Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7406, del 19-11-2014 (2014/10634)

DECRET 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, pel qual es declaren com a Zones Especials de Conservació deu Llocs d'Importància Comunitària coincidents amb espais naturals protegits i s'aproven les normes de gestió per als llocs esmentats i per a deu Zones d'Especial Protecció per a les Aus.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**ANUL·LADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2014/11/14/192/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7406

Data del DOGV
:   19-11-2014

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2014/10634

CVE


Data del document
:   14-11-2014

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [ocell](javascript:void(0))
    * [protecció del medi ambient](javascript:void(0))
    * [protecció de la flora](javascript:void(0))
    * [protecció de la fauna](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 192/2014, de 14 de novembre, del Consell, pel qual es declaren com a Zones Especials de Conservació deu Llocs d'Importància Comunitària coincidents amb espais naturals protegits i s'aproven les normes de gestió per als llocs esmentats i per a deu Zones d'Especial Protecció per a les Aus. [2014/10634]  
PREÀMBUL  
  
El Consell, mintjançant l'Acord de 10 de juliol de 2001, va aprovar la llista i la delimitació dels Llocs d'Importància Comunitària (LIC) que havien de ser proposats a la Comissió Europea com a contribució a la constitució de la Xarxa Ecològica Europea Natura 2000, creada per la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres. La llista esmentada incorporava els deu espais objecte d'este decret, tots els quals coincidixen ?en part o en la seua totalitat- amb espais naturals protegits declarats a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, per contribuir a la conservació de diferents hàbitats i espècies. La inclusió d'estos espais en la Xarxa Natura 2000 es va veure confirmada posteriorment amb la Decisió de la Comissió Europea de 19 de juliol de 2006, per la qual s'adopta, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, la llista de Llocs d'Importància Comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània (notificada amb el número C (2006) 3261). Part d'estos llocs han sigut, al seu torn, designats com a Zones d'Especial Protecció per a les Aus, d'acord amb la Directiva 79/409/CEE del Consell, de 2 d'abril de 1979, relativa a la conservació de les aus silvestres, hui derogada per la Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i el Consell, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres.  
Estos Llocs d'Importància Comunitària han de ser declarats ara com a Zones Especials de Conservació, de conformitat amb el que establix l'article 4.4 de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i l'article 42.3 de la Llei bàsica estatal 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, així com l'article 29bis.4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. La declaració esmentada ha d'anar acompanyada de l'aprovació de les mesures de conservació que calguen per a respondre a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió d'estos llocs en la Xarxa Natura 2000, perquè així es va establir en l'article 6.1 de la Directiva 92/43/CEE, en els articles 42.3 i 45.1 de la Llei 42/2007, i en els articles 14.quater, 1.a i 29.bis.4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat. Per la seua banda, l'article 45 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, establix que, respecte de les Zones Especials de Conservació i les Zones d'Especial Protecció per a les Aus, les comunitats autònomes fixaran les mesures de conservació necessàries que responguen a les exigències ecològiques dels tipus d'hàbitats naturals i de les espècies presents en estes àrees. Del que establix la llei valenciana es desprén que les mesures de conservació esmentades han d'incloure's en les denominades normes de gestió, les quals són equivalents als plans o instruments de gestió mencionats en l'article 45.1 de la Llei 42/2007 esmentada. Estes normes de gestió han de recollir també les mesures necessàries per a evitar el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies que van motivar la inclusió en la Xarxa Natura 2000 d'estos espais.  
Els espais naturals protegits a què es referix este decret, i que figuren indicats en els seus annexos, disposen dels instruments de planificació, ordenació i gestió previstos en la normativa bàsica estatal i en la legislació autonòmica respecte d'això, i han sigut aprovats en tots els casos per mitjà dels decrets del Consell corresponents. Estos decrets van ser sotmesos, en els seus procediments d'elaboració respectius, als tràmits d'informació pública i audiència, i incorporen entre els seus continguts les disposicions bàsiques que permeten considerar que, per mitjà de la seua aplicació, es garantirà el manteniment, en un adequat estat de conservació, dels hàbitats i espècies que en van justificar la inclusió en la Xarxa Natura 2000.   
La situació, per tant, és la següent: fins a deu espais naturals protegits declarats pel Consell d'acord amb el que establix la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, tots els quals disposen d'instruments d'ordenació i gestió aprovats mitjançant un decret del Consell, coincidixen ?de forma total o en la major part de la seua delimitació- amb Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) i /o Llocs d'Importància Comunitària (LIC), que han de ser declarats ara Zones Especials de Conservació (ZEC) i per als quals han d'establir-se normes de gestió que, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'article 47.bis de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, establiran: «les mesures de conservació que siguen necessàries per a respondre a les exigències ecològiques dels tipus d'hàbitats naturals i de les espècies presents en estes zones i per a mantindre o restablir estos hàbitats i espècies en un estat de conservació favorable». En este context, i d'acord amb el que s'ha especificat en l'article 47.ter de l'esmentada Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, es considera convenient homologar el contingut dels instruments d'ordenació i gestió vigents per als espais mencionats, de manera que adopten la consideració de norma de gestió per a cada un d'estos, preveient de forma expressa els aspectes específics que hauran de desenrotllar-se de forma més concreta, i estenent-se, a més, l'àmbit d'aplicació dels instruments d'ordenació i gestió esmentats a l'àrea territorial dels ZEC i/o ZEPA de què es tracte quan no existisca una correspondència exacta entre les diferents delimitacions concurrents.  
Sembla oportú assenyalar, en este sentit, que la mateixa Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, indica en els articles 34 i 39 els continguts mínims a què han d'ajustar-se, respectivament, els Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) i els Plans Rectors d'Ús i Gestió (PRUG). L'equivalència entre la major part dels continguts previstos en els articles mencionats per a estos documents (PORN i PRUG) i els que, al seu torn, regula l'article 47 ter de la mateixa llei per a les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 no és casual, tenint en compte que, sense perjuí de les necessàries matisacions justificades en les característiques diferencials de cada categoria de pla ?i dels mateixos espais a què s'apliquen-, hi ha una coincidència de fons en els seus objectius i determinacions, que no són altres que garantir que els objectius de conservació que es perseguixen amb la formulació dels instruments mencionats es complisquen de forma efectiva. A pesar d'això, i com s'ha indicat anteriorment, este decret establix en la seua disposició final primera els aspectes específics en què estos Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals i/o Plans Rectors d'Ús i Gestió hauran de complementar-se, tal com indica, al seu torn, l'article 47.ter.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat. En sentit idèntic cal fer referència a la Llei 11/2012, de 19 de desembre, de mesures urgents en matèria de medi ambient (derivada del Reial Decret Llei 17/2012, de 4 de maig, del mateix nom), l'article 2 del qual modifica l'article 28.2 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, per a establir que «si se solapen en un mateix lloc distintes figures d'espais protegits, les normes reguladores d'estos, així com els mecanismes de planificació, hauran de ser coordinats per a unificar-se en un únic document integrat, a fi que els diferents règims aplicables en funció de cada categoria conformen un tot coherent».   
  
Per tant, i en conseqüència, este decret té per objecte declarar com a Zones Especials de Conservació els Llocs d'Importància Comunitària que s'hi assenyalen. Els instruments de planificació ambiental (PORN i PRUG) dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana que es corresponen amb estos Llocs d'Importància Comunitària constituïxen les mesures de gestió necessàries per al manteniment, o el restabliment, en un estat de conservació favorable dels hàbitats naturals i els hàbitats de les espècies d'interés comunitari a l'àmbit d'estes Zones Especials de Conservació. Així mateix, en relació amb les Zones d'Especial Protecció per a les Aus, el decret unifica els instruments de gestió i la delimitació geogràfica d'ambdós figures de protecció. Tot això a l'empara de l'article 50.6 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, modificada per la Llei Orgànica 1/2006, de 10 d'abril), que establix la competència de la Generalitat per al desplegament legislatiu i execució de la legislació bàsica de l'Estat en matèria de medi ambient i per a dictar mesures addicionals de protecció.  
  
  
Per tot el que antecedix, després de complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, en el Decret 24/2009, de 13 de febrer, del Consell, i en l'article 29.ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 14 de noviembre de 2014,  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
És objecte d'este decret declarar com a Zones Especials de Conservació (ZEC) els Llocs d'Importància Comunitària que s'indiquen en l'article 2 d'este decret i aprovar les normes de gestió que regiran en estos espais, així com a les Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) que s'assenyalen en l'article 3.   
  
Article 2. Declaració de Zones Especials de Conservació, àmbit territorial i valors que en motiven la declaració  
1. Es declaren com a Zones Especials de Conservació els següents Llocs d'Importància Comunitària, la delimitació dels quals es descriu de forma cartogràfica en l'annex I del present decret:  
a) ES0000058-El Fondó d'Elx - Crevillent.  
b) ES0000059-Llacunes de la Mata-Torrevieja.  
c) ES0000120-Salines de Santa Pola.  
d) ES0000213-Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja.  
e) ES0000211-Desembocadura del riu Millars.  
f) ES0000147-Marjal de Pego-Oliva.  
g) ES5233010-Gorges del Cabriol.  
h) ES5232002-Serra Calderona.  
i) ES5222001-Serra d'Espadà.  
j) ES5221002-Desert de les Palmes.  
2. Els hàbitats naturals d'interés comunitari i les espècies d'interés comunitari que en motiven la declaració s'especifiquen en l'annex II d'este decret, que conté la fitxa descriptiva de cada zona especial de conservació.  
  
Article 3. Zones d'Especial Protecció per a les Aus  
Les Zones d'Especial Protecció per a les Aus a les quals resulta aplicable este decret són les següents:  
a) ES0000484-El Fondó d'Elx-Crevillent.  
b) ES0000485-Llacunes de la Mata-Torrevieja.  
c) ES0000486-Salines de Santa Pola.  
d) ES0000474-Serres de Mariola i de la Font Roja.  
e) ES0000211-Desembocadura del Millars.  
f) ES0000487-Marjal de Pego-Oliva.  
g) ES0000472-Gorges del Cabriol.  
h) ES0000469-Serra Calderona.  
i) ES0000468-Serra d'Espadà.  
j) ES0000446-Desert de les Palmes.  
  
Article 4. Consideració com a normes de gestió dels instruments d'ordenació i gestió vigents als espais naturals protegits  
Als efectes d'allò que s'ha indicat en l'article 47.bis de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, tindran la consideració de normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 als que es referixen els articles 2 i 3 del present decret, els següents instruments, la delimitació dels quals es descriu de forma cartogràfica en l'annex IV:  
1. ZEC ES0000058 i ZEPA ES0000484-El Fondó d'Elx-Crevillent: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat per mitjà del Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó, aprovat per mitjà del Decret 232/1994, de 8 de novembre, del Consell.  
2. ZEC ES0000059 i ZEPA ES0000485-Llacunes de la Mata-Torrevieja: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat per mitjà del Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de las Llacunes de la Mata-Torrevieja, aprovat per mitjà del Decret 36/2010, de 19 de febrer, del Consell.  
3. ZEC ES0000120 i ZEPA ES0000486-Salines de Santa Pola: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat per mitjà del Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Salines de Santa Pola, aprovat per mitjà del Decret 41/2010, de 5 de març, del Consell.  
4. ZEC ES0000213 i ZEPA ES0000474-Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra de Mariola, aprovat mitjançant el Decret 76/2001, de 2 d'abril, del Consell; Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra de Mariola, aprovat per mitjà del Decret 79/2007, de 25 de maig, del Consell; i Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i revisió del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, aprovats per mitjà del Decret 121/2004, de 16 de juliol, del Consell.  
  
5. ZEC i ZEPA ES0000211-Desembocadura del Millars: Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de la Desembocadura del riu Millars, aprovat per mitjà del Decret 169/2012, de 9 de novembre, del Consell.  
  
6. ZEC ES0000147 i ZEPA ES0000487-Marjal de Pego-Oliva: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, aprovat per mitjà del Decret 280/2004, de 17 de desembre, del Consell.  
7. ZEC ES5233010 i ZEPA ES0000472-Gorges del Cabriol: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Gorges del Cabriol, aprovat per mitjà del Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, aprovat per mitjà del Decret 45/2011, de 29 d'abril, del Consell.  
8. ZEC ES5232002 i ZEPA ES0000469-Serra Calderona: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona, aprovat per mitjà del Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra Calderona, aprovat per mitjà del Decret 46/2006, de 31 de març, del Consell.  
9. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà i ZEPA ES0000468-Serra d'Espadà: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà, aprovat per mitjà del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Consell, i Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà, aprovat per mitjà del Decret 59/2005, d'11 de març, del Consell.  
10. ZEC ES5221002 i ZEPA ES0000446-Desert de les Palmes: Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Desert de les Palmes, aprovat per mitjà del Decret 95/1995, de 16 de maig, del Consell.  
  
Article 5. Hàbitats i espècies i objectius de conservació  
1. Els hàbitats i espècies que són objecte de gestió a partir del que establix este decret seran els especificats en el seu annex II pel que fa a les Zones Especials de Conservació (ZEC), i els que s'indiquen en el seu annex III respecte a les Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA).  
2. Amb caràcter general, la informació sobre hàbitats i espècies presents a les àrees compreses en este decret, així com les dades sobre el seu estat de conservació, serà la continguda en les memòries informatives dels documents d'ordenació i gestió mencionats, així com en els formularis normalitzats de dades corresponents a les àrees de què es tracte, sense perjuí de les actualitzacions i millora de la informació derivades dels treballs de gestió que s'hi porten a terme i a les quals es referix la disposició final primera d'este decret.  
  
3. Els objectius estratègics de conservació seran els establits com a tals en els documents d'ordenació i gestió mencionats, sense perjuí del que s'indica en la disposició final primera d'este decret respecte a l'actualització d'estos objectius.  
  
Article 6. Zonificació  
Per a cada un dels espais previstos en este decret, serà aplicable la zonificació establida en els documents d'ordenació i gestió que corresponga. En el cas que hi haja discrepàncies entre la zonificació establida en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i el Pla Rector d'Ús i Gestió, prevaldrà aquella l'aprovació de la qual siga més recent.  
  
Article 7. Normes d'aplicació directa, règim d'avaluació de repercussions, directrius i mesures de gestió, programa d'actuacions i avaluació  
1. Les normes d'aplicació directa seran les que, en aplicació del que indiquen respecte d'això els articles 34 i 39 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, figuren establides com a tals en els Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals i/o Plans Rectors d'Ús i Gestió que corresponguen, sense perjuí de l'aplicació general, a la totalitat dels àmbits afectats per este decret, del que establix el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000.  
  
2. Les directrius i mesures de gestió activa, programa d'actuacions i avaluació dels resultats seran els que figuren establits com a tals en els Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals i/o Plans Rectors d'Ús i Gestió que corresponguen, d'acord amb el que s'indica respecte d'això en els articles 34 i 39 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 8. Previsions de connectivitat  
1. Als efectes previstos en l'article 47 ter de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'establix com a àrea de connectivitat ecològica dels espais ZEC ES0000058 i ZEPA ES0000484 € El Fondó d'Elx - Crevillent i ZEC ES0000120 i ZEPA ES0000486 € Salines de Santa Pola, la zona denominada Carrissars, la delimitació de la qual es descriu de forma cartogràfica en l'annex V.  
2. Amb caràcter general, la normativa aplicable a la zona esmentada serà la que establix el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, aprovat per mitjà del Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell.  
3. La previsió d'actualització a què es referix la disposició final primera d'este decret podrà establir, quan la informació disponible ho justifique, els corredors ecològics que es consideren necessaris per a garantir la coherència territorial entre els diferents espais, així com el règim específic que, si pertoca, serà aplicable a estos connectores en funció de les seues característiques i dels objectius que perseguisquen.   
  
  
Article 9. Vigència, prevalença i règim sancionador  
1. La vigència de les normes de gestió a què es referix este decret serà la que s'indique per a cada un dels documents d'ordenació i gestió amb què s'homologuen, sense perjuí que puga ser revisada en qualsevol moment en funció del compliment dels objectius de conservació establits en estes.  
2. De conformitat amb el que s'indica en l'article 47.quater de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, les normes de gestió són vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars, i prevalen sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals.  
  
3. El règim d'infraccions i sancions relatiu a l'incompliment de les normes d'aplicació directa i el règim d'avaluació de repercussions establits en les normes de gestió serà l'establit en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat; en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana; en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental; i en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'Impacte Ambiental, o en les lleis que les substituïsquen.  
  
  
Article 10. Règim de responsabilitat ambiental  
El règim de responsabilitat ambiental aplicable als subjectes responsables dels danys generats a les espècies i els hàbitats que han motivat la declaració de les ZEC i les ZEPA serà l'establit en la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de Responsabilitat Mediambiental, sense perjuí de l'aplicació, si pertoca, de les disposicions contingudes en la Llei 42/2007, de 13 de desembre; la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat; la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental; i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, o les lleis que les substituïsquen.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Comunicació a la Comissió Europea  
Es faculta la persona titular de la direcció general competent en matèria de Xarxa Natura 2000 per a dur a terme els tràmits necessaris per a remetre este decret al ministeri competent en matèria de medi ambient, a fi que es comunique a la Comissió Europea, de conformitat amb el que establix l'article 44 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, de Patrimoni Natural i de la Biodiversitat.  
  
Segona. No-increment de la despesa pública  
L'aplicació i desplegament d'este decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de despesa assignats a la conselleria amb competències en matèria de medi ambient, i, en tot cas, haurà de ser atesa amb els seus mitjans personals i materials.  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació per al desenrotllament  
1. Es faculta la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient per a actualitzar, ampliar o completar, mitjançant una orde, els apartats dels Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals i/o Plans Rectors d'Ús i Gestió que, d'acord amb el que s'indica en l'apartat 2 de l'article 47.ter de la Llei 11/1994, de la Generalitat, en aplicació del que indiquen respecte d'això els articles 34 i 39 de la mateixa llei i prenent com a base l'existència d'informació actualitzada sobre hàbitats i espècies, requerisquen una adequació per a complir de forma més adequada els objectius de protecció dels hàbitats i espècies presents en cada un dels espais objecte d'este decret. En concret, i para cada un dels espais esmentats, hauran de confeccionar-se i aprovar-se les actualitzacions següents:  
a) Inventari actualitzat de tipus d'hàbitats naturals i hàbitat d'espècies que van motivar la declaració.   
b) Objectius de conservació, valoració de l'estat de conservació actual d'hàbitats i espècies, i definició de l'estat de conservació favorable per a cada un d'estos.  
c) Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies, presents a les àrees esmentades.  
2. Igualment, es faculta la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de medi ambient per a actualitzar, ampliar o completar, mitjançant una orde, les directrius i actuacions previstes en les directrius i mesures de gestió activa, si així ho requerix l'evolució de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies.  
3. L'actualització dels Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals i/o Plans Rectors d'Ús i Gestió a què es referix l'apartat 1 d'esta disposició final es durà a terme com més prompte millor i, en tot cas, abans que transcórrega un any des de l'entrada en vigor d'esta norma. L'elaboració, tramitació i aprovació de les disposicions que s'indiquen en els apartats 1 i 2 d'esta disposició final es durà a terme seguint el que s'indica en l'article 29.ter, apartats 4 i 5, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, respecte als tràmits d'informació pública i d'audiència a les corporacions locals, entitats i associacions que exercisquen la representació dels interessos afectats i al dictamen previ del Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient de la Comunitat Valenciana. Així mateix, les disposicions esmentades se sotmetran al dictamen previ del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.   
  
  
Segona. Actualització i modificació de la informació científica continguda en l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana  
Les fitxes que s'incorporen en l'annex III d'este decret substituiran les fitxes corresponents de l'annex I de l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la Xarxa de Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana respecte a les ZEPA a les quals concernixen.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 14 de novembre de 2014  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
  
ANNEX II  
Fitxes descriptives de les Zones d'Especial Conservació  
  
1. El Fondó d'Elx - Crevillent (ES0000058).  
ZEC contínua.  
Superfície: 2.374,65 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Crevillent i Elx.  
Hàbitats i espècies presents en l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1150 \* Llacunes costaneres  
1410 Pastius salins mediterranis (Juncetalia maritimi)  
1420 Matolls halòfils mediterranis i termoatlàntics (Sarcocornetea fructicosae)  
1430 Matolls halonitròfils (Pegano-Salsoletea)  
1510 \* Estepes salines mediterrànies (Limonietalia)  
3140 Aigües oligomesotròfiques calcàries amb vegetació bentònica de Chara spp.  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1151 Aphanius iberus   
1221 Mauremys leprosa   
1391 Riella helicophylla   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Ceratophyllum submersum  
Halopeplis amplexicaulis  
Salsola soda  
  
  
Dades rellevants: és la segona zona humida en importància de la Comunitat Valenciana després de l'Albufera. Resulta de gran importància per a la conservació d'hàbitats lligats a aigües salades, i destaca sobretot l'excelent estat de conservació dels pastius salins i els matolls halòfils mediterranis.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA El Fondó d'Elx - Crevillent (ES0000484).  
Al seu àmbit es troba el Parc Natural del Fondó, declarat pel Decret 187/1988, de 12 de desembre, del Consell, de declaració de Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó, i reclassificat com a Parc Natural per la la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
A més, hi ha dos zones humides catalogades: Parc Natural del Fondó d'Elx i els Carrissars d'Elx (declarats pel Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, existixen quatre microreserves de flora: El Codo (Orde de 13 de juny de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren setze microreserves vegetals a la província d'Alacant), el Fondó - els Racons (Orde de 29 d'abril de 2003, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren cinc microreserves vegetals a la província d'Alacant), i El Fondó - El Derramador i El Fondó - Charca Sur (Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren díhuit microreserves vegetals en la província d'Alacant).  
  
2. Llacunes de la Mata-Torrevieja (ES0000059).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 3.709,2 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Guardamar del Segura, Los Montesinos i Torrevieja.   
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1150 \* Llacunes costaneres  
1310 Vegetació anual pionera amb salicòrnia i altres espècies de zones fangoses o arenoses  
1410 Pastius salins mediterranis (Juncetalia maritimi)  
1420 Matolls halòfils mediterranis i termoatlàntics (Sarcocornetea fructicosae)  
1430 Matolls halonitròfils (Pegano-Salsoletea)  
1510 \* Estepes salines mediterrànies (Limonietalia)  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1151 Aphanius iberus   
1591 Helianthemum caput-felis   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Riparia riparia   
Tudorella sulcata   
  
  
Dades rellevants: si bé les llacunes, principalment la de Torrevieja, contenen una concentració de sal excessiva que no permet el manteniment de flora aquàtica, les seues vores contenen excelents representacions dels hàbitats lligats a sòls salins, fonamentalment el de matolls halòfils mediterranis, per al qual este lloc és el més important de la Comunitat Valenciana i, possiblement, de la Península. Resulta important per a la cria de diverses espècies d'aus aquàtiques i, sobretot, per a utilitzar-lo en hivernada o de pas per nombrosa avifauna.  
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Llacunes de la Mata-Torrevieja (ES0000485).  
Al seu àmbit es troba el Parc Natural de les Llacunes de la Mata-Torrevieja, declarat pel Decret 237/1996, de 10 de desembre, del Consell, de declaració del Parc Natural de la Comunitat Valenciana de les Llacunes de la Mata-Torrevieja.  
Al seu àmbit hi ha una zona humida catalogada: Parc Natural Llacunes de la Mata-Torrevieja (declarat pel Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, existixen tres microreserves de flora: Llacuna Salada de Torrevieja i Llacuna Salada de la Mata (Orde de 13 de juny de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren setze microreserves vegetals a la província d'Alacant); i La Lloma (Orde 11/2010, de 26 de maig, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es declaren onze microreserves de flora a la província d'Alacant).  
  
3. Salines de Santa Pola (ES0000120).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 2503,93 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Elx i Santa Pola.  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la D 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1150\* Llacunes costaneres  
1210 Vegetació anual sobre rebutjos marins acumulats  
1420 Matolls halòfils mediterranis i termoatlàntics (Sarcocornetea fructicosae)  
1430 Matolls halonitròfils (Pegano-Salsoletea)  
1510\* Estepes salines mediterrànies (Limonietalia)  
2110 Dunes mòbils embrionàries  
2120 Dunes mòbils de litoral amb Ammophila arenaria (dunes blanques)  
2210 Dunes fixes de litoral del Crucianellion maritimae  
2260 Dunes amb vegetació esclerofila del Cisto-Lavanduletalia  
3140 Aigües oligomesotròfiques calcàries amb vegetació bentònica de Chara spp.  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1151 Aphanius iberus   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Limonium bellidifolium   
Panurus biarmicus   
Riparia riparia   
Tudorella sulcata   
  
  
Dades rellevants: són les salines tradicionals en actiu més importants de la Comunitat Valenciana i, probablement, del litoral mediterrani espanyol. Contenen una gran diversitat d'hàbitats, des de les dunes costaneres fins als matolls halòfils i estepes salines més interiors, i hi destaquen el bon estat de conservació de les comunitats aquàtiques i la riquesa i diversitat de les estepes salines. Igualment alberga el fartet (Aphanius iberus) i diversos Limonium endèmics.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Salines de Santa Pola (ES0000486).  
Al seu àmbit es troba el Parc Natural de les Salines de Santa Pola (declarat pel Decret 190/1988, de 12 de desembre, del Consell, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Salines de Santa Pola, i reclassificat com a Parc Natural per la la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana).  
Al seu àmbit hi ha una zona humida catalogada: Parc Natural de les Salines de Santa Pola, regulada per l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix, existixen dos microreserves de flora: Salines del Pinet (Orde de 13 de novembre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren onze microreserves vegetals a la província d'Alacant), i Dunes de Pinet (Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren díhuit microreserves vegetals a la província d'Alacant).  
  
4. Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja (ES0000213).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 19.946 ha.  
Províncies: Alacant i València.  
Municipis: Agres, Alcoi, Alfafara, Banyeres de Mariola, Bocairent, Cocentaina, Ibi, Muro de Alcoy i Ontinyent.  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la D 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
6170 Prats alpins i subalpins calcaris  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbis eutrofs hidròfils dels marges de plana i dels estatges montà a alpí  
7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf   
(Cratoneurion)  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
8310 Coves no explotades pel turisme  
91B0 Fleixars termòfils de Fraxinus angustifolia  
9240 Rouredes ibèriques de Quercus faginea i Quercus   
canariensis  
92A0 Boscos galeria de Salix alba i Populus alba  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis   
(Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
9580\* Boscos mediterranis de Taxus baccata  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1092 Austropotamobius pallipes  
1044 Coenagrion mercuriale   
1221 Mauremys leprosa   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Orchis papilionàcia   
  
  
Dades rellevants: conjunt muntanyós situat al nucli de les serres bètiques valencianes. Constituït per un complex mosaic de formacions naturals i cultius tradicionals, alberga formacions forestals madures ?com els peculiars boscos mixtos de roure valencià valencianomeridionals- en excelent estat de conservació. Cal destacar, igualment, l'elevada diversitat d'espècies vegetals i la bona representació de comunitats faunístiques pròpies de la mitjana muntanya mediterrània.  
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja (ES0000474).  
També coincidix parcialment amb el Parc Natural del Carrascar de la Font Roja (declarat pel Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Consell, de declaració del Paratge Natural del Carrascar de la Font Roja, reclassificat com a Parc Natural per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana), i amb el Parc Natural de la Serra de Mariola (declarat pel Decret 3/2002, de 8 de gener, del Consell, de declaració del Parc Natural de la Serra de Mariola).  
Al seu àmbit existixen també dos cavitats catalogades: Cova de la Sarsa i Cova de les Meravelles (Cocentaina) (Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, hi ha tres Paratges Naturals Municipals l'àmbit dels qual s'inclou totalment o parcialment a l'espai: Sant Paqual-Torretes, Serra de l'Ombria - Pou Clar, i Racó de Sant Bonaventura - Canalons, regulats respectivament pel Decret 11/2011, d'11 de febrer, del Consell; l'Acord de 26 d'octubre de 2007, del Consell; i l'Acord de 8 de febrer de 2002, del Consell. Encara que fora de les seues delimitacions, ha de fer-se referència al Paratge Natural Municipal denominat Font del Baladre - Fontanars - Riu d'Agres, situat al terme municipal de Muro de Alcoy i regulat pel Decret 26/2009, de 13 de febrer, del Consell.  
  
Igualment, cal mencionar, per la seua proximitat a l'àmbit de l'espai, el Paisatge Protegit del Serpis, regulat pel Decret 39/2007, de 13 d'abril, del Consell.  
També hi ha onze microreserves de flora: el Menejador i Teixera d'Agres (Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren trenta-tres microreserves vegetals a la província d'Alacant); el Recingle, Mas de Cotet i Pilar de Ximo (Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren díhuit microreserves vegetals a la província d'Alacant); Mola de Serelles, Molí Mató i Ombria del Garrofer (Orde de 13 de juny de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren setze microreserves vegetals a la província d'Alacant); Alt de la Cava i Lloma del Cavall (Orde de 29 d'abril de 2003, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren cinc microreserves vegetals a la província d'Alacant); i Torretes (Orde 11/2010, de 26 de maig, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es declaren onze microreserves de flora a la província d'Alacant).  
  
Finalment, existixen tres reserves de fauna: Canyet de les Pedreres de S. Cristòfol (Orde de 22 de febrer de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es declaren quatre reserves de fauna a la Comunitat Valenciana); Finca Buixcarró; i Torretes Font Roja (Orde 18/2010, de 26 d'agost, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual es declaren sis reserves de fauna a la Comunitat Valenciana).  
  
5. Desembocadura del Riu Millars (ES0000211).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 345,85 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Almassora, Borriana i Vila-real.  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1210 Vegetació anual sobre rebutjos marins acumulats  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
3250 Rius mediterranis de cabal permanent amb Glaucium flavum  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1220 Emys orbicularis   
1221 Mauremys leprosa   
Altres espècies importants de flora i fauna  
  
  
Dades rellevants: delta fluvial petit protegit de transformacions agràries i de l'activitat cinegètica, que resulta de gran atractiu per a les aus aquàtiques.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix territorialment al 100 % amb la ZEPA homònima.  
Al seu àmbit hi ha una zona humida catalogada: Desembocadura del Millars (Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana).  
  
Igualment hi ha un Paisatge Protegit: Desembocadura del Millars, regulat pel Decret 79/2005, de 15 d'abril, del Consell, de declaració del Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars.  
  
6. Marjal de Pego-Oliva (ES0000147).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 1.255 ha.  
Províncies: Alacant i València.  
Municipis: Pego i Oliva.  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la D 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1150\* Llacunes costaneres  
1410 Pastius salins mediterranis (Juncetalia maritimi)  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
3160 Llacs i estanys distròfics naturals  
3280 Rius mediterranis de cabal permanent del Paspalo-Agrostidion amb cortines vegetals riberenques de Salix i Populus alba  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
6110\* Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbis eutrofs hidròfils dels marges de plana i dels estatges montà a alpí  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
6154 Chondrostoma arcasii   
1149 Cobitis taenia   
1153 Valencia hispanica   
1581 Kosteletzkya pentacarpos  
1220 Emys orbicularis   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Gasterosteus aculeatus   
Salaria fluviatilis   
Narcissus perezlarae   
Nymphaea alba   
  
  
Dades rellevants: la Marjal de Pego i Oliva destaca per la quantitat i qualitat d'aigua dolça de què s'assortix, cosa que resulta excepcional a la costa mediterrània espanyola. Estes característiques donen lloc a l'existència a la zona d'hàbitats extraordinàriament rars i per al manteniment dels quals és imprescindible la conservació de la zona. El seu interés per a les aus va motivar la inclusió en el Conveni Internacional de Ramsar. També alberga una de les millors poblacions naturals de samaruc (Valencia hispanica).   
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Marjal de Pego-Oliva (ES0000487), així com amb el Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva (declarat per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana), i les zones humides catalogades Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva i Desembocadura i front del Riu Racons (Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana).  
  
  
  
7. Gorges del Cabriol (ES5233010).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 13.224,18 ha.  
Província: València.  
Municipis: Requena, Venta del Moro i Villargordo del Cabriel.  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la D 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbis eutrofs hidròfils dels marges de plana i dels estatges montà a alpí  
7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf   
(Cratoneurion)  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
92A0 Boscos galeria de Salix alba i Populus alba  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'Annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1221 Mauremys leprosa   
1355 Lutra lutra   
1092 Austropotamobius pallipes  
1338 Microtus cabrerae   
1303 Rhinolophus hipposideros  
Altres espècies importants de flora i fauna  
Astragalus oxyglottis   
Callipeltis cucullaris   
Frangula alnus   
Pleurodeles waltl   
Salaria fluviatilis   
  
  
Dades rellevants: zona extremadament abrupta i de gran interés paisatgístic i geomorfològic configurada pel riu Cabriol quan s'obri pas a través d'una sèrie d'estrets congostos flanquejats per penya-segats que en alguns punts arriben a altures destacables. Alberga, per tant, un mosaic d'ecosistemes riparis, penyals i matolls d'alt valor ambiental i rics en espècies animals i vegetals d'interés.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Gorges del Cabriol (ES0000472).  
Al seu àmbit es troba el Parc Natural de les Gorges del Cabriol (declarat pel Decret 115/2005, de 17 de juny, del Consell, de declaració del Parc Natural de les Gorges del Cabriol).  
Al seu àmbit existixen també dos microreserves de flora: Casa del Pino (Orde de 24 d'octubre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es declaren dotze microreserves vegetals a la província de València), i Rambla de las Salinas (Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren vint-i-nou microreserves vegetals a la província de València).  
  
  
8. Serra Calderona (ES5232002).  
ZEC contínua.  
Superfície total: 18.777,21 ha.  
Províncies: Castelló i València.  
Municipis: Albalat dels Tarongers, Algimia de Alfara, Altura, Estivella, Gátova, Gilet, Marines, Náquera, Olocau, Sagunt, Segart, Segorbe, Serra i Torres Torres.  
  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la D 92/43 CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea  
7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion)  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
92A0 Boscos galeria de Salix alba i Populus alba  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
9330 Suredes de Quercus suber  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1304 Rhinolophus ferrumequinum   
1305 Rhinolophus euryale   
1302 Rhinolophus mehelyi   
1316 Myotis capaccinii   
1307 Myotis blythii   
1321 Myotis emarginatus   
1324 Myotis myotis   
1310 Miniopterus schreibersi   
1088 Cerambyx cerdo   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Cistus heterophyllus   
Paratachycampa peynoensis   
Pleurodeles waltl   
  
  
Dades rellevants: serra prelitoral que constituïx uns dels últims contraforts valencians del sistema ibèric abans d'arribar a la costa. Junt amb la veïna serra d'Espadà, alberga la major extensió de substrats silicis de la Comunitat Valenciana, cosa que li conferix una elevada diversitat d'hàbitats forestals i de matoll de marcada originalitat en el context valencià. Resulta, a més, d'interés per als rapaços i per a diverses espècies de quiròpters presents en algunes de les cavitats existents a la zona.  
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA de la Serra Calderona (ES0000469).  
Al seu àmbit trobem el Parc Natural de la Serra Calderona, declarat pel Decret 10/2002, de 15 de gener, del Consell, de declaració del Parc Natural de la Serra Calderona.  
Al seu àmbit hi ha quatre cavitats catalogades: Cova de l'Alt del Pi, Cova del Cavall, Cova Soterranya i Sima del Puntal de Mateu (Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, hi ha una zona de protecció de zones humides: zona de protecció de les Lagunas de Segorbe, regulada per l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.  
Finalment existixen sis microreserves de flora: Puntal de l'Abella, Barranc del Saragatillo i El Picaio (Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren vint-i-nou microreserves vegetals a la província de València); Peñas Altas (Orde de 24 d'octubre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es declaren dotze microreserves vegetals a la província de València); Tancat de Portaceli i Castell de Serra (Orde de 17 de juliol de 2006, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es declaren setze microreserves vegetals a la província de València).  
  
  
9. Serra d'Espadà (ES5222001).  
  
ZEC contínua.  
Superfície total: 31.023,51 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Aín, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Algimia de Almonacid, Almedíjar, Artana, Ayódar, Azuébar, Chóvar, Eslida, Fuentes de Ayódar, Higueras, Matet, Pavías, Suera, Tales, Torralba del Pinar, Vall de Almonacid i Villamalur.  
  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
4030 Bruguerars secs europeus  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
8130 Despreniments mediterranis occidentals i termòfils  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
8220 Pendents rocosos silicis amb vegetació casmofítica  
92A0 Boscos galeria de Salix alba i Populus alba  
9330 Suredes de Quercus suber  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
9230 Rouredes galaicoportugueses amb Quercus robur i Quercus pyrenaica.  
9580\* Boscos mediterranis de Taxus baccata  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
1302 Rhinolophus mehelyi   
1303 Rhinolophus hipposideros   
1304 Rhinolophus ferrumequinum   
1305 Rhinolophus euryale   
1307 Myotis blythii   
1310 Miniopterus schreibersi   
1316 Myotis capaccinii   
1321 Myotis emarginatus   
1324 Myotis myotis   
1092 Austropotamobius pallipes   
6155 Chondrostoma arcasii   
1044 Coenagrion mercuriale   
1220 Emys orbicularis   
Altres espècies importants de flora i fauna  
Thelypteris palustris   
Pleurodeles waltl   
  
  
Dades rellevants: zona de muntanya de gran valor ambiental que destaca per la singularitat geològica, ja que constituïx un enclavament silici en el conjunt majoritàriament calcari de les serres valencianes. Per esta raó alberga la sureda més extensa de la Comunitat Valenciana, així com tot el seguit de formacions que s'hi associen, en les quals es presenten diverses espècies endèmiques de gran interés. Inclou a més dos refugis importants per a rates penades: la Cova de l'Onder i la Cova de l'Ereta. Així mateix, s'ha detectat a la serra la major densitat d'àguila de panxa blanca de tot el territori valencià.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Serra d'Espadà (ES0000468).  
  
Al seu àmbit trobem el Parc Natural Serra d'Espadà (declarat pel Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Consell, pel qual es va declarar Parc Natural la Serra d'Espadà).  
Al seu àmbit hi ha set cavitats catalogades: Cova de l'Ereta, Cova de l'Ondera, Cova del Toro, Cova Matilde, La Covatilla, Mina Virgen del Amparo i Sima Posos (Decret 65/2006, de 12 de maig, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, hi ha una zona humida catalogada: Balsa de Chóvar, (Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana).  
Igualment, hi ha un Paratge Natural Municipal: La Dehesa, regulat pel Decret 200/2008, de 12 de desembre, del Consell, pel qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat La Dehesa, al terme municipal de Soneja.  
Finalment, existixen quatre microreserves de flora: El Tajar i Pico Espadán (Orde de 16 de novembre de 1998, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren catorze microreserves vegetals a la província de Castelló); i Barranc del Fonillet i Ombria de l'Oret (Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren vint-i-dos microreserves vegetals a la província de Castelló).  
  
  
10. Desert de les Palmes (ES5221002).  
  
ZEC contínua  
Superfície total: 3.070,77 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Benicàssim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana i la Pobla Tornesa.  
  
Hàbitats i espècies presents a l'espai:  
  
Hàbitats  
Hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE presents a l'espai  
Codi Nom  
4030 Bruguerars secs europeus  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
8220 Pendents rocosos silicis amb vegetació casmofítica  
9240 Rouredes ibèriques de Quercus faginea i Quercus canariensis  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
9330 Suredes de Quercus suber.  
  
  
\* Hàbitat prioritari.  
  
Espècies  
Altres espècies importants de flora i fauna  
Leucojum valentinum   
  
  
  
Dades rellevants: enclavament silici a la plana de Castelló, que destaca pel seu singular paisatge i per contindre una excelent representació de l'hàbitat Querco cocciferae-Pistacietum lentisci. Té importància per a rapaços. Es localitza als seus límits el Forat de Ferrás (Orpesa), considerat el nové refugi en importància per als quiròpters a la Comunitat Valenciana.  
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Coincidix parcialment amb la ZEPA Desert de les Palmes (ES0000446).  
Al seu àmbit es troba el Paratge Natural del Desert de les Palmes (declarat pel Decret 149 1989, de 16 d'octubre, del Consell, pel qual es declara com a Paratge Natural de la Comunitat Valenciana el Desert de les Palmes).  
Al seu àmbit hi ha una cavitat catalogada: Ullal de Miravet (Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desplega el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana).  
Així mateix, hi ha dos microreserves de flora: Agulles de Santa Águeda (Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es declaren vint-i-dos microreserves vegetals a la província de Castelló), i Alt del Colomer (Orde de 19 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es declaren onze microreserves vegetals a la província de Castelló).  
  
  
  
ANNEX III  
Fitxes descriptives de les Zones d'Especial Protecció per a les Aus  
  
1. Desert de les Palmes (ES0000446).  
  
Superfície: 3.075,53 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Benicàssim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana i la Pobla Tornesa.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:   
  
Nom comú Nom científic  
Àguila serpera Circaetus gallicus  
Àguila calçada Hieraaetus pennatus  
Àguila de panxa blanca Hieraaetus fasciatus  
Falcó pelegrí Falque peregrinus  
Duc Bubo bubo  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Cotoliu Lullula arborea  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
  
  
Dades rellevants:  
La zona inclou poblacions de rapaços com àguila serpera, àguila de panxa blanca, àguila calçada, falcó pelegrí i duc.   
  
Observacions:  
Coincidix amb el LIC de la mateixa denominació (ES5221002).  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
Paratge Natural del Desert de les Palmes.  
  
  
2. Serra d'Espadà (ES0000468).  
  
Superfície: 65.333,51 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Aín, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Algimia de Almonacid, Almedíjar, Arañuel, Artana, Ayódar, Azuébar, Castellnovo, Caudiel, Chóvar, Cirat, Eslida, Espadilla, Fanzara, Fuente la Reina, Fuentes de Ayódar, Gaibiel, Higueras, la Vall d'Uixó, la Vilavella, l'Alcora, Matet, Montán, Montanejos, Nules, Onda, Pavías, Puebla de Arenoso, Ribesalbes, Soneja, Suera, Tales, Toga, Torralba del Pinar, Torrechiva, Vall de Almonacid, Vallat, Villamalur i Villanueva de Viver.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Milopa Neophron percnopterus  
Voltor Gyps fulvus  
Àguila serpera Circaetus gallicus  
Àguila reial Aquila chrysaetos  
Àguila calçada Hieraaetus pennatus  
Àguila de panxa blanca Hieraaetus fasciatus  
Falcó pelegrí Falque peregrinus  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Duc Bubo bubo  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Blavet Alcedo atthis  
Cavallet Coracias garrulus  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Cotoliu Lullula arborea  
Titeta campestre Anthus campestris  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
Gralla de bec roig Pyrrhocorax pyrrhocorax  
  
  
Dades rellevants:  
Alberga importants poblacions d'aus rapaces: àguila serper, àguila reial, àguila de panxa blanca, voltor, milopa, àguila calçada, falcó pelegrí i duc. També destaca la presència de cavallet, còlbit negre i gralla de bec roig.   
  
Altres figures de protecció vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES5222001) (part de l'àmbit).  
Parc Natural de la Serra d'Espadà (part de l'àmbit).  
Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.  
  
3. Desembocadura del Millars (ES0000211).  
  
Superfície: 345,85 ha.  
Província: Castelló.  
Municipis: Almassora, Borriana i Vila-real.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:   
  
Nom comú Nom científic  
Gomet Ixobrychus minutus  
Garseta blanca Egretta garzetta  
Arpella Circus aeruginosus  
Gall de canyar Porphyrio porphyrio  
Camallonga Himantopus himantopus  
Gavina corsa Larus audouinii  
Xatrac becllarg Sterna sandvicensis  
Xatrac menut Sterna albifrons  
Fumarell carablanc Chlidonias hybrida  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Corriol camanegre Charadrius alexandrinus  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Blavet Alcedo atthis  
Xitxarra mostatxuda Acrocephalus melanopogon  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen a la zona diverses espècies d'aus aquàtiques incloses en l'annex I de la directiva.   
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES0000211).   
Paisatge Protegit de la Desembocadura del Millars.   
Zona humida catalogada.  
  
  
4. Serra Calderona (ES0000469).  
  
Superfície: 18.777,21 ha.  
Províncies: Castelló i València.  
Municipis: Albalat dels Tarongers, Algimia d'Alfara, Altura, Estivella, Gilet, Gátova, Marines, Náquera, Olocau, Sagunt, Segart, Segorbe, Serra i Torres Torres.   
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Àguila serpera Circaetus gallicus  
Àguila reial Aquila chrysaetos  
Àguila calçada Hieraaetus pennatus  
Àguila de panxa blanca Hieraaetus fasciatus  
Falcó pelegrí Falque peregrinus  
Duc Bubo bubo  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Cotoliu Lullula arborea  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen a la zona diverses espècies d'aus rapaces amb importants poblacions: àguila serpera, àguila reial, àguila calçada, àguila de panxa blanca, falcó pelegrí i duc.   
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES5232002).   
Parc Natural de la Serra Calderona.   
Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona.  
  
  
  
5. Gorges del Cabriol (ES0000472).  
  
Superfície: 31.849,52 ha.  
Província: València.  
Municipis: Requena, Villargordo del Cabriel i Venta del Moro.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Àguila serpera Circaetus gallicus  
Àguila reial Aquila chrysaetos  
Àguila calçada Hieraaetus pennatus  
Àguila de panxa blanca Hieraaetus fasciatus  
Falcó pelegrí Falque peregrinus  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Duc Bubo bubo  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Blavet Alcedo atthis  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Cotoliu Lullula arborea  
Titeta campestre Anthus campestris  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
Gralla de bec roig Pyrrhocorax pyrrhocorax  
  
  
Dades rellevants:  
Presència d'importants poblacions d'aus rapaces: àguila serpera, àguila reial, àguila de panxa blanca, àguila calçada, falcó pelegrí i duc.   
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES5233010) (part de l'àmbit).   
Parc Natural de les Gorges del Cabriol.   
Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Gorges del Cabriol.  
  
  
  
6. Marjal de Pego-Oliva (ES0000487).  
  
Superfície: 1.252,04 ha.  
Províncies: Alacant i València.  
Municipis: Oliva i Pego.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:   
  
Nom comú Nom científic  
Gomet Ixobrychus minutus  
Martinet Nycticorax nycticorax  
Oroval Ardeola ralloides  
Garseta blanca Egretta garzetta  
Agró roig Ardea purpurea  
Picaport Plegadis falcinellus  
Flamenc Phoenicopterus roseus  
Rosseta Marmaronetta angustirostris  
Roget Aythya nyroca  
Ànec capblanc Oxyura leucocephala  
Arpella Circus aeruginosus  
Gall de canyar Porphyrio porphyrio  
Fotja banyuda Fulica cristata  
Camallonga Himantopus himantopus  
Alena Recurvirostra avosetta  
Carregada Glarèola pratincola  
Gavina corsa Larus audouinii  
Curroc Sterna nilotica  
Xatrac becllarg Sterna sandvicensis  
Xatrac menut Sterna albifrons  
Fumarell carablanc Chlidonias hybrida  
Corriol camanegre Charadrius alexandrinus  
Blavet Alcedo atthis  
Xitxarra mostatxuda Acrocephalus melanopogon  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen nou espècies d'aus aquàtiques de l'annex I de la directiva, entre les quals destaquen poblacions d'agró roig, fumarell carablanc, martinet i rosseta. Important localitat d'hivernada de picaport i fotja banyuda.  
  
Altres proteccions vigents:   
LIC de la mateixa denominació (ES0000147).  
Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.   
Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la mateixa denominació.  
  
Zona humida catalogada.  
Lloc Ramsar.  
  
  
7. Serres de Mariola i de la Font Roja (ES0000474).  
  
Superfície: 22.952,38 ha.  
Províncies: Alacant i València.  
Municipis: Agres, Alcoi, Alfafara, Banyeres de Mariola, Bocairent, Cocentaina, Ibi, Muro de Alcoy i Ontinyent.  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Àguila serpera Circaetus gallicus  
Àguila reial Aquila chrysaetos  
Àguila calçada Hieraaetus pennatus  
Àguila de panxa blanca Hieraaetus fasciatus  
Falcó pelegrí Falque peregrinus  
Duc Bubo bubo  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Blavet Alcedo atthis  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Cotoliu Lullula arborea  
Titeta campestre Anthus campestris  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
Gralla de bec roig Pyrrhocorax pyrrhocorax  
  
  
Dades rellevants:  
Alberga importants poblacions d'aus rapaces com el voltor (reintroduït), àguila serpera, àguila reial, àguila de panxa blanca, àguila calçada, falcó pelegrí i duc.   
  
Altres proteccions vigents:  
LIC de la mateixa denominació (ES0000213).   
Parcs Naturals de la Serra de Mariola i del Carrascar de la Font Roja.  
Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals de les mateixes denominacions.  
  
  
8. El Fondó d'Elx'Crevillent (ES0000484).  
  
Superfície: 2.392,18 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Crevillent i Elx.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Gomet Ixobrychus minutus  
Martinet Nycticorax nycticorax  
Oroval Ardeola ralloides  
Garseta blanca Egretta garzetta  
Agró roig Ardea purpurea  
Picaport Plegadis falcinellus  
Flamenc Phoenicopterus roseus  
Rosseta Marmaronetta angustirostris  
Roget Aythya nyroca  
Ànec capblanc Oxyura leucocephala  
Arpella Circus aeruginosus  
Esparver cendrós Circus pygargus  
Gall de canyar Porphyrio porphyrio  
Fotja banyuda Fulica cristata  
Camallonga Himantopus himantopus  
Alena Recurvirostra avosetta  
Carregada Glarèola pratincola  
Gavina capblanca Larus genei  
Gavina corsa Larus audouinii  
Curroc Sterna nilotica  
Xatrac comú Sterna hirundo  
Xatrac menut Sterna albifrons  
Fumarell carablanc Chlidonias hybrida  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Corriol camanegre Charadrius alexandrinus  
cavallet Coracias garrulus  
terrerola Calandrella brachydactyla  
xitxarra mostatxuda Acrocephalus melanopogon  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen diverses espècies d'aquàtiques de l'annex I de la directiva. Principal àrea de cria a la Comunitat Valenciana de rosseta, ànec capblanc i fumarell carablanc. Les colònies d'agrons i limícoles són també importants. Presenta la pràctica totalitat dels efectius que hivernen a la Comunitat Valenciana d'anàtids amenaçats com l'ànec capblanc i la rosseta. És la segona localitat valenciana d'hivernada per a flamenc i alena.  
  
  
Observacions:  
Designada ZEPA el 1990.   
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES0000058).  
Parc Natural del Fondó.   
Zona humida catalogada.  
Lloc Ramsar.   
  
  
9. Salines de Santa Pola (ES0000486).  
  
Superfície: 2.512,03 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Elx i Santa Pola.  
  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:   
  
Nom comú Nom científic  
Gomet Ixobrychus minutus  
Martinet Nycticorax nycticorax  
Oroval Ardeola ralloides  
Garseta blanca Egretta garzetta  
Agró roig Ardea purpurea  
Picaport Plegadis falcinellus  
Flamenc Phoenicopterus roseus  
Rosseta Marmaronetta angustirostris  
Ànec capblanc Oxyura leucocephala  
Arpella Circus aeruginosus  
Esparver cendrós Circus pygargus  
Gall de canyar Porphyrio porphyrio  
Camallonga Himantopus himantopus  
Alena Recurvirostra avosetta  
Carregada Glarèola pratincola  
Gavina capblanca Larus genei  
Curroc Sterna nilotica  
Xatrac becllarg Sterna sandvicensis  
Xatrac comú Sterna hirundo  
Xatrac menut Sterna albifrons  
Fumarell carablanc Chlidonias hybrida  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Corriol camanegre Charadrius alexandrinus  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Cavallet Coracias garrulus  
Calàndria Melanocorypha calandra  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cotoliu Lullula arborea  
Còlbit negre Oenanthe leucura  
Xitxarra mostatxuda Acrocephalus melanopogon  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
  
  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen a la zona diverses espècies d'aus aquàtiques incloses de l'annex I de la directiva. És una de les principals localitats de cria a la Comunitat Valenciana de picaport, així com la més destacada per a alena, corriol camanegre i xatrac menut. Segona localitat valenciana de cria per a gavina capblanca i rosseta. És la principal localitat valenciana d'hivernada per a alena i flamenc, i segona per a gavina capblanca.  
  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES0000120).  
Parc Natural de les Salines de Santa Pola.   
Zona humida catalogada.   
Lloc Ramsar.  
  
  
10. Llacunes de la Mata-Torrevieja (ES0000485).  
  
Superfície: 3.731,57 ha.  
Província: Alacant.  
Municipis: Guardamar del Segura, Los Montesinos, Rojales i Torrevieja.  
Espècies d'aus de l'annex I de la Directiva 2009/147/CE presents a la zona:  
  
Nom comú Nom científic  
Gomet Ixobrychus minutus  
Garseta blanca Egretta garzetta  
Flamenc Phoenicopterus roseus  
Esparver cendrós Circus pygargus  
Gall de canyar Porphyrio porphyrio  
Camallonga Himantopus himantopus  
Alena Recurvirostra avosetta  
Gavina capblanca Larus genei  
Gavina corsa Larus audouinii  
Curroc Sterna nilotica  
Xatrac becllarg Sterna sandvicensis  
Xatrac comú Sterna hirundo  
Xatrac menut Sterna albifrons  
Fumarell carablanc Chlidonias hybrida  
Torlit Burhinus oedicnemus  
Corriol camanegre Charadrius alexandrinus  
Enganyapastors Caprimulgus europaeus  
Cavallet Coracias garrulus  
Calandra Melanocorypha calandra  
Terrerola Calandrella brachydactyla  
Cogullada fosca Galerida theklae  
Xitxarra mostatxuda Acrocephalus melanopogon  
Busquereta cuallarga Sylvia undata  
  
  
Dades rellevants:  
Nidifiquen a la zona huit espècies d'aquàtiques incloses en l'annex I de la directiva, i destaquen com a àrea de cria de limícoles i xatracs. Representa una de les principals localitats de cria a la Comunitat Valenciana de gavina capblanca, corriol camanegre i curroc. Principal àrea valenciana d'hivernada de gavina capblanca.  
  
Altres proteccions vigents a la zona:  
LIC de la mateixa denominació (ES0000059).  
Parc Natural de les Llacunes de la Mata-Torrevieja.   
Zona humida catalogada.   
Lloc Ramsar.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7406, del 19-11-2014 (2014/10634)

DECRETO 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, por el que se declaran como Zonas Especiales de Conservación diez Lugares de Importancia Comunitaria coincidentes con espacios naturales protegidos y se aprueban las normas de gestión para dichos lugares y para diez Zonas de Especial Protección para las Aves.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**ANULADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2014/11/14/192/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   7406

Fecha DOGV
:   19-11-2014

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2014/10634

CVE


Fecha del documento
:   14-11-2014

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [ave](javascript:void(0))
    * [protección del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [protección de la flora](javascript:void(0))
    * [protección de la fauna](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 192/2014, de 14 de noviembre, del Consell, por el que se declaran como Zonas Especiales de Conservación diez Lugares de Importancia Comunitaria coincidentes con espacios naturales protegidos y se aprueban las normas de gestión para dichos lugares y para diez Zonas de Especial Protección para las Aves. [2014/10634]  
PREÁMBULO  
  
El Consell, mediante Acuerdo de 10 de julio de 2001, aprobó la lista y la delimitación de los Lugares de Importancia Comunitaria (LIC) que debían ser propuestos a la Comisión Europea como contribución a la constitución de la Red Ecológica Europea Natura 2000, creada por la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres. Dicha lista incorporaba los diez espacios objeto del presente decreto, todos los cuales coinciden ?en parte o en su totalidad- con espacios naturales protegidos declarados al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, por contribuir a la conservación de diferentes hábitats y especies. La inclusión de estos espacios en la Red Natura 2000 se vió confirmada posteriormente con la Decisión de la Comisión Europea de 19 de julio de 2006, por la que se adoptó, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE del Consejo, la lista de Lugares de Importancia Comunitaria de la región biogeográfica mediterránea (notificada con el número C (2006) 3261). Parte de estos Lugares han sido, a su vez, designados como Zonas de Especial Protección para las Aves, de acuerdo con la Directiva 79/409/CEE del Consejo, de 2 de abril de 1979, relativa a la conservación de las aves silvestres, hoy derogada por la Directiva 2009/147/CE del Parlamento Europeo y el Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativa a la conservación de las aves silvestres.  
Tales Lugares de Importancia Comunitaria deben ser declarados ahora como Zonas Especiales de Conservación, de conformidad con lo establecido en el artículo 4.4 de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, y en el artículo 42.3 de la Ley básica estatal 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, así como en el artículo 29bis.4 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Dicha declaración debe ir acompañada de la aprobación de las medidas de conservación que sean necesarias para responder a las exigencias ecológicas de los hábitats y las especies que motivaron la inclusión de estos lugares en la Red Natura 2000, pues así se estableció en el artículo 6.1 de la Directiva 92/43/CEE, en los artículos 42.3 y 45.1 de la Ley 42/2007, y en los artículos 14.quater, 1 a y 29.bis.4 de la 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat. Por su parte, el artículo 45 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, establece que, respecto de las Zonas Especiales de Conservación y las Zonas de Especial Protección para las Aves, las comunidades autónomas fijarán las medidas de conservación necesarias que respondan a las exigencias ecológicas de los tipos de hábitats naturales y de las especies presentes en tales áreas. De lo establecido en la ley valenciana se desprende que dichas medidas de conservación deben contenerse en las denominadas normas de gestión, las cuales son equivalentes a los planes o instrumentos de gestión mencionados en el artículo 45.1 de la citada Ley 42/2007. Dichas normas de gestión deben recoger también las medidas necesarias para evitar el deterioro de los hábitats y las alteraciones de las especies que motivaron la inclusión en la Red Natura 2000 de estos espacios.  
Los espacios naturales protegidos a los que se refiere el presente Decreto, y que figuran indicados en los anexos al mismo, disponen de los instrumentos de planificación, ordenación y gestión previstos en la normativa básica estatal y en la legislación autonómica al respecto, habiendo sido aprobados en todos los casos mediante los correspondientes decretos del Consell. Dichos decretos fueron sometidos, en sus respectivos procedimientos de elaboración, a los trámites de información pública y audiencia, e incorporan entre sus contenidos las disposiciones básicas que permiten considerar que, mediante su aplicación, se garantizará el mantenimiento, en un adecuado estado de conservación, de los hábitats y especies que justificaron su inclusión en la Red Natura 2000.   
La situación, por tanto, es la siguiente: hasta diez espacios naturales protegidos declarados por el Consell de acuerdo con lo establecido en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, todos los cuales cuentan con instrumentos de ordenación y gestión aprobados mediante Decreto del Consell, coinciden ?de forma total o en la mayor parte de su delimitación- con Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA) y/o Lugares de Importancia Comunitaria (LIC), que deben ser declarados ahora Zonas Especiales de Conservación (ZEC) para los que deben establecerse normas de gestión cuyo objeto, de acuerdo con lo indicado en el artículo 47 bis de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, establecerán «las medidas de conservación que sean necesarias para responder a las exigencias ecológicas de los tipos de hábitats naturales y de las especies presentes en tales zonas y para mantener o restablecer tales hábitats y especies en un estado de conservación favorable». En este contexto, y atendiendo además a lo especificado en el artículo 47.ter de la citada Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, se considera conveniente homologar el contenido de los instrumentos de ordenación y gestión vigentes para los mencionados espacios, de forma que adopten la consideración de norma de gestión para cada uno de ellos, previendo de forma expresa aquellos aspectos específicos que deberán desarrollarse de forma más concreta, y extendiéndose, además, el ámbito de aplicación de los citados instrumentos de ordenación y gestión al área territorial de los ZEC y/o ZEPA de que se trate cuando no exista una correspondencia exacta entre las diferentes delimitaciones concurrentes.  
Parece oportuno señalar, en este sentido, que la propia Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, indica en sus artículos 34 y 39 los contenidos mínimos a los que deben ajustarse, respectivamente, los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) y los Planes Rectores de Uso y Gestión (PRUG). La equivalencia entre la mayor parte de los contenidos previstos en los artículos mencionados para dichos documentos (PORN y PRUG) y los que, a su vez, regula el artículo 47.ter de la misma ley para las normas de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 no es casual, teniendo en cuenta que, sin perjuicio de las necesarias matizaciones justificadas en las características diferenciales de cada categoría de Plan ?y de los propios espacios a los que se aplican-, existe una coincidencia de fondo en sus objetivos y determinaciones, que no son otras que garantizar que los objetivos de conservación que se persiguen con la formulación de los mencionados instrumentos se cumplan de forma efectiva. A pesar de ello, y como se ha indicado anteriormente, el presente decreto establece en su disposición final primera aquellos aspectos específicos en los que dichos Planes de Ordenación de los Recursos Naturales y/o Planes Rectores de Uso y Gestión deberán complementarse, tal y como indica a su vez el artículo 47.ter.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat. En idéntico sentido debe hacerse referencia a la Ley 11/2012, de 19 de diciembre, de medidas urgentes en materia de medio ambiente (derivada del Real Decreto Ley 17/2012, de 4 de mayo, del mismo nombre), cuyo artículo segundo modifica el artículo 28.2 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, para establecer que «si se solapan en un mismo lugar distintas figuras de espacios protegidos, las normas reguladoras de los mismos, así como los mecanismos de planificación deberán ser coordinados para unificarse en un único documento integrado, al objeto de que los diferentes regímenes aplicables en función de cada categoría conformen un todo coherente».   
Por tanto, y en consecuencia, el presente decreto tiene por objeto declarar como Zonas Especiales de Conservación los Lugares de Importancia Comunitaria que se relacionan en el mismo. Los instrumentos de planificación ambiental (PORN y PRUG) de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana que se corresponden con estos Lugares de Importancia Comunitaria constituyen las medidas de gestión necesarias para el mantenimiento, o el restablecimiento, en un estado de conservación favorable de los hábitats naturales y los hábitats de las especies de interés comunitario en el ámbito de estas Zonas Especiales de Conservación. Asimismo, en relación con las Zonas de Especial Protección para las Aves, el decreto unifica los instrumentos de gestión y la delimitación geográfica de ambas figuras de protección. Todo ello al amparo del artículo 50.6 del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (Ley Orgánica 5/1982, de 1 de julio, modificada por la Ley Orgánica 1/2006, de 10 de abril), que establece la competencia de la Generalitat para el desarrollo legislativo y ejecución de la legislación básica del Estado en materia de medio ambiente y para dictar medidas adicionales de protección.  
Por cuanto antecede, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, en el Decreto 24/2009, de 13 de febrero, del Consell, y en el artículo 29.ter de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat a propuesta de la consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 14 de noviembre de 2014,  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Objeto  
Es objeto del presente decreto declarar como Zonas Especiales de Conservación (ZEC) los Lugares de Importancia Comunitaria que se indican en el artículo 2 de este decreto y aprobar las normas de gestión que regirán en dichos espacios, así como en las Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA) que se relacionan en el artículo 3.   
  
Artículo 2. Declaración de Zonas Especiales de Conservación ámbito territorial y valores que motivan su declaración  
1. Se declaran como Zonas Especiales de Conservación los siguientes Lugares de Importancia Comunitaria, cuya delimitación se describe de forma cartográfica en el anexo I del presente decreto:  
a) ES0000058-El Fondó d'Elx-Crevillent.  
b) ES0000059-Llacunes de la Mata i Torrevieja.  
c) ES0000120-Salinas de Santa Pola.  
d) ES0000213-Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja.  
e) ES0000211-Desembocadura del riu Millars.  
f) ES0000147-Marjal de Pego-Oliva.  
g) ES5233010-Hoces del Cabriel.  
h) ES5232002-Serra Calderona.  
i) ES5222001-Serra d'Espadà.  
j) ES5221002-Desert de les Palmes.  
2. Los hábitats naturales de interés comunitario y las especies de interés comunitario que motivan su declaración se especifican en el anexo II del presente decreto, que contiene la ficha descriptiva de cada Zona Especial de Conservación.  
  
Artículo 3. Zonas de Especial Protección para las Aves  
Las Zonas de Especial Protección para las Aves a las que resulta de aplicación el presente decreto son las siguientes:  
a)ES0000484-El Fondó d'Elx-Crevillent.  
b) ES0000485-Lagunas de la Mata y Torrevieja.  
c) ES0000486 €Salinas de Santa Pola.  
d) ES0000474-Serres de Mariola i de la Font Roja.  
e) ES0000211-Desembocadura del Millars.  
f) ES0000487-Marjal de Pego-Oliva.  
g) ES0000472-Hoces del Cabriel.  
h) ES0000469-Serra Calderona.  
i) ES0000468-Sierra de Espadán.  
j) ES0000446-Desert de les Palmes.  
  
Artículo 4. Consideración como normas de gestión de los instrumentos de ordenación y gestión vigentes en los espacios naturales protegidos  
A los efectos de lo indicado en el artículo 47.bis de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, tendrán la consideración de normas de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 a los que se refieren los artículos 2 y 3 del presente Decreto, los siguientes instrumentos, cuya delimitación se describe de forma cartográfica en el anexo IV:  
1. ZEC ES0000058 y ZEPA ES0000484-El Fondó d'Elx-Crevillent: Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, aprobado mediante el Decreto 31/2010, de 12 de febrero, del Consell, y Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana del Fondó, aprobado mediante el Decreto 232/1994, de 8 de noviembre, del Consell.  
2. ZEC ES0000059 y ZEPA ES0000485-Llacunes de la Mata i Torrevieja: Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, aprobado mediante el Decreto 31/2010, de 12 de febrero, del Consell, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, aprobado mediante el Decreto 36/2010, de 19 de febrero, del Consell.  
3. ZEC ES0000120 y ZEPA ES0000486-Salinas de Santa Pola: Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, aprobado mediante el Decreto 31/2010, de 12 de febrero, del Consell, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Salinas de Santa Pola, aprobado mediante el Decreto 41/2010, de 5 de marzo, del Consell.  
4. ZEC ES0000213 y ZEPA ES0000474-Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja: Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Mariola, aprobado mediante el Decreto 76/2001, de 2 de abril, del Consell; Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural de la Serra de Mariola, aprobado mediante el Decreto 79/2007, de 25 de mayo, del Consell; y Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y revisión del Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural del Carrascal de la Font Roja, aprobados mediante el Decreto 121/2004, de 16 de julio, del Consell.  
5. ZEC y ZEPA ES0000211-Desembocadura del riu Millars: Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars, aprobado mediante el Decreto 169/2012, de 9 de noviembre, del Consell.  
6. ZEC ES0000147 y ZEPA ES0000487-Marjal de Pego-Oliva: Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parc Natural del Marjal de Pego-Oliva, aprobado mediante el Decreto 280/2004, de 17 de diciembre, del Consell.  
7. ZEC ES5233010 y ZEPA ES0000472-Hoces del Cabriel: Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel, aprobado mediante el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, aprobado mediante el Decreto 45/2011, de 29 de abril, del Consell.  
8. ZEC ES5232002 y ZEPA ES0000469-Serra Calderona: Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona, aprobado mediante el Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Consell, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra Calderona, aprobado mediante el Decreto 46/2006, de 31 de marzo, del Consell.  
9. ZEC ES5222001-Serra d'Espadà y ZEPA ES0000468-Sierra de Espadán: Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, aprobado mediante el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Consell, y Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán, aprobado mediante el Decreto 59/2005, de 11 de marzo, del Consell.  
10. ZEC ES5221002 y ZEPA ES0000446-Desert de les Palmes: Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana del Desert de les Palmes, aprobado mediante el Decreto 95/1995, de 16 de mayo, del Consell.  
  
Artículo 5. Hábitats y especies y objetivos de conservación  
1. Los hábitats y especies que son objeto de gestión a partir de lo establecido en el presente decreto serán los especificados su anexo II por lo que respecta a las Zonas Especiales de Conservación (ZEC), y los que se indican su anexo III respecto a las Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA).  
2. Con carácter general, la información sobre hábitats y especies presentes en las áreas comprendidas en el presente Decreto, así como los datos sobre su estado de conservación, será la contenida en las memorias informativas de los mencionados documentos de ordenación y gestión, así como en los formularios normalizados de datos correspondientes a las áreas de que se trate, sin perjuicio de las actualizaciones y mejora de la información derivadas de los trabajos de gestión que se lleven a cabo en las mismas y a las que se refiere la disposición final primera de este decreto.  
3. Los objetivos estratégicos de conservación serán los establecidos como tales en los mencionados documentos de ordenación y gestión, sin perjuicio de lo que se indica en la disposición final primera de este decreto respecto a la actualización de dichos objetivos.  
  
Artículo 6. Zonificación  
Para cada uno de los espacios contemplados en el presente decreto, será de aplicación la zonificación establecida en los documentos de ordenación y gestión que corresponda. En el caso de que existan discrepancias entre la zonificación establecida en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y el Plan Rector de Uso y Gestión, prevalecerá aquella cuya aprobación sea más reciente.  
Artículo 7. Normas de aplicación directa, régimen de evaluación de repercusiones, directrices y medidas de gestión, programa de actuaciones y evaluación  
1. Las normas de aplicación directa serán aquellas que, en aplicación de lo que indican al respecto los artículos 34 y 39 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, figuren establecidas como tales en los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales y/o Planes Rectores de Uso y Gestión que correspondan, sin perjuicio de la aplicación general, a la totalidad de los ámbitos afectados por el presente Decreto, de lo establecido en el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000.  
2. Las directrices y medidas de gestión activa, programa de actuaciones y evaluación de los resultados serán aquellos que figuren establecidos como tales en los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales y/o Planes Rectores de Uso y Gestión que correspondan, de acuerdo con lo que se indica al respecto en los artículos 34 y 39 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 8. Previsiones de conectividad  
1. A los efectos previstos en el artículo 47.ter de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se establece como área de conectividad ecológica de los espacios ZEC ES0000058 y ZEPA ES0000484 € El Fondó d'Elx-Crevillent y ZEC ES0000120 y ZEPA ES0000486 € Salinas de Santa Pola, la zona denominada Carrizales, cuya delimitación se describe de forma cartográfica en el anexo V.  
2. Con carácter general, la normativa aplicable a dicha zona será la establecida para la misma en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, aprobado mediante el Decreto 31/2010, de 12 de febrero, del Consell.  
3. La previsión de actualización a la que se refiere la disposición final primera de este decreto podrá establecer, cuando la información disponible lo justifique, aquellos corredores ecológicos que se consideren necesarios para garantizar la coherencia territorial entre los diferentes espacios, así como el régimen específico que, en su caso, será de aplicación a dichos conectores en función de sus características y de los objetivos que persigan.   
  
Artículo 9. Vigencia, prevalencia y régimen sancionador  
1. La vigencia de las normas de gestión a las que se refiere el presente Decreto será aquella que se indique para cada uno de los documentos de ordenación y gestión con los que se homologan, sin perjuicio de que pueda ser revisada en cualquier momento en función del cumplimiento de los objetivos de conservación establecidos en las mismas.2. De conformidad con lo indicado en el artículo 47.quáter de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, las normas de gestión son vinculantes tanto para las Administraciones Públicas como para los particulares, prevaleciendo sobre el planeamiento territorial y urbanístico y sobre cualquier otro instrumento sectorial de ordenación o gestión de recursos naturales.  
3. El régimen de infracciones y sanciones relativo al incumplimiento de las normas de aplicación directa y el régimen de evaluación de repercusiones establecidos en las normas de gestión será el establecido en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad; en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana; en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental; y en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de Impacto Ambiental, o en las Leyes que las sustituyan.  
  
Artículo 10. Régimen de responsabilidad ambiental  
El régimen de responsabilidad ambiental aplicable a los sujetos responsables de los daños generados a las especies y los hábitats que han motivado la declaración de las ZEC y las ZEPA será el establecido en la Ley 26/2007, de 23 de octubre, de Responsabilidad Medioambiental, sin perjuicio de la aplicación, en su caso, de las disposiciones contenidas en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre; la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat; la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental; y en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, o en las Leyes que las sustituyan.  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Comunicación a la Comisión Europea  
Se faculta a la persona titular de la dirección general competente en materia de Red Natura 2000 para llevar a cabo los trámites necesarios para remitir el presente Decreto al Ministerio competente en materia de medio ambiente, a los efectos de su comunicación a la Comisión Europea, de conformidad con lo establecido en el artículo 44 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, de Patrimonio Natural y de la Biodiversidad.  
  
Segunda. No incremento del gasto público  
La aplicación y desarrollo de este decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de todos y cada uno de los capítulos de gasto asignados a la consellería con competencias en materia de medio ambiente, y, en todo caso, deberá ser atendido con sus medios personales y materiales.  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Habilitación para desarrollo  
1. Se faculta a la persona titular de la Conselleria con competencias en materia de medio ambiente para actualizar, ampliar o completar, mediante Orden, aquellos apartados de los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales y/o Planes Rectores de Uso y Gestión que, de acuerdo con lo que se indica en el apartado 2 del artículo 47.ter de la Ley 11/1994, de la Generalitat, en aplicación de lo que indican al respecto los artículos 34 y 39 de la misma Ley, y tomando como base la existencia de información actualizada sobre hábitats y especies, requieran una adecuación para cumplir de forma más adecuada los objetivos de protección de los hábitats y especies presentes en cada uno de los espacios objeto del presente decreto. En concreto, y para cada uno de los citados espacios, deberán confeccionarse y aprobarse las siguientes actualizaciones:  
a) Inventario actualizado de tipos de hábitats naturales y hábitat de especies que motivaron la declaración.   
b) Objetivos de conservación, valoración del estado de conservación actual de hábitats y especies y definición del estado de conservación favorable para cada uno de ellos.  
c) Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies presentes en dichas áreas.  
2. Igualmente, se faculta a la persona titular de la consellería con competencias en materia de medio ambiente para actualizar, ampliar o completar, mediante orden, las directrices y actuaciones previstas en las directrices y medidas de gestión activa, si así lo requiere la evolución del estado de conservación de los hábitats y especies.  
3. La actualización de los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales y/o Planes Rectores de Uso y Gestión a los que se refiere el apartado 1 de esta disposición final se llevará a cabo a la máxima brevedad posible y, en todo caso, antes de que transcurra un año desde la entrada en vigor de la presente norma. La elaboración, tramitación y aprobación de las disposiciones que se indican en los apartados 1 y 2 de la presente disposición final se llevará a cabo siguiendo lo que se indica en el artículo 29.ter, apartados 4 y 5, de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, respecto a los trámites de información pública y de audiencia a las Corporaciones Locales, entidades y asociaciones que ejerzan la representación de los intereses afectados y al previo dictamen del Consejo Asesor y de Participación de Medio Ambiente de la Comunitat Valenciana. Asimismo, dichas disposiciones se someterán al dictamen previo del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.   
  
Segunda Actualización y modificación de la información científica contenida en el Acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell, de ampliación de la Red de Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA) de la Comunitat Valenciana  
Las fichas que se incorporan en el anexo III de este decreto sustituirán a las fichas correspondientes del anexo I del Acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell, de ampliación de la Red de Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA) de la Comunitat Valenciana respecto a las ZEPA a las que conciernen.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, 14 de noviembre de 2014  
  
El president de la Generalitat,  
ALBERTO FABRA PART  
  
La consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
  
ANEXO II  
Fichas descriptivas de las Zonas de Especial Conservación  
  
1.El Fondó d'Elx-Crevillent (ES0000058).  
ZEC contínua.  
Superficie: 2.374,65 ha.  
Provincia: Alicante.  
Municipios: Crevillent y Elche.  
Hábitats y especies presentes en el espacio:  
  
Hábitats  
Hábitats de interés comunitario del anexo I de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1150 \* Lagunas costeras  
1410 Pastizales salinos mediterráneos (Juncetalia maritimi)  
1420 Matorrales halófilos mediterráneos y termoatlánticos (Sarcocornetea fructicosae)  
1430 Matorrales halo-nitrófilos (Pegano-Salsoletea)  
1510 \* Estepas salinas mediterráneas (Limonietalia)  
3140 Aguas oligomesotróficas calcáreas con vegetación béntica de Chara spp.  
3150 Lagos eutróficos naturales con vegetación Magnopotamion o Hydrocharition  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae)  
  
  
\*Hábitat prioritario.  
  
Especies  
Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1151 Aphanius iberus   
1221 Mauremys leprosa   
1391 Riella helicophylla   
Otras especies importantes de flora y fauna  
Ceratophyllum submersum  
Halopeplis amplexicaulis  
Salsola soda  
  
  
Datos relevantes: Es la segunda zona húmeda en importancia de la Comunitat Valenciana después de L'Albufera. Resulta de gran importancia para la conservación de hábitats ligados a aguas saladas, destacando sobre todo el excelente estado de conservación de los pastizales salinos y los matorrales halófilos mediterráneos.  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
Coincide parcialmente con la ZEPA El Fondó d'Elx - Crevillent (ES0000484).  
En su ámbito se encuentra el Parque Natural de El Fondó, declarado por el Decreto 187/1988, de 12 de diciembre, del Consell, de declaración de Paraje Natural de la Comunitat Valenciana de El Hondo, y reclasificado como Parque Natural por la la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Además, existen dos zonas húmedas catalogadas: Parque Natural del Fondó d'Elx y Els Carrissars d'Elx (declarados por el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana).  
Asimismo, existen cuatro microrreservas de flora: El Codo (Orden de 13 de junio de 2001, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran 16 microrreservas vegetales en la provincia de Alicante), Fondó-Els Racons (Orden de 29 de abril de 2003, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran cinco microrreservas vegetales en la provincia de Alicante), y El Fondó-El Derramador y El Fondó-Charca Sur (Orden de 6 de noviembre de 2000, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran dieciocho microrreservas vegetales en la provincia de Alicante).  
  
2. Llacunes de la Mata i Torrevieja (ES0000059).  
ZEC contínua.  
Superficie total: 3.709,2 ha.  
Provincia: Alicante.  
Municipios: Guardamar del Segura, Los Montesinos y Torrevieja.  
Hábitats y especies presentes en el espacio:  
  
Hábitats  
Hábitats de interés comunitario del anexo I de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1150 \* Lagunas costeras  
1310 Vegetación anual pionera con Salicornia y otras especies de zonas fangosas o arenosas  
1410 Pastizales salinos mediterráneos (Juncetalia maritimi)  
1420 Matorrales halófilos mediterráneos y termoatlánticos (Sarcocornetea fructicosae)  
1430 Matorrales halo-nitrófilos (Pegano-Salsoletea)  
1510 \* Estepas salinas mediterráneas (Limonietalia)  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos  
  
  
\* Hábitat prioritario.  
  
Especies  
Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1151 Aphanius iberus   
1591 Helianthemum caput-felis   
Otras especies importantes de flora y fauna  
Riparia riparia   
Tudorella sulcata   
  
  
Datos relevantes: si bien las lagunas, principalmente la de Torrevieja, contienen una concentración de sal excesiva que no permite el mantenimiento de flora acuática, sus orillas contienen excelentes representaciones de los hábitats ligados a suelos salinos, fundamentalmente el de matorrales halófilos mediterráneos, para el que este lugar es el más importante de la Comunitat Valenciana y, posiblemente, de la Península. Resulta importante para la cría de varias especies de aves acuáticas y, sobre todo, para su utilización en invernada o de paso por numerosa avifauna.  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
Coincide parcialmente con la ZEPA Lagunas de la Mata y Torrevieja (ES0000485).  
En su ámbito se encuentra el Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, declarado por el Decreto 237/1996, de 10 de diciembre, del Consell, de declaración del Parque Natural de la Comunitat Valenciana de las Lagunas de la Mata y Torrevieja.  
En su ámbito existe una zona húmeda catalogada: Parque Natural Lagunas de la Mata-Torrevieja, (declarado por el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana).  
Asimismo existen tres microrreservas de flora: Llacuna Salada de Torrevieja y Llacuna Salada de la Mata (Orden de 13 de junio de 2001, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran dieciséis microrreservas vegetales en la provincia de Alicante); y La Loma (Orden 11/2010, de 26 de mayo, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda por la que se declaran once microrreservas de flora en la provincia de Alicante).  
  
3. Salinas de Santa Pola (ES0000120).  
ZEC contínua.  
Superficie total: 2503,93 ha.  
Provincia: Alicante.  
Municipios: Elche y Santa Pola.  
Hábitats y especies presentes en el espacio:  
  
Hábitats  
Hábitats de interés comunitario del anexo I de la D. 92/43 CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1150\* Lagunas costeras  
1210 Vegetación anual sobre desechos marinos acumulados  
1420 Matorrales halófilos mediterráneos y termoatlánticos (Sarcocornetea fructicosae)  
1430 Matorrales halo-nitrófilos (Pegano-Salsoletea)  
1510\* Estepas salinas mediterráneas (Limonietalia)  
2110 Dunas móviles embrionarias  
2120 Dunas móviles de litoral con Ammophila arenaria (dunas blancas)  
2210 Dunas fijas de litoral del Crucianellion maritimae  
2260 Dunas con vegetación esclerófila del Cisto-Lavanduletalia  
3140 Aguas oligomesotróficas calcáreas con vegetación béntica de Chara spp.  
3150 Lagos eutróficos naturales con vegetación Magnopotamion o Hydrocharition  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae)  
  
  
\*Hábitat prioritario.  
  
Especies  
Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1151 Aphanius iberus   
Otras especies importantes de flora y fauna  
Limonium bellidifolium   
Panurus biarmicus   
Riparia riparia   
Tudorella sulcata   
  
  
Datos relevantes: son las salinas tradicionales en activo más importantes de la Comunitat Valenciana y, probablemente, del litoral mediterráneo español. Contienen una gran diversidad de hábitats, desde las dunas costeras hasta los matorrales halófilos y estepas salinas más interiores, destacando el buen estado de conservación de las comunidades acuáticas y la riqueza y diversidad de las estepas salinas. Igualmente alberga fartet (Aphanius iberus) y varios Limonium endémicos.  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
Coincide parcialmente con la ZEPA Salinas de Santa Pola (ES0000486).  
En su ámbito se encuentra el Parque Natural de Les Salines de Santa Pola (declarado por el Decreto 190/1988, de 12 de diciembre, del Consell, de declaración del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana de las Salinas de Santa Pola, y reclasificado como Parque Natural por la la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana).  
En su ámbito existe una zona húmeda catalogada: Parque Natural de las Salinas de Santa Pola, regulada por el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana.  
Asimismo existen dos microrreservas de flora: Salines del Pinet (Orden de 13 de noviembre de 2002, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran once microrreservas vegetales en la provincia de Alicante), y Dunes de Pinet (Orden de 6 de noviembre de 2000, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran dieciocho microrreservas vegetales en la provincia de Alicante).  
  
4. Serres de Mariola i El Carrascar de la Font Roja (ES0000213).  
ZEC contínua.  
Superficie total: 19.946 ha.  
Provincias: Alicante y Valencia.  
Municipios: Agres, Alcoy, Alfafara, Banyeres de Mariol, Bocairent, Cocentaina, Ibi, Muro de Alcoy y Ontinyent.  
Hábitats y especies presentes en el espacio:  
  
Hábitats  
Hábitats de interés comunitario del anexo I de la D. 92/43 CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
4090 Brezales oromediterráneos endémicos con aliaga  
5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos  
6170 Prados alpinos y subalpinos calcáreos  
6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea  
6420 Prados húmedos mediterráneos de hierbas altas del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbios eutrofos hidrófilos de las orlas de llanura y de los pisos montano a alpino  
7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion)  
8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica  
8310 Cuevas no explotadas por el turismo  
91B0 Fresnedas termófilas de Fraxinus angustifolia  
9240 Robledales ibéricos de Quercus faginea y Quercus canariensis  
92A0 Bosques galería de Salix alba y Populus alba  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae)  
9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia  
9580\* Bosques mediterráneos de Taxus baccata  
  
  
\* Hábitat prioritario.  
  
Especies  
Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1092 Austropotamobius pallipes  
1044 Coenagrion mercuriale   
1221 Mauremys leprosa   
Otras especies importantes de flora y fauna  
Orchis papilionacea   
  
  
Datos relevantes: conjunto montañoso situado en el núcleo de las sierras béticas valencianas. Constituido por un complejo mosaico de formaciones naturales y cultivos tradicionales, alberga formaciones forestales maduras ?como los peculiares bosques mixtos de quejigo valenciano-meridionales- en excelente estado de conservación. A destacar, igualmente, la elevada diversidad de especies vegetales y la buena representación de comunidades faunísticas propias de la media montaña mediterránea.  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
Coincide parcialmente con la ZEPA Serres de Mariola i el Carrascar de la Font Roja (ES0000474).  
También coincide parcialmente con el Parque Natural del Carrascar de la Font Roja (declarado por el Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Consell, de declaración del Paraje Natural del Carrascar de la Font Roja, reclasificado como Parque Natural por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana), y con el Parque Natural de la Sierra de Mariola (declarado por el Decreto 3/2002, de 8 de enero, del Consell, de declaración del Parque Natural de la Sierra de Mariola).  
En su ámbito existen también dos cavidades catalogadas: Cova de la Sarsa y Cova de les Meravelles (Cocentaina) (Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana).  
Asimismo, existen tres Parajes Naturales Municipales cuyo ámbito se incluye total o parcialmente en el espacio: Sant Paqual-Torretes, Serra de l'Ombria-Pou Clar, y Racó de Sant Bonaventura-Canalons, regulados respectivamente por el Decreto 11/2011, de 11 de febrero, del Consell; el Acuerdo de 26 de octubre de 2007, del Consell; y el Acuerdo de 8 de febrero de 2002, del Consell. Aunque fuera de sus delimitaciones, debe hacerse referencia al Paraje Natural Municipal denominado Font del Baladre-Fontanars-Riu d'Agres, situado en el término municipal de Muro y regulado por el Decreto 26/2009, de 13 de febrero, del Consell.  
Igualmente, deben mencionarse, por su proximidad al ámbito del espacio, el Paisaje Protegido del Serpis, regulado por el Decreto 39/2007, de 13 de abril, del Consell.  
También existen once microrreservas de flora: El Menejador y Teixera d'Agres (Orden de 4 de mayo de 1999, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran treinta y tres microrreservas vegetales en la provincia de Alicante); El Recingle, Mas de Cotet y Pilar de Ximo (Orden de 6 de noviembre de 2000, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran dieciocho microrreservas vegetales en la provincia de Alicante); Mola de Serelles, Molí Mató y Ombria del Garrofer (Orden de 13 de junio de 2001, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran dieciséis microrreservas vegetales en la provincia de Alicante); Alt de la Cava y Lloma del Cavall (Orden de 29 de abril de 2003, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran cinco microrreservas vegetales en la provincia de Alicante); y Torretes (Orden 11/2010, de 26 de mayo, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda por la que se declaran once microrreservas de flora en la provincia de Alicante).  
Finalmente, existen tres reservas de fauna: Canyet de les Pedreres de S. Cristòfol (Orden de 22 de febrero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se declaran cuatro reservas de fauna en la Comunitat Valenciana); Finca Buixcarró; y Torretes Font-Roja (Orden 18/2010, de 26 de agosto, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se declaran seis reservas de fauna en la Comunitat Valenciana).  
  
5. Desembocadura del Riu Millars (ES0000211).  
ZEC contínua.  
Superficie total: 345,85 ha.  
Provincia: Castellón.  
Municipios: Almazora, Burriana y Vila-real.  
Hábitats y especies presentes en el espacio:  
  
Hábitats  
Hábitats de interés comunitario del anexo I de la Directiva 92/43 CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1210 Vegetación anual sobre desechos marinos acumulados  
3150 Lagos eutróficos naturales con vegetación Magnopotamion o Hydrocharition  
3250 Ríos mediterráneos de caudal permanente con Glaucium flavum  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos  
6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae)  
  
  
\* Hábitat prioritario.  
  
Especies  
Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1220 Emys orbicularis   
1221 Mauremys leprosa   
Otras especies importantes de flora y fauna  
  
  
Datos relevantes: pequeño delta fluvial protegido de transformaciones agrarias y de la actividad cinegética, que resulta de gran atractivo para las aves acuáticas.  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
Coincide territorialmente al 100 % con la ZEPA homónima.  
En su ámbito existe una zona húmeda catalogada: Desembocadura del Millars, (declarados por el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana).  
Igualmente existe un Paisaje Protegido: Desembocadura del Millars regulado por el Decreto 79/2005, de 15 de abril, del Consell, de declaración del Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars.  
  
6. Marjal de Pego-Oliva (ES0000147).  
ZEC contínua.  
Superficie total: 1.255 ha.  
Provincias: Alicante y Valencia.  
Municipios: Pego y Oliva.  
Hábitats y especies presentes en el espacio:  
  
Hábitats  
Hábitats de interés comunitario del anexo I de la D. 92/43 CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1150\* Lagunas costeras  
1410 Pastizales salinos mediterráneos (Juncetalia maritimi)  
3150 Lagos eutróficos naturales con vegetación Magnopotamion o Hydrocharition  
3160 Lagos y estanques distróficos naturales  
3280 Ríos mediterráneos de caudal permanente del Paspalo-Agrostidion con corti-nas vegetales ribereñas de Salix y Populus alba  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos  
6110\* Prados calcáreos cársticos o basófilos del Alysso-Sedion albi  
6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea  
6420 Prados húmedos mediterráneos de hierbas altas del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbios eutrofos hidrófilos de las orlas de llanura y de los pisos mon-tano a alpino  
  
  
\* Hábitat prioritario.  
  
Especies  
Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
6154 Chondrostoma arcasii   
1149 Cobitis taenia   
1153 Valencia hispanica   
1581 Kosteletzkya pentacarpos  
1220 Emys orbicularis   
Otras especies importantes de flora y fauna  
Gasterosteus aculeatus   
Salaria fluviatilis   
Narcissus perezlarae   
Nymphaea alba   
  
  
Datos relevantes: el marjal de Pego y Oliva destaca por la cantidad y calidad de agua dulce de que se surte, lo que resulta excepcional en la costa mediterránea española. Estas características dan lugar a la existencia en la zona de hábitats extraordinariamente raros y para cuyo mantenimiento es imprescindible la conservación de la zona. Su interés para las aves, motivó su inclusión en el Convenio Internacional de Ramsar. También alberga una de las mejores poblaciones naturales de samaruc (Valencia hispanica).   
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
Coincide parcialmente con la ZEPA Marjal de Pego-Oliva (ES0000487), así como con el Parque Natural del Marjal de Pego-Oliva (declarado por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana) y las zonas húmedas catalogadas Parque Natural de la Marjal de Pego-Oliva y Desembocadura y frente del Riu Racons (declarados por el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valen-ciana).  
  
  
  
7. Hoces del Cabriel (ES5233010).  
ZEC contínua.  
Superficie total: 13.224,18 ha.  
Provincia: Valencia.  
Municipios: Requena, Venta del Moro y Villargordo del Cabriel.  
Hábitats y especies presentes en el espacio:  
  
Hábitats  
Hábitats de interés comunitario del anexo I de la D. 92/43 CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia)  
3150 Lagos eutróficos naturales con vegetación Magnopotamion o Hydrocharition  
4090 Brezales oromediterráneos endémicos con aliaga  
5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea  
6420 Prados húmedos mediterráneos de hierbas altas del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbios eutrofos hidrófilos de las orlas de llanura y de los pisos montano a alpino  
7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion)  
8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica  
92A0 Bosques galería de Salix alba y Populus alba  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae)  
  
  
\* Hábitat prioritario.  
  
Especies  
Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1221 Mauremys leprosa   
1355 Lutra lutra   
1092 Austropotamobius pallipes  
1338 Microtus cabrerae   
1303 Rhinolophus hipposideros  
Otras especies importantes de flora y fauna  
Astragalus oxyglottis   
Callipeltis cucullaris   
Frangula alnus   
Pleurodeles waltl   
Salaria fluviatilis   
  
  
Datos relevantes: zona extremadamente abrupta y de gran interés paisajístico y geomorfológico configurada por el río Cabriel al abrirse paso a través de una serie de estrechos desfiladeros flanqueados por acantilados que en algunos puntos alcanzan alturas destacables. Alberga, por tanto, un mosaico de ecosistemas riparios, roquedos y matorrales de alto valor ambiental y ricos en especies animales y vegetales de interés.  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
Coincide parcialmente con la ZEPA Hoces del Cabriel (ES0000472).  
  
En su ámbito se encuentra el Parque Natural de las Hoces del Cabriel (declarado por Decreto 115/2005, de 17 de junio, del Consell, de declaración del Parque Natural de las Hoces del Cabriel).  
En su ámbito existen también dos microrreservas de flora: Casa del Pino (Orden de 24 de octubre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se declaran doce microrreservas vegetales en la provincia de Valencia), y Rambla de las Salinas (Orden de 4 de mayo de 1999, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran veintinueve microrreservas vegetales en la provincia de Valencia).  
  
  
8. Serra Calderona (ES5232002).  
ZEC contínua.  
Superficie total: 18.777,21 ha.  
Provincias: Castellón y Valencia.  
Municipios: Albalat dels Tarongers, Algimia de Alfara, Altura, Estivella, Gátova, Gilet, Marines, Náquera, Olocau, Sagunto, Segart, Segorbe, Serra y Torres Torres.  
  
Hábitats y especies presentes en el espacio:  
  
Hábitats  
Hábitats de interés comunitario del anexo I de la D. 92/43 CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos  
6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea  
7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion)  
8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica  
92A0 Bosques galería de Salix alba y Populus alba  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae)  
9330 Alcornocales de Quercus suber  
9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia  
  
  
\* Hábitat prioritario.  
  
Especies  
Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1304 Rhinolophus ferrumequinum   
1305 Rhinolophus euryale   
1302 Rhinolophus mehelyi   
1316 Myotis capaccinii   
1307 Myotis blythii   
1321 Myotis emarginatus   
1324 Myotis myotis   
1310 Miniopterus schreibersi   
1088 Cerambyx cerdo   
Otras especies importantes de flora y fauna  
Cistus heterophyllus   
Paratachycampa peynoensis   
Pleurodeles waltl   
  
  
Datos relevantes: sierra prelitoral que constituye una de las últimas estribaciones valencianas del sistema ibérico antes de alcanzar la costa. Junto con la vecina Serra d'Espadà, alberga la mayor extensión de sustratos silíceos de la Comunitat Valenciana, lo que le confiere una elevada diversidad de hábitats forestales y de matorral de marcada originalidad en el contexto valenciano. Resulta, además, de interés para las rapaces y para diversas especies de quirópteros presentes en algunas de las cavidades existentes en la zona.  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
Coincide parcialmente con la ZEPA de la Serra Calderona (ES0000469).  
En su ámbito encontramos el Parque Natural de la Sierra Calderona, declarado por el Decreto 10/2002, de 15 de enero, del Consell, de declaración del Parque Natural de la Sierra Calderona.  
En su ámbito existen cuatro cavidades catalogadas: Cova de l'Alt del Pi, Cova del Cavall, Cova Soterranya y Sima del Puntal de Mateu (Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana).  
Asimismo, existe una zona de protección de zonas húmedas: zona de protección de las Lagunas de Segorbe, regulada por el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana.  
Finalmente, existen seis microrreservas de flora: Puntal de l'Abella, Barranc del Saragatillo y El Picaio (Orden de 4 de mayo de 1999, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran veintinueve microrreservas vegetales en la provincia de Valencia); Peñas Altas (Orden de 24 de octubre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se declaran doce microrreservas vegetales en la provincia de Valencia); Tancat de Portaceli y Castell de Serra (Orden de 17 de julio de 2006, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se declaran dieciséis microrreservas vegetales en la provincia de Valencia).  
  
9. Serra d'Espadà (ES5222001).  
  
ZEC contínua.  
Superficie total: 31.023,51 ha.  
Provincia: Castellón.  
Municipios: Aín, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Algimia de Almonacid, Almedíjar, Artana, Ayódar, Azuébar, Chóvar, Eslida, Fuentes de Ayódar, Higueras, Matet, Pavías, Sueras, Tales, Torralba del Pinar, Vall de Almonacid y Villamalur.  
  
Hábitats y especies presentes en el espacio:  
  
Hábitats  
Hábitats de interés comunitario del anexo I de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
4030 Brezales secos europeos  
5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos  
8130 Desprendimientos mediterráneos occidentales y termófilos  
8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica  
8220 Pendientes rocosas silíceas con vegetación casmofítica  
92A0 Bosques galería de Salix alba y Populus alba  
9330 Alcornocales de Quercus suber  
9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia  
9230 Robledales galaico-portugueses con Quercus robur y Quercus pyrenaica.  
9580\* Bosques mediterráneos de Taxus baccata  
  
  
\* Hábitat prioritario.  
  
Especies  
Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
1302 Rhinolophus mehelyi   
1303 Rhinolophus hipposideros   
1304 Rhinolophus ferrumequinum   
1305 Rhinolophus euryale   
1307 Myotis blythii   
1310 Miniopterus schreibersi   
1316 Myotis capaccinii   
1321 Myotis emarginatus   
1324 Myotis myotis   
1092 Austropotamobius pallipes   
6155 Chondrostoma arcasii   
1044 Coenagrion mercuriale   
1220 Emys orbicularis   
Otras especies importantes de flora y fauna  
Thelypteris palustris   
Pleurodeles waltl   
  
  
Datos relevantes: zona de montaña de gran valor ambiental que destaca por su singularidad geológica, al constituir un enclave silíceo en el conjunto mayoritariamente calizo de las sierras valencianas. Por esta razón alberga el alcornocal más extenso de la Comunitat Valenciana, así como todo el cortejo de formaciones asociadas al mismo, en las cuales se presentan diversas especies endémicas de gran interés. Incluye, además, dos refugios importantes para murciélagos: la Cova de l'Onder y la Cova de l'Ereta. Asimismo, se ha detectado en la Sierra la mayor densidad de águila perdicera de todo el territorio valenciano.  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
Coincide parcialmente con la ZEPA Sierra de Espadán (ES0000468).  
En su ámbito encontramos el Parque Natural Serra d'Espadá (declarado por el Decreto 161/1998, de 29 de septiembre, del Consell, por el que se declaró Parque Natural a la Sierra de Espadà).  
En su ámbito existen siete cavidades catalogadas: Cova de l'Ereta, Cova de l'Ondera, Cova del Toro, Cova Matilde, La Covatilla, Mina Virgen del Amparo y Sima Posos (Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana).  
Asimismo existe una zona húmeda catalogada: Balsa de Chóvar, (Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana).  
Igualmente existe un Paraje Natural Municipal: La Dehesa, regulado por el Decreto 200/2008, de 12 de diciembre, del Consell, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado La Dehesa, en el término municipal de Soneja.  
Finalmente, existen cuatro microrreservas de flora: El Tajar y Pico Espadán (Orden de 16 de noviembre de 1998, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran catorce microrreservas vegetales en la provincia de Castellón); y Barranc del Fonillet y Ombria de l'Oret (Orden de 6 de noviembre de 2000, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran veintidós microrreservas vegetales en la provincia de Castellón).  
  
10. Desert de les Palmes (ES5221002).  
  
ZEC contínua.  
Superficie total: 3.070,77 ha.  
Provincia: Castellón.  
Municipios: Benicasim, Borriol, Cabanes, Castellón de la Plana y la Pobla Tornesa.  
  
Hábitats y especies presentes en el espacio:  
  
Hábitats  
Hábitats de interés comunitario del anexo I de la Directiva 92/43/CEE presentes en el espacio  
Código Nombre  
4030 Brezales secos europeos  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos  
8220 Pendientes rocosas silíceas con vegetación casmofítica  
9240 Robledales ibéricos de Quercus faginea y Quercus canariensis  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae)  
9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia  
9330 Alcornocales de Quercus suber.  
  
  
\* Hábitat prioritario.  
  
Especies  
Otras especies importantes de flora y fauna  
Leucojum valentinum   
  
  
  
Datos relevantes: enclave silíceo en la plana de Castellón, destacando por su singular paisaje y contener una excelente representación del hábitat Querco cocciferae-Pistacietum lentisci. Tiene importancia para rapaces. Se localiza en sus límites el Forat de Ferrás (Oropesa), considerado el noveno refugio en importancia para los quirópteros en la Comunitat Valenciana.  
  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
Coincide parcialmente con la ZEPA Desert de les Palmes (ES0000446).  
En su ámbito se encuentra el Paraje Natural del Desierto de las Palmas (declarado por el Decreto 149/1989, de 16 de octubre, del Consell, por el que se declara como Paraje Natural de la Comunitat Valenciana el Desierto de las Palmas).  
En su ámbito existe una cavidad catalogada: Ullal de Miravet (Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana).  
Asimismo, existen dos microrreservas de flora: Agulles de Santa Águeda (Orden de 6 de noviembre de 2000, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se declaran veintidos microrreservas vegetales en la provincia de Castellón), y Alt del Colomer (Orden de 19 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se declaran once microrreservas vegetales en la provincia de Castellón).  
  
  
  
ANEXO III  
Fichas descriptivas de las Zonas de Especial Proteccion para las Aves  
  
1. Desert de les Palmes (ES0000446).  
  
Superficie: 3.075,53 ha.  
Provincia: Castellón.  
Municipios: Benicasim, Borriol, Cabanes, Castellón de la Plana y la Pobla Tornesa.  
  
Especies de aves del anexo I de la Directiva 2009/147/CE presentes en la zona:   
  
Nombre común Nombre científico  
Culebrera europea Circaetus gallicus  
Aguililla calzada Hieraaetus pennatus  
Águila-azor perdicera Hieraaetus fasciatus  
Halcón peregrino Falco peregrinus  
Búho real Bubo bubo  
Chotacabras gris Caprimulgus europaeus  
Terrera común Calandrella brachydactyla  
Cogujada montesina Galerida theklae  
Totovía Lullula arborea  
Collalba negra Oenanthe leucura  
Curruca rabilarga Sylvia undata  
  
  
Datos relevantes:  
La zona incluye poblaciones de rapaces como culebrera europea, águila-azor perdicera, aguililla calzada, halcón peregrino y búho real.   
  
Observaciones:  
Coincide con el LIC de la misma denominación (ES5221002).  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
Paraje Natural del Desert de les Palmes.  
  
  
2. Sierra de Espadán (ES0000468).  
  
Superficie: 65.333,51 ha.  
Provincia: Castellón.  
Municipios: Aín, Alcudia de Veo, Alfondeguilla, Algimia de Almonacid, Almedíjar, Arañuel, Artana, Ayódar, Azuébar, Castellnovo, Caudiel, Chóvar, Cirat, Eslida, Espadilla, Fanzara, Fuente la Reina, Fuentes de Ayódar, Gaibiel, Higueras, La Vall d'Uixó, La Vilavella, l'Alcora, Matet, Montán, Montanejos, Nules, Onda, Pavías, Puebla de Arenoso, Ribesalbes, Soneja, Sueras, Tales, Toga, Torralba del Pinar, Torrechiva, Vall de Almonacid, Vallat, Villamalur y Villanueva de Viver.  
  
Especies de aves del anexo I de la Directiva 2009/147/CE presentes en la zona:  
  
Nombre común Nombre científico  
Alimoche común Neophron percnopterus  
Buitre leonado Gyps fulvus  
Culebrera europea Circaetus gallicus  
Águila real Aquila chrysaetos  
Aguililla calzada Hieraaetus pennatus  
Águila-azor perdicera Hieraaetus fasciatus  
Halcón peregrino Falco peregrinus  
Alcaraván común Burhinus oedicnemus  
Búho real Bubo bubo  
Chotacabras gris Caprimulgus europaeus  
Martín pescador Alcedo atthis  
Carraca Coracias garrulus  
Terrera común Calandrella brachydactyla  
Cogujada montesina Galerida theklae  
Totovía Lullula arborea  
Bisbita campestre Anthus campestris  
Collalba negra Oenanthe leucura  
Curruca rabilarga Sylvia undata  
Chova piquirroja Pyrrhocorax pyrrhocorax  
  
  
Datos relevantes:  
Alberga importantes poblaciones de aves rapaces: culebrera europea, águila real, águila-azor perdicera, buitre leonado, alimoche común, aguililla calzada, halcón peregrino y búho real. También destaca la presencia de carraca, collalba negra y chova piquirroja.   
  
Otras figuras de protección vigentes en la zona:  
LIC de la misma denominación (ES5222001) (parte del ámbito).  
Parque Natural de la Sierra de Espadán (parte del ámbito).  
Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.  
  
3. Desembocadura del Millars (ES0000211).  
  
Superficie: 345,85 ha.  
Provincia: Castellón.  
Municipios: Almazora, Burriana y Vila-real.  
  
Especies de aves del anexo I de la Directiva 2009/147/CE presentes en la zona:   
  
Nombre común Nombre científico  
avetorillo común Ixobrychus minutus  
garceta común Egretta garzetta  
aguilucho lagunero occ. Circus aeruginosus  
calamón común Porphyrio porphyrio  
cigüeñuela común Himantopus himantopus  
gaviota de Audouin Larus audouinii  
charrán patinegro Sterna sandvicensis  
charrancito común Sterna albifrons  
fumarel cariblanco Chlidonias hybrida  
alcaraván común Burhinus oedicnemus  
chorlitejo patinegro Charadrius alexandrinus  
chotacabras gris Caprimulgus europaeus  
martín pescador Alcedo atthis  
carricerín real Acrocephalus melanopogon  
curruca rabilarga Sylvia undata  
  
  
Datos relevantes:  
Nidifican en la zona diversas especies de aves acuáticas incluidas en el anexo I de la Directiva.   
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
LIC de la misma denominación (ES0000211).   
Paisaje Protegido de la Desembocadura del Millars.   
Zona Húmeda Catalogada.  
  
  
4. Serra Calderona (ES0000469).  
  
Superficie: 18.777,21 ha.  
Provincias: Castellón y Valencia.  
Municipios: Albalat dels Tarongers, Algimia de Alfara, Altura, Estivella, Gilet, Gátova, Marines, Náquera, Olocau, Sagunto, Segart, Segorbe, Serra y Torres Torres.   
  
Especies de aves del anexo I de la Directiva 2009/147/CE presentes en la zona:  
  
Nombre común Nombre científico  
Culebrera europea Circaetus gallicus  
Águila real Aquila chrysaetos  
Aguililla calzada Hieraaetus pennatus  
Águila-azor perdicera Hieraaetus fasciatus  
Halcón peregrino Falco peregrinus  
Búho real Bubo bubo  
Chotacabras gris Caprimulgus europaeus  
Terrera común Calandrella brachydactyla  
Cogujada montesina Galerida theklae  
Totovía Lullula arborea  
Collalba negra Oenanthe leucura  
Curruca rabilarga Sylvia undata  
  
  
Datos relevantes:  
Nidifican en la zona diversas especies de aves rapaces con importantes poblaciones: culebrera europea, águila real, aguililla calzada, águila-azor perdicera, halcón peregrino y búho real.   
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
LIC de la misma denominación (ES5232002).   
Parque Natural de la Sierra Calderona.   
Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona.  
  
  
5. Hoces del Cabriel (ES0000472).  
  
Superficie: 31.849,52 ha.  
Provincia: Valencia.  
Municipios: Requena, Villargordo del Cabriel y Venta del Moro.  
   
Especies de aves del anexo I de la Directiva 2009/147/CE presentes en la zona:  
  
Nombre común Nombre científico  
Culebrera europea Circaetus gallicus  
Águila real Aquila chrysaetos  
Aguililla calzada Hieraaetus pennatus  
Águila-azor perdicera Hieraaetus fasciatus  
Halcón peregrino Falco peregrinus  
Alcaraván común Burhinus oedicnemus  
Búho real Bubo bubo  
Chotacabras gris Caprimulgus europaeus  
Martín pescador Alcedo atthis  
Terrera común Calandrella brachydactyla  
Cogujada montesina Galerida theklae  
Totovía Lullula arborea  
Bisbita campestre Anthus campestris  
Collalba negra Oenanthe leucura  
Curruca rabilarga Sylvia undata  
Chova piquirroja Pyrrhocorax pyrrhocorax  
  
  
Datos relevantes:  
Presencia de importantes poblaciones de aves rapaces: culebrera europea, águila real, águila-azor perdicera, aguililla calzada, halcón peregrino y búho real.   
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
LIC de la misma denominación (ES5233010) (parte del ámbito).   
Parque Natural de las Hoces del Cabriel.   
Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel.  
  
  
6. Marjal de Pego-Oliva (ES0000487).  
  
Superficie: 1.252,04 ha.  
Provincias: Alicante y Valencia.  
Municipios: Oliva y Pego.  
  
Especies de aves del anexo I de la Directiva 2009/147/CE presentes en la zona:   
  
Nombre común Nombre científico  
Avetorillo común Ixobrychus minutus  
Martinete Nycticorax nycticorax  
Garcilla cangrejera Ardeola ralloides  
Garceta común Egretta garzetta  
Garza imperial Ardea purpurea  
Morito común Plegadis falcinellus  
Flamenco común Phoenicopterus roseus  
Cerceta pardilla Marmaronetta angustirostris  
Porrón pardo Aythya nyroca  
Malvasía cabeciblanca Oxyura leucocephala  
Aguilucho lagunero occ. Circus aeruginosus  
Calamón común Porphyrio porphyrio  
Focha moruna Fulica cristata  
Cigüeñuela común Himantopus himantopus  
Avoceta común Recurvirostra avosetta  
Canastera común Glareola pratincola  
Gaviota de audouin Larus audouinii  
Pagaza piconegra Sterna nilotica  
Charrán patinegro Sterna sandvicensis  
Charrancito común Sterna albifrons  
Fumarel cariblanco Chlidonias hybrida  
Chorlitejo patinegro Charadrius alexandrinus  
Martín pescador Alcedo atthis  
Carricerín real Acrocephalus melanopogon  
  
  
Datos relevantes:  
Nidifican nueve especies de aves acuáticas del anexo I de la Directiva, entre las que destacan poblaciones de garza imperial, fumarel cariblanco, martinete común y cerceta pardilla. Importante localidad de invernada de morito común y focha moruna.  
  
Otras protecciones vigentes:  
LIC de la misma denominación (ES0000147).  
Parque Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la misma denominación.  
Zona Húmeda Catalogada.  
Sitio Ramsar.  
  
  
7. Serres de Mariola i de la Font Roja (ES0000474).  
  
Superficie: 22.952,38 ha.  
Provincias: Alicante y Valencia.  
Municipios: Agres, Alcoy, Alfafara, Banyeres de Mariola, Bocairent, Cocentaina, Ibi, Muro de Alcoy y Ontinyent.  
Especies de aves del anexo I de la Directiva 2009/147/CE presentes en la zona:  
  
Nombre común Nombre científico  
Culebrera europea Circaetus gallicus  
Águila real Aquila chrysaetos  
Aguililla calzada Hieraaetus pennatus  
Águila-azor perdicera Hieraaetus fasciatus  
Halcón peregrino Falco peregrinus  
Búho real Bubo bubo  
Chotacabras gris Caprimulgus europaeus  
Martín pescador Alcedo atthis  
Cogujada montesina Galerida theklae  
Totovía Lullula arborea  
Bisbita campestre Anthus campestris  
Collalba negra Oenanthe leucura  
Curruca rabilarga Sylvia undata  
Chova piquirroja Pyrrhocorax pyrrhocorax  
  
  
Datos relevantes:  
Alberga importantes poblaciones de aves rapaces como el buitre leonado (reintroducido), culebrera europea, águila real, águila-azor perdicera, aguililla calzada, halcón peregrino y búho real.   
  
Otras protecciones vigentes:  
LIC de la misma denominación (ES0000213).   
Parques Naturales de la Serra de Mariola y del Carrascar de la Font Roja.  
Planes de Ordenación de los Recursos Naturales de las mismas denominaciones.  
  
  
8. El Fondó d'Elx'Crevillent (ES0000484).  
  
Superficie: 2.392,18 ha.  
Provincia: Alicante.  
Municipios: Crevillent y Elche.  
  
Especies de aves del anexo I de la Directiva 2009/147/CE presentes en la zona:  
  
Nombre común Nombre científico  
Avetorillo común Ixobrychus minutus  
Martinete Nycticorax nycticorax  
Garcilla cangrejera Ardeola ralloides  
Garceta común Egretta garzetta  
Garza imperial Ardea purpurea  
Morito común Plegadis falcinellus  
Flamenco común Phoenicopterus roseus  
Cerceta pardilla Marmaronetta angustirostris  
Porrón pardo Aythya nyroca  
Malvasía cabeciblanca Oxyura leucocephala  
Aguilucho lagunero occ. Circus aeruginosus  
Aguilucho cenizo Circus pygargus  
Calamón común Porphyrio porphyrio  
Focha moruna Fulica cristata  
Cigüeñuela común Himantopus himantopus  
Avoceta común Recurvirostra avosetta  
Canastera común Glareola pratincola  
Gaviota picofina Larus genei  
Gaviota de audouin Larus audouinii  
Pagaza piconegra Sterna nilotica  
Charrán común Sterna hirundo  
Charrancito común Sterna albifrons  
Fumarel cariblanco Chlidonias hybrida  
Alcaraván común Burhinus oedicnemus  
Chorlitejo patinegro Charadrius alexandrinus  
carraca Coracias garrulus  
terrera común Calandrella brachydactyla  
carricerín real Acrocephalus melanopogon  
  
  
Datos relevantes:  
Nidifican diversas especies de acuáticas del anexo I de la Directiva. Principal área de cría en la Comunitat Valenciana de cerceta pardilla, malvasía cabeciblanca y fumarel cariblanco. Las colonias de garzas y limícolas son también importantes. Presenta la práctica totalidad de los efectivos invernantes en la Comunitat Valenciana de anátidas amenazadas como malvasía Cabeciblanca y la cerceta pardilla. Es la segunda localidad valenciana de invernada para flamenco común y avoceta común.  
  
Observaciones:  
Designada ZEPA en 1990.  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
LIC de la misma denominación (ES0000058).  
Parque Natural del Fondó.   
Zona Húmeda Catalogada.  
Sitio Ramsar.   
  
  
9. Salinas de Santa Pola (ES0000486).  
  
Superficie: 2.512,03 ha.  
Provincia: Alicante.  
Municipios: Elche y Santa Pola.  
  
Especies de aves del anexo I de la Directiva 2009/147/CE presentes en la zona:   
  
Nombre común Nombre científico  
Avetorillo común Ixobrychus minutus  
Martinete Nycticorax nycticorax  
Garcilla cangrejera Ardeola ralloides  
Garceta común Egretta garzetta  
Garza imperial Ardea purpurea  
Morito común Plegadis falcinellus  
Flamenco común Phoenicopterus roseus  
Cerceta pardilla Marmaronetta angustirostris  
Malvasía cabeciblanca Oxyura leucocephala  
Aguilucho lagunero occ. Circus aeruginosus  
Aguilucho cenizo Circus pygargus  
Calamón común Porphyrio porphyrio  
Cigüeñuela común Himantopus himantopus  
Avoceta común Recurvirostra avosetta  
Canastera común Glareola pratincola  
Gaviota picofina Larus genei  
Pagaza piconegra Sterna nilotica  
Charrán patinegro Sterna sandvicensis  
Charrán común Sterna hirundo  
Charrancito común Sterna albifrons  
Fumarel cariblanco Chlidonias hybrida  
Alcaraván común Burhinus oedicnemus  
Chorlitejo patinegro Charadrius alexandrinus  
Chotacabras gris Caprimulgus europaeus  
Carraca Coracias garrulus  
Calandria Melanocorypha calandra  
Terrera común Calandrella brachydactyla  
Totovía Lullula arborea  
Collalba negra Oenanthe leucura  
Carricerín real Acrocephalus melanopogon  
Curruca rabilarga Sylvia undata  
  
  
  
  
Datos relevantes:  
Nidifican en la zona diversas especies de aves acuáticas incluidas del anexo I de la Directiva. Es una de las principales localidades de cría en la Comunitat Valenciana de morito común, así como la más destacada para avoceta común, chorlitejo patinegro y charrancito común. Segunda localidad valenciana de cría para gaviota picofina y cerceta pardilla. Es la principal localidad valenciana de invernada para avoceta común y flamenco común, y segunda para gaviota picofina.  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
LIC de la misma denominación (ES0000120).  
Parque Natural de las Salinas de Santa Pola.   
Zona Húmeda Catalogada.   
Sitio Ramsar.  
  
  
10. Lagunas de La Mata y Torrevieja (ES0000485).  
  
Superficie: 3.731,57 ha.  
Provincia: Alicante.  
Municipios: Guardamar del Segura, Los Montesinos, Rojales y Torrevieja.  
Especies de aves del anexo I de la Directiva 2009/147/CE presentes en la zona:  
  
Nombre común Nombre científico  
Avetorillo común Ixobrychus minutus  
Garceta común Egretta garzetta  
Flamenco común Phoenicopterus roseus  
Aguilucho cenizo Circus pygargus  
Calamón común Porphyrio porphyrio  
Cigüeñuela común Himantopus himantopus  
Avoceta común Recurvirostra avosetta  
Gaviota picofina Larus genei  
Gaviota de audouin Larus audouinii  
Pagaza piconegra Sterna nilotica  
Charrán patinegro Sterna sandvicensis  
Charrán común Sterna hirundo  
Charrancito común Sterna albifrons  
Fumarel cariblanco Chlidonias hybrida  
Alcaraván común Burhinus oedicnemus  
Chorlitejo patinegro Charadrius alexandrinus  
Chotacabras gris Caprimulgus europaeus  
Carraca Coracias garrulus  
Calandria Melanocorypha calandra  
Terrera común Calandrella brachydactyla  
Cogujada montesina Galerida theklae  
Carricerín real Acrocephalus melanopogon  
Curruca rabilarga Sylvia undata  
  
  
Datos relevantes:  
Nidifican en la zona ocho especies de acuáticas incluidas en el anexo I de la Directiva, destacando como área de cría de limícolas y charranes. Representa una de las principales localidades de cría en la Comunitat Valenciana de gaviota picofina, chorlitejo patinegro y pagaza piconegra. Principal área valenciana de invernada de gaviota Picofina.  
  
Otras protecciones vigentes en la zona:  
LIC de la misma denominación (ES0000059).  
Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja.   
Zona Húmeda Catalogada.   
Sitio Ramsar.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI