Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5606, del 25-09-2007 (2007/11701)

DECRET 159/2007, de 21 de setembre, del Consell, pel qual s'establix el currículum de les ensenyances elementals de Música i es regula l'accés a estes ensenyances.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2007/09/21/159**

### Versions

 22/05/2020 - Actualitat  16/09/2014 - 21/05/2020  02/09/2014 - 15/09/2014  Text inicial: 26/09/2007 - 01/09/2014 

### Dades del document

Número de DOGV
:   5606

Data del DOGV
:   25-09-2007

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2007/11701

CVE


Data del document
:   21-09-2007

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [accés a l'educació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [música](javascript:void(0))
    * [programa d'ensenyament](javascript:void(0))
    * [educació artística](javascript:void(0))
    * [legislació escolar](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

 

**Versió vigent: 22.05.2020 -**

 

**Decret 159/2007, de 21 de setembre, del Consell, pel qual s'establix el currículum de les ensenyances elementals de Música i es regula l'accés a estes ensenyances.**

 

[**(DOGV núm. 5606 de 25.09.2007)**](http://www.dogv.gva.es/datos/2007/09/25/pdf/2007_11701.pdf)**Ref. 012102/2007**

 

 

L'article 48.1, de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació (BOE, 04.05.2006), confereix a les administracions educatives les competències per a determinar les característiques i l'organització de les ensenyances elementals de Música i de Dansa.

En establir el currículum de les ensenyances elementals de Música que es regulen en el present decret, s'han pres com a referència les especials circumstàncies que concorren en la realitat de l'ensenyança musical en la nostra Comunitat, en la qual, en general, el primer contacte dels xiquets amb la música es manifesta a una edat molt primerenca.

Els nous estudis elementals de música es plantegen amb dos finalitats clarament definides: la formació musical dels xiquets i de les xiquetes que no han tingut oportunitat d'iniciar-se en la pràctica musical i la d'aquells que, després d'iniciar estudis no reglats en l'àmplia xarxa d'escoles de música, públiques i privades, localitzades en pràcticament tota la geografia valenciana, desitgen incorporar-se a l'ensenyança reglada.

Precisament, l'oportunitat que ens ofereix la nova ordenació acadèmica per a ajustar el currículum de les ensenyances elementals de Música a l'especificitat de cada Comunitat, ha permés establir el procediment perquè els alumnes puguen accedir, per mitjà de la superació d'una prova de coneixements i destreses tècniques, a un curs diferent del primer.

Les ensenyances elementals de Música, d'aplicació en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, s'estructuren en quatre cursos acadèmics. Les matèries que configuren el currículum d'estes ensenyances es concreten en l'estudi del llenguatge musical i en l'aprenentatge de la tècnica d'una especialitat instrumental. Estos coneixements es complementen amb la pràctica instrumental de conjunt i la pràctica coral.

El present decret, que regula les ensenyances elementals de Música en la Comunitat Valenciana, manté la convocatória de proves extraordinàries per a l'obtenció directa del certificat d'estudis elementals, amb la intenció que els alumnes no escolaritzats en els conservatoris o centres autoritzats puguen obtindre la certificació oficial corresponent a este nivell acadèmic en el moment en què aconseguisquen el grau de coneixements teórics i pràctics que s’estableixen en la present norma.

Per tot aixó, amb el dictamen previ del Consell Escolar Valencià, a proposta del conseller d'Educació, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 21 de setembre de 2007,

 

 

DECRETE

 

CAPÍTOL I. De la finalitat i organització de les ensenyances elementals de música

 

**Article 1. Objecte**

1. Correspon a la conselleria competent en matèria d'Educació regular i organitzar les ensenyances elementals de Música en l'àmbit de les seues competències. El present decret estableix el currículum i regula l'organització de les ensenyances elementals de Música, en virtut del que disposa l'article 48, punt 1, del Capítol VI de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació.

2. Igualment, este decret regula la prova d'aptituds que permetrà l'ingrés a les ensenyances elementals, així com la prova que permetrà l'accés directe als cursos diferents del primer. També estableix els documents d'avaluació propis d'estes ensenyances.

 

**Article 2. Àmbit d'aplicació**

Este decret s'aplicarà en tots els centres de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana que impartisquen les ensenyances que es regulen en esta norma.

 

**Article 3. Finalitat i organització**

1. Les ensenyances elementals de Música tenen com a finalitat proporcionar a l'alumnat una formació artística de qualitat i garantir la seua qualificació en el nivell competencial propi d'estes ensenyances.

2. La finalitat de les ensenyances elementals de Música s'ordena en tres funcions bàsiques: formativa, orientadora i preparatória per a les ensenyances professionals de Música.

3. Les ensenyances elementals de Música tindran una estructura de quatre cursos de duració.

 

**Article 4. Objectius generals de les ensenyances elementals de Música**

Les ensenyances elementals de Música tenen com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes i les alumnes capacitats generals, els valors cívics propis del sistema educatiu i, a més, les capacitats següents:

a) Apreciar la importància de la música com a llenguatge artístic i com a mitjà d'expressió cultural dels pobles i de les persones.

b) Adquirir i desenrotllar la sensibilitat musical a través de la interpretació i del gaudi de la música de les diferents èpoques, gèneres i estils, per a enriquir les possibilitats de comunicació i de realització personal.

c) Interpretar en públic amb la suficient seguretat en un mateix, per a comprendre la funció comunicativa de la interpretació musical.

d) Interpretar música en grup, per a habituar-se a escoltar altres veus o instruments i adaptar-se a l'equilibri del conjunt.

e) Ser conscient de la importància del treball individual i adquirir les tècniques d'estudi que permetran l'autonomia en el treball i la valoració d'este.

f) Valorar el silenci com a element indispensable per a desenrotllar la concentració, l'audició interna i el pensament musical, així com la seua funció expressiva en el discurs musical.

g) Conéixer i valorar la importància de la música própia de la Comunitat Valenciana, així com les seues característiques i manifestacions més importants.

h)Adquirir l'autonomia adequada, en l'àmbit de l'audició, de la comprensió i de l'expressió musical.

i) Conéixer i aplicar les tècniques de l'instrument, d'acord amb les exigències de les obres.

 

**Article 5. Especialitats de les ensenyances elementals de Música******[1]****

Són especialitats de les ensenyances elementals de Música:

Acordió.

Arpa.

Clarinet.

Clavecí.

Contrabaix.

Dolçaina.

Fagot.

Flauta travessera.

Flauta dolça.

Guitarra.

Instruments de plectre.

Oboé.

Percussió.

Piano.

Saxófon.

Trombó.

Trompa.

Trompeta.

Tuba.

Viola.

Viola de Gamba.

Violí.

Violoncel

 

 

CAPÍTOL II. Del currículum

 

**Article 6. Currículum**

1. Segons el que disposa este decret, s'entén per currículum de les ensenyances elementals de Música el conjunt d'objectius, continguts, principis metodológics i criteris d'avaluació que han de regular el procés d'ensenyança/aprenentatge d'estes ensenyances i que s'inclouen en l'annex I d'este decret.

2. La distribució per cursos i el total d'hores de cada assignatura per especialitat s'establix en l'annex II d'este decret.

3. En l'annex III del present decret figura la relació numèrica professor/alumne, d'aplicació a les ensenyances regulades en esta norma.

4. Correspon a la conselleria competent en matèria d'Educació regular l'organització i el règim acadèmic dels centres integrats que impartisquen les ensenyances elementals de Música i l'Educació Primària, per mitjà de les adaptacions curriculars corresponents. La finalitat de les ensenyances elementals de música s'ordena en tres funcions bàsiques: formativa, orientadora i preparatória per a les ensenyances professionals de Música.

 

 

CAPÍTOL III. De l'ingrés en les ensenyances elementals de música

 

**Article 7. Ingrés**

1. El consell escolar de cada centre públic, o l'órgan competent en el cas de centres privats, establirà, respectant les instruccions que dicte amb esta finalitat la conselleria competent en matèria d'Educació, el procediment d'ingrés a les ensenyances elementals de Música, d'acord amb el projecte educatiu i amb les possibilitats organitzatives del centre docent.

2. Per a iniciar els estudis del primer curs de les ensenyances elementals de Música serà necessari realitzar una prova, mitjançant la qual es valoraran les aptituds de l'aspirant per a cursar les dites ensenyances.

3. Les ensenyances elementals de Música es cursaran ordinàriament entre els huit i els dotze anys d'edat. L'inici de les ensenyances elementals amb menys de huit anys o més de dotze s'entendrà com a excepcional. En este cas, la conselleria competent en matèria d'Educació atendrà el tractament d'esta excepcionalitat.

4. Els conservatoris i centres autoritzats de música, de caràcter reglat, de l'àmbit de gestió de la conselleria competent en matèria d'Educació, establiran en els seus projectes educatius els criteris de valoració de les proves d'ingrés, ateses les aptituds dels aspirants per a cursar les especialitats sol·licitades i l'edat idónia establida.

5. La prova d'ingrés als centres que imparteixen les ensenyances elementals de Música es realitzarà en una única convocatória en el mes de setembre, efectuada pel centre docent corresponent.

 

**Article 8. Adjudicació de places escolars**

1. L'adjudicació de les places escolars vacants en cada especialitat es realitzarà d'acord amb les puntuacions finals obtingudes en les proves d'ingrés.

2. L'elaboració d'estes proves, així com la seua estructuració, competeix a l'órgan de coordinació docent del centre que corresponga.

3. La realització i valoració de les proves serà a càrrec d'una comissió de valoració designada pel director del centre.

 

**Article 9. De l'accés a altres cursos diferents de primer**

1. Es podrà accedir a cada curs de les ensenyances elementals sense haver cursat els anteriors, sempre que, a través d'una prova realitzada davant d'una comissió d'avaluació designada pel director del centre, l'aspirant demostre posseir els coneixements tècnics, instrumentals i teoricopràctics necessaris per a seguir amb aprofitament les ensenyances corresponents, valorant-se l'edat idónia.

2. Les proves, que tindran l'estructura i l'organització que el Projecte Educatiu del Centre determine, versaran sobre els continguts dels cursos precedents a aquell a què l'aspirant opta.

3. La prova d'accés a cada curs de les ensenyances regulades en este decret es realitzarà en una convocatória anual durant el mes de setembre, efectuada pel centre docent. Els centres obriran, amb la suficient antelació, un termini perquè els interessats sol·liciten el curs i l'especialitat a la qual volen accedir.

4. La superació d'esta prova d'accés faculta exclusivament per a matricular-se en el curs acadèmic per al qual haja sigut convocada.

5. La prova d'accés a cursos diferents de primer es realitzarà en les condicions que determine la conselleria competent en matèria d'educació. ****[2]****

 

**Article 10. Reclamació de qualificacions a la prova d'accés**

1. S'establix un període de tres dies hàbils, a partir de la publicació dels resultats de la prova, perquè els aspirants puguen presentar reclamació contra la puntuació aconseguida en la prova d'ingrés a primer curs i a un curs distint del primer a les ensenyances elementals de Música. Esta reclamació es farà per escrit i es dirigirà al director del centre, amb l'al·legació, en cada cas, dels motius que consideren oportuns. El director del centre, amb l'informe previ de la comissió de valoració, resoldrà en el termini de tres dies hàbils.

2. Els interessats podran interposar un recurs d'alçada davant del director territorial d'Educació, en els terminis que estableix l'article 115 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.

 

**Article 11. Admissió i matriculació**

1. L'admissió d'alumnes estarà sotmesa als principis d'igualtat, mèrit i capacitat, i supeditada als resultats obtinguts en les proves referides.

2. L'oferta de places escolars en les ensenyances elementals de Música que han de convocar anualment els centres de titularitat de la conselleria competent en matèria d'Educació serà determinada per l'administració educativa valenciana.

3. L'alumnat no podrà simultaniejar les ensenyances elementals de Música en dos centres. Conseqüentment, cada alumne o alumna tindrà un únic expedient acadèmic en un centre només.

 

**Article 12. Assignatures comunes i própies de l'especialitat**

1. Són assignatures comunes a tot el currículum de les ensenyances elementals: Llenguatge Musical i Cor.

2. Són assignatures própies de l'especialitat: Instrument individual i Conjunt.

3. Els alumnes i les alumnes que cursen més d'una especialitat únicament cursaran les assignatures comunes en una. Una vegada superades en una especialitat, la qualificació obtinguda serà vàlida per a la resta d'especialitats. En els documents d'avaluació de cada especialitat es farà constar la qualificació de les assignatures comunes superades.

 

**Article 13. Ampliació de matrícula**

És competència del consell escolar de cada centre públic, o dels órgans competents en el cas de centres privats, autoritzar amb caràcter excepcional la matriculació en més d'un curs d'aquells alumnes que, amb l'orientació prèvia del professorat, així ho sol·liciten, sempre que el conjunt de professors que imparteixen classes als dits alumnes assegure la seua adequada capacitat d'aprenentatge per a cursar les ensenyances en les condicions establides.

 

 

CAPÍTOL IV. De l'avaluació, l'acció tutorial, la promoció i la permanència

 

**Article 14. Avaluació**

1. Els professors avaluaran l'aprenentatge dels alumnes, els processos d'ensenyança i la seua própia pràctica docent.

2. L'avaluació de l'aprenentatge dels alumnes serà contínua i integradora, encara que diferenciada segons les distintes assignatures del currículum.

3. L'avaluació de l'alumnat en les ensenyances elementals de Música es durà a terme tenint en compte els objectius educatius i els criteris d'avaluació establits en el currículum que s'aprova en este decret, i en coherència amb el projecte educatiu elaborat pel centre docent.

4. L'avaluació serà realitzada pel conjunt de professors de l'alumne coordinats pel professor tutor, actuant els dits professors de manera integrada al llarg del procés d'avaluació i en l'adopció de les decisions resultants del dit procés.

5. L'avaluació final i qualificació de l'alumnat es realitzarà en el mes de juny.

6. Els resultats de l'avaluació final de les distintes assignatures que componen el currículum s'expressaran per mitjà de l'escala numèrica d'1 a 10 sense decimals, i es consideraran positives les qualificacions iguals o superiors a cinc i negatives les inferiors a cinc.

7. Els resultats de l'avaluació, i si és el cas les qualificacions, s'expressaran en els termes següents:

Insuficient: 1, 2, 3 o 4.

Suficient: 5.

Bé: 6.

Notable: 7 o 8.

Excel·lent: 9 o 10.

8. La nota mitjana del curs serà la mitjana aritmètica de les qualificacions de totes les matèries de l'especialitat cursades per l'alumnat, expressada amb una aproximació de dos decimals per mitjà d'arredoniment.

 

**Article 15. Tutoria**

1. L'acció tutorial, que forma part de la funció docent, es desenrotllarà al llarg de les ensenyances elementals de Música.

2. El professor tutor tindrà la responsabilitat de coordinar tant l'avaluació com la funció d'orientació de l'alumnat.

3. El professor tutor serà el professor de l'especialitat que curse l'alumne. Els centres educatius inclouran plans d'acció tutorial en els seus projectes educatius.

Els centres educatius promouran compromisos educatius entre les famílies i tutors legals, i el centre mateix, en què es contemplen activitats per a millorar el rendiment acadèmic dels alumnes.

 

**Article 16. Promoció**

1. Els alumnes promocionaran de curs quan hagen superat la totalitat de les assignatures de cada curs o quan tinguen avaluació negativa en una assignatura com a màxim. En el supósit d'assignatures pendents referides a la pràctica instrumental, la recuperació haurà de realitzar-se en la classe del curs següent. Per a la resta d'assignatures, els centres establiran en els seus projectes educatius els criteris per a recuperar-les. En cap cas es podrà qualificar l'assignatura motiu de promoció sense haver aprovat l'assignatura pendent.

2. Els alumnes que, en acabar el quart curs, tinguen pendents d'avaluació positiva tres assignatures o més, hauran de repetir el curs en la seua totalitat. Quan la qualificació negativa es produïsca en una o en dos assignatures, només serà preceptiu cursar les assignatures pendents

 

**Article 17. Límit de permanencia**

1. El límit de permanència en les ensenyances elementals de Música serà de cinc anys. L'alumne no podrà romandre més de dos anys en el mateix curs.

2. La conselleria competent en matèria d'Educació podrà autoritzar, amb caràcter excepcional, que determinats alumnes puguen ampliar un any més el límit de permanència, en supósits de malaltia greu o d'altres circumstàncies que meresquen una consideració semblant i que impedisquen el normal desenrotllament dels estudis.

 

**Article 18. Certificat d'ensenyances elementals**

1. Els alumnes i les alumnes que hagen superat les ensenyances elementals de Música obtindran el certificat d'Ensenyances Elementals de Música, en el qual constarà l'especialitat cursada.

2. El certificat d'Ensenyances Elementals de Música serà expedit pels conservatoris públics que impartisquen les ensenyances corresponents.

 

**Article 19. Obtenció directa del certificat d'Ensenyances Elementals de Música**

Els conservatoris públics elementals i professionals que impartisquen les ensenyances elementals de Música organitzaran en el primer trimestre del curs proves per a l'obtenció directa del certificat d'Ensenyances Elementals de Música.

 

 

CAPÍTOL V. Correspondència amb altres ensenyances

 

**Article 20. Correspondència amb altres ensenyances**

1. La conselleria competent en matèria d'Educació facilitarà a l'alumnat la possibilitat de cursar simultàniament les ensenyances elementals de Música i l'Educació Primària.

2. A fi de fer efectiu el que preveu l'apartat anterior, es podran adoptar mesures d'organització i d'ordenació acadèmica que inclouran, entre altres, les convalidacions i la coordinació horària entre centres educatius.

 

**Article 21. Admissió prioritària**

La conselleria competent en matèria d'Educació determinarà els centres que impartisquen ensenyances d'Educació Primària i d'Educació Secundària que hauran d'aplicar l'admissió prioritària per a aquells alumnes que cursen simultàniament ensenyances elementals de Música i ensenyances d'Educació Primària i Secundària.

 

 

CAPÍTOL VI. De l'autonomia curricular dels centres

 

**Article 22. Autonomia curricular dels centres**

1. Els equips educatius dels centres docents concretaran i completaran el currículum de les ensenyances elementals de Música per mitjà de l'elaboració del projecte educatiu del seu centre.

2. El projecte educatiu, en l'apartat de concreció del currículum, haurà d'adequar els objectius generals i específics de les ensenyances elementals de Música a les característiques de l'alumnat i l'entorn del centre. També distribuirà per cursos els continguts i objectius específics, adoptarà criteris metodológics generals i unificarà totes les decisions sobre avaluació.

3. El projecte educatiu garantirà l'acció coherent i coordinada dels equips docents, estimulant l'activitat investigadora i el treball en equip dels professors.

4. Els centres, en l'exercici de la seua autonomia, podran adoptar experimentacions, plans de treball, projectes d'innovació educativa i formes d'organització o ampliació de l'horari escolar. Estes hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria d'Educació.

5. Els professors desenrotllaran programacions docents en coherència amb el currículum establit en este decret i amb el projecte educatiu de cada centre.

6. La conselleria competent en matèria d'Educació fomentarà i orientarà l'elaboració de materials curriculars que faciliten el treball del professorat en este sentit.

 

**Article 23. De la figura del pianista acompanyant**

En els centres dependents de la conselleria competent en matèria d'Educació existirà la figura del pianista acompanyant. Estos professors s'integraran en el departament o departaments didàctics corresponents a les especialitats en què exercisquen la seua faena.

 

 

CAPITOL VII. Dels documents d'avaluació

 

**Article 24. Documents d'avaluació**

1. Són documents d'avaluació de les ensenyances elementals de Música, l'expedient acadèmic personal, les actes d'avaluació i els informes d'avaluació individualitzats.

2. Els documents d'avaluació portaran les firmes fefaents de les persones que corresponga en cada cas, amb indicació del càrrec exercit. Així mateix, s'hi farà constar el nom i els cognoms dels firmants.

3. La conselleria competent en matèria d'Educació establirà el format d'estos documents d'avaluació.

 

**Article 25. Trasllats d'expedient**

1. Els trasllats d'expedients d'alumnes que cursen ensenyances elementals de Música en altres centres de caràcter reglat queden condicionats a l'existència de places escolars vacants en cada una de les assignatures que l'alumne haja de cursar en el centre receptor. Les places escolars vacants es convocaran una vegada escolaritzats els alumnes del centre i els que han superat la prova d'aptituds d'ingrés a les ensenyances elementals de Música.

2. Quan un alumne o una alumna es trasllade de centre abans d'haver conclós els estudis d'ensenyances elementals de Música, el centre d'origen trametrà al de destinació, a petició d'este, els corresponents documents d'avaluació, fent constar, en la diligència corresponent, que les qualificacions concorden amb les actes que es custodien en el centre.

3. El trasllat d'expedient d'alumnes que cursen estudis en centres no pertanyents a l'àmbit de gestió de la conselleria competent en matèria d'Educació queda condicionat a l'existència de places vacants en el centre receptor.

4. El centre receptor obrirà el corresponent expedient acadèmic de l'alumne i hi incorporarà les dades acadèmiques trameses pel centre de procedència, sempre que els continguts curriculars de les ensenyances superades en els centres de gestió d'altres administracions s'ajusten als estudis que es regulen en el present decret. Per a aixó, en els centres elementals de música es constituirà la corresponent comissió dictaminadora.

 

**Article 26. Llengües oficials dels documents bàsics**

Els documents d'avaluació seran redactats en les dos llengües oficials de la Comunitat Valenciana.

 

**Article 27**

La conselleria competent en matèria d'Educació garantirà l'adequació de la prova d'accés a les ensenyances professionals de Música al currículum de les ensenyances elementals de Música.

 

 

DISPOSICIÓ ADDICIONAL

 

**Única. Alumnat amb discapacitat i atenció a la diversitat**

1. La conselleria competent en matèria d'Educació adoptarà les mesures oportunes per a l'adaptació del currículum a les necessitats de l'alumnat amb discapacitat i li facilitarà l'accés a estes ensenyances.

2. La conselleria competent en matèria d'Educació, a proposta dels centres educatius, autoritzarà les adaptacions necessàries per a permetre la realització de la prova específica d'ingrés a les persones amb discapacitat que opten a fer-la.

3. Aquells alumnes amb discapacitats que superen les proves específiques, i que s'hi hagen matriculat, seran objecte d'un adequat seguiment pel grup de professors. Els centres que escolaritzen alumnes amb discapacitat disposaran dels recursos necessaris, humans i materials per a atendre el procés d'ensenyança/aprenentatge.

Disposició transitória

Única. Incorporació d'alumnes procedents de plans anteriors amb assignatures pendents

Els alumnes que, a l'entrada en vigor d'este decret, cursen estudis de grau elemental de Música, d'acord amb el pla d'estudis regulat pel Decret 151/1993, pel qual s'establix el currículum dels graus elemental i mitjà de Música i es regula l'accés als dits graus, s'incorporaran als cursos respectius de les ensenyances elementals de Música d'acord amb les condicions que es regulen en la present norma.

 

 

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

 

**Única**

a) Pel que a les ensenyances elementals de Música es refereix, queda derogat el Decret 151/1993, de 17 d'agost, pel qual s'establix el currículum oficial dels graus elemental i mitjà de música i es regula l'accés als dits graus, el Decret 72/1996, de 2 d'abril, i el Decret 90/2006, sense perjuí de la seua aplicació transitória en funció de la nova ordenació del sistema educatiu establit pel Reial Decret 806/2006, de 30 de juny del calendari d'aplicació de la Llei Orgànica d'Educació.

b) També queden derogades totes les disposicions del mateix rang o d'un rang inferior que s'oposen al present decret.

 

 

DISPOSICIONS FINALS

 

**Primera**

S'autoritza la conselleria competent en matèria d'Educació a dictar les disposicions necessàries per a aplicar i desplegar este decret.

 

**Segona**

El present decret entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, si bé els seus efectes acadèmics seran els referits en el calendari d'aplicació de la Llei Orgànica d'Educació, regulat pel Reial Decret 806/2006, de 30 de juny.

 

Valencia, 21 de setembre de 2007.

 

El president de la Generalitat,

Francisco Camps Ortiz

 

El conseller d'Educació,

Alejandro Font de Mora Turón

 

 

ANNEX I  
 Assignatures del grau elemental

 

 

CONJUNT

 

Introducció

Durant els cursos tercer i quart de les ensenyances elementals de Música, l'alumnat arriba a tindre un cert domini bàsic dels continguts referits a l'instrument propi de l'especialitat que cursa, i convé, en extensió de la pràctica coral, oferir-li un espai curricular en què defendre's amb el seu instrument i intentar posar en pràctica les estratègies del conjunt ja avançades en Cor. De l'expressió vocal a l'expressió instrumental. Les dificultats que se li presenten, així com els plantejaments de solució a eixes dificultats, uns dirigits pel professor i uns altres apresos i resolts per la mateixa maduresa i incipient experiència de l'alumnat, donen a esta assignatura una naturalesa d'espai convergent de continguts i d'aplicació de destreses que amb la pràctica s’aconsegueixen refermar.

Véncer les dificultats, suggerides com a reptes, permeten a l'individu créixer en la seua formació a través de l'experiència. Respectant l'espontaneïtat inherent a tot procés creatiu, tant el professor com l'alumne, cada un en el seu àmbit, participen d'un procés d'enriquiment comú. S'arriba, per tant, a l'adquisició d'hàbits que han de ser dirigits i dissenyats per l'equip docent, per a poder donar així els fruits que s'esperen d'esta assignatura. Verdaderament no pot donar-se una diferenciació dels continguts en les ensenyances elementals més enllà del que és justament organitzatiu. La visió de la formació musical i de l'educació artística es mostra com un tot des de l'inici.

La pedagogia més actual, aplicada a les nostres ensenyances elementals, commina al tractament col·legiat de la formació. La transversalitat i l'equilibri són paraules clau dins d'un disseny formatiu de qualitat, ja que s'hi veuen implicats absolutament tots els elements que, a hores d'ara, participen de la construcció del model educatiu. Esta assignatura condueix cap a la integració de matèries, al mateix temps que permet la discriminació positiva, a mesura que es madura en les habilitats i continguts, de tot alló que resulta inherent a les ensenyances musicals, deixant de costat el que no ho és. L'alumnat ha de veure en el disseny de la seua formació sempre el futur immediat que li espera, per a conduir-se decididament cap a este.

Els criteris d'agrupació han d'atendre dins de cada centre l'heterogeneïtat que es pot donar entre els grups a formar. S'aprofita així la idiosincràsia del centre a favor del tractament de la diversitat.

D'esta manera, quan es tracte d'instruments d'agrupació poc tradicional, com pot ser el cas de pianistes, els objectius de l'assignatura s'adequaran als seus continguts propis, reforçant la seua assimilació sense deixar de ser atesos sota la perspectiva del conjunt.

S'obri també una via al coneixement históric de l'instrument i del conjunt en ell mateix; així com també dels compositors i intèrprets, al mateix temps que s’al·ludeix als suports audiovisuals com a recursos de formació auditiva i crítica de gran valor pedagógic.

 

Objectius

Comprendre la funcionalitat del conjunt basant-se en la participació individual.

Potenciar l'expressivitat dins del grup.

Afavorir la creativitat.

Conéixer els instruments musicals i la seua gamma tímbrica i familiaritzar-s'hi.

Aproximar l'alumnat al continu históric dels esdeveniments musicals que es veuen i es tradueixen en continguts per a ell en eixe moment.

Aproximar l'alumnat a la história de l'instrument, dels compositors, dels intèrprets, a la discografia i a la videografia.

Familiaritzar-se amb la pràctica instrumental de conjunt.

Habituar-se al treball de l'assaig.

Desenrotllar la seua capacitat de discriminació auditiva.

Gaudir de la participació en un grup instrumental.

Apreciar la necessitat de la concertació.

Respondre a l'exigència de la pulsació única.

Reconéixer-se dins de la col·lectivitat.

Reconéixer els continguts comuns amb altres matèries.

Reforçar i refermar els continguts apresos en Llenguatge Musical i en Cor.

Potenciar la socialització.

 

Continguts

El grup: la necessitat de la disciplina de conjunt. L'afinació. Les qüestions mecàniques versus les expressives. El domini de l'instrument enfront de les exigències del conjunt. La recepció del compàs. La pulsació externa i la pulsació interna. L'agógica i la dinàmica. La paleta tímbrica. L'escoltament mutu com a base de l'equilibri i l'afinació. Entonació interior i afinació del conjunt. La terminologia específica aplicada. Aproximació a la história dels esdeveniments musicals. L'assaig i la seua tècnica. Pràctica del repertori triat. Aproximació a la música de cambra. Aproximació a la improvisació. La valoració del públic a través de les audicions.

 

Criteris d'avaluació

Valoració de l'actitud de l'alumnat i la seua disposició. Amb este criteri es pretén subratllar la importància per al desenrotllament del model formatiu, de l'actitud positiva cap a la participació en el conjunt. Així mateix, este criteri emfatitza la motivació que pot produir la didàctica aplicada. Per tant, permet avaluar la mateixa pràctica docent.

Realitzar audicions periódiques. Amb este criteri es pretén posar ràpidament a l'alumne en contacte amb el públic i, al mateix temps, potenciar l'activitat musical de l'entorn docent.

Mostrar l'habilitat en el maneig dels termes específics. Amb este criteri es desitja comprovar la voluntat de l'alumnat cap a l'aprofundiment en el fet musical.

Interpretar les peces triades. Amb este, es vol comprovar l'assimilació de continguts i el desenrotllament individual dins del grup. També permet comprovar el desenrotllament general del grup com a unitat, de l'èxit col·lectiu del qual se sent artífex cada un dels seus membres, de manera que es reforça la consciència de grup musical.

Interpretació per grups reduïts de peces fàcils que permeten mostrar la capacitat expressiva musical de cada u. Amb este criteri es vol valorar la particularitat en el desenrotllament formatiu de cada individu. Al mateix temps, este tractament condueix a la comprensió de la música de cambra com a mitjà d'apreciació sensible dels continguts més subtils.

Interpretar en grups reduïts bases d'acompanyament i línies melódiques alternades entre cada membre. Amb este criteri es pretén valorar l'eficàcia de la metodologia aplicada respecte a la comprensió de continguts de creativitat i espontaneïtat musical.

Valoració de les actituds i de l'assistència com a garanties de seguiment del procés d'aprenentatge.

 

CORO

 

Introducció

En el desenrotllament del grau elemental, juntament amb la presència del Llenguatge Musical i de l'Instrument Principal, el Cor aporta a la pràctica musical l'activitat col·lectiva, que implica relació social, col·laboració dels alumnes i atenció especial del professor amb orientació molt marcada, més que en la pràctica musical individual o del grup en Llenguatge Musical, cap a la interpretació.

Donat el caràcter grupal del cant coral, la seua pràctica s’erigeix com emblemàtica de la participació social en la música, peró no és l'única aportació. L'experiència coral aportarà a l'alumne de música el cultiu de la memória musical i la interiorització del fet sonor, sobretot en les interpretacions polifóniques, al mateix temps que, per mitjà d'estes, proporcionarà exemples vius del fenomen harmónic. Les dimensions pedagógiques del Cor, més que indiscutibles, són insubstituïbles, d'aixó la importància que adquireixen en este període d'iniciació musical.

D'altra banda, la formació vocal que es deriva del Cor va acompanyada sempre del contrast de la veu própia amb la dels altres, la qual cosa és una ocasió per a l'observació dels timbres i la seua comprensió. La pràctica del cor és una exercitació permanent en les realitzacions dinàmiques i agógiques. Si la pràctica instrumental aporta motivació a causa de la progressió fàcilment comprovable, la pràctica coral potencia la motivació per la constància del grup en la recerca de la perfecció de la interpretació. L'estudi de la música adquireix ací caràcter de realització acabada. Esta activitat suposa un espai curricular més de convergència de continguts i de destreses adquirides en les altres matèries. D'esta manera, al llarg del grau elemental, les tres activitats es complementen, completant la formació.

Alguns problemes sorgits en l'aprenentatge del Llenguatge Musical trobaran explicacions més comprensibles amb l'ajuda de la pràctica coral, exemplificació freqüent de la teoria musical. D'altra banda, en este nivell, el Cor permetrà l'aproximació cultural als repertoris, en els quals tindran acollida obres de distintes èpoques i estils junt amb les del folklore, tant universal com próxim. En el mateix sentit, l'aproximació a la interiorització de línies melódiques per mitjà del cant interior beneficiarà la comprensió de continguts propis de l'especialitat instrumental.

 

Objectius

1. Aconseguir actituds positives des del primer contacte amb el cant coral de forma lúdica i de gaudi immediat a través de la imitació i sense exigències tècniques prèvies.

2. Descobrir la veu com a vehicle d'expressió musical i adquirir hàbits positius d'higiene vocal per a desenrotllar-la i millorar-la.

3. Adquirir els hàbits necessaris per a l'èxit de la tècnica vocal de qualitat, imprescindible per a cantar amb naturalitat i de forma expressiva.

4. Utilitzar la veu com a instrument musical i, per tant, com a mitjà d'expressió artística.

5. Aprendre a formar part del conjunt coral per mitjà d'escoltar distintes veus, d'acord amb el nivell corresponent, prenent consciència de la importància de l'aportació individual al resultat sonor del grup i assumint responsabilitats en el desenrotllament de les tasques.

6. Experimentar la funció comunicativa del cant a través d'audicions públiques.

7. Apreciar i interpretar la cançó popular dels distints pobles, començant per la própia.

8. Adquirir un repertori coral (senzill) de diferents èpoques i estils i interpretar-lo amb una sensibilitat musical acurada, així com la capacitat d'expressar-lo amb naturalitat en l'articulació i de forma dinàmica, amb una afinació correcta, homogeneïtat en el fraseig i igualtat en els atacs i en els talls.

9. Relacionar els coneixements del Llenguatge Musical a través del cant coral per a enriquir el seu bagatge musical.

10. Aproximar l'alumne al món del concert davant del públic.

 

Continguts

El cos propi com a instrument: posició, relaxació, respiració, ressonància. De la paraula parlada a la cançó. Tècnica vocal: realització de vocalitzacions apropiades a 1, 2 i 3 veus, segons possibilitats. Cànons i cançons populars própies i de distints països. Cançons polifóniques segons possibilitats i nivells. Treball sobre les cançons: amb la mètrica de les paraules; el fraseig, la respiració, la col·locació de la veu, l'afinació, l'empastat, la dinàmica, l'articulació, els gestos, l'expressivitat; el text: comprensió, dicció, memorització. Desenrotllament de la sensibilitat auditiva. Pràctica de lectura a vista. Desenrotllament permanent i progressiu de la memória musical. Adquisició d'hàbits correctes i eficaços d'estudi. Iniciació a la comprensió de les estructures musicals en els seus distints nivells. Selecció progressiva quant al grau de dificultat dels exercicis, estudis i obres del repertori coral que es consideren útils per al desenrotllament conjunt de la capacitat musical i tècnica de l'alumne. Desenrotllament d'hàbits propis d'esta pràctica. Pràctica de la relaxació. Pràctica de l'assaig i la concertació.

 

Criteris d'avaluació

1. Interpretar qualsevol de les obres programades durant el curs en conjunt de tres membres per corda com a màxim. Este criteri tracta d'avaluar la capacitat de cada alumne enfront del grup i per veus, ja que, en formar part d'una corda amb dos persones més, es pot descobrir fàcilment cada aportació individual, en ser, en eixe moment, quasi solistes.

2. Entonar intervals i acords a partir del La del diapasó, ampliant progressivament la dificultat. Este criteri tracta d'avaluar la capacitat perquè cada membre del cor pense durant un temps mínim el so que li correspon i el reproduïsca de forma afinada. Així mateix, es constata el grau d'interiorització de les distintes relacions intervàliques.

3. Improvisar i preparar en grups obres homofóniques molt senzilles i de clars contorns tonals sense l'ajuda directa del professor. Este criteri pretén valorar la capacitat de desxifrar obres senzilles desconegudes en aplicar els coneixements adquirits de Llenguatge Musical sobre les cançons i la cooperació en el treball en grups perquè el resultat final siga expressiu.

4. Realitzar audicions públiques amb el repertori preparat durant el curs amb el professor. Este criteri tracta de valorar actituds de disciplina, puntualitat, col·laboració, orde i responsabilitat davant del grup, al mateix temps que permet comprovar la funció comunicativa del cant a través de la reacció del públic.

5. Valoració de les actituds i de l'assistència com a garanties de seguiment del procés d'aprenentatge.

 

LLENGUATGE MUSICAL

 

Introducció

El llenguatge musical ha de ser l'eix vertebrador de tota l'ensenyança de la música, ha d'informar tota pràctica musical, així com afavorir l'aprofundiment en el fet musical des del punt de vista tècnic. El llenguatge musical no ha de confondre's amb la interpretació que a vegades es fa de la música com a llenguatge i el que comunica la realització musical. És evident que, només metafóricament, es pot identificar la música com una llengua de relació, ja que no té caràcter semàntic com les llengües.

Amb l'expressió llenguatge musical es vol designar el conjunt de termes i conceptes que defineixen el conjunt de recursos integrats en la música com a ciència i art, i que permeten la realització del fet musical. L'expressió llenguatge musical engloba els tradicionals conceptes de solfeig i teoria de la música.

L'objecte fonamental de l'estudi del llenguatge musical en el grau elemental implica l'adquisició del coneixement significatiu del codi que permet parlar sobre música, emprant els termes adequats perquè esta comunicació puga ser compartida; implica també la possessió dels conceptes necessaris per a la descodificació de la seua representació gràfica, així com la seua codificació per a la representació significativa de les produccions alienes o própies; i també implica la capacitat per a la realització musical en els aspectes de lectura, escriptura i composició. Amb tot aixó, a més, es posen les bases per a la valoració cultural i crítica de la música.

D'altra banda, el coneixement del llenguatge musical propicia en l'alumne el desenrotllament de les capacitats vocals, rítmiques, psicomotores, auditives i expressives com a conseqüència de l'exercici motivat pel mateix aprenentatge. En cap cas ha d'entendre's la lectura i l'escriptura de la música com a forma de descodificació i codificació mecàniques, sinó com a realització d'una sèrie d'operacions xifrades en el pensament i la memória musicals que condueixen a la interpretació. Així aconsegueix la música la seua expressió i la seua comunicació, que existeixen encara que no tinguen valoració semàntica com qualsevol llenguatge de relació.

El coneixement del llenguatge musical haurà de proporcionar a l'alumne el domini de la lectura i l'escriptura musicals, per a la qual cosa haurà de comptar amb les capacitats pertinents. L'ús de la veu i la formació de l'oïda, l'adquisició del ritme i el desenrotllament psicomotor són les vies per a l'adquisició de les dites capacitats.

La programació dels continguts haurà de tindre en compte, sobretot en els dos primers anys del grau elemental, els coneixements i experiències que l'alumne posseeix com a conseqüència d'activitats anteriors; i estarà presidida per l'intent d'adaptació a les característiques própies de l'etapa de maduració psicológica dels alumnes, per a evitar així disfuncions de ritme i d'intensitat en el procés d'ensenyança i aprenentatge. D'esta manera es tendirà a la formulació metodológica adequada.

 

Objectius

L'ensenyança del llenguatge musical en el grau elemental tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Compartir vivències musicals amb els companys del grup, per a enriquir la seua relació afectiva amb la música a través del cant, del moviment, de l'audició i de la pràctica instrumental.

2. Establir la relació necessària entre els coneixements -destreses i actituds- adquirits en etapes anteriors i l'estudi del llenguatge musical que ara es realitza.

3. Desenrotllar la correcta emissió de la veu per mitjà de la reproducció, creació i discriminació d'intervals i melodies, fins a transformar-los en recursos expressius propis.

4. Adquirir la coordinació motriu necessària per a una interpretació rítmica adequada, utilitzant els recursos corresponents.

5. Desenrotllar l'oïda interna per al reconeixement de timbres, altures, duracions i intensitats, així com estructures formals, indicacions dinàmiques, expressives i agógiques, per mitjà de la relació entre el so i la seua representació gràfica.

6. Interpretar de memória melodies i cançons que conduïsquen a una millor comprensió dels distints paràmetres musicals.

7. Desenrotllar el pensament musical conscient per mitjà d'experiències harmóniques, formals i tímbriques, servint-se de la pràctica auditiva, vocal i instrumental.

8. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

9. Descobrir la necessitat del codi musical per a la creació musical, la seua representació significativa i la seua interpretació, i aprofundir en el coneixement d'este.

 

Continguts

- Ritme. Percepció, identificació i interiorització de la pulsació. Percepció, identificació i interiorització de l'accent. Reconeixement d'unitats mètriques (compassos) binàries, ternàries i quaternàries, tant de subdivisió binària com ternària. Fórmules rítmiques bàsiques. Simultaneïtat de ritmes homogenis. Tempo i agógica. Pràctica, identificació i coneixement de grups de valoració especial continguts en una pulsació. Pràctica, identificació i coneixement de signes que modifiquen la duració (punt, lligadura). Pràctica, identificació i coneixement de figures rítmiques característiques (síncope, anacrusi, contratemps). Pràctica i identificació de canvis de compàs amb equivalències pulsació=pulsació o figura=figura.

- Entonació, audició i expressió. Educació de la veu. Respiració, emissió, articulació. Altura del so: to, intensitat, timbre, duració, afinació determinada i indeterminada. Sensibilització i pràctica melódica tant auditiva com vocal. Reproducció memoritzada vocal i escrita de fragments melódics i cançons. Lectura de notes amb emissió vocal del so que els correspon. Claus de Sol en 2ª i Fa en 4ª. Reconeixement auditiu i reproducció vocal d'intervals melódics simples -majors, menors i justos-, dins i fora del concepte tonal. Reconeixement auditiu d'intervals harmónics, majors, menors i justos. Interpretació vocal a l'uníson i a dos veus d'obres adequades al nivell amb text o sense, amb acompanyament o sense. Lectura de notes disposades de forma horitzontal i vertical en clau de Sol en 2ª i Fa en 4ª. Iniciació a l'estudi de les claus de Do en 3ª i Do en 4ª. Percepció i identificació de graus i funcions tonals, escales, alteracions. Sensibilització, identificació i reconeixement d'elements bàsics, harmónics i formals, amb dificultat adequada al nivell (tonalitat bimodal, modulacions, cadències, frases, ordenacions formals: repeticions, imitacions, variacions, contrast). Reproducció d'audicions rítmiques, melódiques i ritmicomelódiques a una veu. Identificació d'errors o diferències entre un fragment escrit i el que escolta. Identificació, coneixement i interpretació dels termes i signes que afecten l'expressió. Utilització improvisada dels elements del llenguatge musical, amb proposta prèvia o sense. Desenrotllament de la sensibilitat auditiva. Pràctica de lectura a vista. Desenrotllament permanent i progressiu de la memória musical. Pràctica de la improvisació. Adquisició d'hàbits correctes i eficaços d'estudi. Iniciació a la comprensió de les estructures musicals en els seus distints nivells. Selecció progressiva quant al grau de dificultat dels exercicis, estudis i obres del repertori vocal que es consideren útils per al desenrotllament conjunt de la capacitat musical i tècnica de l'alumne. Desenrotllament d'automatismes. Pràctica de la relaxació.

 

Criteris d'avaluació

1. Imitar estructures melódiques i rítmiques breus amb la veu i/o amb la percussió. Este criteri d'avaluació pretén comprovar el grau de memória i la capacitat de reproduir amb fidelitat el missatge rebut, tant en els seus aspectes sonors com en la seua realització motriu.

2. Reconéixer auditivament la pulsació d'una obra o fragment; mantindre la dita pulsació durant períodes de silenci, així com reconéixer l'accent periódic.

Es pretén constatar la percepció i interiorització de la pulsació, així com la identificació de l'accent periódic.

3. Interpretar estructures rítmiques d'una obra o fragment, bé siga de forma vocal, instrumental o percudida. Amb este criteri es tracta de constatar la capacitat d'encadenar diverses fórmules rítmiques dins d'un tempo establit.

4. Aplicar un text a un ritme senzill o viceversa. Té com a objecte comprovar la capacitat de l'alumne per a associar ritmes amb paraules o frases de la mateixa accentuació.

5. Entonar una melodia o cançó tonal amb acompanyament o sense. Comprovació de la capacitat de l'alumne per a aplicar adequadament l'entonació, l'afinació i l'expressivitat a un fragment tonal. En cas que es produïra acompanyament instrumental, este no reproduirà la línia melódica.

6. Identificar intervals melódics i harmónics majors, menors o justos. Pràctica d'entonació dels intervals melódics i dels harmónics partint d'un so donat. Amb este criteri es pretén detectar el domini de l'interval.

7. Identificar auditivament el mode major o menor d'una obra o fragment. Es pretén constatar amb este criteri la capacitat de l'alumne per a discriminar ambdós modes.

8. Reproduir models melódics senzills, escales o acords a partir de diferents altures. Es tracta de comprovar la destresa de l'alumne per a reproduir un mateix fet melódic des de qualsevol so.

9. Reproduir per escrit fragments musicals escoltats, referint-se a aspectes rítmics i/o melodicotonals. Per mitjà d'este criteri s'avalua la capacitat de l'alumne per a interioritzar i reproduir imatges sonores percebudes.

10. Identificar després d'una audició els trets característics (rítmics, melódics, modals, cadencials, formals, tímbrics, etc.) de les obres escoltades o interpretades. Es tracta de comprovar la capacitat de l'alumne per a reconéixer algun d'estos aspectes.

11. Improvisar estructures melódiques i/o rítmiques sobre un fragment escoltat. Es pretén comprovar la capacitat creativa de l'alumne.

12. Improvisar de forma individual o col·lectiva xicotetes formes musicals, partint de premisses relatives a diferents aspectes del llenguatge musical.

Per mitjà d'este criteri es tracta de comprovar el desenrotllament creatiu, seleccionant diversos elements dins d'una forma musical i discernint idees principals i secundàries.

13. Identificar auditivament i interpretar canvis senzills, de compàs. S'intenta verificar la capacitat de percepció auditiva i de realització pràctica de canvis de compàs d'una unitat igual o diferent. En eixe cas només:

1) Negra=negra

2) Negra=negra amb punt

3) Negra=blanca

4) Corxera=corxera, i viceversa en els casos 2) i 3).

14. Entonar una melodia o cançó tonal amb acompanyament o sense. Té com a objecte comprovar la capacitat de l'alumne per a aplicar les seues tècniques d'entonació i exactitud d'afinació a un fragment tonal aplicant indicacions expressives presents en les partitures. Si es produeix acompanyament instrumental, este no reproduirà la melodia.

15. Llegir internament, en un temps donat i sense verificar l'entonació, un text musical i reproduir-lo de memória. Este criteri tracta de comprovar la capacitat de l'alumne per a imaginar, reproduir i memoritzar imatges sonores de caràcter melodicorítmic a partir de l'observació de les partitures.

 

INSTRUMENTS

 

Introducció

La pràctica de l'instrument en el grau elemental és paral·lela a l'adquisició del llenguatge musical i coadjuvant en esta adquisició. Més que conduir a la prematura consciència d'intèrpret, ha de plantejar-se com un període d'experiència i descobriment en què l'alumne, en contacte amb els instruments i després de l'elecció d'un, madurarà les seues preferències. Més tard, en finalitzar el grau mitjà, decidirà per la seua dedicació a la branca de la interpretació preferida o s'inclinarà per qualsevol de les especialitats musicals en què el domini de l'instrument ocupe un lloc menys determinant.

Siga com siga, la tècnica instrumental o vocal que en estos primers passos es pose en contacte amb el xiquet ha d'estar revestida de la gradació adequada al llarg del desenrotllament curricular, de manera que s'assegure la continuïtat i ampliació sense rectificacions ni esmenes.

La problemàtica de la interpretació ha d'aparéixer clara, amb els seus atractius i les seues dificultats, per a ajudar-lo a concretar la seua decisió personal, únic procediment vàlid per a suscitar motivacions profundes i raonades que eviten frustracions previsibles. Açó pareix fonamental si s’adverteix, d'acord amb la pedagogia actual, que a tan primerenca edat la vocació musical del xiquet, en nombrosos casos, no està clarament definida, i no se'l pot forçar a prendre decisions irreversibles.

Sens dubte, la pràctica instrumental ajudarà el xiquet a comprendre i concretar alguns conceptes apareguts en el llenguatge musical, l'abstracció del qual se li tornarà més accessible gràcies a la seua possible realització a través de l'instrument. No obstant aixó, esta activitat, conscientment iniciada en el grau elemental, haurà de prosseguir la seua marxa ascendent en el grau mitjà.

L'alumne del grau elemental experimenta al llarg d'este període -8 a 12 anys-importants canvis en el seu desenrotllament físic, intel·lectual i emocional, la qual cosa implica lógicament plantejaments pedagógics flexibles; l'activitat del professor ha d'adaptar-se a esta realitat canviant i ha d'ajudar l'alumne a descobrir els seus millors dots. Només així podrà enfrontar-lo amb la pràctica instrumental adequada amb previsió de futur. La motivació fundada en raons ambientals, provocada per les realitats musicals de l'entorn, no sempre es correspon amb les possibilitats reals de l'alumne, per la qual cosa aclarir les seues raons ajudarà poderosament a l'encert en l'elecció.

Esta elecció d'instrument en el grau elemental, per consegüent, serà adequada si garanteix el progrés de l'alumne en el coneixement del llenguatge musical i de la música en general més que si és definitiva, ja que el que es decideix en el grau elemental, no és el futur de l'alumne com a intèrpret, sinó com a possible músic. Només així pot assegurar-se el respecte màxim a la personalitat de l'alumne, així com l'aprofitament de les millors vocacions per al que veritablement se senten cridats. La capacitat de la memória musical sens dubte queda potenciada a través de la pràctica instrumental. En primer lloc, per l'associació entre els elements motor i sonor que propicia l'instrument; en segon lloc, pel major caràcter lúdic que confereix la pràctica de l'instrument al llenguatge musical i, en un tercer pla, gens despreciable, per l'opció que se li concedeix al jove intèrpret de comprovar la realització a través de l'instrument de la idea formada en la seua ment, gràcies a la lectura de la melodia, del text musical corresponent.

 

Consideracions sobre els continguts:

En els continguts de cada especialitat instrumental s'integren els comuns a tots els instruments, que es qualifiquen com a continguts transversals, i els propis de cada instrument particular, segons les seues característiques tècniques.

Per a evitar reiteracions innecessàries, els continguts comuns s’ofereixen més avall, abans de l'enumeració dels instruments. No obstant aixó, el professor entendrà que estos continguts comuns han de sumar-se als propis, que apareixen com a tals en cada ocasió.

Esta forma de destacar i reconéixer els continguts comuns està avalada per dos principis de caràcter metodológic:

Articular la formació musical de l'alumne, siga quin siga l'instrument triat.

Recalcar la interrelació existent entre els diversos instruments i els seus corresponents grups.

 

Continguts comuns

Desenrotllament de la sensibilitat auditiva. Pràctica de lectura a vista. Desenrotllament permanent i progressiu de la memória musical. Adquisició d'hàbits correctes i eficaços d'estudi. Iniciació a la comprensió de les estructures musicals en els seus distints nivells. Selecció progressiva quant al grau de dificultat dels exercicis, estudis i obres del repertori propi de cada instrument que es consideren útils per al desenrotllament conjunt de la capacitat musical i tècnica de l'alumne. Pràctica de la improvisació. Pràctica instrumental en grup. Desenrotllament d'automatismes. Pràctica de la relaxació. Iniciació a la grafia contemporània.

 

ACORDIÓ

 

Objectius

L'ensenyança de l'acordió en el grau elemental tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir la necessitat de la posició corporal que permeta el control dels elements anatomicofuncionals que intervenen en la relació del conjunt cos i instrument per a la seua correcta col·locació.

3. Adquirir domini en la pràctica de l'instrument per mitjà de la coordinació dels diversos elements articulatoris, el digital i el del pulmó.

4. Descobrir les característiques i possibilitats sonores de l'instrument a través del seu ús en el marc d'exigències del nivell.

5. Formar repertori d'obres de diferents estils i èpoques, amb dificultats coincidents amb el nivell, que servisquen per a la seua interpretació com a solista i en grup.

 

Continguts

Desenrotllament paral·lel d'ambdós mans dins de la modalitat d'instrument triada (MI-MIII, free bass, MI-MIII/II, convertor). Estudi dels diversos sistemes d'escriptura i grafies própies de l'instrument. Coordinació, independència, simultaneïtat i sincronització dels diversos elements articulatoris: dits, mans, avantbraç/pulmó, etc. Independència de mans i dits: dos veus o línies en la mateixa mà, diferència entre melodia i acompanyament polirítmic. Control del so: atac, manteniment i cessament del so; regularitat, gradació rítmica i dinàmica; simultaneïtat i independència de les parts en la interpretació de diverses textures, etc. Estudi del pulmó: possibilitats i efectes, ocupació de respiració i atac, regularitat, dinàmica, accents d'avantbraç, braç, etc. Estudi de la registració: canvis de registres durant la interpretació, coneixement aplicat de la funció dels registres per a comprendre la relació entre el que s'escriu i el que s'escolta, registració d'obres, etc. Interpretació de textures melódiques, a l'uníson (MI/III), polifóniques

(MI/III), homofóniques (MI-MIII/II), etc. Aplicació pràctica dels conceptes de posició fixa i desplaçament de la posició sobre els diferents manuals; digitació de xicotets fragments en funció de les seues característiques musicals: tempo, moviments melódics, articulació, etc. Aprenentatge dels diversos modes d'atac i articulació digital (legato, staccato, etc.), articulació de pulmó (trèmolo de pulmó, ricochet de pulmó, etc.) i de les combinacions d'ambdós. Utilització de la dinàmica i d'efectes diversos.

 

ARPA

 

Objectius

L'ensenyança de l'arpa en el grau elemental tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir la necessitat de la posició adequada del cos d'acord amb la configuració de l'instrument.

3. Adquirir domini de l'instrument d'acord amb els seues característiques i possibilitats sonores per mitjà de l'ús d'este en el marc d'exigències del nivell.

4. Intentar el perfeccionament continu de la qualitat sonora en el marc d'exigències del nivell, per mitjà del coneixement de les característiques i possibilitats de l'instrument, tant en la interpretació individual com de conjunt.

5. Interpretar obres d'acord amb els objectius i continguts propis de cada nivell, de manera que l'alumne forme el seu repertori.

 

Continguts

Iniciació al coneixement de les digitacions en funció do, les conveniències tècniques i expressives. Estudi de la taula d'afinació i exercicis pràctics amb aparells auxiliars i sense. Pràctica dels pedals i de la seua aplicació als processos modulants. Pràctica d'intervals harmónics, acords, escales i arpegis. Desenrotllament de la velocitat. Iniciació a les tècniques d'efecte i expressió: legatos, sforzandos, articulacions, picats, picat-lligats, solt (les tres últimes amb tota la varietat de tècniques d'apagats). Tècniques de flexibilitat i balanceig de monyiques i braços, respiració i relaxació.

 

CLAVECÍ

 

Objectius

L'ensenyança del clavecí en el grau elemental tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir la necessitat de la posició adequada del cos que afavorisca l'activitat del conjunt braç-avantbraç-mà respecte a l'instrument.

3. Intentar el perfeccionament gradual de la qualitat sonora per mitjà del coneixement i ús correcte del mecanisme intern de l'instrument.

4. Utilitzar les possibilitats expressives i dinàmiques de distintes combinacions de teclats i registres.

5. Interpretar obres d'acord amb els objectius i continguts propis de cada nivell, de manera que l'alumne forme el seu repertori.

6. Introduir-lo en la valoració de la música al llarg de la seua história per mitjà de la interpretació d'obres representatives de les distintes èpoques.

7. Interpretar amb independència les distintes línies melódiques en obres contrapuntístiques.

 

Continguts

Pràctica de les diferents articulacions i atac. Estudi de les diferents digitacions i la seua estreta connexió amb l'articulació i el fraseig. Pràctica d'exercicis d'independència i enfortiment dels dits. Treball en dos teclats. Coneixement dels distints baixos obstinats sobre els quals s'han construït determinades obres.

 

DOLÇAINA ****[3]****

 

Objectius

L'ensenyança de Dolçaina en les ensenyances elementals tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en l'alumnat les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i d'escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir la necessitat de la posició corporal que permeta respirar amb naturalitat i que afavorisca la correcta col·locació de l'instrument i la coordinació entre ambdós mans.

3. Buscar la correcta emissió, l'afinació, l'articulació i la flexibilitat del so per mitjà del control de la respiració diafragmàtica i dels músculs que formen l'embocadura.

4. Descobrir les característiques i possibilitats sonores de l'instrument i saber utilitzar-les, dins de les exigències del nivell, tant en la interpretació individual com de conjunt.

5. Exercitar-se en el perfeccionament de la qualitat sonora i de la correcta afinació, per mitjà del control de la columna de l'aire, de l'embocadura i de l'educació de l'oïda.

6. Valorar el fonament de l'expressivitat musical de l'instrument per mitjà de la comprensió de les distintes articulacions.

7. Interpretar obres d'acord amb els continguts i objectius propis de cada nivell, de manera que l'alumnat forme un repertori propi.

8. Conéixer el muntatge i el manteniment de la canya, el tudell i el cos de la dolçaina perquè funcionen correctament.

 

Continguts

Exercicis de respiració amb instrument i sense (notes mantingudes controlant l'afinació, la qualitat del so i la dosificació de l'aire). Enfortiment dels músculs facials. Desenrotllament de la flexibilitat dels llavis, amb la pràctica d'intervals lligats i amb posicions fixes. Pràctica de les diferents articulacions i atacs. Pràctica d'escales i intervals controlant l'emissió de l'aire en diferents articulacions. Interpretació del repertori propi de la dolçaina de dificultat adequada a este nivell, així com les adaptacions i transcripcions d'altres melodies que motiven l'alumne o alumna en tot moment. Coneixement bàsic dels rituals i danses més característiques de la cultura tradicional valenciana. Pràctica de conjunt amb altres instruments per a desenrotllar l'afinació, l'ajust i la precisió rítmica».

 

3. Criteris d'avaluació a aplicar en l'especialitat de Dolçaina.

Els criteris d'avaluació per a l'especialitat de Dolçaina seran els establits en l'annex I del Decret 159/2007, de 21 de setembre, del Consell, per a l'assignatura d'instrument.

 

FLAUTA DE BEC

 

Objectius

L'ensenyança de la flauta dolça en el grau elemental tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució dels dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir la necessitat de la posició corporal que permeta respirar amb naturalitat i que afavorisca la correcta col·locació de l'instrument i la coordinació entre ambdós mans.

3. Buscar la correcta emissió, l'afinació, l'articulació i la flexibilitat del so per mitjà del control de la respiració diafragmàtica.

4. Descobrir les característiques i possibilitats sonores de l'instrument i saber utilitzar-les, dins de les exigències del nivell, tant en la interpretació individual com de conjunt.

5. Utilitzar els reflexos necessaris per a corregir de forma automàtica l'afinació de les notes i la qualitat del so.

6. Valorar el fonament de l'expressivitat musical de l'instrument per mitjà de la comprensió de les distintes articulacions.

7. Interpretar obres d'acord amb els continguts i objectius propis de cada nivell, de manera que l'alumne forme el seu repertori.

 

Continguts

Coneixement de la digitació própia de les distintes flautes i de la seua pràctica. Pràctica de les diferents articulacions i atacs. Interpretació del repertori propi del conjunt de flautes de dificultat adequada a este nivell.

 

GUITARRA

 

Objectius

L'ensenyança de la guitarra en el grau elemental tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir la necessitat de la posició corporal adequada que possibilite i afavorisca l'acció del conjunt braç-avantbraç-monyica-mà-dits de la mà esquerra sobre el diapasó i els dits de la mà dreta sobre les cordes.

3. Intentar el perfeccionament continu de la qualitat sonora en el marc d'exigències del nivell, per mitjà del coneixement de les característiques i les possibilitats de l'instrument, tant en la interpretació individual com de conjunt.

4. Introduir-lo en la valoració de la música al llarg de la seua história per mitjà de la interpretació d'obres representatives de les distintes èpoques.

5. Interpretar obres d'acord amb els continguts i objectius propis de cada nivell, de manera que l'alumne forme el seu repertori.

 

Continguts 

Percepció i desenrotllament de les funcions motrius que intervenen en l'execució guitarrística i de la seua adequada coordinació. Desenrotllament de l'habilitat de cada mà i la sincronització de les dos. Afinació de les cordes. Desenrotllament de la distància entre els dits de la mà esquerra. Principis generals de la digitació guitarrística i el seu desenrotllament en funció d'expressar amb la major claredat les idees i els continguts musicals. Treball de la dinàmica i l'agógica. Utilització de les possibilitats tímbriques de l'instrument. Coneixements bàsics dels distints recursos de la guitarra. Aprenentatge de les diverses formes d'atac en la mà dreta per a aconseguir progressivament la qualitat sonora adequada i realitzar distints plans simultanis. Desenrotllament de la conducció clara de les veus en obres contrapuntístiques. Harmónics naturals.

 

INSTRUMENTS DE CORDA FREGADA

 

Violí, viola, violoncel, contrabaix

 

Objectius 

L'ensenyança dels instruments de corda en el grau elemental tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir la necessitat d'adoptar la posició adequada que permeta la correcta col·locació de l'instrument i que afavorisca el maneig de l'arc i l'activitat de la mà esquerra, així com la coordinació entre els dos, l'instrument i l'arc.

3. Intentar el perfeccionament continu de la qualitat sonora en el marc d'exigències del nivell, per mitjà del coneixement de les característiques i possibilitats de l'instrument, tant en la interpretació individual com en la de conjunt.

4. Desenrotllar la precisió i els reflexos necessaris per a corregir de forma automàtica l'afinació de les notes i la qualitat del so.

5. Interpretar obres d'acord amb els objectius i continguts propis de cada nivell, de manera que l'alumne forme el seu repertori.

6. Introduir-lo en la valoració de la música al llarg de la história, a través de la interpretació d'obres representatives de les distintes èpoques.

 

Continguts

Producció del so: cordes a l'aire, emprant tot l'arc i les distintes longituds d'este. Posició de l'instrument i de l'arc: control muscular. Coneixement dels colps d'arc bàsics i del vibrato com a elements d'expressió musical. Estudi de les posicions. Desenrotllament del moviment horitzontal del braç dret (cantabile) i del moviment perpendicular dels dits de la mà esquerra així com de la coordinació entre els dos moviments.

 

INSTRUMENTS DE PLECTRE

 

Objectius

L'ensenyança dels instruments de plectre, en el grau elemental, tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir la necessitat d'adoptar la posició corporal adequada que facilite i afavorisca l'acció del conjunt braç-avantbraç-monyica-mans-dits de la mà esquerra sobre el diapasó i els dits de la mà dreta sobre el plectre i les cordes.

3. Intentar el perfeccionament continu de la qualitat sonora en el marc d'exigències del nivell, per mitjà del coneixement de les característiques i possibilitats de l'instrument, tant en la interpretació individual com en la de conjunt.

4. Utilitzar, sempre dins de les exigències del nivell i de les característiques de les obres, les distintes articulacions del plectre possibles en estos instruments.

5. Interpretar obres d'acord amb els continguts i objectius propis de cada nivell, de manera que l'alumne forme el seu repertori.

 

Continguts

Coneixement del diapasó i del funcionament de la mà esquerra. Coordinació entre les dos mans. El diapasó en la bandúrria i en la mandolina: les seues característiques. Pràctica de l'afinació amb i sense aparells auxiliars. Pràctica de les distintes articulacions del plectre (directa, indirecta, alçaplectre, batut...), tenint en compte les diverses qualitats dels sons a emetre.

 

INSTRUMENTS DE VENT-FUSTA

 

Flauta travessera, oboé, clarinet, fagot i saxófon

 

Objectius

L'ensenyança dels instruments de vent-fusta en el grau elemental tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir la necessitat d'adoptar la posició corporal que permeta respirar amb naturalitat i que afavorisca la correcta col·locació de l'instrument i la coordinació entre les dos mans.

3. Fer possible la correcta emissió, afinació, articulació i flexibilitat del so a través del control de la respiració diafragmàtica i dels músculs que formen l'embocadura.

4. Desenrotllar la precisió i els reflexos necessaris per a corregir, de forma automàtica, l'afinació de les notes i la qualitat del so.

5. Descobrir les característiques i possibilitats sonores de l'instrument per a utilitzar-les, dins de les exigències del nivell, tant en la interpretació individual com en la de conjunt.

6. Exercitar-se en el perfeccionament de la qualitat sonora i de la correcta afinació, per mitjà del control de la columna de l'aire i de l'educació de l'oïda.

7. Adquirir una emissió estable del so en l'extensió aconsellable per a cada un dels instruments, per mitjà de l'ús del vibrato i els diferents matisos, a fi d'enriquir la interpretació.

8. Interpretar obres d'acord amb els continguts i objectius propis de cada nivell, de manera que l'alumne forme el seu repertori.

9. Conéixer el muntatge i la fabricació de les llengüetes i poder rebaixar-les perquè funcionen correctament (instruments de llengüeta doble).

 

Continguts

Exercicis de respiració amb i sense instrument (notes mantingudes controlant l'afinació, la qualitat del so i la dosificació de l'aire). Pràctica d'escales i intervals (terceres, quartes) controlant l'emissió de l'aire en diferents articulacions. Emissió del so en relació amb les diverses dinàmiques i altures. Desenrotllament de la flexibilitat en els salts, les articulacions, els trinats, etc. Pràctica de conjunt amb altres instruments per a desenrotllar l'afinació, l'ajust i la precisió rítmica.

 

INSTRUMENTS DE VENT-METALL

 

Trompa, trompeta, trombó, tuba

 

Objectius

L'ensenyança dels instruments de vent-metall, en el grau elemental, tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir la necessitat d'adoptar la posició corporal que permeta respirar amb naturalitat i que afavorisca la correcta col·locació de l'instrument i la coordinació entre les dos mans.

3. Fer possible que l'alumne adquirisca els principis bàsics de l'emissió, l'afinació i l'articulació, per mitjà del control, la respiració i la formació de l'embocadura.

4. Desenrotllar els reflexos i mecanismes necessaris per a arribar a adquirir, de forma automàtica, la qualitat del so i l'afinació de les notes.

5. Descobrir les característiques i possibilitats sonores de l'instrument per a utilitzar-les, dins de les exigències del nivell, tant en la interpretació individual com en la de conjunt.

6. Interpretar obres d'acord amb els continguts i objectius propis de cada nivell, de manera que l'alumne forme el seu repertori.

7. Demostrar una sensibilitat auditiva que permeta el control permanent de l'afinació i el perfeccionament continu de la qualitat sonora.

 

Continguts

Enfortiment dels músculs facials. Estudi de l'emissió del so. Principis bàsics de la digitació. Pràctica de les distintes articulacions. Treball de la dinàmica. Desenrotllament de la flexibilitat dels llavis, amb la pràctica d'intervals lligats i amb posicions fixes. Estudi de l'embocadura. Utilització d'instruments afins, que per les seues dimensions faciliten l'aprenentatge posterior de la tuba o el trombó (bombardí o trombó de pistons) o de la trompeta (cornetí i corneta de pistons).

 

PERCUSSIÓ

 

Objectius

L'ensenyança de la percussió, en el grau elemental, tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir les característiques de tots els instruments que constitueixen la família de la percussió i les seues possibilitats sonores per a utilitzar-les dins de les exigències del nivell, tant en la interpretació individual com en la col·lectiva.

3. Desenrotllar la sensibilitat auditiva i els reflexos necessaris per a corregir de forma automàtica l'afinació de les notes i la qualitat del so.

4. Desenrotllar la precisió i els reflexos necessaris per a ajustar les seues actuacions amb les dels altres instruments del conjunt.

5. Interpretar obres d'acord amb els continguts i objectius propis de cada nivell de manera que l'alumne forme el seu repertori.

 

Continguts

Desenrotllament de l'habilitat de cada mà i del joc coordinat de les dos. Desenrotllament de la versatilitat necessària per a tocar simultàniament o successivament distints instruments. Coneixements bàsics de la manera de producció del so en cada instrument (distints tipus de baquetes, dits, mans, etc.). Principis generals sobre els canvis de mans. Aprenentatge de les diverses modalitats d'atac. Estudi dels instruments de xicoteta percussió, amb especial insistència en tots aquells que es puguen tocar directament amb la mà (bongós, pandero, tumbadoras, etc.). Aprenentatge elemental de la caixa, el xilófon i els tabals com a instruments bàsics per al desenrotllament rítmic, melódic i auditiu (afinació); estudis de dificultat progressiva en estos instruments. Estudi d'obres de nivell elemental per a conjunt de percussió que reunisquen una gamma àmplia i variada d'instruments amb intercanvi sistemàtic dels diversos instruments que integren el conjunt. Desenrotllament de la pràctica de conjunt com a mitjà indispensable per a adquirir la percepció simultània de la diversitat tímbrica característica de la percussió.

 

PIANO

 

Objectius

L'ensenyança del piano, en el grau elemental, tindrà com a objectiu contribuir a desenrotllar en els alumnes les capacitats següents:

1. Relacionar els coneixements adquirits de lectura i escriptura musicals amb la pràctica de l'instrument en la resolució de les dificultats presents en els objectius i continguts del nivell.

2. Descobrir la necessitat d'adoptar la posició adequada del cos respecte a l'instrument, de manera que possibilite i afavorisca l'acció del conjunt braç-avantbraç-mà sobre el teclat.

3. Descobrir les característiques i possibilitats sonores de l'instrument per a utilitzar-les dins de les exigències del curs.

4. Introduir-lo en la valoració de la música al llarg de la história, per mitjà de la interpretació d'obres representatives de les distintes èpoques.

5. Interpretar obres d'acord amb els objectius i continguts propis de cada nivell, de manera que l'alumne forme el seu repertori.

6. Mostrar un grau de desenrotllament tècnic que permeta abordar -sempre dins de les exigències del nivell- els distints estils d'escriptura que són possibles en un instrument de la capacitat polifónica del piano.

 

Continguts

Desenrotllament de la percepció interna de la própia relaxació, així com dels indispensables esforços musculars que requereix l'execució instrumental, tractant sempre de trobar un equilibri satisfactori entre els dos factors. Assentar les bases d'una utilització conscient del pes del braç. Desenrotllament de l'habilitat de cada mà i del joc coordinat de les dos. Planificació del treball de la tècnica, tenint en compte els següents principis generals: a) pràctica de la tècnica digital dirigida a incrementar la independència, la velocitat, la resistència i la capacitat de diversificació dinàmica, partint dels moviments de les articulacions dels dits; b) estudi dels moviments possibles a partir de les distintes articulacions del braç (monyica, colze, muscle), com ara caigudes, llançaments, desplaçaments laterals, moviments circulars i de rotació i tota la combinatória que permet; c) percepció clara del fet que la interacció permanent d'eixos diferents tipus d'accions constitueixen la base de qualsevol tècnica pianística eficaç. Estudi dels principis generals de la digitació pianística i el seu desenrotllament en funció de la complexitat progressiva de les dificultats a resoldre. Aprenentatge de les diverses maneres d'atac i d'articulació en relació amb la dinàmica, la conducció de la frase i la densitat de la textura musical. Desenrotllament de la capacitat d'obtindre simultàniament sons de distinta intensitat entre les dos mans o entre els dits d'una mateixa mà, tractant d'aconseguir una diferenciació dinàmica que resulta indispensable en un instrument polifónic com el piano, ja es tracte de la relació melodia-acompanyament o de plantejaments contrapuntístics de major o menor complexitat.

 

Criteris d'avaluació: grau elemental, instrument

1. Interpretar amb fluïdesa fragments d'obres musicals a primera vista. Este criteri servirà al professor per a comprovar la capacitat de lectura i el domini de l'instrument, d'acord amb els continguts propis del nivell.

2. Interpretar fragments musicals emprant la mesura, l'afinació, l'articulació i el fraseig adequat. Este criteri d'avaluació pretén comprovar la assimilació i aplicació correctes dels esmentats principis de llenguatge musical d'acord amb el nivell corresponent.

3. Interpretar obres d'estils diferents. Amb este criteri d'avaluació es pretén detectar la maduresa interpretativa de l'alumne davant de la varietat d'obres i estils.

4. Interpretar en públic, com a solista i de memória, fragments i obres representatives del seu nivell d'instrument. Este criteri d'avaluació tracta de comprovar la capacitat de memorització i execució de les obres, d'acord amb els objectius i continguts propis de cada curs i la motivació de l'alumne en l'estudi de la música.

5. Interpretar fragments, estudis i obres d'acord amb la visió dels continguts exposats pel professor. Este criteri d'avaluació pretén verificar la capacitat de l'alumne per a assimilar les pautes de treball que se li marquen.

6. Crear improvisacions en l'àmbit rítmic i tonal que se li assenyale. Este criteri d'avaluació intenta avaluar l'habilitat de l'estudiant per a improvisar, amb l'instrument, sobre els paràmetres rítmics i melódics donats, amb autonomia i creativitat.

7. Actuar com a membre d'un grup i ajustar la seua actuació a la dels altres instruments Este criteri d'avaluació pretén valorar el sentit de col·laboració i interdependència entre els membres del grup.

8. Demostrar capacitat per a tocar o cantar alhora que s'adapta a les veus dels altres. Este criteri comprova la capacitat de l'alumne per a adaptar l'afinació, la precisió rítmica i dinàmica a la dels altres músics en el seu treball en comú.

9. Descobrir els trets característics de les obres escoltades en les audicions. Este criteri pretén avaluar la capacitat de l'alumne per a percebre els aspectes essencials d'una obra i relacionar-los amb els coneixements adquirits encara que no els interprete per ser nous per a ell o representar dificultats superiors a la seua capacitat.

10. Demostrar seguretat i precisió en l'ús de la terminologia adequada per a comunicar als altres juís personals sobre les obres estudiades en este nivell. Este criteri avalua l'assimilació dels termes i conceptes del llenguatge musical utilitzats en la comunicació sobre la música, tant en els aspectes docents, com en els crítics i col·loquials. Açó acreditarà el coneixement del codi del llenguatge musical.

11. Mostrar en els estudis i obres la capacitat d'aprenentatge progressiu individual. Este criteri d'avaluació pretén verificar que els alumnes són capaços d'aplicar en el seu estudi les indicacions del professor i, amb estes, desenrotllar una autonomia progressiva de treball que li permeta valorar correctament el seu rendiment.

 

PRINCIPIS METODOLÒGICS DEL GRAU ELEMENTAL

 

En la nova ordenació, l'estudi de l'instrument i el de llenguatge musical es comença i es prossegueix simultàniament, a fi que la constitució corporal i la psicomotricitat del xiquet i de la xiqueta s'adapten a les peculiaritats i al maneig dels distints instruments.

A causa d'esta circumstància i de la llarga duració de la formació musical, l'alumne es veu obligat a simultaniejar estos estudis amb els de caràcter general, és a dir, part de l'Educació Primària i de la Secundària Obligatória en els seus cicles. Convé, per tant, que els processos dels dos tipus d'ensenyança seguisquen els mateixos principis d'activitat constructiva com a factor decisiu en la realització de l'aprenentatge, conseqüència lógica del protagonisme que l'alumne adquireix en este sistema al modificar i reelaborar els seus esquemes de coneixement. S'apunten ací alguns principis metodológics de caràcter general que el professorat procurarà adequar al procés d'ensenyança-aprenentatge del llenguatge musical i de l'instrument:

a) Adequar els continguts i la seua seqüenciació al moment i a la situació del desenrotllament evolutiu del xiquet o de la xiqueta, de manera que l'aprenentatge siga constructiu, progressiu i motivador.

b) Motivar l'alumne a l'estudi de la música a través de la seua activitat i participació en el procés, donant-li el protagonisme que li corresponga en la seua própia formació musical.

c) Respectar les peculiaritats dels alumnes, individualment i col·lectivament, facilitant així la convivència en el si del grup i la col·laboració, de manera que s'eviten les discriminacions de qualsevol tipus.

d) Utilitzar procediments i recursos variats que estimulen la capacitat crítica i creativa de l'alumne per mitjà de l'acceptació del diàleg i les argumentacions raonades.

e) Procurar que l'assimilació dels continguts conceptuals per part de l'alumne es complete amb l'adquisició de continguts procedimentals i actitudinals que propicien la seua autonomia en el treball tant per al moment present com per al futur.

f) Facilitar als alumnes el coneixement i l'ús del codi convencional d'expressió al mateix temps que la correcció i l'exactitud en l'ús del llenguatge, a fi que l'aprenentatge i la comunicació siguen efectius.

g) Exercitar la creativitat de l'alumne, de manera que adquirisca estratègies própies d'estudi i de realitzacions musicals a fi que puga superar les dificultats que se li presenten en el procés d'ensenyança-aprenentatge.

Encara que la interpretació instrumental no siga opció definitiva en el grau elemental, adquireix tota la seua importància per a l'aprofundiment en el coneixement del llenguatge musical. En la interpretació, a pesar de ser un fet profundament subjectiu, convergeixen el missatge del creador de l'obra, la personal manera de transmetre-la de l'intèrpret, d'acord amb la seua sensibilitat i l'orientació de l'educador, que ha d'esforçar-se més a ajudar a resoldre dificultats i proporcionar opcions a l'intèrpret que a imposar-li criteris.

Els criteris d'avaluació han d'apuntar al tipus i grau d'aprenentatge aconseguits pels alumnes en un moment determinat, en relació amb les capacitats previstes en els objectius generals i en els específics de cada especialitat.

El nivell de consecució dels objectius no pot ser valorat mecànicament, sinó amb flexibilitat, d'acord amb les característiques del cicle educatiu en què es troba l'alumne. L'avaluació, contínua i personalitzada, compleix així la seua funció informativa i formativa ja que ofereix al professor indicadors del desenrotllament sobre els successius nivells d'aprenentatge dels alumnes i li aporta dades per a aclarir les seues noves estratègies didàctiques. Açó permet aplicar els mecanismes correctors a les insuficiències advertides en el procés. En este sentit, els tradicionals exàmens són també indicadors de l'evolució del procés educatiu, peró no l'únic constituent de l'avaluació del progrés dels alumnes.

En conseqüència, els criteris d'avaluació abans mencionats hauran d'apuntar a:

a) La comprovació del grau de domini del llenguatge musical a través de la pràctica instrumental i del cant.

b) L'observació i verificació del desenrotllament i control de les destreses necessàries per a l'execució musical.

c) La valoració tècnica i estètica de la interpretació individual i col·lectiva.

d) L'estimació que manifesta de l'art en general i de la música en particular, per l'interés posat en executar-la.

e) El sentit de convivència i col·laboració entre condeixebles, demostrat a l'hora d'estudiar i d'interpretar col·lectivament.

Tot aixó situarà la labor d'ensenyança i aprenentatge en el marc de la formació humanística que necessita l'estudiant de música.

 

 

ANNEX II   
 Càrrega lectiva de les ensenyances elementals de música ****[4]****

 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Assignatura | Curs  hores setmanals | | | | Total |
| Curs | 1r | 2n | 3r | 4t |  |
| Instrument | 1 | 1 | 1 | 1 | 120 |
| Llenguatge Musical | 2 | 2 | 2 | 2 | 240 |
| Cor | 1 | 1 | 1 | 1 | 120 |
| Conjunt |  |  | 1 | 1 | 60 |
| Total | 4 h/setmana | 4 h/setmana | 5 h/setmana | 5 h/setmana | 540 h/anuals |

 

 

 

ANNEX III   
 Relació numèrica professora/professor-alumna/alumne ****[5]****

 

 

Llenguatge musical: 1/10

Cor: Màxim 1/30

Instrument: 1/1 (l’hora lectiva setmanal d’instrument es podrà atendre en dues sessions per setmana)

Conjunt: En funció de les característiques de l’agrupació que es constituïsca. Màxim 1/30

 

 

 

ANNEX IV

 

Equivalències a efectes acadèmics de les ensenyances de grau elemental de Música del Pla d'estudis regulat per la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu, amb les ensenyances elementals de Música corresponents a la Llei Orgànica 2/2006, de maig, d'Educació. 

 

 

|  |  |
| --- | --- |
| Pla d’estudis de grau elemental de Música, regulat per la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d’octubre, d’Ordenació General del Sistema Educatiu | Pla d’estudis de les ensenyances elementals de Música, corresponents a la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació |
| Primer curs ensenyances grau elemental LOGSE | Primer curs ensenyances elementals LOE |
| Segon curs ensenyances grau elemental LOGSE | Segon curs ensenyances elementals LOE |
| Tercer curs ensenyances grau elemental LOGSE | Tercer curs ensenyances elementals LOE |
| Quart curs ensenyances grau elemental LOGSE | Quart curs ensenyances elementals LOE |

 

 

 

 

---

****[1]****L’article 5 es modifica por el [**Decret 148/2014, de 12 de setembre, del Consell**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2014/09/12/148/), de modificació del Decret 159/2007, de 21 de setembre, del Consell, pel qual s'estableix el currículum de les ensenyances elementals de música i es regula l'accés a estes ensenyances, i s'incorpora al catàleg d'especialitats la Dolçaina (DOGV núm. 7360 de 15.09.2014) Ref. Base de dades 008161/2014.

****[2]****L’apartat 5 de l'article 9 es modifica per la disposició final novena del [**Decret 138/2014, de 29 d'agost, del Consell**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2014/08/29/138/), pel qual s'estableix el currículum dels nivells C1 i C2 dels ensenyaments d'idiomes de règim especial a la Comunitat Valenciana, per als idiomes alemany, espanyol, francés, anglés i valencià (DOGV núm. 7350 de 01.09.2014) Ref. Base de dades 007750/2014.

****[3]****L’apartat “DOLÇAINA” s’introdueix pel [**Decret 148/2014, de 12 de setembre, del Consell**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2014/09/12/148/).

[4]  L’annex II es modifica per la disposició final quarta del [**Decret 57/2020, de 8 de maig, del Consell**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2020/05/08/57/), de regulació de l'organització i el funcionament dels conservatoris professionals de Música i de Dansa dependents de la Generalitat. [2020/3560] (DOGV núm. 8817 de 21.05.2020) Ref. Base de dades 003773/2020.

****[5]****L’annex III es modifica per la disposició final quarta del [**Decret 57/2020, de 8 de maig, del Consell**](https://www.dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2020/05/08/57/).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5606, del 25-09-2007 (2007/11701)

DECRETO 159/2007, de 21 de septiembre, del Consell, por el que se establece el currículo de las enseñanzas elementales de música y se regula el acceso a estas enseñanzas.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2007/09/21/159**

### Versiones

 22/05/2020 - Actualidad  16/09/2014 - 21/05/2020  02/09/2014 - 15/09/2014  Texto inicial: 26/09/2007 - 01/09/2014 

### Datos del documento

Número DOGV
:   5606

Fecha DOGV
:   25-09-2007

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2007/11701

CVE


Fecha del documento
:   21-09-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [acceso a la educación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [música](javascript:void(0))
    * [programa de enseñanza](javascript:void(0))
    * [educación artística](javascript:void(0))
    * [legislación escolar](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

**Versión vigente: 22.05.2020 –**

**Decreto 159/2007, de 21 de septiembre, del Consell, por el que se establece el currículo de las enseñanzas elementales de música y se regula el acceso a estas enseñanzas.**

[**(DOGV núm. 5606 de 25.09.2007)**](http://www.dogv.gva.es/datos/2007/09/25/pdf/2007_11701.pdf)**Ref. 012102/2007**

El artículo 48.1, de la Ley Orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de Educación (BOE, de 04.05.2006), confiere a las administraciones educativas las competencias para determinar las características y la organización de las enseñanzas elementales de música y de danza.

Al establecer el currículo de las enseñanzas elementales de música que se regulan en el presente decreto, se ha tomado como referencia las especiales circunstancias que concurren en la realidad de la enseñanza musical en nuestra Comunidad en la que, en general, el primer contacto de los niños con la música se manifiesta a una edad muy temprana.

Los nuevos estudios elementales de música, se plantean con dos finalidades claramente definidas: la formación musical de los niños y niñas que no han tenido oportunidad de iniciarse en la práctica musical y la de aquellos que, habiendo iniciado estudios no reglados en la amplia red de escuelas de música, públicas y privadas, localizadas en prácticamente toda la geografía valenciana, desean incorporarse a la enseñanza reglada.

Precisamente, la oportunidad que nos ofrece la nueva ordenación académica para ajustar el currículo de las enseñanzas elementales de música a la especificidad de cada Comunidad, ha permitido establecer el procedimiento para que los alumnos puedan acceder, mediante la superación de una prueba de conocimientos y destrezas técnicas, a un curso distinto del primero.

Las enseñanzas elementales de música, de aplicación en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, se estructuran en cuatro cursos académicos. Las materias que configuran el currículo de estas enseñanzas, se concreta en el estudio del Lenguaje musical y en el aprendizaje de la técnica de una especialidad instrumental. Estos conocimientos se complementan con la práctica instrumental de conjunto y la práctica coral.

El presente decreto, que regula las enseñanzas elementales de música en la Comunitat Valenciana, mantiene la convocatoria de pruebas extraordinarias para la obtención directa del certificado de estudios elementales, a los efectos de posibilitar a los alumnos no escolarizados en los conservatorios o centros autorizados, obtener la certificación oficial correspondiente a este nivel académico, en el momento en que alcancen el grado de conocimientos teóricos y prácticos que se establecen en la presente norma.

Por todo ello, previo dictamen del Consejo Escolar Valenciano, a propuesta del conseller de Educación, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 21 de septiembre. de 2007,

DECRETO

CAPÍTULO I. De la finalidad y organización de las enseñanzas elementales de música

**Artículo 1. Objeto**

1. Corresponde, a la conselleria competente en materia de educación, regular y organizar las enseñanzas elementales de música en el ámbito de sus competencias. El presente decreto establece el currículo, y regula la organización de las enseñanzas elementales de música, en virtud de lo dispuesto en el artículo 48, punto 1, del Capítulo VI de la Ley Orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de Educación.

2. Igualmente, este decreto regula la prueba de aptitudes que permitirá el ingreso a las enseñanzas elementales, así como la prueba que permitirá el acceso directo a los cursos diferentes del primero. También establece los documentos de evaluación propios de estas enseñanzas.

**Artículo 2. Ámbito de aplicación**

Este decreto se aplicará en todos los centros del ámbito territorial de la Comunitat Valenciana que impartan las enseñanzas que se regulan en esta norma.

**Artículo 3. Finalidad y organización**

1. Las enseñanzas elementales de música tienen como finalidad proporcionar al alumnado una formación artística de calidad y garantizar su cualificación en el nivel competencial propio de estas enseñanzas.

2. La finalidad de las enseñanzas elementales de música se ordena en tres funciones básicas: formativa, orientadora y preparatoria para las enseñanzas profesionales de música.

3. Las enseñanzas elementales de música, tendrán una estructura de cuatro cursos de duración.

**Artículo 4. Objetivos generales de las enseñanzas elementales de música**

Las enseñanzas elementales de música tienen como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos y alumnas capacidades generales y los valores cívicos propios del sistema educativo y, además, las capacidades siguientes:

a) Apreciar la importancia de la música como lenguaje artístico y como medio de expresión cultural de los pueblos y de las personas.

b) Adquirir y desarrollar la sensibilidad musical a través de la interpretación y del disfrute de la música de las diferentes épocas, géneros y estilos, para enriquecer las posibilidades de comunicación y de realización personal.

c) Interpretar en público con la suficiente seguridad en sí mismo, para comprender la función comunicativa de la interpretación musical.

d) Interpretar música en grupo y habituarse a escuchar otras voces o instrumentos, adaptándose al equilibrio del conjunto.

e) Ser consciente de la importancia del trabajo individual y adquirir las técnicas de estudio que permitirán la autonomía en el trabajo y la valoración de éste.

f) Valorar el silencio como elemento indispensable para el desarrollo de la concentración, la audición interna y el pensamiento musical, así como su función expresiva en el discurso musical.

g) Conocer y valorar la importancia de la música propia de la Comunitat Valenciana, así como sus características y manifestaciones más importantes.

h) Adquirir la autonomía adecuada, en el ámbito de la audición, comprensión y expresión musical.

i) Conocer y aplicar las técnicas del instrumento, de acuerdo con las exigencias de las obras.

**Artículo 5. Especialidades de las enseñanzas elementales de música******[1]****

Son especialidades de las enseñanzas elementales de Música:

Acordeón.

Arpa.

Clarinete.

Clave.

Contrabajo.

Dulzaina.

Fagot.

Flauta travesera.

Flauta de pico.

Guitarra.

Instrumentos de púa.

Oboe.

Percusión.

Piano.

Saxofón.

Trombón.

Trompa.

Trompeta.

Tuba.

Viola.

Viola de Gamba.

Violín.

Violoncelo.

CAPÍTULO II. Del currículo

**Artículo 6. Currículo**

1. A los efectos de lo dispuesto en este decreto, se entiende por currículo de las enseñanzas elementales de música el conjunto de objetivos, contenidos, principios metodológicos y criterios de evaluación que han de regular el proceso de enseñanza/aprendizaje de estas enseñanzas y que se incluyen en el anexo I de este decreto.

2. La distribución por cursos y el total de horas de cada asignatura por especialidad, se establece en el anexo II de este decreto.

3. En el anexo III, del presente decreto figura la relación numérica profesor/alumno de aplicación a las enseñanzas reguladas en esta norma.

4. Corresponde a la conselleria competente en materia de educación, regular la organización y el régimen académico de los centros integrados que impartan las enseñanzas elementales de música y la Educación primaria mediante las adaptaciones curriculares correspondientes.

CAPÍTULO III. Del ingreso en las enseñanzas elementales de música

**Artículo 7. Ingreso**

1. El consejo escolar del cada centro público, o el órgano competente en el caso de centros privados, establecerá, respetando las instrucciones que dicte a este fin la conselleria competente en materia de educación, el procedimiento de ingreso a las enseñanzas elementales de música, de acuerdo con el proyecto educativo y con las posibilidades organizativas del centro docente.

2. Para iniciar los estudios del primer curso de las enseñanzas elementales de música será necesario realizar una prueba mediante la cual, se valorarán las aptitudes del aspirante para cursar dichas enseñanzas.

3. Las enseñanzas elementales de música se cursarán ordinariamente entre los ocho y los doce años de edad. El inicio de las enseñanzas elementales con menos de ocho años o más de doce se entenderá como excepcional. A tal efecto, la conselleria competente en materia de educación atenderá el tratamiento de esta excepcionalidad.

4. Los conservatorios y centros autorizados de música de carácter reglado del ámbito de gestión de la conselleria competente en materia de educación, establecerán en sus proyectos educativos los criterios de valoración de las pruebas de ingreso, atendiendo a las aptitudes de los aspirantes para cursar las especialidades solicitadas, y a la edad idónea establecida.

5. La prueba de ingreso a los centros que imparten las enseñanzas elementales de música se realizará en una única convocatoria en el mes de septiembre, efectuada por el centro docente correspondiente.

**Artículo 8. Adjudicación de puestos escolares**

1. La adjudicación de los puestos escolares vacantes en cada especialidad se realizará de acuerdo con las puntuaciones finales obtenidas en las pruebas de ingreso.

2. La elaboración de estas pruebas así como su estructuración, compete al órgano de coordinación docente del centro que corresponda.

3. La realización y valoración de las pruebas estará a cargo de una comisión de valoración designada por el director del centro.

**Artículo 9. Del acceso a otros cursos diferentes de primero**

1. Se podrá ingresar a cada curso de las enseñanzas elementales sin haber cursado los anteriores siempre que, a través de una prueba realizada ante una comisión de evaluación designada por el director del centro, el aspirante demuestre poseer los conocimientos técnico-instrumentales y teórico-prácticos necesarios para seguir con aprovechamiento las enseñanzas correspondientes, valorándose la edad idónea.

2. Las pruebas, que tendrán la estructura y organización que el proyecto educativo del centro determine, versarán sobre los contenidos de los cursos precedentes a aquel al que el aspirante opta.

3. La prueba de acceso a cada curso de las enseñanzas reguladas en este decreto, se realizará en una convocatoria anual durante el mes de septiembre, efectuada por el centro docente. Los centros abrirán con la suficiente antelación, un plazo para que los interesados soliciten el curso y la especialidad a la cual quieren acceder.

4. La superación de esta prueba de acceso faculta exclusivamente para matricularse en el curso académico para el que haya sido convocada.

5. La prueba de acceso a cursos diferentes de primero se realizará en las condiciones que determine la conselleria competente en materia de educación. ****[2]****

**Artículo 10. Reclamación de calificaciones**

1. Se establece un periodo de tres días hábiles, a partir de la publicación de los resultados de la prueba para que los aspirantes puedan presentar reclamación contra la puntuación alcanzada en la prueba de ingreso al primer curso y a curso distinto del primero a las enseñanzas elementales de música. Esta reclamación se hará por escrito dirigido al director del centro, alegando en cada caso los motivos que consideren oportunos. El director del centro, previo informe de la comisión de valoración, resolverá en el plazo de tres días hábiles.

2. Los interesados podrán interponer recurso de alzada ante el director Territorial de Educación, en los plazos que se establecen en el artículo 115 de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.

**Artículo 11. Admisión y matriculación**

1. La admisión de alumnos estará sometida a los principios de igualdad, mérito y capacidad, y supeditada a los resultados obtenidos en las pruebas referidas.

2. La oferta de puestos escolares en las enseñanzas elementales de música que deben convocar anualmente los centros de titularidad de la conselleria competente en materia de educación, será determinada por la administración educativa valenciana.

3. El alumnado no podrá simultanear las enseñanzas elementales de música en dos centros. Consecuentemente, cada alumno o alumna, tendrá un único expediente académico en un sólo centro.

**Artículo 12. Asignaturas comunes y propias de la especialidad**

1. Son asignaturas comunes a todo el currículo de las enseñanzas elementales: Lenguaje musical y Coro.

2. Son asignaturas propias de la especialidad:

Instrumento individual y Conjunto.

3. Los alumnos que cursen más de una especialidad únicamente cursarán las asignaturas comunes en una de ellas. Una vez superadas en una especialidad, la calificación obtenida será válida para el resto de especialidades. En los documentos de evaluación de cada especialidad se hará constar la calificación de las asignaturas comunes superadas.

**Artículo 13. Ampliación de matrícula**

Es competencia del consejo escolar de cada centro público, o de los órganos competentes en el caso de centros privados, autorizar con carácter excepcional la matriculación en más de un curso a aquellos alumnos que, previa orientación del profesorado así lo soliciten, siempre que el conjunto de profesores que imparten clases a dichos alumnos asegure su adecuada capacidad de aprendizaje, para cursar las enseñanzas en las condiciones establecidas.

CAPÍTULO IV. De la evaluación, la acción tutorial, la promoción y la permanencia

**Artículo 14. Evaluación**

1. Los profesores evaluarán el aprendizaje de los alumnos, los procesos de enseñanza y su propia práctica docente.

2. La evaluación del aprendizaje de los alumnos será continua e integradora, aunque diferenciada según las distintas asignaturas del currículo.

3. La evaluación del alumnado en las enseñanzas elementales de música se llevará a cabo teniendo en cuenta los objetivos educativos y los criterios de evaluación establecidos en el currículo que se aprueba en este decreto y en coherencia con el proyecto educativo elaborado por el centro docente.

4. La evaluación será realizada por el conjunto de profesores del alumno coordinados por el profesor tutor, actuando dichos profesores de manera integrada a lo largo del proceso de evaluación y en la adopción de las decisiones resultantes de dicho proceso.

5. La evaluación final y calificación del alumnado se realizará en el mes de junio.

6. Los resultados de la evaluación final de las distintas asignaturas que componen el currículo se expresarán mediante la escala numérica de 1 a 10 sin decimales, considerándose positivas las calificaciones iguales o superiores a cinco y negativas las inferiores a cinco.

7. Los resultados de la evaluación, y en su caso las calificaciones, se expresarán en los siguientes términos:

Insuficiente: 1, 2, 3 ó 4

Suficiente: 5

Bien: 6

Notable: 7 u 8

Sobresaliente: 9 ó 10.

8. La nota media del curso será la media aritmética de las calificaciones de todas las materias de la especialidad cursadas por el alumnado, expresada con una aproximación de dos decimales mediante redondeo.

**Artículo 15. Tutoría**

1. La acción tutorial, que forma parte de la función docente, se desarrollará a lo largo de las enseñanzas elementales de música.

2. El profesor tutor tendrá la responsabilidad de coordinar tanto la evaluación, como la función de orientación del alumnado.

3. El profesor tutor será el profesor de la especialidad que curse el alumno. Los centros educativos incluirán planes de acción tutorial en sus proyectos educativos.

4. Los centros educativos promoverán compromisos educativos entre las familias y tutores legales, y el propio centro, en el que se contemplen actividades para mejorar el rendimiento académico de los alumnos.

**Artículo 16. Promoción**

1. Los alumnos promocionarán de curso cuando hayan superado la totalidad de las asignaturas de cada curso o tengan evaluación negativa en una asignatura como máximo. En el supuesto de asignaturas pendientes referidas a práctica instrumental, la recuperación deberá realizarse en la clase del curso siguiente. Para el resto de asignaturas, los centros establecerán en sus proyectos educativos, los criterios para la recuperación de las mismas. En ningún caso se podrá calificar la asignatura motivo de promoción sin haber aprobado la asignatura pendiente.

2. Los alumnos que al término del cuarto curso tuvieran pendientes de evaluación positiva tres asignaturas o más, deberán repetir el curso en su totalidad. Cuando la calificación negativa se produzca en una o en dos asignaturas, solo será preceptivo cursar las asignaturas pendientes

**Artículo 17. Límite de permanencia**

1. El límite de permanencia en las enseñanzas elementales de música será de cinco años. El alumno no podrá permanecer más de dos años en el mismo curso.

2. La conselleria competente en materia de educación, podrá autorizar, con carácter excepcional, que determinados alumnos puedan ampliar un año más el límite de permanencia en supuestos de enfermedad grave u otras circunstancias que merezcan similar consideración y que impidan el normal desarrollo de los estudios.

**Artículo 18. Certificado de enseñanzas elementales**

1. Los alumnos y alumnas que hayan superado las enseñanzas elementales de música obtendrán el Certificado de Enseñanzas Elementales de Música, en el que constará la especialidad cursada.

2. El Certificado de Enseñanzas Elementales de Música será expedido por los conservatorios públicos, que impartan las enseñanzas correspondientes.

**Artículo 19. Obtención directa del Certificado de Enseñanzas Elementales de Música**

Los conservatorios públicos elementales y profesionales que impartan las enseñanzas elementales de música, organizarán en el primer trimestre del curso pruebas para la obtención directa del Certificado de Enseñanzas Elementales de Música.

CAPÍTULO V. Correspondencia con otras enseñanzas

**Artículo 20. Correspondencia con otras enseñanzas**

1. La conselleria competente en materia de educación, facilitará al alumnado la posibilidad de cursar simultáneamente las enseñanzas elementales de música y la educación primaria.

2. Con objeto de hacer efectivo lo previsto en el apartado anterior, se podrán adoptar medidas de organización y de ordenación académica que incluirán, entre otras, las convalidaciones y la coordinación horaria entre centros educativos.

**Artículo 21. Admisión prioritaria**

La conselleria competente en materia de educación, determinará los centros que impartan enseñanzas de educación primaria y secundaria que deberán aplicar la admisión prioritaria para aquellos alumnos que cursen simultáneamente enseñanzas elementales de música y enseñanzas de educación primaria y secundaria.

CAPÍTULO VI. De la autonomía curricular de los centros

**Artículo 22. Autonomía curricular de los centros**

1. Los equipos educativos de los centros docentes concretarán y completarán el currículo de las enseñanzas elementales de música mediante la elaboración del proyecto educativo de su centro.

2. El proyecto educativo, en el apartado de concreción del currículo, deberá adecuar los objetivos generales y específicos de las enseñanzas elementales de música a las características del alumnado y el entorno del centro. También distribuirá por cursos los contenidos y objetivos específicos, adoptará criterios metodológicos generales y unificará todas las decisiones sobre evaluación.

3. El proyecto educativo garantizará la acción coherente y coordinada de los equipos docentes, estimulando la actividad investigadora y el trabajo en equipo de los profesores.

4. Los centros, en el ejercicio de su autonomía, podrán adoptar experimentaciones, planes de trabajo, proyectos de innovación educativa, y formas de organización o ampliación del horario escolar. Éstas deberán ser autorizadas por la conselleria competente en materia de educación.

5. Los profesores desarrollarán programaciones docentes en coherencia con el currículo establecido en este decreto y con el proyecto educativo de cada centro.

6. La conselleria competente en materia de educación, fomentará y orientará la elaboración de materiales curriculares que faciliten el trabajo del profesorado en este sentido.

**Artículo 23. De la figura del pianista acompañante**

En los centros dependientes de la conselleria competente en materia de educación, existirá la figura del pianista acompañante. Estos profesores se integrarán en el departamento o departamentos didácticos correspondientes a las especialidades en las que desempeñen su labor.

CAPITULO VII. De los documentos de evaluación

**Artículo 24. Documentos de evaluación**

1. Son documentos de evaluación de las enseñanzas elementales de música, el expediente académico personal, las actas de evaluación, y los informes de evaluación individualizados.

2. Los documentos de evaluación llevarán las firmas fehacientes de las personas que corresponda en cada caso, con indicación del puesto desempeñado. Asimismo, se hará constar el nombre y los apellidos de los firmantes.

3. La conselleria competente en materia de educación, establecerá el formato de estos documentos de evaluación.

**Artículo 25. Traslados de expediente**

1. Los traslados de expedientes de alumnos que cursen enseñanzas elementales de música en otros centros de carácter reglado, quedan condicionados a la existencia de puestos escolares vacantes en cada una de las asignaturas que el alumno deba cursar en el centro receptor. Los puestos escolares vacantes se convocarán una vez escolarizados los alumnos del centro y los que han superado la prueba de aptitudes de ingreso a las enseñanzas musicales elementales.

2. Cuando un alumno o alumna se traslade de centro antes de haber concluido sus estudios de enseñanzas elementales de música, el centro de origen remitirá al de destino, a petición de éste, los correspondientes documentos de evaluación, haciendo constar, en la diligencia correspondiente, que las calificaciones concuerdan con las actas que obran en el centro.

3. El traslado de expediente de alumnos que cursan estudios en centros no pertenecientes al ámbito gestión de la conselleria competente en materia de educación, queda condicionado a la existencia de plazas vacantes en el centro receptor.

4. El centro receptor abrirá el correspondiente expediente académico del alumno e incorporará en él los datos académicos remitidos por el centro de procedencia, siempre que los contenidos curriculares de las enseñanzas superadas en los centros de gestión de otras administraciones se ajusten a los estudios que se regulan en el presente decreto. Para ello, en los centros elementales de música se constituirá la correspondiente comisión dictaminadora.

**Artículo 26. Lenguas oficiales de los documentos básicos**

Los documentos de evaluación serán redactados en las dos lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana.

**Artículo 27**

La conselleria competente en materia de educación, garantizará la adecuación de la prueba de acceso a las enseñanzas profesionales de Música al currículo de las enseñanzas elementales de Música.

DISPOSICIÓN ADICIONAL

**Única. Alumnado con discapacidad y atención a la diversidad**

1. La conselleria competente en materia de educación, adoptará las medidas oportunas para la adaptación del currículo a las necesidades del alumnado con discapacidad y facilitará su acceso a estas enseñanzas.

2. La conselleria competente en materia de educación, a propuesta de los centros educativos, autorizará las adaptaciones necesarias para permitir la realización de la prueba específica de ingreso a las personas con discapacidad que opten a ella.

3. Aquellos alumnos con discapacidades que superen las pruebas específicas y se hayan matriculado, serán objeto de un adecuado seguimiento por el grupo de profesores. Los centros que escolaricen alumnos con discapacidad dispondrán de los recursos necesarios, humanos y materiales, para atender el proceso de enseñanza/aprendizaje.

DISPOSICIÓN TRANSITORIA

**Única. Incorporación de alumnos procedentes de planes anteriores con asignaturas pendientes**

Los alumnos que a la entrada en vigor de este decreto cursen estudios de grado elemental de música, de acuerdo con el plan de estudios regulado por el Decreto 151/1993, por el que se establece el Currículo de los Grados Elemental y Medio de Música y se regula el Acceso a dichos Grados, se incorporarán a los cursos respectivos de las enseñanzas elementales de música de acuerdo con las condiciones que se regulan en la presente norma.

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

**Única**

a) Por lo que a las enseñanzas elementales de música se refiere, queda derogado el Decreto 151/1993, de 17 de agosto, por el que se establece el Currículo de los Grados Elemental y Medio de Música y se regula el Acceso a dichos Grados, el Decreto 72/1996, de 2 de abril, y el Decreto 90/2006, sin perjuicio de su aplicación transitoria en función de la nueva ordenación del sistema educativo establecido por el Real Decreto 806/2006, de 30 de junio del calendario de aplicación de la Ley Orgánica de Educación.

b) También quedan derogadas todas las disposiciones de igual o inferior rango que se opongan al presente decreto.

DISPOSICIONES FINALES

**Primera**

Se autoriza a la conselleria competente en materia de educación, a dictar las disposiciones necesarias para la aplicación y el desarrollo de este decreto.

**Segunda**

El presente decreto entrará en vigor el día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, si bien sus efectos académicos serán los referidos en el calendario de aplicación de la Ley Orgánica de Educación, regulado por el Real Decreto 806/2006, de 30 de junio.

Valencia, 21 de septiembre de 2007.

El president de la Generalitat,

Francisco Camps Ortiz

El conseller de educación,

Alejandro Font de Mora Turón

ANEXO I  
 Asignaturas del grado elemental

CONJUNTO

Introducción

Durante los cursos tercero y cuarto de las enseñanzas elementales de música, el alumnado llega a tener un cierto dominio básico de los contenidos referidos al instrumento propio de la especialidad que cursa, y conviene, en extensión de la práctica coral, ofrecerle un espacio curricular en el que desenvolverse con su instrumento e intentar poner en práctica las estrategias del conjunto ya avanzadas en Coro. De la expresión vocal a la expresión instrumental. Las dificultades que se le presentan, así como los planteamientos de solución a esas dificultades, unos dirigidos por el profesor y otros aprendidos y resueltos por la propia madurez e incipiente experiencia del alumnado, dan a esta asignatura naturaleza de espacio convergente de contenidos y de aplicación de destrezas que con la práctica se consiguen afianzar.

Vencer las dificultades, sugeridas como retos, permiten al individuo crecer en su formación a través de la experiencia. Respetando la espontaneidad inherente a todo proceso creativo, tanto el profesor como el alumno, cada uno en su ámbito, participan de un proceso de enriquecimiento común. Se llega, pues, a la adquisición de hábitos que deben ser dirigidos y diseñados por el equipo docente, pudiendo así, dar los frutos que de esta asignatura se esperan. Verdaderamente no puede darse una diferenciación de los contenidos en las enseñanzas elementales más allá de lo justamente organizativo. La visión de la formación musical y de la educación artística se muestra como un todo desde el inicio.

La pedagogía más actual, aplicada a nuestras enseñanzas elementales, conmina al tratamiento colegiado de la formación. La transversalidad y el equilibrio son palabras clave dentro de un diseño formativo de calidad por cuanto se ven implicados en él, absolutamente todos los elementos que, a día de hoy, participan de la construcción del modelo educativo. Esta asignatura conduce hacia la integración de materias, mientras permite la discriminación positiva, a medida que se madura en las habilidades y contenidos, de todo aquello que resulta inherente a las enseñanzas musicales, dejando de lado lo que no lo es. El alumnado ha de ver en el diseño de su formación siempre el futuro inmediato que le espera, para seguir conduciéndose decididamente hacia él.

Los criterios de agrupación deben atender dentro de cada centro la heterogeneidad que se puede llegar a dar entre los grupos a formar. Se aprovecha así, la idiosincrasia del centro a favor del tratamiento de la diversidad.

De esta manera cuando se trate de instrumentos de agrupación poco tradicional, como puede ser el caso de pianistas, los objetivos de la signatura se adecuarán a sus contenidos propios, reforzando su asimilación sin dejar de ser atendidos bajo la perspectiva del conjunto.

Se abre también una vía al conocimiento histórico del instrumento y del conjunto en sí. También de los compositores e intérpretes, mientras se alude a los soportes audiovisuales como herramientas de formación auditiva y crítica de gran valor pedagógico.

Objetivos

1. Comprender la funcionalidad del conjunto en base a la participación individual.

2. Potenciar la expresividad dentro del grupo.

3. Favorecer la creatividad

4. Conocer y familiarizarse con los instrumentos musicales y su gama tímbrica.

5. Aproximar al alumnado al continuo histórico de los eventos musicales que se ven traducen en contenidos para él en ese momento.

6. Aproximar al alumnado a la historia del instrumento, de los compositores, de los intérpretes, a la discografía y a la videografía.

7. Familiarizarse con la práctica instrumental de conjunto.

8. Habituarse al trabajo del ensayo.

9. Desarrollar su capacidad de discriminación auditiva.

10. Disfrutar de la participación en un grupo instrumental.

11. Apreciar la necesidad de la concertación.

12. Responder a la exigencia del pulso único.

13. Reconocerse dentro de la colectividad.

14. Reconocer los contenidos comunes con otras materias.

15. Reforzar y afianzar los contenidos aprendidos en Lenguaje musical y en Coro.

16. Potenciar la socialización.

Contenidos

El grupo: la necesidad de la disciplina de conjunto. La afinación. Las cuestiones mecánicas, versus las expresivas. El dominio del instrumento frente a las exigencias del conjunto. La recepción del compás. El pulso externo y el pulso interno. La agógica y la dinámica. La paleta tímbrica. La escucha mutua como base del equilibrio y la afinación. Entonación interior y afinación del conjunto. La terminología específica aplicada. Aproximación a la historia de los eventos musicales. El ensayo y su técnica. Práctica del repertorio escogido. Aproximación a la música de cámara. Aproximación a la improvisación. La valoración del público a través de las audiciones.

Criterios de evaluación

1. Valoración de la actitud del alumnado y su disposición. Con este criterio se pretende poner de relieve la importancia para el desarrollo del modelo formativo, de la actitud positiva hacia la participación en el conjunto. Así mismo, este criterio enfatiza la motivación que puede producir la didáctica aplicada. Por tanto permite evaluar la propia práctica docente.

2. Realizar audiciones periódicas. Con este criterio se pretende poner rápidamente al alumno en contacto con el público. Al mismo tiempo potenciar la actividad musical del entorno docente.

3. Mostrar la habilidad en el manejo de los términos específicos. Con este criterio se desea comprobar la voluntad del alumnado hacia la profundización en el hecho musical.

4. Interpretar las piezas escogidas. Con él, se quiere comprobar la asimilación de contenidos y el desenvolvimiento individual dentro del grupo. También permite comprobar el desenvolvimiento general del grupo como unidad, de cuyo éxito colectivo se siente artífice cada uno de sus miembros, reforzándose así la conciencia de grupo musical.

5. Interpretación por grupos reducidos de piezas fáciles que permitan mostrar la capacidad expresivo-musical de cada uno. Con este criterio se quiere valorar la particularidad en el desarrollo formativo de cada individuo. Al mismo tiempo camina este tratamiento hacia la comprensión de la música de cámara como medio de apreciación sensible de los contenidos más sutiles.

6. Interpretar en grupos reducidos bases de acompañamiento y líneas melódicas alternadas entre cada miembro. Con este criterio se pretender valorar la eficacia de la metodología aplicada respecto a la comprensión de contenidos de creatividad y espontaneidad musical.

7. Valoración de las actitudes y de la asistencia como garantías de seguimiento del proceso de aprendizaje.

CORO

Introducción

En el desarrollo del grado elemental, junto a la presencia del Lenguaje musical y del Instrumento principal, el Coro aporta a la práctica musical la actividad colectiva, que implica relación social, colaboración de los alumnos y atención especial del profesor con orientación muy marcada, más que en la práctica musical individual o del grupo en Lenguaje Musical, hacia la interpretación.

Dado el carácter grupal del canto coral, su práctica se erige como emblemática de la participación social en la música, pero no es la única aportación. La experiencia coral aportará al alumno de música el cultivo de la memoria musical y la interiorización del hecho sonoro, sobre todo en las interpretaciones polifónicas, a la vez que mediante éstas, proporcionará ejemplos vivos del fenómeno armónico. Las dimensiones pedagógicas del coro más que indiscutibles son insustituibles, de ahí la importancia que adquieren en este período de iniciación musical.

Por otra parte, la formación vocal que se deriva del coro, va acompañada siempre del contraste de la voz propia con la de los demás, lo cual es ocasión para la observación de los timbres y su comprensión. La práctica del coro es una ejercitación permanente en las realizaciones dinámicas y agógicas. Si la práctica instrumental aporta motivación a causa de ser progresión fácilmente comprobable, la práctica coral potencia la motivación por la constancia del grupo en la búsqueda de la perfección de la interpretación. El estudio de la música adquiere aquí carácter de realización acabada. Supone esta actividad, un espacio curricular más de convergencia de contenidos, y de destrezas adquiridas en las demás materias. De esta manera, a lo largo del grado elemental, las tres actividades se complementan, completando la formación.

Algunos problemas surgidos en el aprendizaje del lenguaje musical encontrarán explicaciones más comprensibles con la ayuda de la práctica coral, ejemplificación frecuente de la teoría musical. Por otra parte, en este nivel, el coro, permitirá la aproximación cultural a los repertorios, en los que tendrán acogida obras de distintas épocas y estilos junto a las del folklore tanto universal como próximo. En el mismo sentido, la aproximación a la interiorización de líneas melódicas por medio del canto interior, actuará en benefició de la comprensión de contenidos propios de la especialidad instrumental.

Objetivos

1. Lograr actitudes positivas desde el primer contacto con el canto coral de forma lúdica y de disfrute inmediato a través de la imitación y sin exigencias técnicas previas.

2. Descubrir la voz como vehículo de expresión musical y adquirir hábitos positivos de higiene vocal para desarrollarla y mejorarla.

3. Adquirir hábitos necesarios para el logro de la técnica vocal de calidad, imprescindible para cantar con naturalidad y expresivamente.

4. Utilizar la voz como instrumento musical y por tanto como medio de expresión artística.

5. Aprender a formar parte del conjunto coral mediante la escucha de distintas voces, de acuerdo con el nivel correspondiente, tomando conciencia de la importancia de la aportación individual al resultado sonoro del grupo y asumiendo responsabilidades en el desarrollo de las tareas.

6. Experimentar la función comunicativa del canto a través de audiciones públicas.

7. Apreciar e interpretar la canción popular de los distintos pueblos, comenzando por la propia.

8. Adquirir un repertorio coral (sencillo) de diferentes épocas y estilos e interpretarlo con cuidada sensibilidad musical. Capacidad de expresarlo con naturalidad en la articulación y dinámica, correcta afinación, homogeneidad en el fraseo, igualdad en los ataques y en los cortes.

9. Relacionar los conocimientos del lenguaje musical a través del canto coral para enriquecer su bagaje musical.

10. Aproximar al alumno al mundo del concierto ante el público.

Contenidos

El propio cuerpo como instrumento: posición, relajación, respiración, resonancia. De la palabra hablada a la canción. Técnica vocal: realización de vocalizaciones apropiadas a 1, 2 y 3 voces, según posibilidades. Cánones y canciones populares propias y de distintos países. Canciones polifónicas según posibilidades y niveles. Trabajo sobre las canciones: con la métrica de las palabras; el fraseo, la respiración, la colocación de la voz, la afinación, el empaste, la dinámica, la articulación, los gestos, la expresividad; el texto: comprensión, dicción, memorización. Desarrollo de la sensibilidad auditiva. Práctica de lectura a vista. Desarrollo permanente y progresivo de la memoria musical. Adquisición de hábitos correctos y eficaces de estudio. Iniciación a la comprensión de las estructuras musicales en sus distintos niveles. Selección progresiva en cuanto al grado de dificultad de los ejercicios, estudios y obras del repertorio coral que se consideren útiles para el desarrollo conjunto de la capacidad musical y técnica del alumno. Desarrollo de hábitos propios de esta práctica. Práctica de la relajación. Práctica del ensayo y la concertación.

Criterios de evaluación

1. Interpretar cualquiera de las obras programadas durante el curso en conjunto de tres miembros por cuerda como máximo. Este criterio trata de evaluar la capacidad de cada alumno frente al grupo y por voces, ya que al formar parte de una cuerda con dos personas más, se puede descubrir fácilmente cada aportación individual, al ser, en ese momento casi solistas.

2. Entonar intervalos y acordes a partir del La del diapasón ampliando progresivamente la dificultad. Este criterio trata de evaluar la capacidad para que cada miembro del coro piense en un tiempo mínimo el sonido que le corresponde y lo reproduzca de forma afinada. Asimismo, se constata el grado de interiorización de las distintas relaciones interválicas.

3. Repentizar y preparar en grupos obras homofónicas muy sencillas y de claros contornos tonales sin la ayuda directa del profesor. Este criterio pretende valorar la capacidad de descifrar obras sencillas desconocidas al aplicar los conocimientos adquiridos de lenguaje musical sobre las canciones y la cooperación en el trabajo en grupos para que el resultado final sea expresivo.

4. Realizar audiciones públicas con el repertorio preparado durante el curso con el profesor. Este criterio trata de valorar actitudes de disciplina, puntualidad, colaboración, orden y responsabilidad ante el grupo a la vez que permite comprobar la función comunicativa del canto a través de la reacción del público.

5. Valoración de las actitudes y de la asistencia como garantías de seguimiento del proceso de aprendizaje.

LENGUAJE MUSICAL

Introducción

El lenguaje musical ha de ser el eje vertebrador de toda la enseñanza de la música, ha de informar toda práctica musical, así como ha de favorecer la profundización en el hecho musical desde el punto de vista técnico. El lenguaje musical no debe confundirse con la interpretación que a veces se hace de la música como lenguaje y lo que comunica la realización musical. Es evidente que sólo metafóricamente se puede identificar a la música como una lengua de relación, ya que no tiene carácter semántico como las lenguas.

Con la expresión lenguaje musical se quiere designar el conjunto de términos y conceptos que definen el conjunto de recursos integrados en la música como ciencia y arte que permiten la realización del hecho musical. La expresión lenguaje musical engloba los tradicionales conceptos de solfeo y teoría de la música.

El objeto fundamental del estudio del lenguaje musical en el grado elemental implica la adquisición del conocimiento significativo del código que permite hablar sobre música empleando los términos adecuados para que esta comunicación pueda ser compartida; implica también la posesión de los conceptos necesarios para la descodificación de su representación gráfica así como su codificación para la representación significativa de las producciones ajenas o propias; e implica la capacidad para la realización musical en los aspectos de lectura, escritura y composición. Con todo ello, además, se ponen las bases para la valoración cultural y crítica de la música.

Por otra parte, el conocimiento del lenguaje musical propicia en el alumno el desarrollo de las capacidades vocales, rítmicas, psicomotoras, auditivas y expresivas como consecuencia del ejercicio motivado por el propio aprendizaje. En ningún caso debe entenderse la lectura y escritura de la música como forma de descodificación y codificación mecánicas, sino como realización de una serie de operaciones cifradas en el pensamiento y la memoria musicales que conducen a la interpretación. Así consigue la música su expresión y su comunicación, que existen, aunque no tengan valoración semántica como cualquier lenguaje de relación.

El conocimiento del lenguaje musical deberá proporcionarle al alumno el dominio de la lectura y escritura musicales para lo cual habrá de contar con las capacidades pertinentes. El uso de la voz y la formación del oído, la adquisición del ritmo y el desarrollo psicomotor son los cauces para la adquisición de dichas capacidades.

La programación de los contenidos deberá tener en cuenta, sobre todo en los dos primeros años del grado elemental, los conocimientos y experiencias que el alumno posee como consecuencia de actividades anteriores y estará presidida por el intento de adaptación a las características propias de la etapa de maduración psicológica de los alumnos, para evitar así disfunciones de ritmo y de intensidad en el proceso de enseñanza y aprendizaje. De este modo se tenderá a la formulación metodológica adecuada.

Objetivos

La enseñanza del Lenguaje musical en el grado elemental tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Compartir vivencias musicales con los compañeros del grupo, para enriquecer su relación afectiva con la música a través del canto, del movimiento, de la audición y de la práctica instrumental.

2. Establecer la relación necesaria entre los conocimientos -destrezas y actitudes(adquiridos en etapas anteriores y el estudio del lenguaje musical que ahora se acomete.

3. Desarrollar la correcta emisión de la voz mediante la reproducción, creación y discriminación de intervalos y melodías, hasta transformarlos en recursos expresivos propios.

4. Adquirir la coordinación motriz necesaria para una interpretación rítmica adecuada, utilizando los recursos correspondientes.

5. Desarrollar el oído interno para el reconocimiento de timbres, alturas, duraciones e intensidades, así como estructuras formales, indicaciones dinámicas, expresivas y agógicas, mediante la relación entre el sonido y su representación gráfica.

6. Interpretar de memoria melodías y canciones que conduzcan a una mejor comprensión de los distintos parámetros musicales.

7. Desarrollar el pensamiento musical consciente mediante experiencias armónicas, formales y tímbricas sirviéndose de la práctica auditiva, vocal e instrumental.

8. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

9. Descubrir la necesidad del código musical para la creación musical, su representación significativa y su interpretación, y profundizar en el conocimiento del mismo.

Contenidos

1. Ritmo. Percepción, identificación e interiorización del pulso. Percepción, identificación e interiorización del acento. Reconocimiento de unidades métricas (compases) binarias, ternarias y cuaternarias, tanto de subdivisión binaria como temaria. Fórmulas rítmicas básicas. Simultaneidad de ritmos homogéneos. Tempo y agógica. Práctica, identificación y conocimiento de grupos de valoración especial contenidos en un pulso. Práctica, identificación y conocimiento de signos que modifican la duración (puntillo, ligadura). Práctica, identificación y conocimiento de figuras rítmicas características (síncopa, anacrusa, contratiempo). Práctica e identificación de cambios de compás con equivalencias pulso = pulso o figura = figura.

2. Entonación, audición y expresión. Educación de la voz. Respiración, emisión, articulación. Altura del sonido: tono, intensidad, timbre, duración, afinación determinada e indeterminada. Sensibilización y práctica melódica tanto auditiva como vocal. Reproducción memorizada vocal y escrita de fragmentos melódicos y canciones. Lectura de notas con emisión vocal del sonido que les corresponde. Claves de Sol en 2ª y Fa en 4ª. Reconocimiento auditivo y reproducción vocal de intervalos melódicos simples -mayores, menores y justos-, dentro y fuera del concepto tonal. Reconocimiento auditivo de intervalos armónicos, mayores, menores y justos. Interpretación vocal al unísono y a dos voces de obras adecuadas al nivel con o sin texto, con o sin acompañamiento. Lectura de notas dispuestas horizontal y verticalmente en clave de Sol en 2ª y Fa en 4ª. Iniciación al estudio de las claves de Do en 3ª y Do en 4ª. Percepción e identificación de grados y funciones tonales, escalas, alteraciones. Sensibilización, identificación y reconocimiento de elementos básicos, armónicos y formales, con dificultad adecuada al nivel (tonalidad bimodal, modulaciones, cadencias, frases, ordenaciones formales: repeticiones, imitaciones, variaciones, contraste). Reproducción de audiciones rítmicas, melódicas y rítmico-melódicas a una voz. Identificación de errores o diferencias entre un fragmento escrito y lo escuchado. Identificación, conocimiento e interpretación de los términos y signos que afectan a la expresión. Utilización improvisada de los elementos del lenguaje musical, con o sin propuesta previa. Desarrollo de la sensibilidad auditiva. Práctica de lectura a vista. Desarrollo permanente y progresivo de la memoria musical. Práctica de la improvisación. Adquisición de hábitos correctos y eficaces de estudio. Iniciación a la comprensión de las estructuras musicales en sus distintos niveles. Selección progresiva en cuanto al grado de dificultad de los ejercicios, estudios y obras del repertorio vocal que se consideren útiles para el desarrollo conjunto de la capacidad musical y técnica del alumno. Desarrollo de automatismos. Práctica de la relajación.

Criterios de evaluación

1. Imitar estructuras melódicas y rítmicas breves con la voz y/o con la percusión. Este criterio de evaluación pretende comprobar el grado de memoria y la capacidad de reproducir con fidelidad el mensaje recibido tanto en sus aspectos sonoros como en su realización motriz.

2. Reconocer auditivamente el pulso de una obra o fragmento; mantener dicho pulso durante períodos de silencio, así como reconocer el acento periódico.

Se pretende constatar la percepción e interiorización del pulso, así como la identificación del acento periódico.

3. Interpretar estructuras rítmicas de una obra o fragmento, bien sea vocal, instrumentalmente o de forma percutida. Con este criterio se trata de constatar la capacidad de encadenar diversas fórmulas rítmicas dentro de un tempo establecido.

4. Aplicar un texto a un ritmo sencillo o viceversa. Tiene por objeto comprobar la capacidad del alumno para asociar ritmos con palabras o frases de igual acentuación.

5. Entonar una melodía o canción tonal con o sin acompañamiento. Comprobación de la capacidad del alumno para aplicar adecuadamente la entonación, afinación y expresividad a un fragmento tonal. De producirse acompañamiento instrumental, éste no reproducirá la línea melódica.

6. Identificar intervalos melódicos y armónicos mayores, menores o justos. Práctica de entonación de los intervalos melódicos y de los armónicos partiendo de un sonido dado. Con este criterio se pretende detectar el dominio del intervalo.

7. Identificar auditivamente el modo mayor o menor de una obra o fragmento. Se pretende constatar con este criterio la capacidad del alumno para discriminar ambos modos.

8. Reproducir modelos melódicos sencillos, escalas o acordes a partir de diferentes alturas. Se trata de comprobar la destreza del alumno para reproducir un mismo hecho melódico desde cualquier sonido.

9. Reproducir por escrito fragmentos musicales escuchados, refiriéndose a aspectos rítmicos y/o melódico-tonales. Mediante este criterio se evalúa la capacidad del alumno para interiorizar y reproducir imágenes sonoras percibidas.

10. Identificar con posterioridad a una audición los rasgos característicos (rítmicos, melódicos, modales, cadenciales, formales, tímbricos, etc...) de las obras escuchadas o interpretadas. Se trata de comprobar la capacidad del alumno para reconocer alguno de estos aspectos.

11. Improvisar estructuras melódicas y/o rítmicas sobre un fragmento escuchado. Se pretende comprobar la capacidad creativa del alumno.

12. Improvisar individual o colectivamente pequeñas formas musicales, partiendo de premisas relativas a diferentes aspectos del lenguaje musical.

Mediante este criterio se trata de comprobar el desarrollo creativo, seleccionando diferentes elementos dentro de una forma musical y discerniendo ideas principales y secundarias.

13. Identificar auditivamente e interpretar cambios sencillos, de compás. Se intenta verificar la capacidad de percepción auditiva y de realización práctica de cambios de compás de una unidad igual o diferente. En ese caso solamente:

1) Negra = negra,

2) negra = negra con puntillo,

3) negra = blanca,

4) corchea = corchea, y viceversa en los casos 2) y 3).

14. Entonar una melodía o canción tonal con o sin acompañamiento. Tiene por objeto comprobar la capacidad del alumno para aplicar sus técnicas de entonación y justeza de afinación a un fragmento tonal aplicando indicaciones expresivas presentes en la partitura. De producirse acompañamiento instrumental, éste no reproducirá la melodía.

15. Leer internamente, en un tiempo dado y sin verificar la entonación, un texto musical y reproducirlo de memoria. Este criterio trata de comprobar la capacidad del alumno para imaginar, reproducir y memorizar imágenes sonoras de carácter melódico- rítmico a partir de la observación de la partitura.

INSTRUMENTOS

Introducción

La práctica del instrumento en el grado elemental es paralela a la adquisición del lenguaje musical y coadyuvante en esta adquisición. Más que conducir a la prematura conciencia de intérprete, debe plantearse como un período de experiencia y descubrimiento en el que el alumno, en contacto con los instrumentos y tras la elección de uno irá madurando sus preferencias. Más tarde, al finalizar el grado medio, decidirá por su dedicación a la rama de la interpretación preferida o se inclinará por cualquiera de las especialidades musicales en las que el dominio del instrumento ocupe un lugar menos determinante.

De cualquier modo, la técnica instrumental o vocal que en estos primeros pasos se ponga en contacto con el niño, ha de estar revestida de la gradación adecuada a lo largo del desarrollo curricular, de forma que se asegure la continuidad y ampliación sin rectificaciones ni enmiendas.

La problemática de la interpretación debe aparecer clara, con sus atractivos y dificultades, para ayudarle a concretar su decisión personal, único procedimiento válido para suscitar motivaciones profundas y razonadas que eviten frustraciones previsibles. Esto parece fundamental si se advierte, de acuerdo con la pedagogía actual, que a tan temprana edad, la vocación musical del niño, en numerosos casos, no está claramente definida, y no se le puede forzar a tornar decisiones irreversibles.

Si duda alguna la práctica instrumental ayudará al niño a comprender y concretar algunos conceptos aparecidos en el lenguaje musical, cuya abstracción se le volverá más asequible gracias a su posible realización a través del instrumento. No obstante, esta tarea conscientemente iniciada en el grado elemental, deberá proseguir su marcha ascendente en el grado medio.

El alumno del grado elemental experimenta a lo largo de este período -8 a 12 años(importantes cambios en su desarrollo físico, intelectual y emocional, lo que implica lógicamente planteamientos pedagógicos flexibles; la actividad del profesor debe adaptarse a esta realidad cambiante y debe ayudar al alumno a descubrir sus mejores dotes. Sólo así podrá enfrentarlo con la práctica instrumental adecuada con previsión de futuro. La motivación fundada en razones ambientales, provocada por las realidades musicales del entorno no siempre se corresponde con las posibilidades reales del alumno, por lo que clarificar sus razones ayudará poderosamente al acierto en la elección.

Esta elección de instrumento en el grado elemental, por consiguiente, será adecuada si garantiza el progreso del alumno en el conocimiento del lenguaje musical y de la música en general más que si es definitiva, ya que lo que se decide en el grado elemental, no es el futuro del alumno como intérprete, sino como posible músico. Sólo así puede asegurarse el respeto máximo a la personalidad del alumno, así como el aprovechamiento de las mejores vocaciones para lo que en verdad se sienten llamados. La capacidad de la memoria musical sin duda queda potenciada a través de la práctica instrumental. En primer lugar por la asociación entre lo motor y lo sonoro que propicia el instrumento, en segundo lugar por el mayor carácter lúdico que confiere la práctica del instrumento al lenguaje musical y, en un tercer plano, nada despreciable, por la opción que se le concede al joven intérprete de comprobar la realización a través del instrumento de la idea formada en su mente, gracias a la lectura de la melodía, del texto musical correspondiente.

Consideraciones sobre los contenidos

En los contenidos de cada especialidad instrumental se integran los comunes a todos los instrumentos, que cabría calificar como contenidos transversales, y los propios de cada instrumento particular, según sus características técnicas.

Para evitar reiteraciones innecesarias, los contenidos comunes se ofrecen más abajo antes de la enumeración de los instrumentos. No obstante, el profesor entenderá que tales contenidos comunes deben sumarse a los propios, que aparecen como tales en cada ocasión.

Esta forma de destacar y reconocer los contenidos comunes viene avalada por dos principios de carácter metodológico:

- Articular la formación musical del alumno, cualquiera que sea el instrumento escogido.

- Recalcar la interrelación existente entre los diversos instrumentos y sus correspondientes grupos.

Contenidos comunes

Desarrollo de la sensibilidad auditiva. Práctica de lectura a vista. Desarrollo permanente y progresivo de la memoria musical. Adquisición de hábitos correctos y eficaces de estudio. Iniciación a la comprensión de las estructuras musicales en sus distintos niveles. Selección progresiva en cuanto al grado de dificultad de los ejercicios, estudios y obras del repertorio propio de cada instrumento que se consideren útiles para el desarrollo conjunto de la capacidad musical y técnica del alumno. Práctica de la improvisación. Práctica instrumental en grupo. Desarrollo de automatismos. Práctica de la relajación. Iniciación a la grafía contemporánea.

ACORDEÓN

Objetivos

La enseñanza del acordeón en el grado elemental tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir la necesidad de la posición corporal que permita el control de los elementos anatómico-funcionales que intervienen en la relación del conjunto cuerpo- instrumento para su correcta colocación.

3. Adquirir dominio en la práctica del instrumento mediante la coordinación de los diferentes elementos articulatorios, el digital y el del fuelle.

4. Descubrir las características y posibilidades sonoras del instrumento a través de su uso en el marco de exigencias del nivel.

5. Formar repertorio de obras de diferentes estilos y épocas, con dificultades acordes con el nivel, que sirvan para su interpretación como solista y en grupo.

Contenidos

Desarrollo paralelo de ambas manos dentro de la modalidad de instrumento elegida (MI-MIII, free bass, o MI-MIII/II, convertor). Estudio de los diversos sistemas de escritura y grafías propias del instrumento. Coordinación, independencia, simultaneidad y sincronización de los diversos elementos articulatorios: dedos, manos, antebrazo/fuelle, cte. Independencia de manos y dedos: dos voces o líneas en la misma mano, diferencia entre melodía y acompañamiento polirritmia. Control del sonido: ataque, mantenimiento y cese del sonido; regularidad gradación rítmica y dinámica; simultaneidad e independencia de las partes en la interpretación de diversas texturas, etc. Estudio del fuelle: posibilidades y efectos, empleo de respiración y ataque, regularidad, dinámica, acentos de antebrazo, brazo, etc. Estudio de la registración: cambios de registros durante la interpretación, conocimiento aplicado de la función de los registros para comprender la relación entre lo escrito y lo escuchado, registración de obras, etc. Interpretación de texturas melódicas, al unísono (MI/III), polifónicas (MI/III), homofónicas (MI-MIII/II), etc. Aplicación práctica de los conceptos de «posición fija» y «desplazamiento de la posición» sobre los diferentes manuales; digitación de pequeños fragmentos en función de sus características musicales: tempo, movimientos melódicos, articulación, etc. Aprendizaje de los diversos modos de ataque y articulación digital (legato, staccato, etc.), articulación de fuelle (trémolo de fuelle, ricochet de fuelle, etc.) y de las combinaciones de ambas. Utilización de la dinámica y efectos diversos.

ARPA

Objetivos

La enseñanza del arpa en el grado elemental tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir la necesidad de la posición adecuada del cuerpo en consonancia con la configuración del instrumento.

3. Adquirir dominio del instrumento de acuerdo con sus características y posibilidades sonoras mediante el uso del mismo en el marco de exigencias del nivel.

4. Intentar el perfeccionamiento continuo de la calidad sonora en el marco de exigencias del nivel, mediante el conocimiento de las características y posibilidades del instrumento tanto en la interpretación individual como de conjunto.

5. Interpretar obras de acuerdo con los objetivos y contenidos propios de cada nivel de modo que el alumno forme su repertorio.

Contenidos

Iniciación al conocimiento de las digitaciones en función do, las conveniencias técnicas y expresivas. Estudio de la tabla de afinación y ejercicios prácticos con y sin aparatos auxiliares. Práctica de los pedales y de su aplicación a los procesos modulantes. Práctica de intervalos armónicos, acordes, escalas y arpegios. Desarrollo de la velocidad. Iniciación a las técnicas de efecto y expresión: legatos, sforzandos, articulaciones, picados, picado-ligados, suelto (las tres últimas, con toda la variedad de técnicas de apagados). Técnicas de flexibilidad y balanceo de muñecas y brazos, respiración y relajación.

CLAVE

Objetivos

La enseñanza del clave en el grado elemental tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir la necesidad de la posición adecuada del cuerpo que favorezca la actividad del conjunto brazo-antebrazo-mano respecto al instrumento.

3. Intentar el perfeccionamiento gradual de la calidad sonora mediante el conocimiento y uso correcto del mecanismo interno del instrumento.

4. Utilizar las posibilidades expresivas y dinámicas de distintas combinaciones de teclados y registros.

5. Interpretar obras de acuerdo con los objetivos y contenidos propios de cada nivel de modo que el alumno forme su repertorio.

6. Introducirle en la valoración de la música a lo largo de su historia mediante la interpretación de obras representativas de las distintas épocas.

7. Interpretar con independencia las distintas líneas melódicas en obras contrapuntísticas.

Contenidos

Práctica de las diferentes articulaciones y ataque. Estudio de las diferentes digitaciones y su estrecha conexión con la articulación y el fraseo. Práctica de ejercicios de independencia y fortalecimiento de los dedos. Trabajo en dos teclados. Conocimiento de los distintos bajos obstinato sobre los que se han construido determinadas obras.

DULZAINA ****[3]****

Objetivos

La enseñanza de Dulzaina en las enseñanzas elementales tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en el alumnado las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir la necesidad de la posición corporal que permita respirar con naturalidad y que favorezca la correcta colocación del instrumento y la coordinación entre ambas manos.

3. Buscar la correcta emisión, la afinación, la articulación y la flexibilidad del sonido por medio del control de la respiración diafragmática y de los músculos que forman la embocadura.

4. Descubrir las características y posibilidades sonoras del instrumento y saber utilizarlas, dentro de las exigencias del nivel, tanto en la interpretación individual como de conjunto.

5. Ejercitarse en el perfeccionamiento de la calidad sonora y de la correcta afinación, por medio del control de la columna del aire, la embocadura y de la educación del oído.

6. Valorar el fundamento de la expresividad musical del instrumento por medio de la comprensión de las distintas articulaciones.

7. Interpretar obras de acuerdo con los contenidos y objetivos propios de cada nivel, de manera que el alumnado forme un repertorio propio.

8. Conocer el montaje y el mantenimiento de la caña, el tudel y el cuerpo de la dulzaina para que funcionen correctamente.

Contenidos

Ejercicios de respiración con y sin instrumento (notas mantenidas controlando la afinación, la calidad del sonido y la dosificación del aire). Fortalecimiento de los músculos faciales. Desarrollo de la flexibilidad de los labios, con la práctica de intervalos ligados y con posiciones fijas. Práctica de las diferentes articulaciones y ataques. Práctica de escalas e intervalos controlando la emisión del aire en diferentes articulaciones. Interpretación del repertorio propio de la dulzaina de dificultad adecuada a este nivel, así como las adaptaciones y transcripciones de otras melodías que motiven al alumno o alumna en todo momento. Conocimiento básico de los rituales y danzas más características de la cultura tradicional valenciana. Práctica de conjunto con otros instrumentos para desarrollar la afinación, el ajuste y la precisión rítmica».

3. Criterios de evaluación a aplicar en la especialidad de Dulzaina.

Los criterios de evaluación para la especialidad de Dulzaina serán los establecidos en el anexo I del Decreto 159/2007, de 21 de septiembre, del Consell, para la asignatura de instrumento.

FLAUTA DE PICO

Objetivos

La enseñanza de la flauta de pico en, el grado elemental tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir la necesidad de la posición corporal que permita respirar con naturalidad y que favorezca la correcta colocación del instrumento y la coordinación entre ambas manos.

3. Buscar la correcta emisión, la afinación, la articulación y la flexibilidad del sonido mediante el control de la respiración diafragmática.

4. Descubrir las características y posibilidades sonoras del instrumento y saber utilizarlas, dentro de las exigencias del nivel, tanto en la interpretación individual como de conjunto.

5. Utilizar los reflejos necesarios para corregir de forma automática la afinación de las notas y la calidad del sonido.

6. Valorar el fundamento de la expresividad musical del instrumento mediante la comprensión de las distintas articulaciones.

7. Interpretar obras de acuerdo con los contenidos y objetivos propios de cada nivel de modo que el alumno forme su repertorio.

Contenidos

Conocimiento de la digitación propia de las distintas flautas y práctica de las mismas. Práctica de las diferentes articulaciones y ataques. Interpretación del repertorio propio del conjunto de flautas de dificultad adecuada a este nivel.

GUITARRA

Objetivos

La enseñanza de la guitarra en el grado elemental tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir la necesidad de la posición corporal adecuada que posibilite y favorezca la acción del conjunto brazo-antebrazo-muñeca-mano-dedos de la mano izquierda sobre el diapasón y los dedos de la mano derecha sobre las cuerdas.

3. Intentar el perfeccionamiento continuo de la calidad sonora en el marco de exigencias del nivel, mediante el conocimiento de las características y las posibilidades del instrumento tanto en la interpretación individual como de conjunto.

4. Introducirle en la valoración de la música a lo largo de su historia mediante la interpretación de obras representativas de las distintas épocas.

5. Interpretar obras de acuerdo con los contenidos y objetivos propios de cada nivel, de modo que el alumno forme su repertorio.

Contenidos

Percepción y desarrollo de las funciones motrices que intervienen en la ejecución guitarrística y de su adecuada coordinación. Desarrollo de la habilidad de cada mano y la sincronización de ambas. Afinación de las cuerdas. Desarrollo de la distancia entre los dedos de la mano izquierda. Principios generales de la digitación guitarrística y su desarrollo en función de expresar con la mayor claridad las ideas y los contenidos musicales. Trabajo de la dinámica y la agógica. Utilización de las posibilidades tímbricas del instrumento. Conocimientos básicos de los distintos recursos de la guitarra. Aprendizaje de las diversas formas de ataque en la mano derecha para conseguir progresivamente la calidad sonora adecuada y realizar distintos planos simultáneos. Desarrollo de la conducción clara de las voces en obras contrapuntísticas. Armónicos naturales.

INSTRUMENTOS DE CUERDA FROTADA

Violín, viola, violoncelo, contrabajo

Objetivos

La enseñanza de los instrumentos de cuerda en el grado elemental tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir la necesidad de la posición adecuada que permita la correcta colocación del instrumento y que favorezca el manejo del arco y la actividad de la mano izquierda así como la coordinación entre ambas.

3. Intentar el perfeccionamiento continuo de la calidad sonora en el marco de exigencias del nivel, mediante el conocimiento de las características y posibilidades del instrumento, tanto en la interpretación individual como de conjunto.

4. Desarrollar la precisión y los reflejos necesarios para corregir de forma automática la afinación de las notas y la calidad del sonido.

5. Interpretar obras de acuerdo con los objetivos y contenidos propios de cada nivel, de modo que el alumno forme su repertorio.

6. Introducirle en la valoración de la música a lo largo de la historia, mediante la interpretación de obras representativas de las distintas épocas.

Contenidos

Producción del sonido: cuerdas al aire, empleando todo el arco y distintas longitudes de éste. Posición del instrumento y del arco: control muscular. Conocimiento de los golpes de arco básicos y del vibrato como elementos de expresión musical. Estudio de las posiciones. Desarrollo del movimiento horizontal del brazo derecho (cantabile) y del movimiento perpendicular de los dedos de la mano izquierda así como de la coordinación entre ambos.

INSTRUMENTOS DE PÚA

Objetivos

La enseñanza de los instrumentos de púa en el grado elemental tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir la necesidad de la posición corporal adecuada que facilite y favorezca la acción del conjunto brazo-antebrazo-muñeca-manos-dedos de la mano izquierda sobre el diapasón y los dedos de la mano derecha sobre la púa y las cuerdas.

3. Intentar el perfeccionamiento continuo de la calidad sonora en el marco de exigencias del nivel, mediante el conocimiento de las características y posibilidades del instrumento, tanto en la interpretación individual como de conjunto.

4. Utilizar, siempre dentro de las exigencias del nivel y de las características de las obras, las distintas articulaciones de la púa, posibles en estos instrumentos.

5. Interpretar obras de acuerdo con los contenidos y objetivos propios de cada nivel, de modo que el alumno forme su repertorio.

Contenidos

Conocimiento del diapasón y del funcionamiento de la mano izquierda. Coordinación entre ambas manos. El diapasón en la bandurria y en la mandolina: sus características. Práctica de la afinación con y sin aparatos auxiliares. Práctica de las distintas articulaciones de la púa (directa, indirecta, alzapúa, batido ...) teniendo en cuenta las diversas cualidades de los sonidos a emitir.

INSTRUMENTOS DE VIENTO-MADERA

Flauta travesera, oboe, clarinete, fagot y saxofón

Objetivos

La enseñanza de los instrumentos de viento-madera en el grado elemental tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir la necesidad de la posición corporal que permita respirar con naturalidad y que favorezca la correcta colocación del instrumento y la coordinación entre ambas manos.

3. Hacer posible la correcta emisión, afinación, articulación y flexibilidad del sonido mediante el control de la respiración diafragmática y de los músculos que forman la embocadura.

4. Desarrollar la precisión y los reflejos necesarios para corregir, de forma automática, la afinación de las notas y la calidad del sonido.

5. Descubrir las características y posibilidades sonoras del instrumento para utilizarlas, dentro de las exigencias del nivel, tanto en la interpretación individual como de conjunto.

6. Ejercitarse en el perfeccionamiento de la calidad sonora y de la correcta afinación, mediante el control de la columna del aire y de la educación del oído.

7. Adquirir emisión estable del sonido en la extensión aconsejable para cada uno de los instrumentos mediante el uso del vibrato y los diferentes matices a fin de enriquecer la interpretación.

8. Interpretar obras de acuerdo con los contenidos y objetivos propios de cada nivel de modo que el alumno forme su repertorio.

9. Conocer el montaje y fabricación de las lengüetas y poder rebajarlas para su correcto funcionamiento (instrumentos de lengüeta doble).

Contenidos

Ejercicios de respiración con y sin instrumento (notas tenidas controlando la afinación, la calidad del sonido y la dosificación del aire). Práctica de escalas e intervalos (terceras, cuartas) controlando la emisión del aire en diferentes articulaciones. Emisión del sonido en relación con las diversas dinámicas y alturas. Desarrollo de la flexibilidad en los saltos, articulaciones, trinos, etc. Práctica de conjunto con otros instrumentos para desarrollar la afinación, el ajuste y la precisión rítmica.

INSTRUMENTOS DE VIENTO-METAL

Trompa, trompeta, trombón, tuba

Objetivos

La enseñanza de los instrumentos de viento-metal en el grado elemental tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir la necesidad de la posición corporal que permita respirar con naturalidad y que favorezca la correcta colocación del instrumento y la coordinación entre ambas manos.

3. Hacer posible que el alumno adquiera los principios básicos de la emisión, afinación y articulación, mediante el control, la respiración y la formación de la embocadura.

4. Desarrollar los reflejos y mecanismos necesarios para llegar a adquirir de forma automática, la calidad del sonido y la afinación de las notas.

5. Descubrir las características y posibilidades sonoras del instrumento para utilizarlas, dentro de las exigencias del nivel, tanto en la interpretación individual como de conjunto.

6. Interpretar obras de acuerdo con los contenidos y objetivos propios de cada nivel, de modo que el alumno forme su repertorio.

7. Demostrar una sensibilidad auditiva que permita el control permanente de la afinación y el perfeccionamiento continuo de la calidad sonora.

Contenidos

Fortalecimiento de los músculos faciales. Estudio de la emisión del sonido. Principios básicos de la digitación. Práctica de las distintas articulaciones. Trabajo de la dinámica. Desarrollo de la flexibilidad de los labios, con la práctica de intervalos ligados y con posiciones fijas. Estudio de la boquilla. Utilización de instrumentos afines, que por su tamaño faciliten el posterior aprendizaje de la tuba o el trombón (bombardino o trombón de pistones) o de la trompeta (cornetín o cometa de pistones).

PERCUSIÓN

Objetivos

La enseñanza de la percusión en el grado elemental tendrá como objetivo, contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir las características de todos los instrumentos que constituyen la familia de la percusión y sus posibilidades sonoras para utilizarlas dentro de las exigencias del nivel, tanto en la interpretación individual como en la colectiva.

3. Desarrollar la sensibilidad auditiva y los reflejos necesarios para corregir de forma automática la afinación de las notas y la calidad del sonido.

4. Desarrollar la precisión y los reflejos necesarios para ajustar sus actuaciones con las de los otros instrumentos del conjunto.

5. Interpretar obras de acuerdo con los contenidos y objetivos propios de cada nivel de modo que el alumno forme su repertorio.

Contenidos

Desarrollo de la habilidad de cada mano y del juego coordinado de ambas. Desarrollo de la versatilidad necesaria para tocar simultánea o sucesivamente distintos instrumentos. Conocimientos básicos de la forma de producción del sonido en cada instrumento (distintos tipos de baquetas, dedos, manos, etc.). Principios generales sobre los cambios de manos. Aprendizaje de los diversos modos de ataque. Estudio de los instrumentos de «pequeña percusión», con especial hincapié en todos aquellos que se puedan tocar directamente con la mano (bongóes, pandero, tumbadoras, etc.). Aprendizaje elemental de caja, xilófono y timbales como instrumentos básicos para el desarrollo rítmico, melódico y auditivo (afinación); estudios de dificultad progresiva en estos instrumentos. Estudio de obras de nivel elemental para conjunto de percusión que reúnan una gama amplia y variada de instrumentos con intercambio sistemático de los diversos instrumentos que integren el conjunto. Desarrollo de la práctica de conjunto como medio indispensable para adquirir la percepción simultánea de la diversidad tímbrica característica de la percusión.

PIANO

Objetivos

La enseñanza del piano en el grado elemental tendrá como objetivo contribuir a desarrollar en los alumnos las capacidades siguientes:

1. Relacionar los conocimientos adquiridos de lectura y escritura musicales con la práctica del instrumento en la resolución de las dificultades presentes en los objetivos y contenidos del nivel.

2. Descubrir la necesidad de la posición adecuada del cuerpo con respecto al instrumento, de modo que posibilite y favorezca la acción del conjunto brazo-antebrazo-mano sobre el teclado.

3. Descubrir las características y posibilidades sonoras del instrumento para utilizarlas dentro de las exigencias del curso.

4. Introducirle en la valoración de la música a lo largo de la historia mediante la interpretación de obras representativas de las distintas épocas.

5. Interpretar obras de acuerdo con los objetivos y contenidos propios de cada nivel, de modo que el alumno forme su repertorio.

6. Mostrar un grado de desarrollo técnico que permita abordar -siempre dentro de las exigencias del nivel(los distintos estilos de escritura que son posibles en un instrumento de la capacidad polifónica del piano.

Contenidos

Desarrollo de la percepción interna de la propia relajación, así como de los indispensables esfuerzos musculares que requiere la ejecución instrumental, tratando siempre de hallar un equilibrio satisfactorio entre ambos factores. Sentar las bases de una utilización consciente del peso del brazo. Desarrollo de la habilidad de cada mano y del juego coordinado de ambas. Planificación del trabajo de la técnica teniendo en cuenta los siguientes principios generales: a) práctica de la técnica digital dirigida a incrementar la independencia, la velocidad, la resistencia y la capacidad de diversificación dinámica partiendo de los movimientos de las articulaciones de los dedos; b) estudio de los movimientos posibles a partir de las distintas articulaciones del brazo (muñeca, codo, hombro), tales como caídas, lanzamientos, desplazamientos laterales, movimientos circulares y de rotación y toda la combinatoria que permite; c) percepción clara de que la interacción permanente de esos diferentes tipos de acciones constituyen la base de toda técnica pianística eficaz. Estudio de los principios generales de la digitación pianística y su desarrollo en función de la complejidad progresiva de las dificultades a resolver. Aprendizaje de los diversos modos de ataque y de articulación en relación con la dinámica, la conducción de la frase y la densidad de la textura musical. Desarrollo de la capacidad de obtener simultáneamente sonidos de distinta intensidad entre ambas manos o entre los dedos de una misma mano, tratando de alcanzar una diferenciación dinámica que resulta indispensable en un instrumento polifónico como el piano, ya se trate de la relación melodía-acompañamiento o de planteamientos contrapuntísticos de mayor o menor complejidad.

Criterios de evaluación: grado elemental, instrumento

1. Interpretar con fluidez fragmentos de obras musicales a primera vista. Este criterio le servirá al profesor para comprobar la capacidad de lectura y el domino del instrumento, de acuerdo con los contenidos propios del nivel.

2. Interpretar fragmentos musicales empleando la medida, afinación, articulación y fraseo adecuado. Este criterio de evaluación pretende comprobar la correcta asimilación y aplicación de los citados principios de lenguaje musical de acuerdo con el nivel correspondiente.

3. Interpretar obras de estilos diferentes. Con este criterio de evaluación se pretende detectar la madurez interpretativa del alumno frente a la variedad de obras y de estilos.

4. Interpretar en público, como solista y de memoria, fragmentos y obras representativas de su nivel de instrumento. Este criterio de evaluación trata de comprobar la capacidad de memoria y ejecución de las obras, de acuerdo con los objetivos y contenidos propios de cada curso y la motivación del alumno en el estudio de la música.

5. Interpretar fragmentos, estudios y obras de acuerdo con la visión de los contenidos expuestos por el profesor. Este criterio de evaluación pretende verificar la capacidad del alumno para asimilar las pautas de trabajo que se le marcan.

6. Crear improvisaciones en el ámbito rítmico y tonal que se le señale. Este criterio de evaluación intenta evaluar la habilidad del estudiante para improvisar, con el instrumento, sobre los parámetros rítmicos y melódicos dados, con autonomía y creatividad.

7. Actuar como miembro de un grupo y ajustar su actuación a la de los demás instrumentos Este criterio de evaluación pretende valorar el sentido de colaboración e interdependencia entre los miembros del grupo.

8. Demostrar capacidad para tocar o cantar su propia voz al mismo tiempo que se acopla a las de los demás. Este criterio comprueba la capacidad del alumno para adaptar la afinación, precisión rítmica y dinámica a la de los otros músicos en su trabajo común.

9. Descubrir los rasgos característicos de las obras escuchadas en las audiciones. Este criterio pretende evaluar la capacidad del alumno para percibir los aspectos esenciales de una obra y relacionarlos con los conocimientos adquiridos aunque no los interprete por ser nuevos para él o representar dificultades superiores a su capacidad.

10. Demostrar seguridad y precisión e n el uso de la terminología adecuada para comunicar a los demás juicios personales acerca de las obras estudiadas en este nivel. Este criterio evalúa la asimilación de los términos y conceptos del lenguaje musical utilizados en la comunicación sobre la música, tanto en los aspectos docentes, como críticos y coloquiales. Esto acreditará el conocimiento del código del lenguaje musical.

11. Mostrar en los estudios y obras la capacidad de aprendizaje progresivo individual. Este criterio de evaluación pretende verificar que los alumnos son capaces de aplicar en su estudio las indicaciones del profesor y, con ellas, desarrollar una autonomía progresiva de trabajo que le permita valorar correctamente su rendimiento.

PRINCIPIOS METODOLÓGICOS DEL GRADO ELEMENTAL

En la nueva ordenación, el estudio del instrumento y el de lenguaje musical se empieza y se prosigue simultáneamente, con el fin de que la constitución corporal y la psicomotricidad del niño y de la niña se adapten a las peculiaridades y al manejo de los distintos instrumentos.

Debido a esta circunstancia y a la larga duración de la formación musical, el alumno se ve obligado a simultanear estos estudios con los de carácter general, es decir, parte de la educación primaria y de la secundaria obligatoria en sus tres ciclos. Conviene por tanto que los procesos de ambos tipos de enseñanza sigan los mismos principios de actividad constructiva como factor decisivo en la realización del aprendizaje, consecuencia lógica del protagonismo que el alumno adquiere en este sistema al modificar y reelaborar sus esquemas de conocimiento. Se apuntan aquí algunos principios metodológicos de carácter general que el profesorado procurará adecuar al proceso de enseñanza-aprendizaje del lenguaje musical y del instrumento:

a) Adecuar los contenidos y su secuenciación al momento y situación del desarrollo evolutivo del niño y de la niña, de forma que el aprendizaje sea constructivo, progresivo y motivador.

b) Motivar al alumno para el estudio de la música mediante su actividad y participación en el proceso, dándole el protagonismo que le corresponda en su propia formación musical.

c) Respetar las peculiaridades de los alumnos, individual y colectivamente, facilitando así la convivencia en el seno del grupo y la colaboración, de forma que se eviten las discriminaciones de todo tipo.

d) Utilizar procedimientos y recursos variados que estimulen la capacidad crítica y creativa del alumno mediante la aceptación del diálogo y las argumentaciones razonadas.

e) Procurar que la asimilación de los contenidos conceptuales por parte del alumno se complete con la adquisición de contenidos procedimentales y actitudinales que propicien su autonomía en el trabajo tanto para el momento presente como para el futuro.

f) Facilitar a los alumnos el conocimiento y empleo del código convencional de expresión a la vez que la corrección y la exactitud en el uso del lenguaje, con el fin de que el aprendizaje y la comunicación sean efectivos.

g) Ejercitar la creatividad del alumno, de modo que adquiera estrategias propias de estudio y de realizaciones musicales con el fin de que pueda superar las dificultades que se le presenten en el proceso de enseñanza-aprendizaje.

Aunque la interpretación instrumental no sea opción definitiva en el grado elemental, adquiere toda su importancia para la profundización en el conocimiento del lenguaje musical. En la interpretación, pese a ser un hecho profundamente subjetivo, convergen el mensaje del creador de la obra, la personal manera de transmitirla del intérprete, de acuerdo con su sensibilidad y la orientación del educador, que debe esforzarse más en ayudar a resolver dificultades y proporcionar opciones al intérprete, que en imponerle criterios.

Los criterios de evaluación han de apuntar al tipo y grado de aprendizaje alcanzados por los alumnos en un momento determinado, en relación con las capacidades previstas en los objetivos generales y en los específicos de cada especialidad.

El nivel de consecución de los objetivos no pude ser valorado mecánicamente, sino con flexibilidad, de acuerdo con las características del ciclo educativo en que se halla el alumno. La evaluación, continua y personalizada, cumple así su función informativa y formativa al ofrecer al profesor indicadores del desarrollo sobre los sucesivos niveles de aprendizaje de los alumnos y le aporta datos para esclarecer sus nuevas estrategias didácticas. Esto permite aplicar los mecanismos correctores a las insuficiencias advertidas en el proceso. En este sentido, los tradicionales exámenes son también indicadores de la evolución del proceso educativo, pero no el único constituyente de la evaluación del progreso de los alumnos.

En consecuencia, los criterios de evaluación antes mencionados deberán apuntar a:

a) La comprobación del grado de dominio del lenguaje musical a través de la práctica instrumental y del canto.

b) la observación y verificación del desarrollo y control de las destrezas necesarias para la ejecución musical.

c) La valoración técnica y estética de la interpretación individual y colectiva.

d) La estimación que manifiesta del arte en general y de la música en particular, por el empeño puesto en su ejecución.

e) El sentido de convivencia y colaboración entre condiscípulos, demostrado a la hora de estudiar y de interpretar colectivamente.

Todo ello situará la labor de enseñanza y aprendizaje en el marco de la formación humanística que necesita el estudiante de música.

ANEXO II  
 Carga lectiva de las enseñanzas elementales de música ****[4]****

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asignatura | Cursos  horas semanales | | | | Total |
| Curso | 1º | 2º | 3º | 4º |  |
| Instrumento | 1 | 1 | 1 | 1 | 120 |
| Lenguaje Musical | 2 | 2 | 2 | 2 | 240 |
| Coro | 1 | 1 | 1 | 1 | 120 |
| Conjunto |  |  | 1 | 1 | 60 |
| Total semanal | 4 h/semana | 4 h/semana | 5 h/semana | 5 h/semana | 540 h/anuales |

ANEXO III  
 Relación numérica profesora/profesor-alumna/alumno ****[5]****

Lenguaje musical: 1/10

Coro: máximo 1/30

Instrumento: 1/1 (la hora lectiva semanal de instrumento se podrá atender en dos sesiones por semana)

Conjunto: en función de las características de la agrupación que se constituya. Máximo 1/30

ANEXO IV

Equivalencias a efectos académicos, de las enseñanzas de grado elemental de música del Plan de estudios regulado por la Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, de Ordenación General del Sistema Educativo, con las enseñanzas elementales de Música correspondientes a la Ley Orgánica 2/2006, de mayo, de Educación. 

|  |  |
| --- | --- |
| Plan de estudios de grado elemental de Música, regulado por la Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, de Ordenación General del Sistema Educativo | Plan de estudios de las enseñanzas elementales de Música, correspondientes a la Ley Orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de Educación |
| Primer curso enseñanzas grado elemental LOGSE | Primer curso enseñanzas elementales LOE |
| Segundo curso enseñanzas grado elemental LOGSE | Segundo curso enseñanzas elementales LOE |
| Tercer curso enseñanzas grado elemental LOGSE | Tercer curso enseñanzas elementales LOE |
| Cuarto curso enseñanzas grado elemental LOGSE | Cuarto curso enseñanzas elementales LOE |

---

****[1]****El artículo 5 se modifica por el [**Decreto 148/2014, de 12 de septiembre, del Consell**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2014/09/12/148/), de modificación del Decreto 159/2007, de 21 de septiembre, del Consell, por el que se establece el currículo de las enseñanzas elementales de música y se regula el acceso a estas enseñanzas, y se incorpora al catálogo de especialidades la Dulzaina (DOGV núm. 7360 de 15.09.2014) Ref. Base Datos 008161/2014.

****[2]****El apartado 5 del artículo 9 se modifica por la disposición final novena del [**Decreto 138/2014, de 29 de agosto, del Consell**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2014/08/29/138/), por el que se establece el currículo de los niveles C1 y C2 de las enseñanzas de idiomas de régimen especial en la Comunitat Valenciana, para los idiomas alemán, español, francés, inglés y valenciano (DOGV núm. 7350 de 01.09.2014) Ref. Base Datos 007750/2014.

****[3]****El apartado “Dulzaina” del anexo I se introduce por el [**Decreto 148/2014, de 12 de septiembre, del Consell**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2014/09/12/148/).

[4]  El anexo II se modifica por la disposición final cuarta del [**Decreto 57/2020, de 8 de mayo, del Consell**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2020/05/08/57/), de regulación de la organización y el funcionamiento de los conservatorios profesionales de Música y de Danza dependientes de la Generalitat. (DOGV núm. 8817 de 21.05.2020) Ref. Base Datos 003773/2020.

****[5]****El anexo III se modifica por la disposición final cuarta del [**Decreto 57/2020, de 8 de mayo, del Consell**](https://www.dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2020/05/08/57/).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI