l'Empar i Sant Roc con una superficie de riego de 217,74 ha de cítricos y mandarinos, un volumen máximo anual de 1.086.776 m³/año, dotaciones y superficies que se corresponden con las actuales por lo que el proyecto no supera ni en superficie ni en uso del agua los parámetros actuales.  
Según estudio agronómico realizado los volúmenes concedidos se ajustan a las necesidades de riego.  
Respecto al proyecto técnico, se han previsto tres redes de distribución independientes cada una de las cuales abastecerá las 3 áreas de riego en las que se divide la zona regable.  
Se construirá un depósito cilíndrico de metal de 3.100 m³ semienterrado para almacenar y regular las aguas superficiales del río Vernisa. La altura sobre la cota del terreno del depósito será de 2,31 m. Dicho depósito junto con el edificio cabezal 1-3 se construirá en las parcelas 137, 138 y 231 del polígono 1 de Almiserà.  
Las conducciones que permitirán realizar el cambio de sistema de riego serán de PVC y de PEAD de entre 6 y 16 atmósferas de presión y diámetros comprendidos entre 315 y 63 mm.  
La longitud total de las conducciones será de 28.550 m estando prevista la instalación de arquetas de hormigón a lo largo de la traza por debajo de la rasante del terreno. Sobre la rasante del terreno se instalarán los hidrantes multiusuario con un total de 177. Desde estos hidrantes se instalarán las tomas a parcela.  
Se ha previsto un sistema de telemando para permitir la programación del riego en cada parcela.  
Para el funcionamiento del sistema deberán modificarse las actuales instalaciones de suministro eléctrico mediante la ampliación de la potencia instalada en el transformador y sustitución de dos tramos del actual tendido eléctrico aéreo por tendido eléctrico subterráneo.  
Para el adecuado funcionamiento del sistema será necesario ampliar la potencia de la bomba instalada en los pozos Pouet y el ubicado en la partida Tramús así como la instalación de un nuevo grupo de presión para inyectar a la red los caudales almacenados en el depósito.  
Para el tratamiento del agua se ha previsto la instalación de dos cabezales de riego que se ubicarán en nave a dos aguas de estructura metálica de 15,90 x 15,20 m para el cabezal de las redes 1 y 3 y de 15,20 x 10,60 para el cabezal de la red 2.  
A la terminación de las obras, se repondrán los servicios afectados.  
b) Ubicación del proyecto.  
El ámbito de la actuación en el que desarrolla el proyecto se extiende por las zonas regables de los términos municipales de Llocnou, Almiserà i Castellonet de la Conquesta y alcanza una superficie total de 226,09 has con una superficie regable de 217,74 Has.  
El aspecto más destacable de la ubicación del proyecto es la presencia del río Vernissa. La modernización planteada afectará al cauce por cruce y a sus zonas de servidumbre por la instalación de cabezales y depósito.  
Las parcelas de cultivo se extienden al norte y al sur del cauce del río Vernissa. Estas superficies de cultivo rompen su monotonía con parcelas donde existe vegetación forestal. Las parcelas situadas en la zona norte son parcelas de montaña rodeadas de zona forestal.  
Respecto a los riesgos existentes en la ubicación del proyecto, el documento ambiental indica que se observan algunas áreas con nivel de riesgo geomorfológico, determinado por inundaciones históricas. En la zona de actuación, existen zonas con riesgo de inundación nivel 6 en la cuenca del río Vernissa, riesgos que no afectan a la zona de ejecución de las obras fuera de los cruces del río.  
No obstante, consultada la cartografía del PATRICOVA se observa que las parcelas donde se ubican los cabezales de riego están afectadas por peligrosidad 6 (frecuencia baja y 500 años de periodo de retorno y menos de 80 cm de calado) y riesgo muy bajo.  
A estos efectos de 19 de julio de 2018, la Confederación Hidrográfica del Júcar emite resolución de autorización para obras de cruce subterráneo de cauce público (río Vernissa) mediante tuberías de riego, construcción de balsa de regulación, instalación de bombeo, cabezal de riego, sistema de telecontrol e instalación fotovoltaica y sustitución de línea aérea de media tensión en parcelas 139, 140 y 231 del polígono 1 de Almiserà.  
Los aspectos más relevantes de la resolución en relación con el riesgo existente se citan a continuación:  
«Consultados los mapas de peligrosidad por inundación del sistema nacional de cartografía de zonas inundables, parte de las actuaciones se ubican dentro de la zona de flujo preferente, no obstante, se ha presentado un documento denominado «estudio de inundabilidad del río Vernissa» en la zona a realizar las obras de infraestructuras principales para la transformación de riego tradicional a riego localizado en las zonas regables de la comunitat de usuaris Pou Crist de l'Empar, Sant Roc y CR del río Vernisa. En dicho documento se menciona que con las obras ejecutadas del proyecto realizado por ACUAMED «obras de control y laminación de avenidas en la cuenca media del río Serpis (Valencia)» la inundación de las parcelas ha variado».  
A la vista de los nuevos mapas de inundación se comprueba que las parcelas donde se prevén las actuaciones no se encuentran afectadas por la inundabilidad para el periodo de retorno de 100 años, y presenta calados con un máximo de 100 cm para el periodo de retorno de 500 años.  
Por tanto, una vez comprobado que la actuación se ubica en zona inundable asociada al periodo de retorno de 500 años, y conforme al artículo 14.bis, del reglamento de dominio público hidráulico, con fecha 9 de julio de 2018, el promotor remite declaración responsable en la que expresa claramente que conoce y asume el riesgo existente y las medidas de protección civil aplicables al caso, comprometiéndose a trasladar esa información a los posibles afectados, con independencia de las medidas complementarias que estime oportuno adoptar para su protección.  
Respecto al resto de riesgos, en la zona del proyecto el riesgo actual de erosión oscila entre muy bajo, 0-7 tm/ha/año, para la zona baja del valle próxima al río Vernissa y riesgo alto, 40-100 tm/ha·año para las zonas de ladera situadas al norte y muy alto, >100 tm/ha/año para las laderas situadas al sur de la zona regable. El riesgo potencial pasaría a moderado para la zona baja del valle y muy alto ambas laderas situadas al norte y sur de la zona regable.  
En la zona afectada por las obras existen zonas cartografiadas con riesgo de deslizamiento entre bajo y medio en las zonas de ladera situadas al norte y sur de la zona regable. Existiendo una zona con riego de desprendimientos en la zona más elevada de la ladera situada al sur.  
En las zonas con predominio de terrenos margosos el riesgo sobre los acuíferos (vulnerabilidad de acuíferos) es bajo mientras que en zonas de suelos gravosos y con predomino de dolomías (zonas próximas al cauce y laderas de la Sierra Marxuquera), el riesgo es alto.  
Respecto a los elementos de flora y fauna existentes, según indica el documento ambiental, en la zona no existen elementos de interés. La vegetación existente en las zonas próximas a la prevista modernización es típica del monte mediterráneo con predominio de la especie Pinus halepensis mientras que la zona donde se ejecutará el proyecto es una zona agrícola cuya única presencia de elementos naturales se manifiesta a través de la vegetación ruderal y arvense.  
Los cursos fluviales de la zona están fuertemente modificados a causa de la influencia antrópica y sin que se hayan detectado formaciones vegetales de interés. Entre la vegetación del cañal puede encontrarse de forma esporádica ejemplares de Nerium oleander, Tamarix gallica, Typha latifolia, Rubus ulmifolius, Rhamnus lycioides.  
Respecto a la fauna existente, la base de datos de biodiversidad de la Generalitat Valenciana muestra la posible presencia de las especies Aquila fasciata y Anax imperator.  
El proyecto no se ubica en el ámbito de espacios naturales protegidos. Respecto a la ubicación de las obras y las afecciones en materia de biodiversidad y espacios naturales protegidos, el 18 de mayo de 2018 el Servicio de Vida Silvestre emite informe del cual se resume y extrae lo siguiente:  
«El ámbito de actuación no afecta directamente a ningún espacio de la Red Natura 2000, microrreserva de flora o reserva de fauna. El proyecto se desarrolla en el límite de la ZEPA «Montdúber-Marjal de La Safor» y de la «reserva de fauna de les Rates Penades de Ròtova» que a su vez es microrreserva LIC y ZEC».  
En cuanto a las especies prioritarias, de acuerdo con el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana, se encuentran las siguientes especies protegidas:  
- Biarum dispar: se trata de un taxón protegido no catalogado.  
Ohioglossum lusitanicum: se trata de un taxón protegido no catalogado.  
- Pteris vittata: se trata de un taxón protegido catalogado incluido en el catálogo valenciano de especies de flora amenazadas con la categoría de vulnerable.  
Añade el informe que las dos primeras especies se localizan fuera del ámbito de actuación mientras que en el caso de Pteris vittata, no existen registros recientes de la especie en la zona.  
Otras especies que pueden encontrarse en la zona son: Myotis capaccini (incluido en el catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas (en adelante CVEFA) en la categoría de en peligro de extinción), Aquila fasciata (CVEFA, en la categoría de vulnerable), Riparia riparia (CVEFA en la categoría de vulnerable), Mauremys leprosa, Circaetus gallicus, Alcedo atthis.  
El informe indica que ninguna de estas especies se encuentra en el área de actuación. En el caso de Circaetus gallicus, no es previsible que las obras proyectadas causen afección a la especie.  
El informe continúa: «(?) debido a la proximidad de espacios protegidos y de fauna prioritaria la nueva balsa proyectada deberá contar con las correspondientes estructuras antiahogamiento con tal de evitar eventuales episodios de ahogamiento de fauna protegida.»  
Y concluye el informe: «De acuerdo con lo que se establece en el artículo 46.4 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, de patrimonio natural y biodiversidad y lo que se prevé en el artículo 14 quinquies, apartados 1 y 2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana este servicio considera que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, siempre que se respeten las consideraciones hechas».  
c) Características del potencial impacto: se analizan las características de los impactos según las diferentes acciones del proyecto así como sobre el valor que puede resultar afectado:  
- Ocupación de los terrenos: se producirá una ocupación de los terrenos en fase de obras a causa de la realización de los trabajos necesarios para la instalación de las tuberías. La ocupación se producirá en el interior de caminos y parcelas agrícolas sin afectar a elementos ambientales de interés. La afección será temporal y reversible.  
En el caso de los cabezales de riego y depósito de agua la afección será de carácter permanente aunque el impacto será bajo ya que no se afectan bienes de terceros ni elementos medioambientales de relevancia.  
Debido a la ocupación de terrenos en fase de obras se producirá una afección sobre el paisaje de carácter temporal y reversible salvo en el caso de los cabezales de riego y depósito cuyos efectos perdurarán en fase de funcionamiento.  
Los impactos de esta acción se valoran como compatibles.  
- Movimientos de tierra: afectarán a la estructura del suelo pudiendo producirse alteración del relieve, aumento de la escorrentía, riesgo de erosión así como afección a flora y fauna. No obstante estos impactos serán temporales y se recuperarán una vez finalice la fase de obras. Los impactos se valoran como compatibles excepto el riesgo de erosión que se valora como moderado.  
Con el fin de minimizar los impactos generados la tierra vegetal se retirará y acopiará y mantendrá para su reutilización en la fase de restauración del terreno, se evitará la compactación de suelos vigilando el tránsito de la maquinaria. En el caso que se produzcan compactaciones se procederá al escarificado de la zona afectada y a la reposición de la tierra vegetal. Con este mismo fin se repondrán los muretes que hayan sido afectados y se hidrosembrarán las zonas con pendiente mayor del 5 %.  
- Afección a la atmósfera por emisión de polvo, ruido y gases contaminantes: durante la fase de obras el tránsito de vehículos y las acciones necesarias para proceder a la ejecución de las obras por parte de estos afectarán negativamente a la calidad del aire, flora, fauna y población. Los impactos se valoran como moderados en el caso de los efectos causados por la emisión de polvo y compatibles respecto a la generación de ruidos y emisión de gases contaminantes.  
Las medidas correctoras a implantar serán el riego de zona de obras y zonas de acopios y la reducción de la velocidad de circulación de vehículos.  
- Cruce de cauces: para el tendido de la red de riego será necesario cruzar diversos cauces, el río Vernissa en cuatro puntos así como los barrancos del Castell, del Cosí, de la Daia, de la Granja y del Juncar.  
Salvo el río Vernissa por el que suele discurrir caudal de manera casi permanente durante las estaciones húmedas, el resto de cauces afectados suelen permanecer secos y sus zonas de paso ocupadas por badenes de caminos ejecutados en hormigón por lo que la afección al lecho del cauce y a la flora no serán en general relevantes.  
Los impactos más relevantes se califican de moderados y serán sobre la flora y fauna y el régimen de escorrentías.  
Las medidas correctoras propuestas son: realización de cruces de los cauces en época estival y en sentido perpendicular al cauce siguiendo las prescripciones del órgano de cuenca. En el caso que haya afección a vegetación los restos se triturarán se gestionarán de forma que no generen problemas por arrastres en caso de crecida de estos cauces.  
El cruce de cauces hídricos fue autorizado por el órgano de cuenca mediante la Resolución del 19 de julio de 2018 anteriormente citada. En ella se especifican las características que deberá tener el cruce del cauce, autoriza a ubicar las conducciones en zona de policía y utilizar de manera puntual y en caso de necesidad la zona de servidumbre.  
La resolución impone una serie de condicionantes ambientales tales como el cumplimiento del artículo 14.bis del reglamento del dominio público hidráulico así como lo establecido en la normativa del PATRICOVA (plan de acción territorial de carácter sectorial para la prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana), realizar las obras de forma ordenada para no dañar el cauce ni sus márgenes, no depositar materiales que causen sobreelevaciones o alteraciones bruscas de la morfología del terreno, no depositar en cauces materiales que puedan contaminar las aguas, respetar la zona de uso público de 5 metros de anchura, entre otros.  
- Ocupación de caminos rurales y vías pecuarias:  
Con la ejecución de las conducciones de la red de distribución, se verán afectados buena parte de la red de caminos rurales existentes en la zona regable, tanto por cruzamiento, como por ejecución de la canalización bajo su firme. También se verán afectadas las vías pecuarias denominadas colada del camino viejo de Gandía en 1.875 m y colada de Castellonet en 781 m.  
Esta acción del proyecto ocasionará impactos moderados sobre la población, fauna y sector primario.  
Con el fin de que la afección sobre los caminos no genere afección entre la población, se señalizarán los caminos afectados por las obras y se habilitarán, en caso necesario, desvíos alternativos. En el caso de las vías pecuarias se cumplirán las limitaciones de la autorización administrativa.  
- Generación de residuos y vertidos: en la ejecución de las obras se van a emplear distintos materiales que generarán residuos tales como escombros, restos de tuberías y otros.  
El uso de maquinaria pesada en los trabajos de los movimientos de tierra puede producir vertidos accidentales de aceites y combustibles a causa de averías.  
La generación de residuos y los vertidos accidentales pueden causar impactos en la flora, fauna, población, aguas superficiales y subterráneas, paisaje y suelo. Dado que es posible aplicar medidas correctoras, el impacto se valora como compatible.  
La medida correctora propuesta es hacer cumplir con la legislación vigente en la materia realizando una gestión de residuos acordes con su naturaleza, derivando los residuos a gestor autorizado y realizando un adecuado mantenimiento de la maquinaria para evitar vertidos accidentales.  
- Socioeconomía: dada la magnitud de las obras se espera que estas tengan repercusiones favorables en la economía local y el empleo.  
  
- Patrimonio cultural: la prospección arqueológica fue autorizada el 16 de agosto de 2017 por la Dirección Territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
Realizada la prospección se elaboró la memoria de impacto patrimonial cuyas conclusiones son las siguientes:  
De la consulta a las bases de datos se ha detectado que existen 4 yacimientos arqueológicos catalogados que se encuentran en el área objeto de la prospección (500 m alrededor del perímetro exterior de las obras) y dos elementos etnológicos catalogados.  
La prospección arqueológica superficial ha detectado la existencia de posibles nuevos yacimientos en los tres términos municipales afectados por lo que en total serían 9 los elementos sobre los que podría darse un impacto que se valora como severo.  
Para el análisis del impacto se han tenido en cuenta los futuros movimientos de tierra, la realización de zanjas y los diversos tipos de acondicionamiento que podrían afectar a los restos arqueológicos, etnográficos o histórico-artísticos no catalogados si bien en un principio no se espera afección directa sobre elementos etnográficos.  
Las medidas preventivas propuestas son de dos tipos:  
- Zonas donde en principio no existen restos: se realizaría el control de la ubicación de zonas de acopio o préstamo, revisión pormenorizada del replanteo de la obra con el fin de detectar elementos no visibles actualmente a causa de la vegetación y por lo tanto no detectados en la prospección.  
- Zonas donde existen yacimientos conocidos: se procederá a la señalización y balizamiento de los elementos arqueológicos antes del comienzo de las obras, prohibición de cualquier tipo de remoción de tierras en las inmediaciones de los elementos detectados, realización de las obras ajustándose de forma estricta al proyecto en el entorno de cada yacimiento, seguimiento y control de todas las remociones de tierra a realizar en las proximidades de los yacimientos para controlar la aparición de restos o estructuras de carácter arqueológico. En caso necesario, desbroce a mano de la vegetación, y levantamiento topográfico detallado del elemento existente.  
Los resultados obtenidos de la prospección arqueológica fueron remitidos el 10 de enero de 2020 a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte para la emisión del artículo regulado en el artículo 11 de la Ley /1998, del patrimonio cultural valenciano.  
Fase de explotación: la valoración realizada en el documento ambiental respecto a los impactos previsibles en la fase de explotación del proyecto son los siguientes:  
- Presencia de infraestructuras: concluidas las obras, la presencia de cabezales de riego y depósito causará una serie de afecciones como la detracción de caudales de origen superficial y subterráneo con posibles repercusiones para la flora y fauna.  
Las infraestructuras pueden causar impactos sobre el paisaje. Los cabezales quedarán ocultos por la vegetación y por estar situados en vaguadas, a cota más baja que los cultivos.  
Las infraestructuras enterradas no causarán efectos sobre el paisaje. Únicamente quedarán los hidrantes multiusuario como elementos que se repetirán en el paisaje. Se considera que estos elementos no generarán efectos relevantes sobre el paisaje debido a que son estructuras típicas del regadío y de la actividad agraria.  
En cualquier caso, se trata de un impacto negativo aunque de carácter moderado cuyos efectos pueden minimizarse mediante la aplicación de medidas correctoras tales como la reducción de la entidad de las excavaciones en la medida de lo posible, procurar que la restauración del terreno se ajuste a la topografía original, reutilizar los materiales sobrantes en la restauración de la zona de obras, revegetar los taludes generados.  
Con el fin de disminuir el impacto visual, alrededor de las parcelas donde se ubican los cabezales, se plantará una pantalla verde formada por setos y arbolado de porte alto.  
- Funcionamiento de la infraestructura: se darán efectos positivos como la mejora de la disponibilidad del agua de riego, la mejora socioeconómica de las explotaciones y la disminución de la presión sobre los recursos hídricos, menor contaminación de aguas subterráneas al disminuir las pérdidas por percolación profunda y con ello de fertilizantes.  
Estos impactos se valoran como positivos a corto plazo y permanentes.  
El funcionamiento nocturno de las instalaciones puede generar molestias a las poblaciones cercanas por ruido afectando además a la fauna causando un impacto negativo permanente por lo que se valora como moderado.  
Con el fin de disminuir el impacto generado se procederá a insonorizar las obras de fábrica donde se ubica la bomba instalar.  
En la fase de explotación de las instalaciones se habilitarán medidas correctoras tales como el mantenimiento de albercas para su uso por anfibios y el mantenimiento de las plantaciones realizadas en las parcelas donde se ubican los cabezales hasta su total establecimiento.  
- Fase de abandono: Al final de la vida útil la permanencia de las instalaciones puede generar impactos sobre el suelo y un aumento de la generación de residuos. Debido a la posibilidad de establecer medidas correctoras, el impacto se valora como compatible.  
Por último debe señalarse que las medidas correctoras se iniciaron en la fase de diseño del proyecto bajo los criterios de minimizar el movimiento de tierras, la pérdida de terreno, la incidencia en el paisaje y en fase de obras está previsto que se realice un control de la ejecución de todas las medidas preventivas y correctoras propuestas.  
Como síntesis se concluye que el proyecto no generará impactos ambientales severos siendo la mayoría de ellos compatibles o moderados siendo posible aplicar medidas preventivas y correctoras para reducir la incidencia ambiental del proyecto. Cabe señalar que la realización del proyecto conlleva impactos positivos en la mejora del empleo de los recursos hídricos favoreciendo la sostenibilidad de las explotaciones agrarias.  
  
Consideraciones del órgano ambiental:  
En general los efectos ambientales de la modernización prevista no serán efectos significativos siempre que se cumplan con las medidas preventivas y correctoras diseñadas atendiendo a que no va a aumentarse el uso del agua, no va a aumentarse la superficie objeto de riego no existe afección directa o indirecta a espacios naturales protegidos o especies de flora o fauna de interés.  
Se han valorado los riesgos existentes en la zona excepto el riesgo de incendio que debe considerarse debido a la cercanía del proyecto a las zonas forestales (adyacentes a la zona del proyecto o a menos de 500 metros) consideradas como terreno forestal estratégico por ser zonas de alta productividad en el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
Referente a las zonas inundables que afectan a las parcelas donde se ubicarán los cabezales, el órgano de cuenca ha advertido del riesgo y ha otorgado los permisos oportunos. Las parcelas donde se ubicarán los cabezales coinciden con los puntos de toma o extracción de aguas por lo que, aunque queda justificada la ubicación, y si bien las actuaciones no están expresamente prohibidas en la normativa del PATRICOVA, sí debe cumplirse con la referida normativa y justificar la necesidad de ocupar el espacio afectado por riesgo de inundación y diseñar las edificaciones teniendo en cuenta el riesgo existente en cumplimiento del artículo 14bis del reglamento del dominio público hidráulico.  
En referencia al patrimonio cultural, en el perímetro considerado han aparecido restos integrantes del patrimonio cultural y otros que hacen sospechar la posible presencia de tales elementos. La memoria de impacto patrimonial ha propuesto medidas preventivas y correctoras para evitar impactos sobre los bienes culturales. No obstante, en cumplimiento de la legislación vigente en la materia no podrá procederse a autorizar el proyecto hasta que el órgano competente en cultura emita el preceptivo informe y se pronuncie sobre la viabilidad de las medidas preventivas y correctoras propuestas.  
En relación con la necesidad de establecer medidas preventivas para evitar ahogamiento de fauna, deberán implementarse medidas correctoras.  
Por otra parte, los tres términos municipales están designados como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias. De acuerdo con el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, el término de Castellonet de la Conquesta está incluido como zona vulnerable asociado a masas de agua subterráneas y superficiales y los términos municipales de Almiserà y Lloc Nou de San Jeroni asociados a masas de agua superficiales.  
Por ello el proyecto de sustitución de riego a manta por riego por goteo debe cumplir con el programa de actuación en zonas vulnerables establecido en el anexo III de la Orden 10/2018, de 27 de febrero, del la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, sobre la utilización de materias orgánicas fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana, estableciendo programas de fertirrigación a nivel de la comunidad de regantes que ajusten las dosis de fertilizantes nitrogenados a las necesidades de los cultivos pero teniendo en cuenta el contenido de nitratos de las aguas subterráneas o superficiales de las que se abastecen cada superficie de riego.  
Por lo tanto, se considera necesario ampliar las medidas preventivas y correctoras del documento ambiental para evitar que el proyecto genere efectos ambientales significativos y para contribuir a la minimización de efectos significativos actuales.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de un informe de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante resolución de 9 de agosto de 2019 el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental (DOGV. Núm. 8614, de 16.08.2019).  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Emitir informe de impacto ambiental al proyecto obras de red de distribución para el riego localizado de alta frecuencia en la zona regable de la Comunitat de Regants i Usuaris Pou de Crist de l'Ampar i Sant Roc y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, considerando que con el cumplimiento de los condicionantes del apartado segundo el proyecto no tendrá a priori efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
Segundo  
El proyecto se efectuará de acuerdo con el contenido del documento ambiental y los siguientes condicionantes:  
1. Patrimonio cultural: con anterioridad a la aprobación o autorización sustantiva del proyecto se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano sin cuyo sentido favorable no podrá autorizarse su realización.  
2. Vías pecuarias: se solicitará autorización de ocupación de las vías pecuarias afectadas por la red de tuberías. El resto de infraestructuras de riego superficiales tales como hidrantes deberá respetar sus dominios o anchuras legales. Con el fin de hacer efectivo este respeto se aportará al órgano competente en vías pecuarias planos donde se ubiquen estas infraestructuras a efectos de que este se pronuncie sobre la idoneidad de su ubicación.  
3. Vegetación: en el desbroce de vegetación y cuando afecte a especies exóticas o invasoras, se tendrán en cuenta las medidas de gestión establecidas en el Decreto 213/2009, de 20 de noviembre, del Consell, por el que se aprueban medidas para el control de especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana.  
4. Riesgos:  
a) Incendios forestales:  
El proyecto incorporará el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat. Se respetarán las medidas preventivas establecidas en dicho Decreto así como las que sean de aplicación según el estado de preemergencia para incendios forestales establecido diariamente.  
Se propondrá al órgano competente en extinción de incendios la utilización del depósito como punto de abastecimiento de agua.  
b) Inundabilidad de los terrenos: se justificará, en cumplimiento del artículo 18 del plan de acción territorial de carácter sectorial para la prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), que los cabezales no pueden ubicarse en suelos no afectados por riesgo de inundación debiendo obtenerse informe favorable del órgano competente en ordenación territorial. En caso de informe favorable deberá tenerse en cuenta que las infraestructuras deberán diseñarse teniendo en cuenta el riesgo existente.  
5. La comunidad de regantes realizará un uso sostenible del agua ajustándose a las dotaciones de cultivo, no realizando cambios en los cultivos que supongan un incremento de la demanda de agua.  
6. Fauna: el depósito de agua deberá dotarse de rampas que permitan la salida de ejemplares de fauna.  
7. Se establecerán para la fase de funcionamiento programas de fertirrigación a nivel de comunidad de regantes ajustando las dosis de fertilizantes nitrogenados a las necesidades de los cultivos, pero teniendo en cuenta el contenido de nitratos de las aguas subterráneas o superficiales de las que se abastecen cada superficie de riego.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en los puntos 3 y 4 del artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, modificada por la Ley 9/2018 el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, modificada por la Ley 9/2018 el informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de lo que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto en su caso, de autorización del proyecto.  
  
València, 21 de abril de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 22 de marzo de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML