Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4968, del 17-03-2005 (2005/1755)

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4968

Data del DOGV
:   17-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1755

CVE


Data del document
:   10-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Montesinos, los](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Alaquàs](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [Polinyà de Xúquer](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2005/1755]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a 042/03-AIA, 009/02-AIA, 090/02-AIA, 116/02-AIA i 245/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 10 de febrer de 2005. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 042/03-AIA
  
Títol: Projecte de combustibles d'última generació
  
Promotor: BP OIL, Refinería de Castellón, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Castelló
  
Localització: Polígon industrial el Serrallo, s/n, del Grau de Castelló(Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
En el projecte de combustibles d'última generació es proposen una sèrie d'actuacions en l'interior de la refineria BP OIL, Refinería de Castellón, SA, que impliquen la instal·lació de noves unitats i equips, com també la modificació d'altres, tot això amb l'objectiu de produir combustibles (gasolines i gasoils) amb una concentració en sofre més baixa que l'actualment s'exigeix en la legislació en vigor.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
BP OIL, Refinería de Castellón, SA, està al polígon industrial el Serrallo, a Castelló de la Plana, en un emplaçament classificat i qualificat pel PGMOU com a sòl urbanitzable i industrial respectivament. L'activitat de BP OIL és l'obtenció de diversos productes per mitjà de la refinació de cru de petroli, a través dels següents procediments bàsics:
  
- La separació de cru en les distintes fraccions segons les necessitats del mercat.
  
- La conversió de fraccions de menor demanda en altres de major demanda.
  
- La modificació de l'estructura de les gasolines per a elevar la seua qualitat carburant.
  
- La depuració dels productes obtinguts per a eliminar els compostos indesitjables, principalment compostos de sofre.
  
Totes les unitats i equips s'estructuren en els següents blocs de procés: bloc de destil·lació atmosfèrica, bloc de conversió i bloc d'asfalts. També es disposa de les següents unitats auxiliars: tractament d'aigua per a procés, refrigeració d'aigua, generació de vapor, unitats de cogeneració, energia elèctrica i aire de planta. Finalment, es disposa dels següents sistemes: rentatge de gasos, planta de tractament d'aigües residuals, torxes, planta de producció de sofre i unitat de sour water stripper (retroextracció d'aigua àcida).
  
Com a antecedent, cal destacar que des de l'any 1993, en aquest servei s'han tramitat vint expedients d'avaluació d'impacte ambiental de BP OIL, Refinería de Castellón, SA, que comprenen modificacions i ampliacions d'unitats de procés, i instal·lació de noves unitats i equipaments auxiliars (depuradora, cogeneració, instal·lacions per a la càrrega de camions cisterna, etc.).
  
En aquest cas, el projecte plantejat afecta principalment la fase de depuració dels productes per a l'eliminació de substàncies no desitjades, i preveu la construcció d'una unitat d'hidrotractament dels components més pesants del dièsel, la construcció d'una unitat d'hidrotractament de naftes, la construcció d'una nova planta d'hidrogen (per a cobrir els majors requeriments derivats de les noves necessitats de l'hidrotractament), la modificació de les unitats d'hidrotractament de gasoil lleuger i pesant existents, la modificació de la unitat de destil·lació de cru existent per a integrar la nova unitat d'hidrotractament de gasoil, la modificació de les unitats d'amines existents, la modificació de la unitat de retroextracció d'aigües àcides existent i les modificacions dels serveis i altres instal·lacions existents com les de mescla, emmagatzematge, refrigeració, tractament d'aigua bruta, tractament d'aigües residuals, gas natural i electricitat. A més, són necessàries noves canonades per a la interconnexió entre les noves unitats i les existents.
  
Tramitació administrativa
  
Cal assenyalar que abans que s'obrira l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental al projecte de referència, en data 29 d'octubre de 2002 es va rebre, remesa pel promotor, una memòria per a proposar com a modificació no substancial el projecte de referència, tot això d'acord al que disposa la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació. En data 4 de novembre de 2002, es va traslladar aquesta documentació a l'òrgan competent, és a dir, la Direcció General de Qualitat Ambiental. Igualment, es va notificar aquest trasllat al promotor.
  
Sense obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en data 27 de novembre de 2002, es va rebre per part de l'Ajuntament la documentació relativa al projecte de referència, concretament, la documentació remesa consisteix en el projecte de combustibles d'última generació, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi de seguretat i salut, la memòria justificativa per a proposar com a modificació no substancial el projecte de referència i l'expedient municipal en el qual, a més dels informes favorables dels tècnics municipals, s'adjunta el certificat pel qual es fa constar que durant el període d'informació pública en el BOP de Castelló, núm. 125, de 17 d'octubre de 2002, no es van presentar al·legacions. En data 9 de desembre de 2002, es va traslladar aquesta documentació a l'òrgan competent, és a dir, la Direcció General de Qualitat Ambiental. Igualment, es va notificar aquest trasllat al promotor i a l'Ajuntament de Castelló.
  
Encara sense obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en data 27 de gener de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va enviar la memòria justificativa per a proposar com a modificació no substancial el projecte de referència. En data 30 de gener de 2003, es va traslladar aquesta documentació a l'òrgan competent, és a dir, la Direcció General de Qualitat Ambiental. Igualment, es va notificar aquest trasllat al promotor i al Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.
  
En data 7 de febrer de 2003, el Servei de Programació i Comunicació Ambiental, Direcció General de Qualitat Ambiental, remet el següent escrit:
  
En relació amb el corresponent expedient 153/02-CON remés a aquest Servei per nota de règim intern, de data 9 de desembre de 2002, se li comunica que, amb data 12 de novembre de 2002, el Sr. Luis F. Ramírez Salvador, en representació de la mercantil BP OIL REFINERÍA DE CASTELLÓN, SA, presenta escrit en el registre de la Conselleria de Medi Ambient, òrgan competent per a la tramitació d'aquest, pel qual realitza la següent comunicació prèvia:
  
BP OIL Refinería de Castellón pretén escometre un projecte denominat Combustibles d'última generació, en les pròpies instal·lacions del Grau (Castelló), que consisteix en la fabricació de combustibles amb una concentració de sofre menor que l'actualment exigible per la normativa ambiental. Per a aconseguir-ho s'han de construir noves plantes de desulfuració de gasoil i naftes i s'han de realitzar xicotetes modificacions en les instal·lacions existents.
  
D'acord amb la vigent Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, entenem que el Servei d'aquesta ha de continuar amb la tramitació i resolució de la declaració d'impacte ambiental, sense perjudici que l'esmentada declaració, posteriorment, es puga integrar en l'autorització ambiental integrada. Motiu pel qual traslladem la documentació adjunta, que inclou l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de referència.
  
En data 24 de febrer de 2003, el Servei de Programació i Comunicació Ambiental, Direcció General de Qualitat Ambiental, remet la documentació procedent de l'Ajuntament de Castelló que inclou la informació pública realitzada del projecte amb estudi d'impacte ambiental i s'annexa la Resolució de data 14 de febrer de 2003 de la directora general d'Educació i Qualitat Ambiental, per la qual es resol entre altres:
  
Segon. No s'admet a tràmit com a vàlida la comunicació presentada de modificació no substancial del projecte consistent en tres noves plantes de hidrotractament de gasoils (MAKFining), hidrotractament de naftes (SCANFining), i hidrogen i, per tant, es declara que l'explotació d'aquestes instal·lacions està sotmesa a l'autorització ambiental integrada.
  
El titular de la indústria pot procedir a la construcció o muntatge de totes les modificacions i instal·lacions que es va comunicar, la qual cosa no li eximeix d'obtenir amb caràcter previ, excepte l'autorització ambiental integrada, els altres informes vinculants, permisos, llicències o aprovacions que siguen preceptius per al vàlid exercici de la construcció o muntatge projectats, incloent la declaració d'impacte ambiental, però no pot explotar o posar en funcionament les tres noves plantes de hidrotractament de gasoils (MAKFining), hidrotractament de naftes (SCANFining), i hidrogen fins que no haja obtingut l'autorització ambiental integrada i execute les prescripcions tècniques que continga encara que haja de modificar o rectificar la construcció o el muntatge realitzat.
  
En base a això, es procedeix a obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental per a la formulació de la preceptiva declaració d'impacte ambiental, i es pren com a òrgan substantiu l'Ajuntament de Castelló, com a informació pública la realitzada per l'Ajuntament de Castelló durant el tràmit de llicència d'activitat i en base a la documentació sotmesa a informació pública per l'Ajuntament de Castelló i remesa posteriorment per aquest organisme al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, és a dir, el projecte de combustibles d'última generació, sol·licitud de llicència d'activitats, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi de seguretat i salut del projecte de referència.
  
En data 16 de maig de 2003, se sol·licita al Servei de Control de la Contaminació Atmosfèrica i Acústica informe a través del qual ens van donar a conéixer les al·legacions, propostes o indicacions que consideraven oportunes respecte a l'impacte ambiental que podria suposar el projecte de referència.
  
En data 26 de maig de 2003, el Servei de Programació i Comunicació Ambiental remet documentació relativa al projecte de referència.
  
En data 30 de setembre de 2003, el Servei de Control de l'Ambient Atmosfèric remet l'informe sol·licitat, on s'assenyala, entre altres aspectes:
  
1. D'acord amb el Decret 833/1975, el projecte revisat es correspon amb una indústria catalogada en l'annex ll com del grup A. Això comporta una sèrie d'implicacions com:
  
- Han d'efectuar almenys una vegada cada quinze dies un mesurament dels contaminants abocaments a l'atmosfera. Així mateix, han d'efectuar setmanalment un balanç estequiomètric del sofre i halògens dels combustibles i matèries primeres utilitzades en processos i serveis.
  
- Per tractar-se d'una refineria constitueix un gran focus de contaminació atmosfèrica, per la qual cosa ha de disposar d'instruments que permeten determinar la concentració en el medi ambient exterior d'anhídrid sulfurós, matèries sòlides en suspensió i sedimentables i altres contaminants específicament assenyalats pel Ministeri per a cada activitat. Amb la cessió a la Generalitat Valenciana de les estacions de mesura d'Ermita i Grau, queda comprovat el compliment d'aquest requisit.
  
- Complir amb els límits d'emissió indicats en l'annex ll.
  
2. Segons l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, la indústria ha de:
  
- Acompanyar la sol·licitud d'ampliació d'un projecte específic en el qual es faciliten les dades tècniques necessàries per a l'adequat enjudiciament de l'activitat des del punt de vista de la incidència d'aquesta sobre el medi ambient atmosfèric, com també les mesures correctives proposades.
  
- Portar un llibre de registre, segons els models de l'annex lV, on s'han d'anotar els resultats dels mesuraments i els balanços estequiomètrics i les hores i dates de neteja i revisió periòdica de les instal·lacions de depuració, parada per avaria, comprovacions i incidències de qualsevol tipus.
  
- Tenir present en els càlculs el nivell de contaminació de fons en la zona d'incidència de l'emissió.
  
- Per a instal·lacions industrials de potència global major de 100 Mw, s'empraran models fisicomatemàtics de dispersió.
  
3. En el Reial decret 1800/1995 es fixen requisits d'emissió de SO2 i rendiment mínims de les plantes de recuperació de sofre en refineries. En el projecte no es quantifica el rendiment obtingut en la planta de recuperació de sofre. Així mateix, una part del H2S generat es crema en lloc d'emportar-se a la planta de recuperació de sofre. S'ha de justificar l'adopció d'aquesta solució i que es compleixen en qualsevol cas els requisits d'aquest reial decret.
  
4. La Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica hi és d'aplicació i ha d'atenir-se als límits i especificacions en ella establerts.
  
En data 21 de novembre de 2003, es trasllada a l'Àrea de Qualitat Ambiental un esborrany de la declaració d'impacte ambiental perquè assenyalaren si la tramitació de la documentació i el contingut d'aquesta feia possible la seua posterior integració en l'autorització ambiental integrada.
  
En data 12 de desembre de 2003, l'àrea de qualitat ambiental remet la següent comunicació:
  
En relació amb l'expedient de referència 60/03 IPPC, de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, relatiu al projecte de combustibles d'última generació de l'empresa BP OIL REFINERÍA DE CASTELLÓN, SA, es comunica el següent:
  
Que amb data 7 de febrer de 2003, el Servei de programació i comunicació ambiental remet escrit al Servei d'avaluació d'impacte ambiental on comunica que s'entén que l'esmentat servei ha de continuar amb la tramitació de la declaració d'impacte ambiental (basada en la documentació sotmesa a informació pública en l'Ajuntament de Castelló consistent en el projecte de combustibles d'última generació, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi de seguretat i salut), sense perjudici que l'esmentada declaració, posteriorment, es poguera integrar en l'autorització ambiental integrada.
  
Que amb data 24 de febrer de 2003 el Servei de programació i comunicació ambiental comunica al Servei d'avaluació d'impacte ambiental que d'acord amb la vigent Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i la Resolució de data 14 de febrer de 2003, dictada per la directora general d'Educació i Qualitat Ambiental (on es considera que no s'admet vàlida la comunicació presentada de modificació no substancial del projecte de referència), s'entén que el Servei d'Impacte Ambiental ha d'iniciar la tramitació i resolució de la declaració d'impacte ambiental, dins del procediment de llicència municipal sol·licitada per BP Oil Refinería de Castellón, SA per a l'exercici de l'activitat de combustibles d'última generació amb estudi d'impacte ambiental i seguretat i salut al polígon industrial el Serrallo de Castelló, sense perjudici que, amb caràcter previ a la resolució definitiva de l'autoritat municipal sobre les tres noves plantes de hidrotractament de gasoils (MAKFining), hidrotractament de naftes (SCANFining), i hidrogen, haja d'obtenir l'autorització ambiental integrada i execute les prescripcions tècniques que continga encara que haja de modificar o rectificar la construcció o muntatge realitzat. Així mateix, es trasllada la documentació procedent de l'Ajuntament de Castelló que inclou la informació pública realitzada del projecte amb estudi d'impacte ambiental.
  
Que amb data 21 de maig de 2003, el Sr. Luis F. Ramírez Salvador en nom de l'empresa BP Oil Refinería de Castellón, presenta en la Conselleria de Medi Ambient, sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a les noves instal·lacions relatives al projecte de combustibles d'última generació, conforme al que estableix la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.
  
Que amb data 26 de maig de 2003 el Servei de programació i comunicació ambiental remet un exemplar del projecte bàsic d'autorització ambiental integrada al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
Que amb data 18 de juny de 2003 el Servei de Programació i Comunicació Ambiental comunica a BP Oil Refinería de Castellón, l'inici de la tramitació de l'expedient 60/03 IPPC.
  
Que amb data 11 d'agost de 2003 se sotmet a informació pública l'expedient número 60/03 IPPC durant 30 dies hàbils, a l'Ajuntament de Castelló i a la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Que durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions al projecte.
  
Que analitzada la documentació sotmesa a avaluació d'impacte ambiental i confrontada amb el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada es considera que l'objecte del projecte proposat per BP OIL, Refinería de Castellón, és el mateix en ambdues documentacions.
  
De l'anteriorment exposat es conclou que una vegada es dispose de la declaració d'impacte ambiental, es podrà integrar en l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'instal·lació d'una activitat de combustibles d'última generació, que atorga l'Ajuntament de Castelló de la Plana.
  
Amb la posada en marxa de les noves instal·lacions, la indústria genera nous residus o en major quantitat, per la qual cosa ha de sol·licitar o actualitzar la corresponent autorització administrativa atorgada per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
D'acord amb el que s'ha establert per la Direcció General de Qualitat Ambiental, la indústria ha d'obtenir l'autorització ambiental integrada. Igualment, el promotor ha de comunicar a l'esmentada Direcció General les modificacions de la planta de tractament d'aigües residuals i, si és procedent, dels paràmetres fisicoquímics de l'efluent evacuat a través de l'emissari submarí, per si fóra necessari sol·licitar la modificació de les condicions de l'autorització d'abocament de terra al mar amb què compta actualment la indústria.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Atés el tipus d'activitat i el nivell d'antropització del lloc on es desenvolupa des de l'any 1967 (un polígon industrial preparat per a indústria química pesant), en principi, són els elements del medi natural inert o abiòtic (bàsicament l'aire, l'aigua i en menor mesura el sòl) els que més directament es puguen veure afectats per les activitats desenvolupades. Els impactes ambientals directes que es produïsquen sobre els quals més fàcilment es poden adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resulten mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
Les emissions procedents de la combustió de derivats del petroli són en gran manera les causants de l'efecte hivernacle i de la pluja àcida. Com ja s'ha indicat, amb el projecte de referència es persegueix la producció de combustibles (gasolines i gasoils) amb una concentració en sofre més baixa que l'actualment exigida en la legislació en vigor.
  
D'aquesta manera, l'execució d'aquest projecte és, per si mateix, una mesura preventiva de la contaminació atmosfèrica, ja que permet posar a disposició del públic combustibles amb menor contingut en sofre, la qual cosa al mateix temps permet el disseny de motors més eficients que els actuals. Açò repercutirà finalment en una reducció en general de les emissions ?en especial de les emissions d'òxids de sofre- derivades de la combustió de gasolines i gasoils, bàsicament en el sector de l'automoció. Cap recordar que els òxids de sofre tenen un profund impacte en el medi ambient i són els majors responsables de la pluja àcida.
  
Per tot això, de mode general, es pot dir que l'execució i posada en marxa del projecte de referència ha de reduir l'impacte que sobre l'atmosfera comporta la combustió de gasolines i gasoils en el transport, activitats fabrils, generació d'electricitat, calefacció, etc.
  
No obstant això, el nou procediment per a l'obtenció d'aquestes gasolines i gasoils d'última generació, comporta un augment de les emissions locals en la mateixa refineria, ja que la implementació d'aquest requereix una major demanda energètica del procés de refinació. Es projecta instal·lar uns rentats de gasos amb dissolucions d'amines incorporats a les unitats de MAKFining i SCANFining, que junt amb la unitat de recuperació de sofre existent permet convertir el sulfhídric generat a partir del sofre dels combustibles en sofre elemental en estat sòlid comercialitzable.
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona de vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies mitjana, de mitjana/baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord a la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
El projecte s'ha de desenvolupar íntegrament en l'interior de la parcel·la on actualment BP OIL desenvolupa les pròpies activitats, i pel que fa a la major generació d'aigües residuals, es preveu la modificació de l'actual planta de tractament d'aigües residuals.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per BP OIL Refinería de Castellón, SA, per a conéixer l'impacte que podria generar el desenvolupament del projecte de referència en l'interior de la mateixa refineria del Grau de Castelló, es tenen en compte les fases de construcció i funcionament. Atés el lloc en què s'han de portar a terme les obres, és convenient centrar-se únicament en la fase de funcionament. Durant aquesta fase, en l'estudi d'impacte ambiental s'assumeix que els factors ambientals que podrien veure's directament afectats serien bàsicament les aigües i l'atmosfera (a escala local, regional i global per la generació d'emissions, olors i sorolls), encara que també es té en compte la generació de residus i el medi perceptual i social (per la creació d'ocupació).
  
La identificació i valoració d'impactes pròpiament dita es porta a terme tenint en compte les diverses mesures preventives o correctores que es projecta adoptar. De manera general es conclou que l'activitat és compatible.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1) Contaminació acústica i vibratòria
  
L'enginyeria bàsica de projecte estableix que l'equip a adquirir no genere en cap moment un valor de soroll superior als 85 dB(A) a 1 metre de distància, tal com recull la legislació espanyola en vigor. Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el nivell de soroll en el límit de la propietat serà de 59 dB(A) com a màxim.
  
2) Contaminació atmosfèrica
  
Els corrents gasosos que es generen en les dues noves plantes d'hidrotractament són sotmesos, en cada planta, a semblants processos. Així, els corrents gasosos procedents dels corresponents separadors líquid/gas en què es tracten els efluents dels reactors d'hidrotractament de gasoils (MAKFining) i naftes (SCANFining), es renten amb aigua en contracorrent per a separar l'amoníac i part de l'àcid sulfhídric en forma de hidrogen-sulfur d'amoni líquid. El corrent gasós procedent de les torres de rentat es tracta en els corresponents separadors per a obtenir una fracció líquida conformada pels hidrocarburs addicionals condensats i una altra fracció gasosa rica en àcid sulfhídric. Aquest corrent gasós s'envia a la unitat d'amines (monoetanolamina líquida) per a ser tractada en scrubbers (rentador de gasos) amb l'objectiu d'obtenir un corrent líquid d'amina saturada en àcid sulfhídric i una gasosa, que entra a formar part del gas de refineria, dolç (pobre en sulfhídric). L'amina saturada és un subproducte valoritzable en la planta industrial d'UBE-PROQUIMED, que confronta a la refineria de BP OIL.
  
Així, i segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, amb el desenvolupament del projecte, les úniques emissions gasoses distintes de les que fins ara es realitzen en la refineria, seran les procedents dels nous forns que donen servei a les noves unitats i equips objecte de projecte. Aquests forns utilitzaran com a combustible gas de refineria. El gas de refineria es produeix durant el funcionament de les diverses unitats que conformen la refineria. Encara que en l'estudi d'impacte ambiental no es detalla, la composició variable inclou hidrogen, metà, etans, propans, butans i menors quantitats d'altres compostos entre els quals es troba el sofre. El gas de refineria ha de desulfurar-se abans de poder ser utilitzat com a combustible en els forns i equips de cogeneració de la refineria. Amb tot, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els forns s'han de dissenyar per a garantir el compliment de la normativa vigent sobre emissions, tenint en compte la composició del gas de refineria.
  
No s'assenyala cap mesura correctora respecte a les emissions fugaces o fugitives procedents de venteig, etc., no obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental s'argumenta que la implementació del projecte de referència no ha de suposar un impacte apreciable en el conjunt de la refineria. Igual argument s'expressa amb les emissions atmosfèriques del total de la refineria en relació amb el parcial que suposa el projecte de referència. S'inclou una modelització de la dispersió de contaminants atmosfèrics, encara que s'entén que estant ja en funcionament la refineria, més que basar-se en l'aplicació de models matemàtics teòrics de difusió atmosfèrica (basats al mateix temps en equacions que només poden resoldre's per mitjà d'aproximacions), el control de les emissions ha de realitzar-se a través de les dades extretes de les estacions de control, no de models predictius.
  
3) Contaminació hídrica
  
Les aigües procedents de les unitats de procés i instal·lacions de la refineria es recullen, juntament amb l'escorriment de les zones de procés i les aigües de drenatge dels tancs de cru, a través d'un sistema de col·lectors soterrats que porten aquesta aigua fins a la planta de tractament d'aigües residuals (PTAR). En el projecte es preveu la modificació dels equips de tractament d'aigües residuals per a fer front a la nova aportació derivada de la posada en marxa de les plantes d'hidrotractament de gasoils (MAKFining) i naftes (SCANFining). La PTAR està composta per un pretractament (separació aigua/oli), un tractament primari (fisicoquímic) i un secundari (biològic). L'abocament de les aigües així tractades es porta a terme a través d'emissari submarí. Amb aquest fi es disposa de la preceptiva autorització d'abocament atorgada per la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
4) Contaminació del sòl
  
Aquest impacte està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa. Segons s'ha assenyalat, les unitats i equips objectes de projecte es troben en zona pavimentada, i qualsevol eventual vessament es conduiria a través del sistema de drenatges subterrani a la PTAR.
  
5) Residus generats
  
Amb el desenvolupament del projecte de referència es produiran nous residus, com poden ser els catalitzadors esgotats, que s'han d'incorporar al sistema de gestió de residus amb què ja dispose la refineria. Així mateix es generen dos subproductes valoritzables: sofre de refineria i amina saturada amb àcid sulfhídric.
  
6) Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental en el qual durant la fase d'explotació es proposa la vigilància de les emissions a l'atmosfera, els abocaments, la generació de residus i sorolls, d'acord a la normativa vigent.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.C de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, la refinació de petroli, es troba sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de combustibles d'última generació, promogut per BP OIL Refinería de Castellón, SA, situada al polígon industrial el Serrallo, s/n, del Grau de Castelló (Castelló), en els termes establerts en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el normal funcionament d'aquesta, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.
  
2) Pel que fa a les emissions atmosfèriques, s'ha d'estar al que disposa el Decret 833/75, de 6 de febrer de contaminació atmosfèrica que desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, d'acord a la classificació d'aquesta com a grup A del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, i Reial decret 1800/1995, de 3 de novembre, pel qual es modifica el Reial decret 646/1991 i es fixen les condicions per al control dels límits d'emissió de SO2 en l'activitat de refinació de petroli.
  
3) S'ha de comunicar al Servei de qualitat de les aigües, Direcció General de Qualitat Ambiental, Conselleria de Territori i Habitatge, les modificacions de la planta de tractament d'aigües residuals i, si és procedent, dels paràmetres fisicoquímics de l'efluent evacuat a través de l'emissari submarí per si fóra necessari sol·licitar la modificació de les condicions de l'autorització d'abocament de terra al mar amb què compta actualment la indústria.
  
4) Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. Si se sobrepassaren els límits, ha de completar-se el tancament de la nau en la part que correspon a la zona de condicionament de residus.
  
5) Dins del procés de la reforma projectada, i abans de la fase de construcció, s'han de desballestar les instal·lacions i equips que siguen necessaris per a la construcció de les noves instal·lacions. Aquesta demolició ha de ser portada a terme per una empresa especialitzada en el desballestament de plantes químiques. La ferralla i els residus de construcció produïts pel desmantellament i la instal·lació d'equips han de ser retirats per empreses gestores de residus degudament autoritzades per a procedir al reciclatge i disposició final d'aquests . Durant el procés de desmantellament i construcció hi ha la possibilitat de trobar sòls contaminats, si és així, han de ser gestionats convenientment.
  
6) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació, especialment pel que fa a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en la qual s'estableixen els terminis en què la indústria haurà de disposar de l'autorització ambiental integrada.
  
7) Qualsevol modificació o ampliació del projecte sotmés a informació pública per l'Ajuntament de Castelló de la Plana, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquests estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 12 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 009/2002-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 5 de les normes subsidiàries de planejament de Polinyà de Xúquer, sector est
  
Promotor: Ajuntament de Polinyà de Xúquer
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al terme municipal de Polinyà de Xúquer, a l'est del nucli urbà i delimitat per la nova ronda, la variant de la carretera VV-1101
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Modificar la classificació del sòl no urbanitzable existent entre el sòl urbanitzable classificat a l'est del nucli urbà i la ronda de circumval·lació; classificar-lo com a sòl urbanitzable residencial; homologar la totalitat del sector, i desenvolupar l'ordenació detallada.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La modificació proposada consisteix principalment en:
  
- Ampliació del sòl urbà fins a la variant VV-1101.
  
- Regularització de l'avinguda de Pius XII, fins a la connexió d'aquesta amb la rotonda d'encreuament amb la nova ronda, amb la unificació de les alineacions de les noves edificacions.
  
- Continuació de la trama urbana existent a fi d'aconseguir la integració del sector amb les àrees confrontants i crear, a més, una zona residencial de baixa densitat amb una tipologia edificatòria d'habitatge en filera.
  
II. L'ordenació interior del sector es realitza seguint una trama ortogonal continuació de la trama urbana existent, fins al límit constituït per la carretera VV-1101. Es projecten dues zones verdes dins de les parcel·les d'ús residencial. Les zones verdes de major dimensió s'emplacen als costats de l'avinguda Pius XII al costat de la rotonda que enllaça aquesta amb la carretera VV-1101. Les parcel·les destinades a equipaments se situen a continuació de les zones verdes, en zona de vora del sector i absorbeixen la revolta de la carretera. Aquestes zones es destinaran a ús esportiu-recreatiu.
  
III. Superfície total del sector: 54.200 m²
  
- Sòl urbanitzable vigent: 32.880 m²
  
- Sòl que s'ha de reclassificar: 21.320 m²
  
Nombre màxim d'habitatges: 271
  
IV. Ús dominant: residencial
  
Ús compatible: comercial i dotacional
  
Ús incompatible: industrial i terciari
  
V. Hi ha la previsió de col·locar en la zona d'actuació un dipòsit regulador d'aigua potable, encara que no s'ha elegit l'emplaçament definitiu. Aquest fet ha sigut previst en l'ordenació proposada. L'esmentat element es pot emplaçar en les parcel·les destinades a equipaments.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que l'única alternativa de localització del sector és l'adoptada, justificada per l'existència de bosses de sòl originades arran de l'execució de la ronda VV-1101, situades entre l'esmentada infrastructura i el sòl urbanitzable classificat pel planejament vigent. L'actuació proposada planteja un creixement natural del nucli urbà i del sòl urbanitzable vigent.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 de gener de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental, certificat d'aprovació provisional i el resultat de la informació pública relatius al projecte de modificació puntual núm. 5, sector est, de les normes subsidiàries de planejament de Polinyà de Xúquer, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 11 d'octubre de 2001 i en el DOGV núm. 4110, de 19 d'octubre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 6 de setembre de 2002, es va remetre a la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial un informe sobre l'estat de l'expedient de referència, pel qual es comunicava a l'esmentada Direcció General que l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer havia de modificar el contingut de l'estudi d'impacte ambiental presentat.
  
En data 8 de setembre de 2002, es va remetre a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer un informe per mitjà del qual es transmetia la necessitat de modificar l'estudi d'impacte ambiental presentat, amb especial atenció a:
  
- Anàlisi d'alternatives.
  
- Acreditació per part de l'entitat gestora de l'existència de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficient per a atendre la demanda prevista.
  
- Definir la solució proposada per a l'evacuació i abocament de les aigües residuals i pluvials, amb el certificat de la capacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals per a admetre les noves càrregues generades i amb la identificació del punt d'abocament de la xarxa de pluvials.
  
- Identificar el gestor de residus sòlids urbans.
  
- Afecció al camí ramader assagador d'Albalat de la Ribera a Corbera d'Alzira; cal informe de la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
- Afecció al patrimoni cultural, és preceptiu l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació.
  
- Anàlisi del risc d'inundació i proposta de mesures protectores.
  
- Afecció al riu Xúquer.
  
En data 4 de desembre de 2002, l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer va remetre un nou estudi d'impacte ambiental acompanyat d'un certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer sobre la modificació de la documentació presentada inicialment.
  
En data 11 de desembre de 2002, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer una còpia de la documentació urbanística i es va reiterar la necessitat de presentar els certificats requerits en ofici de data 8 de setembre de 2002.
  
En data 20 de gener de 2003, l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer va remetre una còpia de la documentació tècnica, un certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer sobre la xarxa de clavegueram existent, l'estació depuradora d'aigües residuals i sobre el gestor dels residus sòlids urbans, i un informe emés per Hidra, Gestión Integral del Agua, SA sobre el proveïment d'aigua potable.
  
En data 13 de juny de 2003 es va sol·licitar novament a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer ampliació o justificació de diversos aspectes ambientals tractats en l'estudi d'impacte ambiental que coincideixen, bàsicament, amb els recollits en l'ofici de 8 de setembre de 2002.
  
En data 30 de juliol de 2003, l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer va remetre nova documentació entre la qual es trobaven una còpia de la documentació tècnica, una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, una sol·licitud d'informe a EGEVASA sobre la depuració de les aigües residuals, la sol·licitud d'informe a l'Ajuntament de Sueca sobre l'existència de recursos hídrics i l'informe municipal sobre la xarxa de clavegueram.
  
A hores d'ara, no s'han rebut els informes sol·licitats sobre existència de recursos hídrics suficients i capacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals, com també l'informe emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural, tots ells sol·licitats a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer en ofici de data 8 de setembre de 2002.
  
Informes sectorials
  
En data 12 de maig de 2003, es va efectuar consulta al Servei de gestió forestal de l'extinta Conselleria de Medi Ambient sobre l'afecció del projecte al camí ramader assagador d'Albalat de la Ribera a Corbera d'Alzira, d'amplària legal 7 m.
  
En data 2 de setembre de 2003 es va rebre l'esmentat informe, remés per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i el contingut del qual es resumeix en:
  
- Sobre l'assagador d'Albalat de la Ribera a Corbera d'Alzira discorria la carretera CV-508, fins que va ser executada la circumval·lació d'aquesta, com es reconeixia en la seua classificació - camí de Polinyà de Xúquer a Corbera d'Alzira - i a la qual es va assignar una amplària legal de 7 m. S'afirma que hi ha una antropització incompatible amb els usos pecuaris.
  
- Atés que la Llei 3/1995 considera els camins ramaders com a corredors ecològics i tenint en compte que l'esmentada via manca actualment de trànsit ramader, es proposa la integració d'aquesta per al desenvolupament d'usos complementaris, com ara senderisme, passeig, etc.
  
- S'indica que l'esmentat camí ramader pot ser assumit pel viari projectat, en concret per l'avinguda Pius XII, segons les fórmules urbanístiques que garantisquen l'ús públic d'aquest i d'acord amb la vigent Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.
  
- De conformitat amb el que disposa el Reial decret 13/1992, de 17 de gener, pel qual s'aprova el Reglament general de circulació, s'ha de tenir en compte la següent senyalització:
  
P-23, amb la llegenda Assagador en tots els encreuaments i complementada amb els convenients senyals de limitació de velocitat en les citades interseccions.
  
Plafó informatiu de la generalitat valenciana, segons Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual s'estableixen les normes bàsiques per a la senyalització dels camins ramaders i els terrenys sotmesos al règim especial de caça i pesca continental.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Polinyà de Xúquer s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Curs mitjà i baix del riu Xúquer. Es tracta d'un LIC fluvial que inclou els hàbitats aquàtics del riu Xúquer. És destacable l'existència de poblacions de diverses espècies d'ictiofauna d'interés. No obstant això, el projecte presentat no afecta de manera directa l'esmentat riu encara que parteix del sector objecte del projecte es troba dins de la zona de policia de 100 m del llit. A aquest respecte s'ha de dir que la part del sector ubicada en l'esmentada zona està classificada pel planejament vigent com a sòl urbanitzable i zona verda.
  
2. El projecte que s'avalua afecta el camí ramader assagador d'Albalat de la Ribera a Corbera d'Alzira, d'amplària legal 7 m. L'ordenació proposada no respecta el traçat del camí ramader. Aquesta queda ocupada per vials i per parcel·les destinades a ús residencial i a equipament. No obstant això, l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental incorpora un informe emés per la Unitat de camins ramaders de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, el contingut del qual ha sigut exposat en l'apartat anterior, i on s'indica que el camí ramader pot ser assumit en el nou traçat viari proposat. La nova ordenació no defineix el nou traçat del camí ramader.
  
3. Part del terme municipal de Polinyà de Xúquer es troba afectat per la zona humida denominada marjal i estany de la ribera sud del Xúquer, inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, i la funció de la qual és actuar com a zona de protecció enfront de les crescudes del riu Xúquer. L'àmbit d'actuació se situa al nord de l'esmentada zona, i queda fora fins i tot del perímetre de protecció d'aquesta. No obstant això, encara que l'esmentada zona no es veu afectada de manera directa per l'actuació, sí que pot existir una afecció indirecta sobre l'esmentat espai.
  
4. Pel que fa a la possible afecció del projecte a jaciments arqueològics o a béns d'interés cultural, l'estudi d'impacte ambiental incorpora un plànol amb la localització dels diversos jaciments arqueològics existents en el terme municipal; expressa que no hi ha afecció a jaciments arqueològics ni etnològics, i que amb caràcter previ a la realització del projecte d'urbanització s'ha de realitzar una prospecció arqueològica i etnològica per un tècnic competent. No s'aporta l'informe que ha d'emetre la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià sobre el projecte, per raó del que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i que va ser demanat a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer per mitjà d'oficis de data 8 de setembre de 2002 i 13 de juny de 2003.
  
Consideracions ambientals
  
1. Els terrenys afectats per l'actuació proposada es troben dedicats quasi totalment al cultiu del taronger, sobre aquests destaca l'existència d'una xicoteta edificació, una parcel·la on es troba emplaçat un viver i un desballestament de cotxes. La zona es troba esguitada per la xarxa de séquies existent, destinada al reg dels esmentats cultius.
  
Els materials presents en la zona pertanyen al període quaternari i es corresponen amb llims i arenes. L'actuació s'emplaça sobre la Unitat Hidrogeològica de la Plana de València sud, on trobem un sistema aqüífer multicapa constituït per dos trams permeables ben diferenciats. Així, la zona presenta un risc alt a la contaminació de les aigües subterrànies, per la qual cosa s'han d'extremar les mesures preventives necessàries per a preservar la qualitat de les aigües subterrànies.
  
Pel que fa a les condicions climàtiques de la zona, s'assenyala que la precipitació mitjana anual és de 692.32 mm. Principalment les pluges són a la tardor i de vegades són de caràcter torrencial. Els vents de major intensitat són al gener i febrer i són de component oest. En aquest sentit, ja que l'ús dominant és el residencial no es preveu que es generen emissions atmosfèriques o acústiques en fase de funcionament que puguen afectar l'entorn pròxim. La major afecció es pot produir en fase de construcció durant els moviments de terres i les obres d'urbanització i edificació.
  
Com s'ha citat amb anterioritat, la vegetació present a la zona està constituïda per cultius de tarongers, i no existeixen restes de vegetació natural coincidents amb la vegetació potencial d'aquesta que, segons expressa l'estudi d'impacte ambiental, es correspondria amb la sèrie edafòfila Acantho mollis-Ulmetum minoris. Pel que fa a la fauna, s'indiquen algunes de les espècies que es poden trobar en la zona, i es destaca que es tracta d'una zona de vora urbana, limitada per una infrastructura viària i àmpliament transformada per les activitats humanes.
  
L'àrea estudiada presenta un relleu pràcticament pla, sense pendents acusades, i ocupa una zona periurbana àmpliament transformada.
  
2. Com s'ha citat amb anterioritat, hi ha un desballestament en la zona d'actuació, que amb la solució proposada queda fora d'ordenació. Es tracta d'una activitat potencialment contaminant, principalment pels residus generats i pels possibles abocaments realitzats al terreny, per la qual cosa el terreny on s'emplaça l'esmentada activitat ha de tenir un tractament especial durant l'execució de les obres d'urbanització del sector. Amb aquest fi, es proposa la realització de les anàlisis oportunes per a determinar la possible contaminació dels sòls on s'emplaça el desballestament i el trasllat d'aquest, si és procedent, a un abocador autoritzat.
  
3. El pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, preveu per a la zona objecte d'estudi un risc d'inundació de grau 2 (freqüència entre 25 i 100 anys; calat > 0,8 m). Així mateix, Polinyà de Xúquer està considerat pel PATRICOVA com a municipi amb elevat risc d'inundació, per la qual cosa l'esmentat document estableix unes condicions determinades pel que fa a les actuacions urbanístiques que es porten a terme. L'estudi d'impacte ambiental fa referència a les mesures proposades en l'articulat de la normativa del PATRICOVA per als projectes d'urbanització en zones inundables.
  
4. Pel que fa al proveïment d'aigua potable al sector proposat, s'aporta un informe emés per Hidra, Gestión Integral del Agua SA, en el qual s'indica el consum actual d'aigua potable en el municipi i la demanda prevista amb la present actuació, i en el qual s'exposen diverses conclusions tècniques. S'exposa que ateses les instal·lacions existents, podria produir-se un desabastiment d'aigua en determinats moments. També s'indica que s'està regulant l'explotació del pou situat a Corbera per a millorar la qualitat de les aigües extretes, i que el municipi de Polinyà de Xúquer es troba inclòs en el projecte de transvasament d'aigua des de Font d'en Carrós. Finalment s'expressa que l'Ajuntament de Polinyà podria estudiar altres alternatives de captació d'aigua i que hauria de ser l'Ajuntament de Sueca qui certifique la petició sol·licitada.
  
L'Ajuntament de Polinyà de Xúquer ha sol·licitat a l'Ajuntament de Sueca un informe sobre l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients, en relació amb el que expressa l'informe emés per Hidra, ja que l'Ajuntament de Sueca gestiona el subministrament en alta al municipi de Polinyà de Xúquer. A hores d'ara no s'ha presentat cap document en aquesta Direcció General que acredite la disponibilitat de recursos hídrics.
  
5. Les aigües residuals generades en el municipi de Polinyà de Xúquer són tractades en l'estació depuradora d'aigües residuals mancomunada situada al terme municipal de Riola, i que dóna servei als municipis de Polinyà de Xúquer, Fortaleny, Riola i a l'entitat local de Benicull de Xúquer.
  
S'adjunta una còpia de la sol·licitud efectuada per l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer a EGEVASA, entitat gestora de l'esmentada EDAR, perquè acredite la capacitat de l'esmentada infrastructura per a tractar les aigües residuals generades en el sector est.
  
6. La xarxa de clavegueram de Polinyà de Xúquer és de caràcter unitari i connecta amb l'EDAR mancomunada de Riola. L'estudi d'impacte ambiental indica que la xarxa de clavegueram projectada en el sector és de caràcter unitari. L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental incorpora un informe de l'arquitecte municipal sobre les diverses alternatives d'abocament de les aigües pluvials en cas de projectar-se una xarxa de clavegueram separativa.
  
De totes les plantejades, aquella que resulta tècnicament possible és la que planteja un abocament de la xarxa de pluvials a la séquia primera, situada en l'extrem sud-est del sector i pròxima al nucli urbà. El major problema que planteja aquesta solució és que en cas de crescuda podrien veure's afectats el nucli urbà, per la proximitat d'aquest, i la xarxa viària immediata.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental afirma que, durant la fase d'execució, els majors efectes són els derivats de l'ocupació i compactació del sòl, els moviments de terres i els dipòsits de materials residuals, mentre que una vegada implantada l'actuació els majors efectes es deriven d'un canvi d'ús del sòl i modificació dels aspectes socioeconòmics i perceptuals.
  
8. Les mesures correctores proposades preveuen la normativa urbanística referent a la salvaguarda dels recursos naturals per mitjà de la qual es regula la instal·lació d'antenes de telefonia mòbil en sòl urbà i es crea un catàleg de béns i espais protegits. També es recullen mesures correctores relatives a la prevenció de la contaminació atmosfèrica, la prevenció del soroll i vibracions, la prevenció de la contaminació de les aigües, la conservació de la fauna i la vegetació, els sòls, la conservació del paisatge i del patrimoni natural, els usos del territori, el patrimoni arqueològic, les línies elèctriques i la gestió de residus.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de modificació puntual núm. 5 i homologació, sector est, de les normes subsidiàries de planejament del municipi de Polinyà de Xúquer (València), promogut per l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. De conformitat amb el que sol·licita a l'Ajuntament de Polinyà de Xúquer per mitjà d'oficis de data 8 de setembre de 2002 i 13 de juny de 2003, s'ha d'aportar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València l'informe favorable emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural, en compliment del que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
II. S'ha d'aportar davant de la Comissió territorial d'urbanisme de València un plànol d'ordenació on quede grafiat i identificat el traçat definitiu del camí ramader assagador d'Albalat de la Ribera a Corbera d'Alzira, indicant el nom i amplària legal d'aquest. El camí ramader interior al sector ha de quedar recollit en l'ordenació com a un element de la xarxa primària, no computable a efectes urbanístics ni d'estàndards. El viari que assumisca el traçat de l'esmentat camí ramader ha de permetre el desenvolupament dels usos compatibles amb la naturalesa d'aquest.
  
III. S'ha d'acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a atendre la demanda generada amb el desenvolupament del sector objecte del projecte.
  
IV. Pel que fa a la xarxa de clavegueram proposada, la capacitat de tractament de l'estació depuradora d'aigües residuals mancomunada de Riola, i el risc d'inundació existent en la zona, en matèria d'avaluació d'impacte ambiental s'estableix la reserva necessària a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
V. Els diversos tipus de residus generats amb motiu del desmantellament del desballestament existent han de ser recollits i gestionats per empreses autoritzades, d'acord a les característiques de cadascun d'ells.
  
VI. S'ha de realitzar una recollida selectiva en origen dels residus generats durant les obres de construcció i urbanització, a fi que cada tipus de residu generat siga gestionat per empreses autoritzades tenint en compte la seua naturalesa. La recollida d'aquests s'ha de realitzar sempre dins dels límits del sector, durant un temps reduït i en llocs degudament habilitats a l'efecte.
  
VII. Els residus vegetals generats amb el desbrossament i la tala de la vegetació existent han de ser gestionats de manera adequada a les característiques d'aquests però, en queda prohibida la incineració in situ.
  
VIII. El programa de vigilància ambiental ha de verificar el compliment de totes les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també de les plantejades en els condicionants precedents. S'han de redactar informes periòdics sobre l'aplicació d'aquestes, el grau d'eficàcia i les solucions proposades en cas de desviacions sobre les previsions inicials.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquests estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 90/02-AIA
  
Títol Legalització d'explotació porcina d'encebament
  
Promotor Sra. Eva Debón Rochina
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Alpuente (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a explotació porcina d'encebament
  
Localització Polígon 4, parcel·les 1 i 42. Partida Los Campos. Terme municipal d'Alpuente (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén legalitzar l'explotació de porcí d'encebament per mitjà de l'obtenció de la llicència d'activitat les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
Les parcel·les que formen l'explotació ocupen una superfície de 5.656 m², dels quals 1.310 m² estan ocupats per 5 naus d'una planta, dedicades a la producció de porcs d'encebament. L'activitat té una capacitat de 1.540 animals que entren amb 25 kg de pes i van a l'escorxador amb 90-100 kg, després d'aproximadament 4 mesos.
  
Anualment es genera un volum de purí de 1.078 m³. Els purins s'emmagatzemen en les fosses interiors, construïdes en fàbrica de bloc de formigó i amb les parets impermeabilitzades, que tenen una capacitat de 750 m³. El purí rep un tractament amb un complex bacterià enzimàtic en les fosses de l'interior de la nau, per a rebaixar-ne la càrrega contaminant, reduir les males olors i millorar-ne el valor nutritiu, ja que s'empra com a adob orgànic. El purí es distribueix en parcel·les d'agricultors de la zona, en un total de 60,9670 ha, quan les condicions meteorològiques ho aconsellen.
  
Els animals morts són dipositats en un contenidor, i retirats cada dos dies per l'empresa Chinillach Ballester, SA, situada al Molí dels Canyars núm. 10 de Carpesa (València), amb la presentació de la fotocòpia del contracte.
  
La granja té un llatzeret per a animals malalts, tela metàl·lica per a evitar l'entrada d'ocells, gual sanitari de formigó en massa i tanca perimetral amb malla galvanitzada.
  
D'acord amb l'annex I del Reial decret 324/2000, la quantitat de fem generada per una explotació de 1.540 places d'encebament és de 3.311 m³/any, superior a la calculada en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Es realitza visita de camp el 25 de novembre de 2003, en la qual es comprova que el promotor ha instal·lat en l'explotació una fossa de digestió de cadàvers, amb resultats de funcionament excel·lents. A més considera que aquesta mesura d'eliminació de cadàvers és més adequada que la proposada actualment per l'administració (recollida a càrrec d'una empresa gestora que circula de granja en granja), atesa l'alta concentració d'explotacions porcines en el terme municipal d'Alpuente, i el consegüent risc de transmissió de malalties entre granges.
  
L'explotació no disposa de bassa exterior de magatzem de purins.
  
En la visita s'observa, a més, que l'explotació està encerclada, disposa de tela antiocells en els buits i gual sanitari en l'accés, encara que aquest no presenta unes dimensions adequades per a assegurar la correcta desinfecció dels vehicles a l'entrada.
  
En el perímetre de la parcel·la hi ha plantats xiprers (Cupressus sp) que redueixen l'impacte sobre el paisatge i la contaminació per males olors.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'activitat i l'expedient municipal, va ser remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient el 20 de febrer de 2002.
  
La informació pública per l'Ajuntament d'Alpuente, s'ha realitzat en el BOP núm. 265, de 7 de novembre de 2001, com també als veïns confrontants, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Informe favorable del cap local de sanitat, que adverteix que l'explotació porcina més pròxima està situada a una distància inferior a 500 m, i que es poden produir efectes adversos pel que fa a sanitat animal exclusivament.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal, que indica que s'ha de justificar que la nova explotació ramadera compleix els requisits exigits en l'article 10 de l'Ordre de 30 de març de 1998, o que no està afectada per aquesta.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
- L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura està condicionat a no superar la capacitat productora del grup a què pertanyen.
  
- En els fonaments de dret, s'explica que la sol·licitud no s'adequa a l'article 67.2 del planejament municipal vigent, pel que fa a separació, a límits i a nucli urbà, i que la sol·licitud pot autoritzar-se de conformitat amb la disposició transitòria de la modificació número 9 de les normes subsidiàries d'Alpuente, i es manté la condició de fora d'ordenació d'aquesta, d'acord amb l'article 58 de la Llei 6/94, reguladora de l'activitat urbanística.
  
- L'autorització també es condiciona a la previsió del proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus; com també que la posició i acabament de l'edifici han de ser acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest; i que la superfície de la finca no ocupada ha d'estar i ha de mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
- No s'inclou l'informe favorable del veterinari de l'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries del municipi d'Alpuente.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció general del medi on es desenvolupa l'activitat referit a la zona d'Alpuente i les corresponents aldees, i posteriorment se centra en la zona on se situen les granges. Inclou els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: sòl, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge, entre altres. La descripció que es fa d'aquests elements és succinta i poc precisa, ja que es limita a descriure'ls lleugerament.
  
Es considera que els elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte són principalment: el sòl (per contaminació associada a l'abocament de purins o per problemes de percolació per impermeabilització deficient), el paisatge (per introducció d'elements estranys), l'atmosfera (per emissions que produeixen problemes d'olors), i l'aigua (per contaminació associada als residus generats en l'explotació).
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs una relació dels possibles impactes que pot causar l'actuació, en concret sobre el sòl, aigües (superficials i subterrànies), atmosfera, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
La llista d'impactes és superficial i incompleta, ja que no identifica ni valora els esmentats impactes, sinó que enumera una relació d'elements del medi, amb una breu descripció d'aquests.
  
En aquest cas, es considera que els possibles impactes derivats de l'activitat són:
  
- Contaminació atmosfèrica per emissió d'olors.
  
- Contaminació de sòls per gestió inadequada de purins.
  
- Impacte paisatgístic per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
- Contaminació d'aigües superficials i subterrànies per maneig deficient dels residus generats.
  
La granja està situada en una zona agrícola amb nombroses explotacions ramaderes semblants a aquesta, sense elements ambientals destacables. A més té plantada vegetació en el perímetre que actua de pantalla, de manera que es dificulta la difusió de males olors.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Algunes de les mesures correctores proposades en el projecte d'activitat són:
  
- Sobre l'atmosfera: retirada diària dels animals morts, aquests es dipositen en els contenidors instal·lats a l'efecte; retirada cada 2 dies dels cadàvers per part de l'empresa autoritzada Chinillach Ballester, SA; aïllament de les fosses de purins (no explica el sistema d'aïllament).
  
- Sobre les aigües superficials: absoluta estanquitat de la bassa de purins; construcció d'un dren perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir l'entrada d'aigua d'escorriment superficial de l'exterior de la parcel·la; drenatge de l'escorriment interior de la parcel·la cap a la bassa de purins; no abocar els purins a llits públics, perímetres de protecció de les captacions de proveïment urbà i en les proximitats de brolladors.
  
- Sobre les aigües subterrànies: aplicació de purins com a adob orgànic, quan la terra i les condicions meteorològiques ho aconsellen; no es pot aplicar el purí si el nivell freàtic està a menys de 15 metres de profunditat o afloren materials permeables per fissuració i karstificació.
  
- Sobre els sòls: no realitzar aplicacions superiors a les indicades en els càlculs de dosificació, per a evitar la contaminació d'aquest, disminució de la productivitat i fitotoxicitat en els cultius.
  
Respecte als drens perimetrals i interiors de parcel·la que condueixen les aigües d'escorriment, no s'hi adjunten dades tècniques, plànols o detalls d'aquests. La bassa de purins no està construïda, segons es comprova en la visita a camp.
  
Les dosis d'adob calculades en el punt 4.3. Gestió del purí, no queden plenament justificades. Els resultats de les anàlisis de N, P i K són els proporcionats per Bayer, i atés que la composició del purí és variable i heterogènia entre explotacions (en funció de l'alimentació, sistema productiu, etc.) es considera que s'hauria d'haver presentat una anàlisi del purí generat en l'explotació.
  
Les mesures correctores proposades no es consideren suficients, per la qual cosa han d'ampliar-se amb les següents:
  
- S'ha d'adjuntar plànol de detall sobre el sistema de drenatge superficial proposat en l'estudi d'impacte ambiental (perimetral i interior a la parcel·la), amb les especificacions necessàries sobre la situació i característiques d'aquest que ho definisquen.
  
- Prèviament a l'aplicació del purí com a adob en camps de cultiu, s'ha de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental (a base de complex bacterià enzimàtic).
  
- Una vegada posat en marxa l'esmentat tractament, s'han de portar a terme anàlisi que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, i realitzar una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis es presentaran davant d'aquesta Direcció General, i en funció dels resultats es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar s'han de trobar, com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- D'acord amb la legislació vigent, s'ha de construir una bassa per a purins impermeabilitzada i encerclada, amb autonomia per a almenys tres mesos, fins a la retirada d'aquest com a adob orgànic a camps de cultiu, com queda establert en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- Com a mesura higiènica i sanitària, no es pot acumular el purí durant llargs períodes de temps sota les reixes de les naus.
  
- La distribució del purí s'ha de fer de manera adequada en les parcel·les, i s'ha de soterrar per a evitar-ne l'evaporació de les fraccions amoniacals. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar per hectàrea els 170 kg N/any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. L'adobament amb el purí tractat només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, es rebutgen la resta de parcel·les. En el cas del cereal, l'adob s'ha d'efectuar amb suficient antelació a la sembra. En cap cas es pot escampar en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants.
  
- S'han de modificar les dimensions del gual sanitari, perquè la desinfecció dels vehicles a l'entrada a l'explotació es realitze de forma eficaç.
  
No s'inclou programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de legalització de granja porcina, situada en el terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per la Sra. Eva Debón Rochina, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'ha d'adjuntar plànol de detall sobre el sistema de drenatge superficial proposat en l'estudi d'impacte ambiental (perimetral i interior a la parcel·la), amb les especificacions necessàries sobre la situació i característiques d'aquest que el definisquen.
  
- Prèviament a l'aplicació del purí com a adob en camps de cultiu, s'ha de sotmetre al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental (a base de complex bacterià enzimàtic).
  
- Una vegada posat en marxa l'esmentat tractament, s'han de portar a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, i realitzar una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Les esmentades anàlisis s'han de presentar davant d'aquesta Direcció General, i en funció dels resultats es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar s'han de trobar com a mínim els indicats en la proposta anterior de mesures correctores.
  
- D'acord amb la legislació vigent, s'ha de construir una bassa per a purins impermeabilitzada i encerclada, amb autonomia per a almenys tres mesos, fins a la retirada d'aquests com a adob orgànic a camps de cultiu, tal com queda establert en el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- Com a mesura higiènica i sanitària, no es pot acumular el purí durant llargs períodes de temps sota les reixes de les naus.
  
- La distribució del purí s'ha de fer de manera adequada en les parcel·les i s'ha de soterrar per a evitar-ne l'evaporació de les fraccions amoniacals. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar per hectàrea els 170 kg N/any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries. L'adobament amb el purí tractat només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, i es rebutgen la resta de parcel·les. En el cas del cereal, l'adob s'ha d'efectuar amb suficient antelació a la sembra. En cap cas es pot escampar en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants.
  
- La distància de les parcel·les on s'aplica el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ha d'ajustar al que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000.
  
- S'han de modificar les dimensions del gual sanitari, perquè la desinfecció dels vehicles a l'entrada a l'explotació es realitze de forma eficaç.
  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes consideren pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martínez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 116/02-AIA
  
Títol: Emmagatzematge temporal de residus metàl·lics no perillosos
  
Promotor: Fercometal, SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: C/ Senyera, núm. 64. Polígon industrial el Bobalar, Alaquàs (València)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Obtenció de registre administratiu de l'operació d'emmagatzematge temporal de residus no perillosos.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Es tracta d'una estació de transferència de residus no perillosos. En aquesta instal·lació es projecta portar a terme la recepció, classificació, separació, emmagatzematge per espècies i compactació dels residus metàl·lics i ferralles, procedents de la branca industrial de mecanització de metalls i de l'emmotllament, per al posterior enviament d'aquests a un valoritzador final.
  
Els residus que s'han de tractar són, concretament, perfils d'alumini, planxes litogràfiques, llautó retall i coure.
  
L'activitat es desenvolupa íntegrament en dues naus industrials contigües, comunicades interiorment, que ocupen una superfície total de 1.207 m². La solera és de formigó, de 30 cm, impermeabilitzat i compactat en superfície.
  
L'activitat es portarà a terme en zones destinades a cadascun dels processos que la conformen. La distribució espacial d'aquestes és coherent amb l'ordre que ocupen en la seqüència de tractament establerta.
  
Tramitació administrativa
  
En data 18 de febrer de 2001, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet la documentació tècnica i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a la instal·lació d'un magatzem de ferralla. Estació de transferència de residus no perillosos atorgada per l'Ajuntament d'Alaquàs. Igualment, ha d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord amb el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el normal funcionament d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un puntal fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els objectius ambientals perseguits, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, i danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir, com també atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
Atesa la tipologia de l'activitat i el nivell d'antropització del lloc on es vol desenvolupar l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els del medi inert o abiòtic, en aquest cas el sòl i les aigües, ja que el medi biòtic, percentual i social es veuran molt lleugerament afectats amb el normal desenvolupament de l'activitat.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En la fase de funcionament, es destaquen les següents accions susceptibles de produir impacte entre les assenyalades per l'estudi: càrrega i descàrrega de materials; i dipòsit, emmagatzematge i envasament de materials. No obstant això, s'entén que s'haurien d'haver atés altres com la generació dels olis de la maquinària instal·lada i generació d'aigües residuals sanitàries.
  
Dels impactes descrits per l'estudi com més significatius, només cap destacar el referent a la producció de fums deguda al transport.
  
Respecte a l'impacte acústic, es diu que, en l'exterior de les instal·lacions, el nivell sonor equivalent és de 24 dB(A). També s'indica que es generaran vibracions procedents del funcionament de les premses hidràuliques.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més destacables de les disposades en l'estudi s'entén que són les següents:
  
- Totes les operacions es desenvoluparan a cobert.
  
- Les premses hidràuliques es muntaran sobre suports antivibratoris (silent-block o semblants).
  
- Si bé s'ha destacat com un dels majors impactes, el transport està autoritzat per Indústria, amb la qual cosa no s'aplicaran mesures correctores.
  
- Les aigües residuals són conduïdes al clavegueram públic.
  
- A fi d'evitar l'eixida a l'exterior de la nau de qualsevol abocament o vessament, s'ha construït una arqueta, de 0,5x0,5x0,5 metres, amb cubeta i bomba per a extracció.
  
- En les zones més conflictives s'ha reforçat i impermeabilitzat el sòl.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.C de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament o emmagatzematge de ferralla es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Tenint en compte que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Tenint en compte que l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una estació de transferència de residus no perillosos, promogut per l'empresa Fercometal, SL, en els termes establerts en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Pel que fa a la gestió i generació de residus:
  
1.1. Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el normal funcionament d'aquesta, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió i producció de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
1.2. Ha de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el normal funcionament i manteniment de les instal·lacions.
  
1.3. A les zones destinades a la recepció, classificació i agrupament, condicionament i emmagatzematge temporal dels diversos residus, s'ha de disposar d'una solera impermeable.
  
1.4. S'ha de desenvolupar un programa de vigilància ambiental d'acord amb allò que estableix, al respecte, la legislació valenciana de caràcter ambiental.
  
2) Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis; i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Si se sobrepassen els límits, ha de procedir-se a completar el tancament de la nau en la part que correspon a la zona de condicionament de residus.
  
3) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que en resulten d'aplicació.
  
4) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir si escau l'aplicació de noves mesures correctores.
  
5) S'ha d'atendre a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca quan ho considere oportú la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva ampliació d'autorització administrativa.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 16 de desembre de 2003. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 245/2003AIA
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant i Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Autoritat substantiva: Ajuntaments de Los Montesinos i Torrevieja
  
Objecte projecte: Conducció d'aigües residuals de Los Montesinos a la xarxa de sanejament de Torrevieja
  
Localització: Als termes municipals de Los Montesinos i Torrevieja (Alacant) al nord de la llacuna de Torrevieja
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la solució de l'actual problemàtica que planteja el mal funcionament de l'actual EDAR de Los Montesinos, que veu esporàdicament superada la seua capacitat de càrrega d'aquesta i provoca abocaments a la zona circumdant. La solució plantejada és la conducció d'aquests abocaments a l'EDAR de Torrevieja, per mitjà de la instal·lació d'una conducció des de l'actual depuradora de Los Montesinos fins a connectar amb la xarxa de sanejament de Torrevieja en l'estació de bombament de La Siesta.
  
La descripció del projecte que es realitza coincideix amb l'alternativa número 2 de l'estudi d'impacte ambiental:
  
Característiques de les obres:
  
- Estació de bombament dins del recinte de la depuradora de Los Montesinos, amb l'establiment d'un sistema de control remot via ràdio des de la depuradora de Torrevieja.
  
- Conducció d'aigües residuals des del bombament de Los Montesinos fins a l'estació de bombament de La Siesta. Disposarà de dos trams separats per una arqueta de ruptura de càrrega.
  
El primer tram serà una conducció de polietilé PE 100 de PN 6 i un diàmetre de 315 mm, i una longitud aproximada de 2.113 m. Anirà des del bombament de Los Montesinos fins a l'arqueta de ruptura de càrrega.
  
El segon tram aniria des de l'arqueta de ruptura de càrrega fins a l'estació de bombament de La Siesta amb una longitud aproximada de 1.761 m; la conducció és per gravetat de PVC rígid amb diàmetre de 400 mm. Discorreria en paral·lel a la via verda pel costat est d'aquesta sense sobrepassar els límits dels terrenys que pertanyen a RENFE. Les tapadores dels pous de registre quedaran soterrades a 15 cm de profunditat. Els últims metres de conducció en aquest tram discorreran sota el vial de la urbanització San Luis pel extrem occidental d'aquest.
  
La rasa tindrà aproximadament 1 metre de profunditat per 1 metre d'amplària en superfície.
  
Tramitació administrativa
  
Es va remetre amb data 10 de juliol de 2003 per representant de la Diputació Provincial d'Alacant el corresponent estudi d'impacte ambiental i còpia del projecte referit, on s'indicava que s'havia realitzat amb el vistiplau de la direcció del parc.
  
Es va remetre informe del director conservador dels parcs naturals del sud d'Alacant on s'indicava que el mal funcionament de l'EDAR de Los Montesinos ha comportat la degradació de l'actual zona contigua al parc, i proposa per tant les següents fases entre les quals es troba l'actual projecte:
  
Fase 0: Actualment EDAR de Los Montesinos activa, bombament i canonada no instal·lats.
  
Fase 1: EDAR de Los Montesinos activa (estiu), bombament i canonada instal·lats. EDAR de Torrevieja no ampliada. Bombament temporal de Los Montesinos a Torrevieja (tardor, hivern, primavera).
  
Fase 2: EDAR de Los Montesinos clausurada, bombament i canonada instal·lats. EDAR de Torrevieja ampliada. Bombament total de Los Montesinos a Torrevieja.
  
Fase 3: Desmantellament d'EDAR i bassa de Los Montesinos, restauració ambiental de la zona. Bombament total de Los Montesinos a Torrevieja.
  
Es va remetre per representant del promotor certificat del secretari de la Diputació Provincial d'Alacant que indicava que s'havia efectuat la informació pública de l'estudi i que no s'havien presentat al·legacions (BOP de 13 d'agost de 2003).
  
Afeccions legals
  
Gran part del traçat discorre per l'interior del Parc Natural de les Llacunes de La Mata i Torrevieja i la resta per les zones perifèriques de protecció.
  
S'encreua el canal saliner i a més el tram final del traçat afecta domini públic marítim terrestre.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
Les actuacions se situen en l'extrem nord de la Llacuna de Torrevieja i discorren en gran part per camins existents o entre camps de cultiu, alguns abandonats o pel marge del camí en zona urbana. Només en un xicotet tram discorre per terrenys naturals alterats amb vegetació tipus saladar sec de baixa qualitat ambiental amb espècies com Salsola genistoides, Salsola vermiculata, Atriplex halimus, etc. i espècies de marcat caràcter nitròfil.
  
En el tram inicial del traçat, en algun punt, s'aproxima molt a terrenys ocupats per un saladar humit d'alta qualitat ambiental però discorre per camí sense afectar-lo. En el tram final afecta la vegetació del marge del camí per l'extrem est d'aquesta; la qualitat és baixa, semblant a la comentada anteriorment, i no afecta la vegetació de l'altra vora del camí que presenta un valor ambiental mitjà (albardí amb Arthrocnemum).
  
El valor ambiental de la zones directament afectades és baix, només en determinats trams es discorre pròxim a zones amb un valor mitjà o alt, però sense afectar-les.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
El principal impacte de la conducció serà sobre la vegetació, sòl i paisatge; s'estima per la superfície i característiques de la vegetació afectada que l'impacte serà baix.
  
L'afecció sobre la fauna, en qualsevol cas, serà temporal i molt puntual.
  
En tractar-se d'una conducció d'aigües residuals sense depurar hi ha un risc de ruptura o fugues i en conseqüència han d'adoptar-se mesures preventives i de vigilància per a evitar que el funcionament de l'activitat puga repercutir sobre l'entorn d'aquesta, sobretot en aquells trams en què es discorre pròxim a zones de major valor.
  
L'estudi no considera que el patrimoni paleontològic, arqueològic o etnològic puga veure's afectat, no obstant això en cas de trobar-se restes d'aquestes característiques s'ha de posar en coneixement de la Conselleria de Cultura per a adoptar les mesures que es consideren necessàries.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental preveu unes mesures correctores compensatòries i un programa de vigilància ambiental que, en línies generals, es consideren adequades.
  
S'estima necessari establir mesures de control de la conducció una vegada en funcionament que permeten la detecció de fugues i la reparació immediata d'aquestes, com també mesures preventives per a evitar-les.
  
Han de complir-se les fases establertes per la direcció del parc en l'informe reflectit en la present declaració.
  
El compliment de les mesures correctores compensatòries i el programa de vigilància ambiental ha de supervisar-se per la direcció del parc i els serveis tècnics d'aquest.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de conducció d'aigües residuals de Los Montesinos a la xarxa de sanejament de Torrevieja situada en els termes municipals de Los Montesinos i Torrevieja (Alacant) al nord de la llacuna de Torrevieja, els promotors dels quals són la Diputació Provincial d'Alacant i la Conselleria d'Infrastructures i Transports, sempre que es realitze seguint el traçat de l'alternativa 2 i les condicions descrites en l'estudi d'impacte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Segon
  
Condicionants per a l'execució del projecte i per al desenvolupament de l'activitat:
  
1. Han de complir-se les mesures correctores, compensatòries i programa de vigilància ambiental establert en l'estudi d'impacte ambiental denominat: Integració ambiental de l'estació depuradora.
  
2. Han de complir-se, en el menor temps possible, totes les fases establertes en l'informe de la direcció del parc reflectit en la present declaració.
  
3. S'han d'establir mecanismes de control i un pla de seguiment per a detectar fugues o ruptures en la conducció, de manera que es puga actuar amb rapidesa per a la reparació d'aquestes.
  
4. En l'encreuament del canal saliner s'ha de garantir que el risc de ruptures o fugues és mínim, i reforçar-lo si cal.
  
5. La direcció del parc ha de supervisar el compliment dels condicionants establerts en la present declaració. Es poden establir els canvis i mesures que es consideren oportuns.
  
6. Si durant l'obertura de les rases i moviments de terra es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 19 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4968, del 17-03-2005 (2005/1755)

RESOLUCIÓN de 10 de febrero de 2005 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4968

Fecha DOGV
:   17-03-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/1755

CVE


Fecha del documento
:   10-02-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Montesinos, los](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Alaquàs](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [Polinyà de Xúquer](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de febrero de 2005 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/1755]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 042/03-AIA, 009/02-AIA, 090/02-AIA, 116/02-AIA, y 245/03-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 10 de febrero de 2005.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 042/03-AIA
  
Título: Proyecto Combustibles de Última Generación
  
Promotor: BP OIL, Refinería de Castellón, SA.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Castellón
  
Localización: Polígono Industrial ?El Serrallo?, s/n, del Grao de Castellón (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del Proyecto
  
En el Proyecto de Combustibles de Ultima Generación se proponen una serie de actuaciones en el interior de la refinería BP OIL, Refinería de Castellón, SA., que implican la instalación de nuevas unidades y equipos, así como la modificación de otros, todo ello con el objetivo de producir combustibles (gasolinas y gasóleos) con una concentración en azufre más baja que la actualmente se exige en la legislación en vigor.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
BP OIL, Refinería de Castellón SA., se implanta en el Polígono Industrial ?El Serrallo?, en Castellón de la Plana, en un emplazamiento clasificado y calificado por el PGMOU como Suelo Urbanizable e Industrial respectivamente. La actividad de BP OIL es la obtención de diversos productos mediante el refino de crudo de petróleo, a través de los siguientes procedimientos básicos:
  
- La separación de crudo en las distintas fracciones según las necesidades del mercado.
  
- La conversión de fracciones de menor demanda en otras de mayor demanda.
  
- La modificación de la estructura de las gasolinas para elevar su calidad carburante.
  
- La depuración de los productos obtenidos para eliminar los compuestos indeseables, principalmente compuestos de azufre.
  
Todas las unidades y equipos se estructuran en los siguientes bloques de proceso: bloque de destilación atmosférica, bloque de conversión y bloque de asfaltos. Asimismo se dispone de las siguientes unidades auxiliares: tratamiento de agua para proceso, refrigeración de agua, generación de vapor, unidades de cogeneración, energía eléctrica y aire de planta. Por último, se dispone de los siguientes sistemas: lavados de gases, planta de tratamiento de aguas residuales, antorchas, planta de producción de azufre y unidad de sour water stripper.
  
Como antecedente, merece la pena destacar que desde el año 1993, en este Servicio se han tramitado veinte expedientes de evaluación de impacto ambiental de BP OIL, Refinería de Castellón, SA., que comprenden modificaciones y ampliaciones de unidades de proceso, e instalación de nuevas unidades y equipamientos auxiliares (depuradora, cogeneración, instalaciones para la carga de camiones cisterna, etc.).
  
En este caso, el proyecto planteado afecta principalmente a la fase de depuración de los productos para la eliminación de sustancias no deseadas, y contempla la construcción de una unidad de hidrotratamiento de los componentes más pesados del diesel, la construcción de una unidad de hidrotratamiento de naftas, la construcción de una nueva planta de hidrógeno (para cubrir los mayores requerimientos derivados de las nuevas necesidades de hidrotratamiento), la modificación de las unidades de hidrotratamiento de gasóleo ligero y pesado existentes, la modificación de la unidad de destilación de crudo existente para integrar la nueva unidad de hidrotratamiento de gasóleo, la modificación de las unidades de aminas existentes, la modificación de la unidad de stripping de aguas ácidas existente y las modificaciones de los servicios y otras instalaciones existentes como las de blending, almacenamiento, refrigeración, tratamiento de agua bruta, tratamiento de aguas residuales, gas natural y electricidad. Además, será necesario el tendido de nuevas tuberías para la interconexión entre las nuevas unidades y las existentes.
  
Tramitación administrativa
  
Cabe señalar que antes de que se abriera expediente de evaluación de impacto ambiental al proyecto de referencia, en fecha 29 de octubre de 2002 se recibió remitida por el promotor una memoria para proponer como modificación no sustancial el proyecto de referencia, todo ello de acuerdo a lo dispuesto en la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación. En fecha 4 de noviembre de 2002, se dio traslado de esta documentación al órgano competente, esto es, la Dirección General de Calidad Ambiental. Igualmente, se notificó este traslado al promotor.
  
Sin abrir expediente de evaluación de impacto ambiental, en fecha 27 de noviembre de 2002, se recibió remitida por el Ayuntamiento la documentación relativa al proyecto de referencia, concretamente, la documentación remitida consiste en el Proyecto de Combustibles de Ultima Generación, el Estudio de Impacto Ambiental, el Estudio de Seguridad y Salud, la Memoria Justificativa para proponer como Modificación No Sustancial el Proyecto de referencia y el expediente municipal en el que, además de los informes favorables de los técnicos municipales, se adjunta el certificado por el que se hace constar que durante el periodo de información pública en el BOP de Castellón, número 125, de 17 de octubre de 2002, no se presentaron alegaciones. En fecha 9 de diciembre de 2002, se dio traslado de esta documentación al órgano competente, esto es, la Dirección General de Calidad Ambiental. Igualmente, se notificó este traslado al promotor y al Ayuntamiento de Castellón.
  
Aún sin abrir expediente de evaluación de impacto ambiental, en fecha 27 de enero de 2003, se recibió remitida por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, la Memoria Justificativa para proponer como Modificación No Sustancial el Proyecto de referencia. En fecha 30 de enero de 2003, se dio traslado de esta documentación al órgano competente, esto es, la Dirección General de Calidad Ambiental. Igualmente, se notificó este traslado al promotor y al Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón.
  
En fecha 7 de febrero de 2003, el Servicio de Programación y Comunicación Ambiental, Dirección General de Calidad Ambiental, remite el siguiente escrito:
  
«En relación con su expediente 153/02-CON remitido a este Servicio por nota de régimen interno, de fecha 9 de diciembre de 2002, se le comunica que, con fecha 12 de noviembre de 2002, D. Luís F. Ramírez Salvador, en representación de la mercantil «BP OIL REFINERÍA DE CASTELLÓN, SA.», presenta escrito en el registro de la Conselleria de Medio Ambiente, órgano competente para su tramitación, por el que realiza la siguiente comunicación previa:
  
BP OIL Refinería de Castellón pretende acometer un Proyecto denominado «Combustibles de Última Generación» en sus instalaciones de El Grao (Castellón), consistente en la fabricación de combustibles con una concentración de azufre menor que la actualmente exigible por la normativa medioambiental. Para conseguirlo se construirán nuevas plantas de desulfuración de gasóleo y naftas y se realizarán pequeñas modificaciones en las instalaciones existentes.
  
De acuerdo con la vigente Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, entendemos que su Servicio debe continuar con la tramitación y resolución de la Declaración de impacto Ambiental, sin perjuicio de que dicha declaración, posteriormente, se pudiera integrar en la Autorización Ambiental Integrada. Motivo por el cual damos traslado de la documentación adjunta, que incluye el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente al Proyecto de referencia.».
  
En fecha 24 de febrero de 2003, el Servicio de Programación y Comunicación Ambiental, Dirección General de Calidad Ambiental, remite la documentación procedente del Ayuntamiento de Castellón que incluye la información pública realizada del proyecto con estudio de impacto ambiental y se anexa la Resolución de fecha 14 de febrero de 2003 de la directora general de Educación y Calidad Ambiental, por la que se resuelve entre otros:
  
«Segundo. No se admite a trámite como válida la comunicación presentada de modificación no sustancial del proyecto consistente en tres nuevas plantas de hidrotratamiento de gasóleos (MAKFining), hidrotratamiento de naftas (SCANFining), e hidrógeno y, por lo tanto, se declara que la explotación de estas instalaciones está sometida a la Autorización Ambiental Integrada.
  
El titular de la industria podrá proceder a la construcción o montaje de todas las modificaciones e instalaciones que se comunicó, lo que no le exime de obtener con carácter previo, salvo la Autorización Ambiental Integrada, los demás informes vinculantes, permisos, licencias o aprobaciones que sean preceptivos para el válido ejercicio de la construcción o montaje proyectados, incluyendo la Declaración de Impacto Ambiental, pero no podrá explotar o poner en funcionamiento las tres nuevas plantas de hidrotratamiento de gasóleos (MAKFining), hidrotratamiento de naftas (SCANFining), e hidrógeno hasta que no haya obtenido la Autorización Ambiental Integrada y ejecute las prescripciones técnicas que contenga aunque deba modificar o rectificar la construcción o montaje realizado.».
  
En base a ello, se procede a abrir expediente de evaluación de impacto ambiental para la formulación de la preceptiva Declaración de Impacto Ambiental, tomando como órgano sustantivo al Ayuntamiento de Castellón, como información pública la realizada por el Ayuntamiento de Castellón durante el trámite de licencia de actividad y basándose en la documentación sometida a información pública por el Ayuntamiento de Castellón y remitida posteriormente por éste Organismo al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, esto es, el Proyecto de Combustibles de Última Generación-Solicitud de Licencia de Actividades, el Estudio de Impacto Ambiental y el Estudio de Seguridad y Salud del Proyecto de referencia.
  
En fecha 16 de mayo de 2003, se solicita al Servicio de Control de la Contaminación Atmosférica y Acústica informe a través del cual nos dieran a conocer las alegaciones, propuestas o indicaciones que consideren oportunas respecto al impacto ambiental que podría suponer el proyecto de referencia.
  
En fecha 26 de mayo de 2003, el Servicio de Programación y Comunicación Ambiental remite documentación relativa al Proyecto de referencia.
  
En fecha 30 de septiembre de 2003, el Servicio de Control del Ambiente Atmosférico remite el informe solicitado, en el que entre otros aspectos se señala:
  
1. De acuerdo con el Decreto 833/1975, el proyecto revisado se corresponde con una industria catalogada en el Anexo ll como del Grupo A. Esto conlleva una serie de implicaciones como:
  
- Deberán efectuar al menos una vez cada quince días una medición de los contaminantes vertidos a la atmósfera. Asimismo, deberán efectuar semanalmente un balance estequiométrico del azufre y halógenos de los combustibles y materias primas utilizadas en procesos y servicios.
  
- Por tratarse de una refinería, constituye un gran foco de contaminación atmosférica, por lo que deberá disponer de instrumentos que permitan determinar la concentración en el medio ambiente exterior de anhídrido sulfuroso, materias sólidas en suspensión y sedimentables y otros contaminantes específicamente señalados por el Ministerio para cada actividad. Con la cesión a la Generalitat Valenciana de las estaciones de medida de Ermita y Grau, queda comprobado el cumplimiento de este requisito.
  
- Cumplir con los límites de emisión indicados en el Anexo ll.
  
2. Según la Orden de 18 de octubre de 1976, la industria deberá:
  
- Acompañar la solicitud de ampliación de un proyecto específico en el que se faciliten los datos técnicos necesarios para el adecuado enjuiciamiento de la actividad desde el punto de vista de su incidencia sobre el medio ambiente atmosférico, así como las medidas correctivas propuestas.
  
- Llevar un libro de registro, según los modelos del Anexo lV, donde se anotarán los resultados de las mediciones y los balances estequiométricos y las horas y fechas de limpieza y revisión periódica de las instalaciones de depuración, parada por avería, comprobaciones e incidencias de cualquier tipo.
  
- Tener presente en los cálculos el nivel de contaminación de fondo en la zona de incidencia de la emisión.
  
- Para instalaciones industriales de potencia global mayor de 100 Mw, se emplearán modelos físico-matemáticos de dispersión.
  
3. En el RD 1800/1995 se fijan requisitos de emisión de SO2 y rendimiento mínimos de las plantas de recuperación de azufre en refinerías. En el proyecto no se cuantifica el rendimiento obtenido en la planta de recuperación de azufre. Asimismo, una parte del H2S generado se quema en vez de llevarse a la planta de recuperación de azufre. Se debe justificar la adopción de esta solución y que se cumplen en cualquier caso los requisitos de este RD.
  
4. La Ley 7/2002 de la Generalitat Valenciana de protección Contra la Contaminación Acústica le es de aplicación y ha de atenerse a los límites y especificaciones en ella establecidos.
  
En fecha 21 de noviembre de 2003, se traslada al Área de Calidad Ambiental un borrador de la Declaración de Impacto Ambiental, para que señalaran si la tramitación de la documentación y el contenido de la misma hacía posible su posterior integración en la Autorización Ambiental Integrada.
  
En fecha 12 de diciembre de 2003, el Área de Calidad Ambiental remite la siguiente comunicación:
  
En relación con el expediente de referencia 60/03 IPPC, de solicitud de Autorización Ambiental Integrada, relativo al Proyecto de Combustibles de Última Generación de la empresa BP OLI REFINERÍA DE CASTELLÓN, SA., se comunica lo siguiente:
  
Que con fecha 7 de febrero de 2003, el Servicio de Programación y Comunicación Ambiental remite escrito al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en el que comunica que se entiende que el citado Servicio debe continuar con la tramitación de la Declaración de Impacto Ambiental (basada en la documentación sometida a información pública en el Ayuntamiento de Castellón consistente en el Proyecto de Combustibles de Última Generación, el Estudio de impacto Ambiental y el estudio de Seguridad y salud), sin perjuicio que dicha declaración, posteriormente, se pudiera integrar en la Autorización Ambiental Integrada.
  
Que con fecha 24 de febrero de 2003 el Servicio de Programación y Comunicación Ambiental comunica al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental que de acuerdo con la vigente Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, y la Resolución de fecha 14 de febrero de 2003, dictada por la directora general de Educación y Calidad Ambiental (en la que se considera que no se admite válida la comunicación presentada de modificación no sustancial del proyecto de referencia), se entiende que el Servicio de Impacto Ambiental debe iniciar la tramitación y resolución de la declaración de Impacto Ambiental, dentro del procedimiento de licencia municipal solicitada por «BP Oil Refinería de Castellón, SA» para el ejercicio de la actividad de «combustibles de última generación con estudio de impacto ambiental y seguridad y salud» en el Polígono industrial El Serrallo de Castellón, sin perjuicio de que, con carácter previo a la resolución definitiva de la autoridad municipal sobre las tres nuevas plantas de hidrotratamiento de gasóleos (MAKFining), hidrotratamiento de naftas (SCANFining), e hidrógeno, deba obtener la Autorización Ambiental Integrada y ejecute las prescripciones técnicas que contenga aunque deba modificar o rectificar la construcción o montaje realizado. Así mismo, se da traslado de la documentación procedente del Excmo. Ayuntamiento de Castellón que incluye la información pública realizada del proyecto con estudio de impacto ambiental.
  
Que con fecha 21 de mayo de 2003, D. Luís F. Ramírez Salvador en nombre de la empresa BP Oil Refinería de Castellón, SA, presenta en la Conselleria de Medio Ambiente, solicitud de Autorización Ambiental Integrada para las nuevas instalaciones relativas al proyecto «Combustibles de última generación», conforme a lo establecido en la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.
  
Que con fecha 26 de mayo de 2003 el Servicio de Programación y Comunicación Ambiental remite un ejemplar del Proyecto Básico de Autorización Ambiental Integrada al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.
  
Que con fecha 18 de junio de 2003 el Servicio de Programación y Comunicación Ambiental comunica a BP Oil Refinería de Castellón, SA, el inicio de la tramitación del expediente 60/03 IPPC.
  
Que con fecha 11 de agosto de 2003 se somete a información pública el expediente número 60/03 IPPC durante 30 días hábiles, en el Ayuntamiento de Castellón y en la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Que durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones al proyecto.
  
Que analizada la documentación sometida a Evaluación de Impacto Ambiental y cotejada con el Proyecto Básico de Autorización Ambiental Integrada se considera que el objeto del proyecto propuesto por BP Oil Refinería de Castellón, es el mismo en ambas documentaciones.
  
De lo anteriormente expuesto se concluye que una vez se disponga de la Declaración de Impacto Ambiental, se podrá integrar en la Autorización Ambiental Integrada de acuerdo con la Ley 16/2002.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la Licencia Municipal de Instalación de una Actividad de Combustibles de Última Generación, que otorga el Ayuntamiento de Castellón de La Plana.
  
Con la puesta en marcha de las nuevas instalaciones, la industria generará nuevos residuos o en mayor cantidad, por lo que deberá solicitar o actualizar la correspondiente Autorización Administrativa otorgada por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
De acuerdo a lo establecido por la Dirección General de Calidad Ambiental, la industria deberá obtener la Autorización Ambiental Integrada. Igualmente, el promotor deberá comunicar a esa Dirección General las modificaciones de la Planta de Tratamiento de Aguas Residuales y, en su caso, de los parámetros físico-químicos del efluente evacuado a través del emisario submarino, por si fuera necesario solicitar la modificación de las condiciones de la autorización de vertido de tierra al mar con que cuenta actualmente la industria.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Dado el tipo de actividad y lo antropizado del lugar en el que se viene llevando a cabo desde el año 1967 (un polígono industrial preparado para industria química pesada), en principio, serán los elementos del medio natural inerte o abiótico (básicamente el aire, el agua y en menor medida el suelo) los que más directamente se puedan ver afectados por las actividades desarrolladas. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico (flora, fauna y procesos bióticos).
  
Las emisiones procedentes de la combustión de derivados del petróleo son en gran medida las causantes del efecto invernadero y de la lluvia ácida. Como ya se ha indicado, con el proyecto de referencia se persigue la producción de combustibles (gasolinas y gasóleos) con una concentración en azufre más baja que la actualmente se exige en la legislación en vigor.
  
De este modo, la ejecución de este proyecto es, en sí mismo, una medida preventiva de la contaminación atmosférica, puesto que permitirá poner a disposición del público combustibles con menor contenido en azufre, lo que a la vez permitirá el diseño de motores más eficientes que los actuales. Esto repercutirá finalmente en una reducción en general de las emisiones ?en especial de las emisiones de óxidos de azufre- derivadas de la combustión de gasolinas y gasóleos, básicamente en el sector de la automoción. Cabe recordar que los óxidos de azufre tienen un profundo impacto en el medio ambiente, siendo los mayores responsables de la lluvia ácida.
  
Por todo ello, de modo general, se puede decir que la ejecución y puesta en marcha del proyecto de referencia vendrá a reducir el impacto que sobre la atmósfera supone la combustión de gasolinas y gasóleos en el transporte, actividades fabriles, generación de electricidad, calefacción, etc.
  
Sin embargo, el nuevo procedimiento para la obtención de éstas gasolinas y gasóleos de última generación, conlleva un aumento de las emisiones locales en la propia refinería, puesto que su implementación requiere una mayor demanda energética del propio proceso de refino. Se proyecta instalar unos lavados de gases con disoluciones de aminas incorporados a las unidades de MAKFining y SCANFining, que junto con la unidad de recuperación de azufre existente permite convertir el sulfhídrico generado a partir del azufre de los combustibles en azufre elemental en estado sólido, comercializable.
  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de media/baja accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
El proyecto se desarrollará íntegramente en el interior de la parcela en la que actualmente BP OIL viene desarrollando sus actividades, y en cuanto a la mayor generación de aguas residuales, se contempla la modificación de la actual planta de tratamiento de aguas residuales.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental elaborado por BP OIL Refinería de Castellón, SA., para conocer el impacto que podría generar el desarrollo del Proyecto de referencia en el interior de su refinería del Grao de Castellón, se tienen en cuenta las fases de construcción y funcionamiento. Dado el lugar en el que se van a llevar a cabo las obras, merece la pena centrarse únicamente en la fase de funcionamiento. Durante ésta fase, en el Estudio de Impacto Ambiental se asume que los factores ambientales que podrían verse directamente afectados serían básicamente las aguas y la atmósfera (a escala local, regional y global por la generación de emisiones, olores y ruidos), aunque también se tiene en cuenta la generación de residuos, el medio perceptual y social (por la creación de empleo).
  
La identificación y valoración de impactos propiamente dicha, se lleva a cabo teniendo en cuenta las diversas medidas preventivas y/o correctoras que se proyecta adoptar, concluyendo de modo general que la actividad es compatible.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
1) Contaminación acústica y vibratoria.
  
La ingeniería básica de proyecto establece que el equipo a adquirir no genere en ningún momento un valor de ruido superior a los 85 dB(A) a 1 metro de distancia, tal y como recoge la legislación española en vigor. Según se indica en el Estudio de Impacto Ambiental, el nivel de ruido en el límite de la propiedad será de 59 dB(A) como máximo.
  
2) Contaminación atmosférica.
  
Las corrientes gaseosas que se generan en las dos nuevas plantas de hidrotratamiento son sometidas, en cada planta, a similares procesos. Así, las corrientes gaseosas procedentes de los correspondientes separadores líquido/gas en los que se tratan los efluentes de los reactores de hidrotratamiento de gasóleos (MAKFining) y naftas (SCANFining), se lavan con agua en contracorriente para separar el amoniaco y parte del ácido sulfhídrico en forma de hidrogenosulfuro de amonio líquido. La corriente gaseosa procedente de las torres de lavado, se trata en los correspondientes separadores para obtener una fracción líquida conformada por los hidrocarburos adicionales condensados y otra fracción gaseosa rica en ácido sulfhídrico. Esta corriente gaseosa se envía a la unidad de aminas (monoetanolamina líquida) para ser tratada en scrubbers con el objetivo de obtener una corriente líquida de amina saturada en ácido sulfhídrico y una gaseosa, que entrará a formar parte del gas de refinería «dulce» (pobre en sulfhídrico). La amina saturada es un subproducto valorizable en la planta industrial de UBE-PROQUIMED, colindante a la refinería de BP OIL.
  
Así, y según se indica en el Estudio de Impacto Ambiental, con el desarrollo del Proyecto, las únicas emisiones gaseosas distintas de las que hasta ahora vienen realizándose en la refinería, serán las procedentes de los nuevos hornos que den servicio a las nuevas unidades y equipos objeto de proyecto. Estos hornos utilizarán como combustible gas de refinería. El gas de refinería se produce durante el funcionamiento de las diversas unidades que conforman la refinería. Aunque en el Estudio de Impacto Ambiental no se detalla, su variable composición incluye hidrógeno, metano, etanos, propanos, butanos y menores cantidades de otros compuestos entre los que se encuentra el azufre. El gas de refinería debe desulfurarse antes de poder ser utilizado como combustible en los hornos y equipos de cogeneración de la refinería. Con todo, en el Estudio de Impacto Ambiental se indica que los hornos se diseñarán para garantizar el cumplimiento de la normativa vigente sobre emisiones, teniendo en cuenta la composición del gas de refinería.
  
No se señala medida correctora alguna respecto a las emisiones fugaces o fugitivas procedentes de venteos, etc., sin embargo, en el Estudio de Impacto Ambiental se argumenta que la implementación del Proyecto de referencia no supondrá un impacto apreciable en el conjunto de la refinería. Igual argumento se expresa con las emisiones atmosféricas del total de la refinería en relación con el parcial que supone el Proyecto de referencia. Se incluye una modelización de la dispersión de contaminantes atmosféricos, aunque se entiende que estando ya en funcionamiento la refinería, más que basarse en la aplicación de modelos matemáticos teóricos de difusión atmosférica (basados a su vez, en ecuaciones que sólo pueden resolverse mediante aproximaciones), el control de las emisiones debe llevarse a cabo a través de los datos extraídos de las estaciones de control, no de modelos predictivos.
  
3) Contaminación hídrica.
  
Las aguas procedentes de las unidades de proceso e instalaciones de la Refinería se recogen, junto con la escorrentía de las zonas de proceso y las aguas de drenaje de los tanques de crudo, a través de un sistema de colectores enterrados que llevan esta agua hasta la Planta de Tratamiento de Aguas Residuales (PTAR). En el proyecto se contempla la modificación de los equipos de tratamiento de aguas residuales para hacer frente al nuevo aporte derivado de la puesta en marcha de las plantas de hidrotratamiento de gasóleos (MAKFining) y naftas (SCANFining). La PTAR está compuesta por un pretratamiento (separación agua/aceite), un tratamiento primario (físico-químico) y un secundario (biológico). El vertido de las aguas así tratadas se lleva a cabo a través de emisario submarino, contando para ello con la preceptiva autorización de vertido otorgada por la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
4) Contaminación del suelo.
  
Este impacto está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa. Según se ha señalado, las unidades y equipos objetos de proyecto se encuentran en zona pavimentada, y cualquier eventual derrame se conduciría a través del sistema de drenajes subterráneo a la PTAR.
  
5) Residuos generados.
  
Con el desarrollo del proyecto de referencia se producirán nuevos residuos, como pueden ser los catalizadores agotados, que se incorporarán al sistema de gestión de residuos con el que ya cuenta la Refinería. Asimismo se generan dos subproductos valorizables: azufre de refinería y amina saturada con ácido sulfhídrico.
  
6) Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que durante la fase de explotación, se propone la vigilancia de las emisiones a la atmósfera, los vertidos, la generación de residuos y ruidos, de acuerdo a la normativa vigente.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.c del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el refino de petróleo, se encuentra sometido al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando el Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaracion de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto «Combustibles de Última Generación», promovido por BP OIL, Refinería de Castellón, SA., ubicada en el Polígono Industrial ?El Serrallo?, s/n, del Grao de Castellón (Castellón), en los términos establecidos en el Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
1) Los residuos gestionados, así como los generados por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos.
  
2) En cuanto a las emisiones atmosféricas, se estará a lo dispuesto en el Decreto 833/75, de 6 de febrero de Contaminación Atmosférica que desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de acuerdo a su clasificación como Grupo A del Catálogo de Actividades Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera, y Real Decreto 1800/1995, de 3 de noviembre, por el que se modifica el RD 646/1991 y se fijan las condiciones para el control de los límites de emisión de SO2 en la actividad de refino de petróleo.
  
3) Se deberá comunicar al Servicio de Calidad de las Aguas, Dirección General de Calidad Ambiental, Conselleria de Territorio y Vivienda, las modificaciones de la Planta de Tratamiento de Aguas Residuales y, en su caso, de los parámetros físico-químicos del efluente evacuado a través del emisario submarino, por si fuera necesario solicitar la modificación de las condiciones de la autorización de vertido de tierra al mar con que cuenta actualmente la industria.
  
4) Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior, deberá cumplirse lo establecido en el Título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. Si se sobrepasaran los límites, deberá procederse a completar el cerramiento de la nave en la parte que corresponde a la zona de acondicionamiento de residuos.
  
5) Dentro del proceso de la reforma proyectada, y previo a la fase de construcción, se desguazarán las instalaciones y equipos que sean necesarios para la construcción de las nuevas instalaciones. Esta demolición deberá ser llevada a cabo por una empresa especializada en el desguace de plantas químicas. La chatarra y residuos de construcción producidos por el desmantelamiento y la instalación de equipos serán retirados por empresas gestoras de residuos debidamente autorizadas para proceder a su reciclaje y/o disposición final. Durante el proceso de desmantelamiento y construcción existe la posibilidad de encontrar suelos contaminados, de ser así, deberán ser gestionados convenientemente.
  
6) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, especialmente en lo que se refiere a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, en la que se establecen los plazos en los que la industria deberá contar con la Autorización Ambiental Integrada.
  
7) Cualquier modificación o ampliación del proyecto sometido a información pública por el Ayuntamiento de Castellón de La Plana, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 12 de diciembre de 2003. director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 009/2002-AIA
  
Título: Modificación Puntual nº 5 de las Normas Subsidiarias de planeamiento de Polinyà de Xúquer, Sector Este
  
Promotor: Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: En el término municipal de Polinyà de Xúquer, al este del núcleo urbano y delimitado por la nueva ronda, la variante de la carretera VV-1101.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Modificar la clasificación del suelo no urbanizable existente entre el suelo urbanizable clasificado al este del núcleo urbano y la ronda de circunvalación, clasificándolo como suelo urbanizable residencial, homologando la totalidad del sector y desarrollando la ordenación pormenorizada.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I- La modificación propuesta consiste principalmente en:
  
- Ampliación del suelo urbano hasta la variante VV-1101.
  
- Regularización de la Avenida de Pío XII, hasta su conexión con la rotonda de cruce con la nueva ronda, unificando las alineaciones de las nuevas edificaciones.
  
- Continuación de la trama urbana existente con objeto de conseguir la integración del sector con las áreas colindantes, creando una zona residencial de baja densidad con una tipología edificatoria de vivienda en hilera.
  
II- La ordenación interior del sector se realiza siguiendo una trama ortogonal continuación de la trama urbana existente, hasta el límite constituido por la carretera VV-1101. Se proyectan dos zonas verdes dentro de las parcelas de uso residencial. Las zonas verdes de mayor dimensión se emplazan a los lados de la Avenida Pío XII junto a la rotonda que enlaza la misma con la carretera VV-1101. Las parcelas destinadas a equipamientos se ubican a continuación de las zonas verdes, en zona de borde del sector y absorbiendo la traza curva de la carretera. Estas zonas se destinarán a uso Deportivo-Recreativo.
  
III- Superficie total del sector: 54.200 m²
  
- Suelo urbanizable vigente: 32.880 m²
  
- Suelo a reclasificar: 21.320 m²
  
nº máximo de viviendas: 271
  
IV- Uso dominante: Residencial.
  
Uso compatible: Comercial y Dotacional.
  
Uso incompatible: Industrial y Terciario.
  
V- Existe la previsión de colocar en la zona de actuación un depósito regulador de agua potable, aunque no se ha elegido el emplazamiento definitivo. Este hecho ha sido contemplado en la ordenación propuesta, pudiendo emplazarse dicho elemento en las parcelas destinadas a equipamientos.
  
3. Alternativas
  
El estudio de impacto ambiental indica que la única alternativa de localización del sector es la adoptada, justificada por la existencia de bolsas de suelo originadas a raíz de la ejecución de la ronda VV-1101, situadas entre dicha infraestructura y el suelo urbanizable clasificado por el planeamiento vigente. La actuación propuesta plantea un crecimiento natural del casco urbano y del suelo urbanizable vigente.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 11 de enero de 2002 el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió documentación técnica, estudio de impacto ambiental, certificado de aprobación provisional y el resultado de la información pública relativos al proyecto Modificación puntual nº 5, Sector Este, de las Normas Subsidiarias de planeamiento de Polinyà de Xúquer, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante-EMV, de fecha 11 de octubre de 2001 y en el DOGV nº 4.110, de 19 de octubre de 2001.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 6 de septiembre de 2002, se remitió a la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial un informe sobre el estado del expediente de referencia, por el que se comunicaba a dicha Dirección General que el Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer debía modificar el contenido del estudio de impacto ambiental presentado.
  
En fecha 8 de septiembre de 2002, se remitió al Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer un informe mediante el cual se transmitía la necesidad de modificar el estudio de impacto ambiental presentado, prestando especial atención a:
  
- Análisis de alternativas
  
- Acreditación por parte de la entidad gestora de la existencia de recursos hídricos en calidad y cantidad suficiente para atender la demanda prevista.
  
- Definir la solución propuesta para la evacuación y vertido de las aguas residuales y pluviales, certificando la capacidad de la Estación Depuradora de Aguas Residuales para admitir las nuevas cargas generadas e identificando el punto de vertido de la red de pluviales.
  
- Identificar el gestor de residuos sólidos urbanos.
  
- Afección a la vía pecuaria Colada de Albalat de la Ribera a Corbera de Alzira, precisando informe de la Unidad de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia.
  
- Afección al patrimonio cultural, siendo preceptivo el informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación.
  
- Análisis del riesgo de inundación y propuesta de medidas protectoras.
  
- Afección al río Xúquer.
  
En fecha 4 de diciembre de 2002, el Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer remitió un nuevo estudio de impacto ambiental, acompañado de un certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer sobre la modificación de la documentación presentada inicialmente.
  
En fecha 11 de diciembre de 2002, se solicitó al Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer una copia de la documentación urbanística y se reiteró la necesidad de presentar los certificados requeridos en oficio de fecha 8 de septiembre de 2002.
  
En fecha 20 de enero de 2003, el Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer remitió una copia de la documentación técnica, un certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer sobre la red de alcantarillado existente, la estación depuradora de aguas residuales y sobre el gestor de los residuos sólidos urbanos, y un informe emitido por Hidra, Gestión Integral del Agua, S. A. sobre el abastecimiento de agua potable.
  
En fecha 13 de junio de 2003 se solicitó nuevamente al Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer ampliación y/o justificación de diversos aspectos ambientales tratados en el estudio de impacto ambiental, que coinciden, básicamente, con los recogidos en el oficio de 8 de septiembre de 2002.
  
En fecha 30 de julio de 2003, el Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer remitió nueva documentación entre la que se encontraban una copia de la documentación técnica, una copia del estudio de impacto ambiental, una solicitud de informe a EGEVASA sobre la depuración de las aguas residuales, solicitud de informe al Ayuntamiento de Sueca sobre la existencia de recursos hídricos e informe municipal sobre la red de alcantarillado.
  
A día de hoy, no se han recibido los informes solicitados sobre existencia de recursos hídricos suficientes y capacidad de la Estación Depuradora de Aguas Residuales, así como el informe emitido por la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano sobre la posible afección del proyecto a bienes inmuebles de interés cultural, todos ellos solicitados al Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer en oficio de fecha 8 de septiembre de 2002.
  
Informes sectoriales
  
En fecha 12 de mayo de 2003, se efectuó consulta al Servicio de Gestión Forestal de la extinta Conselleria de Medio Ambiente sobre la afección del proyecto a la vía pecuaria Colada de Albalat de la Ribera a Corbera de Alzira, de anchura legal 7 m.
  
En fecha 2 de septiembre de 2003 se recibió el citado informe, remitido por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, y cuyo contenido se resume en:
  
- Sobre la Colada de Albalat de La Ribera a Corbera de Alzira discurría la carretera CV-508, hasta que fue ejecutada la circunvalación de la misma, tal y como se reconocía en su clasificación - camino de Poliña de Júcar a Corbera de Alzira - y a la que se asignó una anchura legal de 7 m. Se afirma que existe una antropización incompatible con los usos pecuarios.
  
Considerando que la Ley 3/1995 estima las vías pecuarias como ?corredores ecológicos- y teniendo en cuenta que dicha vía carece actualmente de tránsito ganadero, se propone su integración para el desarrollo de usos complementarios, como senderismo, paseo, etc.
  
- Se indica que dicha vía pecuaria puede ser asumida por el viario proyectado, en concreto por la Avenida Pío XII, según las fórmulas urbanísticas que garanticen su uso público y de acuerdo con la vigente Ley 14/2003, de 10 de abril, de Patrimonio de la Generalitat Valenciana.
  
- De conformidad con lo dispuesto en el Real Decreto 13/1992, de 17 de enero, por el que se aprueba el Reglamento General de Circulación, se deberá tener en cuenta la siguiente señalización:
  
P-23, con la leyenda ?CAÑADA- en todos los cruces y complementada con las convenientes señales de limitación de velocidad en las citadas intersecciones.
  
Panel informativo de la generalitat valenciana, según ?Resolución del 26 de abril de 1.988, de la Dirección General de Producción Agraria, por la cual se establecen las normas básicas para la señalización de las vías pecuarias y los terrenos sometidos al régimen especial de caza y pesca continental-
  
Afecciones legales
  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Polinyà de Xúquer se ha designado el lugar de interés comunitario o LIC denominado «Curs mitjà i baix del Riu Xúquer?. Se trata de un LIC fluvial que incluye los hábitats acuáticos del río Xúquer, siendo destacable la existencia de poblaciones de diversas especies de ictiofauna de interés. No obstante, el proyecto presentado no afecta de manera directa al citado río, aunque parte del sector objeto del proyecto se encuentra dentro de la Zona de Policía de 100 m del cauce. A este respecto cabe citar que la parte del sector ubicada en dicha zona está clasificada por el planeamiento vigente como suelo urbanizable y zona verde.
  
2. El proyecto que se evalúa afecta a la vía pecuaria Colada de Albalat de la Ribera a Corbera de Alzira, de anchura legal 7 m. La ordenación propuesta no respecta el trazado de la vía pecuaria, quedando ésta ocupada por viales y por parcelas destinadas a uso residencial y a equipamiento. No obstante, el expediente de evaluación de impacto ambiental incorpora un informe emitido por la Unidad de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, cuyo contenido ha sido expuesto en el apartado anterior, y en el que se indica que la vía pecuaria puede ser asumida en el nuevo trazado viario propuesto. La nueva ordenación no define el nuevo trazado de la vía pecuaria.
  
3. Parte del término municipal de Polinyà de Xúquer se encuentra afectado por la zona húmeda denominada Marjal y Estany de la Ribera Sur del Xúquer, incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, y cuya función es actuar como zona de protección frente a las crecidas del río Xúquer. El ámbito de actuación se sitúa al norte de dicha zona, quedando fuera incluso del perímetro de protección de la misma. No obstante, aunque la citada zona no se ve afectada de manera directa por la actuación, sí que puede existir una afección indirecta sobre dicho espacio.
  
4. En lo que respecta a la posible afección del proyecto a yacimientos arqueológicos o a bienes de interés cultural, el estudio de impacto ambiental incorpora un plano con la localización de los distintos yacimientos arqueológicos existentes en el término municipal, expresando que no existe afección a yacimientos arqueológicos ni etnológicos, y que con carácter previo a la realización del proyecto de urbanización se realizará una prospección arqueológica y etnológica por técnico competente. No se aporta el informe que debe emitir la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano sobre el proyecto, en virtud de lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y que fue requerido al Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer mediante oficios de fecha 8 de septiembre de 2002 y 13 de junio de 2003.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Los terrenos afectados por la actuación propuesta se encuentran dedicados casi en su totalidad al cultivo del naranjo, destacando sobre los mismos la existencia de una pequeña edificación, una parcela en la que se halla emplazado un vivero, y un desguace de coches. La zona se encuentra salpicada por la red de acequias existente, destinada al riego de dichos cultivos.
  
Los materiales presentes en la zona pertenecen al periodo cuaternario y se corresponden con limos y arenas. La actuación se emplaza sobre la Unidad Hidrogeológica de la Plana de Valencia Sur, donde encontramos un sistema acuífero multicapa constituido por dos tramos permeables bien diferenciados. Así, la zona presenta un riesgo alto a la contaminación de las aguas subterráneas, por lo que se deberán extremar las medidas preventivas necesarias para preservar la calidad de las aguas subterráneas.
  
En lo que respecta a las condiciones climáticas de la zona, se señala que la precipitación media anual es de 692.32 mm, dándose principalmente las lluvias en otoño y pudiendo ser de carácter torrencial. Los vientos de mayor intensidad se dan en enero y febrero y son de componente oeste. En este sentido, puesto que el uso dominante es el residencial no se prevé que se generen emisiones atmosféricas o acústicas en fase de funcionamiento que puedan afectar al entorno próximo, produciéndose la mayor afección en fase de construcción durante los movimientos de tierras y las obras de urbanización y edificación.
  
Como se ha citado con anterioridad, la vegetación presente en la zona está constituida por cultivos de naranjos, no existiendo restos de vegetación natural coincidentes con la vegetación potencial de la misma que, según expresa el estudio de impacto ambiental, se correspondería con la serie edafófila Acantho mollis-Ulmetum minoris. En lo relativo a la fauna, se indican algunas de las especies que se pueden encontrar en la zona, destacando que se trata de una zona de borde urbano, limitada por una infraestructura viaria y ampliamente transformada por las actividades humanas.
  
El área estudiada presenta un relieve prácticamente llano, sin pendientes acusadas, y ocupa una zona periurbana ampliamente transformada.
  
2. Como se ha citado con anterioridad, existe un desguace en la zona de actuación, que con la solución propuesta quedará fuera de ordenación. Se trata de una actividad potencialmente contaminadora, principalmente por los residuos generados y por los posibles vertidos realizados al terreno, por lo que el terreno donde se emplaza dicha actividad deberá tener un tratamiento especial durante la ejecución de las obras de urbanización del sector. Para ello, se propone la realización de los análisis oportunos para determinar la posible contaminación de los suelos donde se emplaza del desguace y su traslado, en su caso, a vertedero autorizado.
  
3. El Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana, PATRICOVA, contempla para la zona objeto de estudio un riesgo de inundación de grado 2 (frecuencia entre 25 y 100 años; calado > 0.8 m). Asimismo, Polinyà de Xúquer está considerado por el PATRICOVA como municipio con elevado riesgo de inundación, para el que dicho documento establece unas condiciones determinadas en cuanto a las actuaciones urbanísticas que se lleven a cabo. El estudio de impacto ambiental hace referencia a las medidas propuestas en el articulado de la Normativa del PATRICOVA para los proyectos de urbanización en zonas inundables.
  
4. En lo que respecta al abastecimiento de agua potable al sector propuesto, se aporta un informe emitido por Hidra, Gestión Integral de Agua S. A.., en el que se indica el consumo actual de agua potable en el municipio y la demanda prevista con la presente actuación, y en el que se exponen diversas conclusiones técnicas. Se expone que dadas las instalaciones existentes, podría producirse un desabastecimiento de agua en determinados momentos. Asimismo se indica que se está regulando la explotación del pozo situado en Corbera para mejorar la calidad de las aguas extraídas, y que el municipio de Polinyà de Xúquer se encuentra incluido en el proyecto de trasvase de agua desde Font d'en Carrós. Finalmente se expresa que el Ayuntamiento de Polinyà podría estudiar otras alternativas de captación de agua y que debería ser el Ayuntamiento de Sueca quien certifique la petición solicitada.
  
El Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer ha solicitado al Ayuntamiento de Sueca un informe sobre la existencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes, en relación con lo expresado en el informe emitido por Hidra, puesto que el Ayuntamiento de Sueca gestiona el suministro en Alta al municipio de Polinyà de Xúquer. A día de hoy no se ha presentado documento alguno en esta Dirección General que acredite la disponibilidad de recursos hídricos.
  
5. Las aguas residuales generadas en el municipio de Polinyà de Xúquer son tratadas en la Estación Depuradora de Aguas Residuales mancomunada situada en el término municipal de Riola, y que da servicio a los municipios de Polinyà de Xúquer, Fortaleny, Riola y a la entidad local de Benicull de Xúquer.
  
Se adjunta una copia de la solicitud efectuada por el Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer a EGEVASA, entidad gestora de la citada EDAR, para que acredite la capacidad de dicha infraestructura para tratar las aguas residuales generadas en el sector Este.
  
6. La red de alcantarillado de Polinyà de Xúquer es de carácter unitario y conecta con la EDAR mancomunada de Riola. El estudio de impacto ambiental indica que la red de alcantarillado proyectada en el sector es de carácter unitario. El expediente de evaluación de impacto ambiental incorpora un informe del arquitecto municipal sobre las diferentes alternativas de vertido de las aguas pluviales en caso de proyectarse una red de alcantarillado separativa.
  
De todas las planteadas, aquella que resulta técnicamente posible es la que plantea un vertido de la red de pluviales a la Acequia Primera, situada en el extremo sureste del sector y próxima al casco urbano. El mayor problema que plantea esta solución es que en caso de crecida podrían verse afectados el casco urbano, por su proximidad, y la red viaria inmediata.
  
7. El estudio de impacto ambiental afirma que, durante la fase de ejecución, los mayores efectos serán los derivados de la ocupación y compactación del suelo, los movimientos de tierras y los depósitos de materiales residuales, mientras que una vez implantada la actuación los mayores efectos se derivarán de un cambio de uso del suelo y modificación de los aspectos socioeconómicos y perceptuales.
  
8. Las medidas correctoras propuestas contemplan la normativa urbanística referente a la salvaguarda de los recursos naturales, mediante la cual se regula la instalación de antenas de telefonía móvil en suelo urbano y se crea un Catálogo de bienes y espacios protegidos. También se recogen medidas correctoras relativas a la prevención de la contaminación atmosférica, la prevención del ruido y vibraciones, la prevención de la contaminación de las aguas, la conservación de la fauna y la vegetación, los suelos, la conservación del paisaje y del patrimonio natural, los usos del territorio, el patrimonio arqueológico, las líneas eléctricas y la gestión de residuos.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Modificación puntual nº 5 y Homologación, sector este, de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Polinyà de Xúquer (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I- De conformidad con lo solicitado al Ayuntamiento de Polinyà de Xúquer mediante oficios de fecha 8 de septiembre de 2002 y 13 de junio de 2003, se deberá aportar ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el Informe favorable emitido por la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la posible afección del proyecto a bienes inmuebles de interés cultural, en cumplimiento de lo dispuesto el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
II- Se deberá aportar ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia un plano de ordenación en el que quede grafiado e identificado el trazado definitivo de la vía pecuaria Colada de Albalat de la Ribera a Corbera de Alzira, indicando el nombre y anchura legal de la misma. La vía pecuaria interior al sector deberá quedar recogida en la ordenación como un elemento de la Red Primaria, no computable a efectos urbanísticos ni de estándares. El viario que asuma el trazado de la citada vía pecuaria deberá permitir el desarrollo de los usos compatibles con la naturaleza de la misma
  
III- Se deberá acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente para atender la demanda generada con el desarrollo del sector objeto del proyecto.
  
IV- En lo que respecta a la red de alcantarillado propuesta, la capacidad de tratamiento de la Estación Depuradora de Aguas Residuales mancomunada de Riola, y el riesgo de inundación existente en la zona, en materia de evaluación de impacto ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
V- Los distintos tipos de residuos generados con motivo del desmantelamiento del desguace existente serán recogidos y gestionados por empresas autorizadas, de acuerdo a las características de cada unos de ellos.
  
VI- Se deberá realizar una recogida selectiva en origen de los residuos generados durante las obras de construcción y urbanización, con el fin de que cada tipo de residuo generado sea gestionado por empresas autorizadas conforme a su naturaleza. El acopio de los mismos se realizará siempre dentro de los límites del sector, durante un tiempo reducido y en lugares debidamente habilitados al efecto.
  
VII- Los residuos vegetales generados con el desbroce y la tala de la vegetación existente serán gestionados de manera adecuada a sus características, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos.
  
VIII- El Programa de Vigilancia Ambiental deberá verificar el cumplimiento de todas las medidas protectoras y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, así como de las planteadas en los condicionantes precedentes. Se redactarán informes periódicos sobre la aplicación de las mismas, su grado de eficacia y las soluciones propuestas en caso de desviaciones sobre las previsiones iniciales.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 15 de diciembre de 2003. director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 90/02-AIA
  
Título Legalización explotación porcina de cebo
  
Promotor Dª Eva Debón Rochina
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Alpuente (Valencia)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para explotación porcina de cebo.
  
Localización Polígono 4, parcelas 1 y 42. Partida ?Los Campos?. Término municipal de Alpuente (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actividad.
  
Se pretende legalizar la explotación de porcino de cebo mediante la obtención de la licencia de actividad, cuyas características según la documentación aportada, son:
  
Las parcelas que forman la explotación ocupan una superficie de 5.656 m², de los cuales 1.310 m² están ocupados por 5 naves de una planta, dedicadas a la producción de cerdos de cebo. La actividad tiene una capacidad de 1.540 animales, que entran con 25 kg de peso y salen a matadero con 90-100 kg, después de unos 4 meses.
  
Anualmente se genera un volumen de purín de 1.078 m³. Los purines se almacenan en las fosas interiores, construidas en fábrica de bloque de hormigón y con las paredes impermeabilizadas, que tienen una capacidad de 750 m³. El purín recibe un tratamiento con un complejo bacteriano enzimático en las fosas del interior de la nave, para rebajar la carga contaminante del mismo, reducir los malos olores y mejorar su valor nutritivo, ya que se emplea como abono orgánico. El purín se distribuye en parcelas de agricultores de la zona, en un total de 60,9670 ha, cuando las condiciones meteorológicas lo aconsejan.
  
Los animales muertos son depositados en un contenedor, y retirados cada dos días por la empresa Chinillach Ballester, SA., situada en Molí dels Canyars nº 10 de Carpesa (Valencia), presentando fotocopia del contrato.
  
La granja tiene un lazareto para animales enfermos, tela metálica para evitar la entrada de pájaros, vado sanitario de hormigón en masa y vallado perimetral con malla galvanizada.
  
De acuerdo con Anexo I del Real Decreto 324/2000, la cantidad de estiércol generada por una explotación de 1.540 plazas de cebo es de 3.311 m³/año, superior a la calculada en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Se realiza visita a campo el 25 de noviembre de 2003, en la que se comprueba que el promotor ha instalado en la explotación una fosa de digestión de cadáveres, con resultados de funcionamiento excelentes. Además considera que esta medida de eliminación de cadáveres es más adecuada que la actualmente propuesta por la administración (recogida por empresa gestora que circula de granja en granja), dada la alta concentración de explotaciones porcinas en el término municipal de Alpuente, y el consiguiente riesgo de transmisión de enfermedades entre granjas.
  
La explotación no cuenta con balsa exterior de almacén de purines.
  
En la visita se observa además que la explotación está vallada, dispone de tela pajarera en los huecos y vado sanitario en el acceso, aunque éste no presenta unas dimensiones adecuadas para asegurar la correcta desinfección de los vehículos a la entrada.
  
La parcela en su perímetro tiene plantados cipreses (Cupressus sp), que reducen el impacto sobre el paisaje y la contaminación por malos olores.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El expediente, constituido por Estudio de Impacto Ambiental, Proyecto de Actividad y Expediente Municipal, fue remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente el 20 de febrero de 2002.
  
La información pública por el Ayuntamiento de Alpuente, se ha realizado en el B.O.P. nº 265, de 7 de noviembre de 2001, así como a los vecinos colindantes, sin que se haya presentado alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad, que advierte que la explotación porcina más próxima está ubicada a una distancia inferior a 500 m, pudiéndose producir efectos adversos en cuanto a sanidad animal exclusivamente se refiere.
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal, indicando que se deberá justificar que la nueva explotación ganadera cumple los requisitos exigidos en el artículo 10 de la orden de 30 de marzo de 1998, o que no está afectada por la misma.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
- Autorización Previa de la COPUT:
  
- El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, está condicionado a no superar la capacidad productora del grupo al que pertenecen.
  
- En los Fundamentos de Derecho, se explica que la solicitud no se adecua al art. 67.2 del planeamiento municipal vigente, en lo relativo a separación a lindes y a núcleo urbano, y que la solicitud puede autorizarse de conformidad con la Disposición Transitoria de la Modificación nº 9 de las Normas Subsidiarias de Alpuente, manteniendo su condición de fuera de ordenación, de acuerdo con el art. 58 de la ley 6/94, Reguladora de la Actividad Urbanística.
  
- La Autorización también se condiciona a la previsión del abastecimiento de agua potable y completa evacuación, recogida y depuración de los residuos; así como a que la posición y acabado del edificio han de ser acordes con su carácter aislado y rural; y a que la superficie de la finca no ocupada habrá de estar y mantenerse en explotación agraria efectiva.
  
- No se incluye el informe favorable del Veterinario de Área.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según Normas Subsidiarias del municipio de Alpuente.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
El Estudio de Impacto Ambiental realiza una descripción general del medio donde se desarrolla la actividad referido a la zona de Alpuente y sus aldeas, y posteriormente se centra en la zona donde se ubican las granjas. Incluye los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto: Suelo, Vegetación, Fauna, Hidrología y Paisaje, entre otros. La descripción que se hace de estos elementos es somera y poco precisa, limitándose a describirlos ligeramente.
  
Se estima que los elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto son principalmente, el suelo (por contaminación asociada al vertido de purines o por problemas de percolación por impermeabilización deficiente), paisaje (por introducción de elementos extraños), atmósfera (por emisiones que producen problemas de olores), agua (por contaminación asociada a los residuos generados en la explotación).
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha incluido una relación de los posibles impactos que puede causar la actuación, en concreto sobre el suelo, aguas (superficiales y subterráneas), atmósfera, vegetación, fauna, paisaje y medio socio-económico.
  
La relación de impactos es superficial e incompleta, ya que no identifica ni valora dichos impactos, sino que enumera una relación de elementos del medio, con una breve descripción de los mismos.
  
En este caso, se estima que los posibles impactos derivados de la actividad son:
  
- Contaminación atmosférica por emisión de olores.
  
- Contaminación de suelos por gestión inadecuada de purines.
  
- Impacto paisajístico por la introducción de elementos permanentes que alteran el paisaje.
  
- Contaminación de aguas superficiales y subterráneas por manejo deficiente de los residuos generados.
  
La granja está ubicada en una zona agrícola con numerosas explotaciones ganaderas similares a ésta, sin elementos ambientales destacables. Además tiene plantada vegetación en el perímetro que actúa de pantalla, dificultando la difusión de malos olores.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Algunas de las medidas correctoras propuestas en el Proyecto de Actividad son:
  
- Sobre la atmósfera: retirada diaria de los animales muertos, depositándolos en los contenedores instalados a tal efecto; retirada cada 2 días de los cadáveres por parte de la empresa autorizada Chinillach Ballester, SA.; aislamiento de las fosas de purines (no explica el sistema de aislamiento).
  
- Sobre las aguas superficiales: absoluta estanqueidad de la balsa de purines; construcción de un dren perimetral a lo largo de los lindes de la parcela para impedir la entrada de agua de escorrentía superficial del exterior de la parcela; drenaje de la escorrentía interior de la parcela hacia la balsa de purines; no verter los purines a cauces públicos, perímetros de protección de las captaciones de abastecimiento urbano y en las proximidades de manantiales.
  
- Sobre las aguas subterráneas: aplicación de purines como abono orgánico, cuando la tierra y las condiciones meteorológicas lo aconsejan; no se aplicará el purín si el nivel freático está a menos de 15 metros de profundidad o afloran materiales permeables por fisuración y karstificación.
  
- Sobre los suelos: no realizar aplicaciones superiores a las indicadas en los cálculos de dosificación, para evitar la contaminación del mismo, disminución de la productividad y fitotoxicidad en los cultivos.
  
Respecto a los drenes perimetrales e interiores de parcela que conducen las aguas de escorrentía, no se adjuntan datos técnicos, planos o detalles de los mismos. La balsa de purines no está construida, según se comprueba en la visita a campo.
  
Las dosis de abonado calculadas en el punto ?4.3. Gestión del purín- no quedan plenamente justificadas. Los resultados de los análisis de N, P y K son los proporcionados por Bayer, y dado que la composición del purín es variable y heterogénea entre explotaciones (en función de la alimentación, sistema productivo, etc.) se considera que debería haber presentado un análisis del purín generado en la explotación.
  
Las medidas correctoras propuestas no se consideran suficientes, por lo que deberán ampliarse con las siguientes:
  
- Se adjuntará plano de detalle acerca del sistema de drenaje superficial propuesto en el Estudio de Impacto Ambiental (perimetral e interior a la parcela), con las especificaciones necesarias acerca de su situación y características que lo definan.
  
- Previamente a su aplicación como abonado en campos de cultivo el purín se someterá al tratamiento propuesto en el Estudio de Impacto Ambiental (a base de complejo bacteriano enzimático).
  
- Una vez puesto en marcha dicho tratamiento, se llevarán a cabo análisis que permitan conocer la eficacia del mismo, al menos durante el primer año, realizando un análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis se presentarán ante esta Dirección General, y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- De acuerdo con la legislación vigente, se construirá una balsa para purines impermeabilizada y cercada, con autonomía para al menos tres meses, hasta su retirada como abono orgánico a campos de cultivo, tal y como queda establecido en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
- Como medida higiénico-sanitaria, no se acumulará el purín durante largos periodos de tiempo bajo los slats de las naves.
  
- La distribución del purín se hará de manera adecuada en las parcelas, y se enterrará para evitar la evaporación de las fracciones amoniacales del purín. Dicha aplicación se efectuará considerando no sobrepasar por hectárea los 170 kg N/año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias. El abonado con el purín tratado sólo se realizará sobre parcelas dedicadas a cultivar, desechándose el resto de parcelas. En el caso del cereal, el abonado se efectuará con suficiente antelación a la siembra. En ningún caso se esparcirá en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares.
  
- Se modificarán las dimensiones del vado sanitario, para que la desinfección de los vehículos a la entrada a la explotación se realice de forma eficaz.
  
No se incluye Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de granja porcina, situada en el término municipal de Alpuente (Valencia), promovida por Dª Eva Debón Rochina, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se adjuntará plano de detalle acerca del sistema de drenaje superficial propuesto en el Estudio de Impacto Ambiental (perimetral e interior a la parcela), con las especificaciones necesarias acerca de su situación y características que lo definan.
  
- Previamente a su aplicación como abonado en campos de cultivo el purín se someterá al tratamiento propuesto en el Estudio de Impacto Ambiental (a base de complejo bacteriano enzimático).
  
- Una vez puesto en marcha dicho tratamiento, se llevarán a cabo análisis que permitan conocer la eficacia del mismo, al menos durante el primer año, realizando un análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis se presentarán ante esta Dirección General, y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo los indicados en la propuesta anterior de medidas correctoras.
  
- De acuerdo con la legislación vigente, se construirá una balsa para purines impermeabilizada y cercada, con autonomía para al menos tres meses, hasta su retirada como abono orgánico a campos de cultivo, tal y como queda establecido en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
- Como medida higiénico-sanitaria, no se acumulará el purín durante largos periodos de tiempo bajo los slats de las naves.
  
- La distribución del purín se hará de manera adecuada en las parcelas y se enterrará para evitar la evaporación de las fracciones amoniacales del purín. Dicha aplicación se efectuará considerando no sobrepasar por hectárea los 170 kg N/año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias. El abonado con el purín tratado sólo se realizará sobre parcelas dedicadas a cultivar, desechándose el resto de parcelas. En el caso del cereal, el abonado se efectuará con suficiente antelación a la siembra. En ningún caso se esparcirá en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares.
  
- La distancia de las parcelas donde se aplica el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo de 2000.
  
- Se modificarán las dimensiones del vado sanitario, para que la desinfección de los vehículos a la entrada a la explotación se realice de forma eficaz.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 15 de diciembre de 2003. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 116/02-AIA
  
Título: Almacenamiento temporal de residuos metálicos no peligrosos.
  
Promotor: FERCOMETAL, SL.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Localización: C/ Senyera, nº64. Polígono industrial ?El Bobalar?, Alaquás, Valencia.
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del Proyecto
  
Obtención de registro administrativo de la operación de almacenamiento temporal de residuos no peligrosos.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
Se trata de una Estación de Transferencia de Residuos No Peligrosos. En esta instalación se proyecta llevar a cabo la recepción, clasificación, separación, almacenamiento por especies y compactación de los residuos metálicos y chatarras, procedentes de la rama industrial de mecanización de metales y del moldeado, para su posterior envío a valorizador final.
  
Los residuos a tratar serán, concretamente, perfiles de aluminio, planchas litográficas, latón recorte y cobre.
  
La actividad se desarrolla íntegramente en dos naves industriales contiguas, comunicadas interiormente, ocupando una superficie total de 1.207 m². La solera es de hormigón, de 30 cm, impermeabilizado y ruleteado en superficie.
  
La actividad se llevará a cabo en zonas destinadas a cada uno de los procesos que la conforman. La distribución espacial de las mismas es coherente con el orden que ocupan en la secuencia de tratamiento establecida.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 18 de febrero de 2001, el Área de Calidad Ambiental remite documentación técnica y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la Licencia Municipal de Actividad para la instalación de un Almacén de chatarra. Estación de Transferencia de Residuos No Peligrosos, otorgada por el Ayuntamiento de Alaquàs. Igualmente, deberá obtener el Permiso de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, elaborado por la Entidad de Saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Dentro del sector servicios, las empresas del sector de la gestión de residuos, son un pilar fundamental para el desarrollo sostenible. Sin embargo, la inadecuada gestión de los residuos arruina los objetivos medioambientales perseguidos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.
  
Dado la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que la va a desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, en este caso el suelo y las aguas, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados con el normal desarrollo de la actividad.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
En la fase de funcionamiento, se destacan las siguientes acciones susceptibles de producir impacto den entre las señaladas por el Estudio: carga y descarga de materiales, y depósito, almacenamiento y envasado de materiales. No obstante, se entiende que se debería haber atendido a otras tales como generación de los aceites de la maquinaria instalada y generación de aguas residuales sanitarias.
  
De los impactos descritos por el Estudio como más significativos, sólo cabe destacarse el referente a la producción de humos debida al transporte.
  
Respecto al impacto acústico, se dice que, en el exterior de las instalaciones, el nivel sonoro equivalente será de 24 dB(A). Se indica, asimismo, que se generarán vibraciones venidas del funcionamiento de las prensas hidráulicas.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras más destacables de entre las dispuestas en el Estudio se entiende que son las siguientes:
  
- Todas las operaciones se desarrollarán a cubierto.
  
- Las prensas hidráulicas se montarán sobre soportes antivibratorios (silent-block o similares).
  
- Si bien se ha destacado como uno de los mayores impactos, el transporte está autorizado por Industria, con lo que no se aplicarán medidas correctoras.
  
- Las aguas residuales son conducidas al alcantarillado público.
  
- A fin de evitar la salida al exterior de la nave de cualquier vertido o derrame, se ha construido una arqueta, de 0,5x0,5x0,5 metros, con cubeta y bomba para extracción.
  
- En las zonas más conflictivas se ha reforzado e impermeabilizado el suelo.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.c del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desguace y/o almacenamiento de chatarra, se encuentra sometido al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando el Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaracion de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Estación de Transferencia de Residuos No Peligrosos, promovido por la empresa FERCOMETAL, SL., en los términos establecidos en el Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
1) En cuanto a la gestión y generación de residuos:
  
1.1 Los residuos gestionados, así como los generados por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión y producción de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
1.2 Deberá preverse una zona en el interior de la nave industrial destinada únicamente al almacenamiento en tránsito de los residuos peligrosos recogidos por error y los producidos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.
  
1.3. En las zonas destinadas a la recepción, clasificación y agrupamiento, acondicionamiento y almacenamiento temporal de los diversos residuos, se contará con una solera impermeable.
  
1.4. Se desarrollará un Programa de Vigilancia Ambiental de acuerdo a lo establecido, a este respecto, en la legislación valenciana de carácter ambiental.
  
2) Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior, deberá cumplirse lo establecido en el Título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. Si se sobrepasaran los límites, deberá procederse a completar el cerramiento de la nave en la parte que corresponde a la zona de acondicionamiento de residuos.
  
3) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
4) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
5) Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva ampliación de autorización administrativa.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 16 de diciembre de 2003. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 245/2003AIA.
  
Promotor: Diputación Provincial de Alicante y Conselleria de Infraestructuras y Transportes
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamientos de Los Montesinos y Torrevieja.
  
Objeto proyecto: Conducción de aguas residuales de Los Montesinos a la red de saneamiento de Torrevieja
  
Localización: En los términos municipales de Los Montesinos y Torrevieja (Alicante) al norte de la laguna de Torrevieja.
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la solución de la actual problemática que plantea el mal funcionamiento de la actual EDAR de Los Montesinos, que ve esporádicamente superada su capacidad de carga provocando vertidos a la zona circundante. La solución planteada es la conducción de estos vertidos a la E.D.A.R. de Torrevieja, mediante la instalación de una conducción desde la actual depuradora de Los Montesinos hasta conectar con la red de saneamiento de Torrevieja en la Estación de Bombeo de La Siesta.
  
La descripción del proyecto que se realiza coincide con la alternativa nº 2 del Estudio de Impacto Ambiental:
  
Características de las obras:
  
- Estación de bombeo dentro del recinto de la depuradora de Los Montesinos, estableciéndose un sistema de control remoto vía radio desde la depuradora de Torrevieja.
  
- Conducción de aguas residuales desde el bombeo de Los Montesinos hasta la Estación de Bombeo de La Siesta. Contará con dos tramos separados por una arqueta de rotura.
  
El primer tramo será una conducción de polietileno PE 100 de PN 6 y un diámetro de 315 mm, y una longitud aproximada de 2.113 m. Irá desde el bombeo de Los Montesinos hasta la arqueta de rotura.
  
El segundo tramo iría desde la arqueta de rotura hasta la estación de bombeo de La Siesta con una longitud aproximada de 1.761 m., siendo la conducción por gravedad de PVC rígido con diámetro de 400 mm. discurriría en paralelo a la vía verde por su lado este sin rebasar los límites de los terrenos pertenecientes a RENFE. Las tapaderas de los pozos de registro quedarán enterradas a 15 cm. de profundidad. Los últimos metros de conducción en este tramo discurrirán bajo el vial de la urbanización San Luis por su extremo occidental.
  
La zanja tendrá aproximadamente 1 metro de profundidad por 1 metro de anchura en superficie.
  
Tramitación administrativa
  
Se remitió con fecha 10 de julio de 2003 por representante de la Diputación Provincial de Alicante el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental y copia del proyecto referido, indicando que se había realizado con el visto bueno de la Dirección del Parque.
  
Se remitió informe del director Conservador de los Parques Naturales del Sur de Alicante indicando que el mal funcionamiento de la EDAR de Los Montesinos ha supuesto la degradación de la actual zona contigua al Parque, y propone por tanto las siguientes fases entre las que se encuentra el actual proyecto:
  
Fase 0: Actualmente. EDAR de Montesinos activa, bombeo y tubería no instalados.
  
Fase 1: EDAR de Montesinos activa (verano), bombeo y tubería instalados. EDAR de Torrevieja no ampliada. Bombeo temporal de Montesinos a Torrevieja (otoño, invierno, primavera).
  
Fase 2: EDAR de Montesinos clausurada, bombeo y tubería instalados. EDAR de Torrevieja ampliada. Bombeo total de Montesinos a Torrevieja.
  
Fase 3: Desmantelamiento de EDAR y balsa de Montesinos, restauración ambiental de la zona. Bombeo total de Montesinos a Torrevieja.
  
Se remitió por representante del promotor certificado del Secretario de la Diputación Provincial de Alicante indicando que se había efectuado la información pública del Estudio no habiéndose presentado alegación alguna (B.O.P. de 13 de agosto de 2003).
  
Afecciones legales
  
Gran parte del trazado discurre por el interior del Parque Natural de las Lagunas de La Mata-Torrevieja y el resto por las zonas periféricas de protección.
  
Se cruza el canal salinero y además el tramo final del trazado afecta a dominio público marítimo terrestre.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
Las actuaciones se sitúan en el extremo norte de la laguna de Torrevieja discurriendo en gran parte por caminos existentes o entre campos de cultivo, algunos abandonados o por el margen del camino en zona urbana. Sólo en un pequeño tramo discurre por terrenos naturales alterados con vegetación tipo saladar seco de baja calidad ambiental con especies como Salsola genistoides, Salsola vermiculata, Atriplex halimus, etc. y especies de marcado carácter nitrófilo.
  
En el tramo inicial del trazado, en algún punto, se aproxima mucho a terrenos ocupados por un saladar húmedo de alta calidad ambiental pero discurriendo por camino sin afectarlo. En el tramo final discurre afectando a la vegetación del margen del camino por su extremo este de calidad baja similar a la comentada anteriormente, y sin afectar a la vegetación del otro lado del camino que presenta un valor ambiental medio (tipo albardinal con Arthrocnemum).
  
El valor ambiental de la zonas directamente afectadas es bajo, sólo en determinados tramos se discurre próximo a zonas con un valor medio o alto, pero sin afectarlos.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
El principal impacto de la conducción será sobre la vegetación, suelo y paisaje, estimándose por la superficie y características de la vegetación afectada que el impacto será bajo.
  
La afección sobre la fauna, en cualquier caso, será temporal y muy puntual
  
Al tratarse de una conducción de aguas residuales sin depurar existe un riesgo de rotura o fugas y en consecuencia deben adoptarse medidas preventivas y de vigilancia para evitar que el funcionamiento de la actividad pueda repercutir sobre su entorno, sobre todo en aquellos tramos en los que se discurre próximo a zonas de mayor valor.
  
El Estudio no considera que el patrimonio paleontológico, arqueológico o etnológico pueda verse afectado, no obstante caso de encontrarse restos de estas características se deberá poner en conocimiento de la Conselleria de Cultura para adoptar las medidas que se estimen necesarias.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
El Estudio de Impacto ambiental prevé unas medidas correctoras, compensatorias y un programa de vigilancia ambiental que, en líneas generales, se consideran adecuadas.
  
Se estima necesario establecer medidas de control de la conducción una vez en funcionamiento que permitan la detección de fugas y su reparación inmediata, así como medidas preventivas para evitarlas.
  
Deberán cumplirse las fases establecidas por la Dirección del Parque en el informe reflejado en la presente Declaración.
  
El cumplimiento de las medidas correctoras, compensatorias y programa de vigilancia ambiental deberá supervisarse por la Dirección del Parque y los servicios técnicos del mismo.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de conducción de aguas residuales de Los Montesinos a la red de saneamiento de Torrevieja sita en los términos municipales de Los Montesinos y Torrevieja (Alicante) al norte de la laguna de Torrevieja, cuyos promotores son la Diputación Provincial de Alicante y la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, siempre y cuando se realice siguiendo el trazado de la alternativa 2 y las condiciones descritas en el Estudio de Impacto Ambiental, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Segundo
  
Condicionantes para la ejecución del proyecto y para el desarrollo de la actividad:
  
1. Deberán cumplirse las medidas correctoras, compensatorias y programa de vigilancia ambiental establecido en el Estudio de Impacto Ambiental denominado ?Integración medioambiental de la estación depuradora?.
  
2. Deberán cumplirse, en el menor tiempo posible, todas las fases establecidas en el informe de la Dirección del Parque reflejado en la presente Declaración.
  
3. Se establecerán mecanismos de control y un plan de seguimiento para detectar fugas o roturas en la conducción, de manera que se pueda actuar con rapidez para su reparación.
  
4. En el cruce del canal salinero se deberá garantizar que el riesgo de roturas o fugas es mínimo, reforzándolo caso de ser necesario.
  
5. Por la Dirección del Parque se supervisará el cumplimiento de los condicionantes establecidos en la presente Declaración, pudiendo establecerse los cambios y medidas que se consideren oportunas.
  
6. Si durante la apertura de las zanjas y movimientos de tierra se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 19 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML