Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9570, del 06-04-2023 (2023/3682)

ACORD de 31 de març de 2023, del Consell, d'aprovació de l'Agenda Urbana Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/a/2023/03/31/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9570

Data del DOGV
:   06-04-2023

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2023/3682

CVE


Data del document
:   31-03-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [problema urbà](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))
    * [política de construcció](javascript:void(0))
    * [economia urbana](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [política de l'habitatge](javascript:void(0))

ACORD de 31 de març de 2023, del Consell, d'aprovació de l'Agenda Urbana Valenciana. [2023/3682]  
L'Assemblea General de les Nacions Unides aprova el 25 de setembre de 2015 la denominada Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible, i és un dels seus principals objectius la consecució de ciutats i assentaments humans inclusius, segurs, resilients i sostenibles. Posteriorment, la mateixa assemblea aprova, el 20 d'octubre de 2016, el document final de la Conferència de les Nacions Unides sobre l'Habitatge i el Desenvolupament Urbà Sostenible (Hàbitat III) que té com a meta el desplegament dels objectius de l'Agenda 2030 per al sistema urbà, incloent-hi la Nova Agenda Urbana, també coneguda com la Declaració de Quito sobre Ciutats i Assentaments Humans Sostenibles.  
  
L'Agenda es fa ressò del gran increment de la població assentada en aglomeracions urbanes a escala global, que s'ha convertit en un procés irreversible en el qual es preveu la duplicació de la població urbana per a l'any 2050, on el seu pes pot arribar al 75 % del total de la població mundial, i aquest és un procés que s'està produint en qualsevol àmbit geogràfic planetari, tant en països desenvolupats com els de nou desenvolupament. Aquest procés de concentració de la població en grans assentaments metropolitans té evidents avantatges des del punt de vista de les denominades economies d'aglomeració i d'urbanització, així com de la concentració del talent que permeten les grans masses crítiques de població i mercats de treball amplis. Està suficientment demostrat que les majors oportunitats per a dur a terme un projecte vital, la innovació econòmica i els processos culturals i socials troben el marc idoni per al seu desenvolupament a les ciutats, però també és cert que els grans problemes ambientals i socials es troben cada vegada més relacionats amb aquest fet urbà: el canvi climàtic, els problemes de l'accés a l'habitatge, la provisió de serveis bàsics, la sobirania alimentària, la salut, la seguretat, l'educació, la desigualtat, entre altres, són grans reptes que les ciutats han de resoldre per a garantir la seua sostenibilitat i resiliència, però no solament la de les grans ciutats sinó també del conjunt planetari.  
  
  
D'altra banda, i una vegada detectats aquests grans problemes urbans, la Declaració de Quito insta els estats, regions i ciutats de tot el món a la consecució dels objectius de sostenibilitat urbana siga quina siga la seua escala territorial, per això la Comunitat Valenciana recollint aquesta proposta considera un objectiu prioritari de les seues polítiques territorials l'elaboració i aprovació d'una Agenda Urbana Valenciana orientada a la sostenibilitat urbana en les seues tres accepcions: l'econòmica, l'ambiental i la social. En aquest sentit, cal recordar que la Comunitat Valenciana és un dels territoris europeus amb major percentatge de població urbana, per damunt del 80 %, compta amb un sistema urbà molt característic que, sense negar el fet metropolità cada vegada més accentuat, es caracteritza pel manteniment d'unes ciutats mitjanes que compleixen un paper crucial per a la prestació de béns i serveis al món rural i per a la millora de l'equilibri territorial. No obstant això, és necessari remarcar que la frontera urbana rural no és nítida i existeixen realitats molt complexes que requereixen tractaments adequats, i que, a més, la ciutat és altament dependent del territori en la qual s'insereix consumint els seus recursos i, en molts casos, externalitzant els seus vectors de contaminació. En definitiva, tots aquests processos adquireixen unes característiques singulars en la Comunitat Valenciana que requereixen l'elaboració d'una agenda pròpia.  
  
Des del punt de vista econòmic l'Agenda Urbana ha de posar l'accent a les ciutats com a centres difusors de la innovació i l'atracció de talents, de l'aprofitament dels nous models econòmics i la consecució gradual de la circularitat de l'economia urbana, trencant amb models productius sostinguts en un consum excessiu de recursos del territori i la producció de residus i emissions. També s'ha de preveure aquesta activitat econòmica basada en les tecnologies de la comunicació per a millorar l'equilibri territorial i la qualitat de vida a les ciutats i dels nuclis urbans de la resta del territori valencià.  
  
Des del punt de vista de la sostenibilitat ambiental les ciutats tenen el gran repte d'afrontar el canvi climàtic a través de la implementació de polítiques que permeten potenciar els serveis ambientals de la infraestructura verda urbana, la circularitat dels processos de metabolisme urbà, el model energètic distribuït, la qualitat de l'aire i de l'aigua, la reducció de la contaminació o l'eficiència en l'ús dels recursos, tot això recolzat en l'ús de les noves tecnologies i en la potenciació d'un model de ciutat compacta basada en una densitat adequada, la mescla d'usos i l'ús de solucions i tecnologies basades en la naturalesa.  
  
Des del punt de vista social és prioritari garantir el dret a la ciutat per a tota la ciutadania a través de polítiques inclusives, d'accés a l'habitatge i als béns i serveis de la societat del benestar. El creixent procés d'urbanització mostra que la desigualtat espacial en les grans àrees metropolitanes està proliferant fins a xifres no conegudes en la societat occidental. Fins i tot les ciutats més riques i innovadores són les més desiguals. Enfront d'aquest procés és necessari situar les persones en primera línia de les polítiques urbanes, que hauran de ser integrals per a evitar unes fractures que amenacen el paper modernitzador i les condicions de convivència que han caracteritzat sempre les ciutats.  
  
En definitiva es tracta de disposar d'un instrument útil, rigorós i participatiu que determine un full de ruta, flexible però coherent, cap al futur de les nostres ciutats perquè aquestes aconseguisquen la resiliència necessària per a adaptar-se als grans reptes de futur i poder garantir la seua sostenibilitat. Aquesta agenda urbana, una vegada aprovada, ha d'inspirar el conjunt de polítiques urbanes en la Comunitat Valenciana, bé a través de plans, projectes o canvis normatius que resulten necessaris per a aconseguir els objectius que es proposen, i que han de ser independents dels cicles polítics i econòmics. Per tant, aquest document ha de ser fruit d'un consens generalitzat a qualsevol escala, i ha de reflectir les opinions i aportacions de tots els actors socials que tenen la ciutat com a àmbit de les seues decisions.  
En el marc de la legislació de la Comunitat Valenciana l'encaix d'aquesta agenda es troba en el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat mitjançant Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell. Així mateix, en la legislació en matèria d'habitatge, destacant especialment la Llei 2/2017, de 3 de febrer, de la Generalitat, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, text legal que va crear l'Observatori de l'Hàbitat i la Segregació Urbana. A més, pel caràcter participatiu i estratègic de les seues propostes aquest document s'insereix plenament en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (aprovada mitjançant Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell), la qual ja planteja objectius relacionats amb el sistema urbà valencià, el desenvolupament sostenible de les àrees urbanes més rellevants de la Comunitat, o els grans principis d'ocupació racional de sòl dels diferents nuclis urbans del territori, prioritzant les actuacions de reciclatge i regeneració urbana enfront del desenvolupament de nous sòls. Tot això sense perjudici d'altres normes sectorials que tenen el seu reflex espacial en el context urbà valencià.  
  
Per tot això, el Consell, en la seua sessió de 18 d'octubre de 2019, va acordar iniciar el procés d'elaboració i la tramitació de l'Agenda Urbana Valenciana, a partir d'uns continguts inicials previstos en l'annex I d'aquest acord, seguint el pla de participació pública definit en l'annex II del citat acord. Aquest acord va designar a la Secretària Autonòmica de Política Territorial, Urbanisme i Paisatge, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, com el departament encarregat de la coordinació i tramitació, que ha de garantir la col·laboració entre els diferents òrgans de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, i de la Vicepresidència Segona i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica.  
En l'annex I del mencionat acord del Consell es van proposar els continguts inicials del document, consistents en sis grans blocs temàtics, cadascun d'ells incloent una sèrie de continguts que reflecteixen els grans problemes i oportunitats en relació amb el futur de les ciutats de la Comunitat Valenciana. Es preveia que aquests blocs i continguts, que tenen tots ells una marcada component transversal, pogueren ser modificats com a resultat del procés de participació pública. Són els següents:  
Economia urbana: dins d'aquest bloc temàtic els continguts fan referència, entre altres aspectes, als districtes urbans d'innovació i atracció de talent, el turisme intel·ligent i sostenible, les noves tecnologies i els sectors disruptius, la creativitat i la indústria cultural, l'economia col·laborativa i la responsabilitat corporativa.  
Territori i ciutat: es fa referència, entre altres aspectes, a una nova relació entre els diferents sistemes d'assentaments urbans, l'impuls a les ciutats mitjanes i equilibri territorial, a la connectivitat ecològica i territorial, als riscos naturals i induïts incloent el canvi climàtic, i als models urbans i territorials sostenibles.  
  
Governança urbana: entre altres aspectes, aquest bloc fa referència a la transició digital i l'agilitació i simplificació administrativa, els governs en xarxa, els nous instruments financers, a la participació ciutadana i la transparència administrativa.  
Qualitat urbana i salut: els continguts fan referència, entre altres aspectes, a la resiliència i el metabolisme urbà, la sobirania alimentària, la qualitat de l'aire, de l'aigua i l'emissió de residus, l'energia distribuïda i les xarxes intel·ligents, les zones verdes i espais lliures i als ecosistemes urbans.  
Dret a la ciutat i a l'habitatge: aquest bloc fa referència a les polítiques inclusives, la millora de barris, el tractament dels espais públics, la seguretat i la justícia social i la igualtat de gènere.  
Ciutat connectada: fa referència, entre altres aspectes, al transport públic sostenible, les ciutats intel·ligents, la mobilitat com a servei, la logística urbana i la descarbonització del transport.  
D'altra banda, l'annex II del referit acord del Consell, relatiu al procés de participació pública, assenyala que, per a aconseguir la màxima legitimitat, l'Agenda Urbana Valenciana ha de sorgir de la major participació i concertació social possible. És necessari generar autèntiques infraestructures de confiança entre tots els actors econòmics i socials de la Comunitat Valenciana perquè l'Agenda siga un procés cooperatiu i codissenyat des de la base. Només d'aquesta manera aquest document, que ha d'orientar les polítiques urbanes dels pròxims anys en la Comunitat Valenciana, aconseguirà plenament els seus objectius, i on la Generalitat i el conjunt d'actors implicats a través de la confiança, la pedagogia i la innovació continuada han de convergir cap a l'establiment d'un full de ruta per a afrontar els grans desafiaments globals que troben la seua major concreció en les àrees urbanes. En aquest context descrit, de forma resumida, es va proposar el següent procés de participació pública:  
1. Presentació del procés d'elaboració de l'Agenda Urbana Valenciana: acte amb intervencions dels màxims representants polítics de la Generalitat, presentació dels objectius de l'Agenda Urbana Valenciana i amb la participació d'experts d'elevada rellevància internacional.  
  
2. Creació d'un òrgan de participació i representació política en el qual estiguen majoritàriament representats la Generalitat i els municipis de la Comunitat Valenciana, així com un registre públic d'adhesions a l'Agenda Urbana Valenciana.  
3. Jornades de participació per a cadascun dels blocs temàtics i presentació pública de la proposta de l'Agenda Urbana Valenciana, amb la intervenció d'experts dels diferents blocs de continguts. Aquestes jornades, organitzades en funció dels blocs temàtics, es van celebrar a la fi de 2022 en diferents ciutats de la Comunitat Valenciana (Alzira, la Vall d'Uixó, Elda i Alcoi), consistint en panells d'experts, tallers presencials i participació universal. Els resultats d'aquesta participació havien de servir de base per a la redacció del document.  
  
4. Exposició pública de la proposta de l'Agenda Urbana Valenciana, per un termini no menor a dos mesos i en el qual es podran formular suggeriments, propostes i al·legacions. Aquesta exposició pública va ser anunciada en el DOGV núm. 9512 de 16.01.2023, finalitzant el seu termini el 17.03.2023. Es va rebre participació de la Direcció General d'Urbanisme, aportant suggeriments referits als diversos blocs que componen l'Agenda Urbana Valenciana, així com remarcant la idoneïtat d'optar per una Agenda Rural i Urbana Valenciana donades les característiques singulars dels municipis localitzats en zones rurals; i del sindicat Comissions Obreres del País Valencià, considerant la necessitat de donar més rellevància a l'acord econòmic i social «Alcem-nos», la transició ecològica i energètica justa i solidària i la lluita contra la pobresa energètica.  
5. Incorporació del procés de participació pública i redacció del document final que se sotmetrà a l'aprovació del Consell. Prèviament a l'aprovació del Consell l'òrgan de participació validarà el document final.  
6. Aprovació de l'Agenda Urbana Valenciana per Acord del Consell, donant compte a les Corts dels continguts i l'abast d'aquest.  
  
D'altra banda, la part expositiva de l'acord del Consell de 18 d'octubre de 2019 també indica que, una vegada aprovada l'Agenda Urbana Valenciana pel Consell, es tramitarà com una actualització de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana segons la directriu 8 de la mencionada norma, i serà incorporada a aquest instrument, la qual cosa facilitarà l'aplicació dels seus principis i criteris en el dia a dia dels plans, programes o projectes que tinguen a les ciutats com a receptor de les seues propostes.  
Obra en l'expedient informe de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori, de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, de data 22 de març de 2023, justificatiu de la metodologia participativa utilitzada en l'elaboració de l'Agenda Urbana Valenciana, així com memòries justificativa i econòmica de data 23 de març de 2023. Així mateix, encara que no resulte preceptiu, s'han emés des de la mateixa unitat administrativa informes d'impacte de gènere i en la infància, adolescència i família.  
En conseqüència, d'acord amb l'article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, i a proposta conjunta del vicepresident segon i conseller d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica i de la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, el Consell, amb la deliberació prèvia, en la reunió de 31 de març 2023,  
  
  
  
ACORDA  
  
Primer  
L'aprovació del document final de l'Agenda Urbana Valenciana, que podrà consultar-se en el portal web de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, a través de la següent ruta: Inici > Planificació territorial i infraestructura verda > Planificació estratègica > Agenda Urbana Valenciana.  
  
Segon  
Publicar l'acord en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Tercer  
Donar compte del seu abast i contingut a les Corts.  
  
Contra el present acord, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, recurs de reposició davant l'òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de conformitat amb el que preveuen els articles 123 i 124, en relació amb l'article 30, de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques; o bé recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en els articles 10 i 46 i següents de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa; tot això sense perjudici de l'exercici de qualsevol altra via que s'estime oportuna.  
  
  
València, 31 de març de 2023  
  
La consellera secretaria,  
AITANA MAS MAS



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9570, del 06-04-2023 (2023/3682)

ACUERDO de 31 de marzo de 2023, del Consell, de aprobación de la Agenda Urbana Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/a/2023/03/31/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   9570

Fecha DOGV
:   06-04-2023

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2023/3682

CVE


Fecha del documento
:   31-03-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [problema urbano](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))
    * [política de construcción](javascript:void(0))
    * [economía urbana](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [política de la vivienda](javascript:void(0))

ACUERDO de 31 de marzo de 2023, del Consell, de aprobación de la Agenda Urbana Valenciana. [2023/3682]  
La Asamblea General de las Naciones Unidas aprueba el 25 de septiembre de 2015 la denominada Agenda 2030 para el Desarrollo Sostenible, siendo uno de sus principales objetivos la consecución de ciudades y asentamientos humanos inclusivos, seguros, resilientes y sostenibles. Posteriormente, la misma asamblea aprueba, el 20 de octubre de 2016, el documento final de la Conferencia de las Naciones Unidas sobre la Vivienda y el Desarrollo Urbano Sostenible (Hábitat III) que tiene como meta el desarrollo de los objetivos de la Agenda 2030 para el sistema urbano, incluyendo la Nueva Agenda Urbana, también conocida como la Declaración de Quito sobre Ciudades y Asentamientos Humanos Sostenibles.  
La Agenda se hace eco del gran incremento de la población asentada en aglomeraciones urbanas a escala global, que se ha convertido en un proceso irreversible en el que se prevé la duplicación de la población urbana para el año 2050, donde su peso puede llegar al 75 % del total de la población mundial, y este es un proceso que se está produciendo en cualquier ámbito geográfico planetario, tanto en países desarrollados como en los de nuevo desarrollo. Este proceso de concentración de la población en grandes asentamientos metropolitanos tiene evidentes ventajas desde el punto de vista de las denominadas economías de aglomeración y de urbanización, así como de la concentración del talento que permiten las grandes masas críticas de población y mercados de trabajo amplios. Está suficientemente demostrado que las mayores oportunidades para llevar a cabo un proyecto vital, la innovación económica y los procesos culturales y sociales encuentran el marco idóneo para su desarrollo en las ciudades, pero también es cierto que los grandes problemas ambientales y sociales se encuentren cada vez más relacionados con este hecho urbano: el cambio climático, los problemas del acceso a la vivienda, la provisión de servicios básicos, la soberanía alimentaria, la salud, la seguridad, la educación, la desigualdad, entre otras, son grandes retos que las ciudades tienen que resolver para garantizar su sostenibilidad y resiliencia, pero no solo la de las grandes ciudades sino también del conjunto planetario.  
Por otro lado, y una vez detectados estos grandes problemas urbanos, la propia Declaración de Quito insta a los estados, regiones y ciudades de todo el mundo a la consecución de los objetivos de sostenibilidad urbana sea cual sea su escala territorial, por eso la Comunitat Valenciana recogiendo esta propuesta considera un objetivo prioritario de sus políticas territoriales la elaboración y aprobación de una Agenda Urbana Valenciana orientada a la sostenibilidad urbana en sus tres acepciones: la económica, la ambiental y la social. En este sentido, hay que recordar que la Comunitat Valenciana es uno de los territorios europeos con mayor porcentaje de población urbana, por encima del 80 %, cuenta con un sistema urbano muy característico que, sin negar el hecho metropolitano cada vez más acentuado, se caracteriza por el mantenimiento de unas ciudades medianas que cumplen un papel crucial para la prestación de bienes y servicios al mundo rural y para la mejora del equilibrio territorial. Sin embargo, es necesario remarcar que la frontera urbano-rural no es nítida y existen realidades muy complejas que requieren tratamientos adecuados, y que, además, la ciudad es altamente dependiente del territorio en la cual se inserta consumiendo sus recursos y, en muchos casos, externalizando sus vectores de contaminación. En definitiva, todos estos procesos adquieren unas características singulares en la Comunitat Valenciana que requieren de la elaboración de una agenda propia.  
Desde el punto de vista económico, la Agenda Urbana tiene que hacer hincapié en las ciudades como centros difusores de la innovación y la atracción de talentos, del aprovechamiento de los nuevos modelos económicos y la consecución gradual de la circularidad de la economía urbana, rompiendo con modelos productivos sostenidos en un consumo excesivo de recursos del territorio y la producción de residuos y emisiones. También se tiene que prever esta actividad económica basada en las tecnologías de la comunicación para mejorar el equilibrio territorial y la calidad de vida en las ciudades y de los cascos urbanos del resto del territorio valenciano.  
Desde el punto de vista de la sostenibilidad ambiental las ciudades tienen el gran reto de afrontar el cambio climático a través de la implementación de políticas que permiten potenciar los servicios ambientales de la infraestructura verde urbana, la circularidad de los procesos de metabolismo urbano, el modelo energético distribuido, la calidad del aire y del agua, la reducción de la contaminación o la eficiencia en el uso de los recursos, todo esto apoyado en el uso de las nuevas tecnologías y en la potenciación de un modelo de ciudad compacta basada en una densidad adecuada, la mezcla de usos y el uso de soluciones y tecnologías basadas en la naturaleza.  
Desde el punto de vista social es prioritario garantizar el derecho en la ciudad para toda la ciudadanía a través de políticas inclusivas, de acceso a la vivienda y a los bienes y servicios de la sociedad del bienestar. El creciente proceso de urbanización muestra que la desigualdad espacial en las grandes áreas metropolitanas está proliferando hasta cifras no conocidas en la sociedad occidental. Incluso las ciudades más ricas e innovadoras son las más desiguales. Frente a este proceso es necesario situar las personas en primera línea de las políticas urbanas, que deberán ser integrales para evitar unas fracturas que amenazan el papel modernizador y las condiciones de convivencia que han caracterizado siempre las ciudades.  
En definitiva, se trata de disponer de un instrumento útil, riguroso y participativo que determino una hoja de ruta, flexible pero coherente, hacia el futuro de nuestras ciudades porque estas consigan la resiliencia necesaria para adaptarse a los grandes retos de futuro y poder garantizar su sostenibilidad. Esta Agenda Urbana, una vez aprobada, tiene que inspirar el conjunto de políticas urbanas en la Comunitat Valenciana, bien a través de planes, proyectos o cambios normativos que resultan necesarios para conseguir los objetivos que se proponen, y que tienen que ser independientes de los ciclos políticos y económicos. Por lo tanto, este documento tiene que ser fruto de un consenso generalizado en cualquier escala, y tiene que reflejar las opiniones y aportaciones de todos los actores sociales que tienen la ciudad como ámbito de sus decisiones.  
En el marco de la legislación de la Comunitat Valenciana la ensambladura de esta agenda se encuentra en el texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado mediante Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell. Así mismo, en la legislación en materia de vivienda, destacando especialmente la Ley 2/2017, de 3 de febrero, de la Generalitat, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana, texto legal que creó el Observatorio del Hábitat y la Segregación Urbana. Además, por el carácter participativo y estratégico de sus propuestas este documento se inserta plenamente en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (aprobada mediante Decreto 1/2011, de 13 de enero, del Consell), la cual ya plantea objetivos relacionados con el sistema urbano valenciano, el desarrollo sostenible de las áreas urbanas más relevantes de la Comunitat, o los grandes principios de ocupación racional de suelo de los diferentes cascos urbanos del territorio, priorizando las actuaciones de reciclaje y regeneración urbana frente al desarrollo de nuevos suelos. Todo esto sin perjuicio otras normas sectoriales que tienen su reflejo espacial en el contexto urbano valenciano.  
Por todo esto, el Consell, en su sesión de 18 de octubre de 2019, acordó iniciar el proceso de elaboración y la tramitación de la Agenda Urbana Valenciana, a partir de unos contenidos iniciales previstos en el anexo I de este acuerdo, siguiendo el plan de participación pública definido en el anexo II del citado acuerdo. Este acuerdo designó a la Secretaría Autonómica de Política Territorial, Urbanismo y Paisaje, de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, como el departamento encargado de la coordinación y tramitación, que tiene que garantizar la colaboración entre los diferentes órganos de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, y de la Vicepresidencia Segunda y Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática.  
En el anexo I del citado acuerdo del Consell se propusieron los contenidos iniciales del documento, consistentes en seis grandes bloques temáticos, cada uno de ellos incluyendo una serie de contenidos que reflejan los grandes problemas y oportunidades en relación con el futuro de las ciudades de la Comunitat Valenciana. Se preveía que estos bloques y contenidos, que tienen todos ellos un marcado componente transversal, pudieron ser modificados como resultado del proceso de participación pública. Son los siguientes:  
Economía urbana: dentro de este bloque temático los contenidos hacen referencia, entre otros aspectos, a los distritos urbanos de innovación y atracción de talento, el turismo inteligente y sostenible, las nuevas tecnologías y los sectores disruptivos, la creatividad y la industria cultural, la economía colaborativa y la responsabilidad corporativa.  
Territorio y ciudad: se hace referencia, entre otros aspectos, a una nueva relación entre los diferentes sistemas de asentamientos urbanos, el impulso en las ciudades medianas y equilibrio territorial, a la conectividad ecológica y territorial, a los riesgos naturales e inducidos incluyendo el cambio climático, y en los modelos urbanos y territoriales sostenibles.  
Gobernanza urbana: entre otros aspectos, este bloque hace referencia a la transición digital y la agilización y simplificación administrativa, los gobiernos en red, los nuevos instrumentos financieros, a la participación ciudadana y la transparencia administrativa.  
Calidad urbana y salud: los contenidos hacen referencia, entre otros aspectos, a la resiliencia y el metabolismo urbano, la soberanía alimentaria, la calidad del aire, del agua y la emisión de residuos, la energía distribuida y las redes inteligentes, las zonas verdes y espacios libres y a los ecosistemas urbanos.  
Derecho en la ciudad y a la vivienda: este bloque hace referencia a las políticas inclusivas, la mejora de barrios, el tratamiento de los espacios públicos, la seguridad y la justicia social y la igualdad de género.  
Ciudad conectada: hace referencia, entre otros aspectos, al transporte público sostenible, las ciudades inteligentes, la movilidad como servicio, la logística urbana y la descarbonización del transporte.  
Por otro lado, el anexo II del referido acuerdo del Consell, relativo al proceso de participación pública, señala que, para conseguir la máxima legitimidad, la Agenda Urbana Valenciana tiene que surgir de la mayor participación y concertación social posible. Es necesario generar auténticas infraestructuras de confianza entre todos los actores económicos y sociales de la Comunitat Valenciana para que la Agenda sea un proceso cooperativo y diseñado desde la base. Solo de este modo este documento, que tiene que orientar las políticas urbanas de los próximos años en la Comunitat Valenciana, conseguirá plenamente sus objetivos, y donde la Generalitat y el conjunto de actores implicados a través de la confianza, la pedagogía y la innovación continuada tienen que converger hacia el establecimiento de una hoja de ruta para afrontar los grandes desafíos globales que encuentran su mayor concreción en las áreas urbanas. En este contexto descrito, de forma resumida, se propuso el siguiente proceso de participación pública:  
1. Presentación del proceso de elaboración de la Agenda Urbana Valenciana: acto con intervenciones de los máximos representantes políticos de la Generalitat, presentación de los objetivos de la Agenda Urbana Valenciana y con la participación de expertos de elevada relevancia internacional.  
2. Creación de un órgano de participación y representación política en el que estén mayoritariamente representados la Generalitat y los municipios de la Comunitat Valenciana, así como un registro público de adhesiones a la Agenda Urbana Valenciana.  
3. Jornadas de participación para cada uno de los bloques temáticos y presentación pública de la propuesta de la Agenda Urbana Valenciana, con la intervención de expertos de los diferentes bloques de contenidos. Estas jornadas, organizadas en función de los bloques temáticos, se celebraron a finales de 2022 en diferentes ciudades de la Comunitat Valenciana (Alzira, la Vall d'Uixó, Elda y Alcoy), consistiendo en paneles de expertos, talleres presenciales y participación universal. Los resultados de esta participación tenían que servir de base para la redacción del documento.  
4. Exposición pública de la propuesta de la Agenda Urbana Valenciana, por un plazo no menor a dos meses y en el que se podrán formular sugerencias, propuestas y alegaciones. Esta exposición pública fue anunciada en el DOGV número 9512 de 16 de enero de 2023, finalizando su plazo el 17 de marzo de 2023. Se recibió participación de la Dirección General de Urbanismo, aportando sugerencias referidas a los varios bloques que componen la Agenda Urbana Valenciana, así como remarcando la idoneidad de optar por una Agenda Rural y Urbana Valenciana dadas las características singulares de los municipios localizados en zonas rurales; y del sindicado Comisiones Obreras del País Valencià, considerando la necesidad de dar más relevancia en el acuerdo económico y social «Alcem-nos», la transición ecológica y energética justa y solidaria y la lucha contra la pobreza energética.  
5. Incorporación del proceso de participación pública y redacción del documento final que se someterá a la aprobación del Consell. Previamente a la aprobación del Consell el órgano de participación validará el documento final.  
6. Aprobación de la Agenda Urbana Valenciana por Acuerdo del Consell, dando cuenta a las Cortes de los contenidos y el alcance de este.  
Por otro lado, la parte expositiva del acuerdo del Consell de 18 de octubre de 2019 también indica que, una vez aprobada la Agenda Urbana Valenciana por el Consell, se tramitará como una actualización de la Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana según la directriz 8 de la citada norma, y será incorporada a este instrumento, lo cual facilitará la aplicación de sus principios y criterios en el día a día de los planes, programas o proyectos que tengan en las ciudades como receptor de sus propuestas.  
Obra en el expediente un informe de la Subdirección General de Ordenación del Territorio, de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, de fecha 22 de marzo de 2023, justificativo de la metodología participativa utilizada en la elaboración de la Agenda Urbana Valenciana, así como memorias justificativa y económica de fecha 23 de marzo de 2023. Así mismo, aunque no resulte preceptivo, se han emitido desde la misma unidad administrativa informes de impacto de género y en la infancia, adolescencia y familia.  
En consecuencia, de acuerdo con el artículo 28.c de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, y a propuesta conjunta del vicepresidente segundo y conseller de Vivienda y Arquitectura Bioclimática y de la consellera de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, el Consell, previa deliberación, en la reunión de 31 de marzo de 2023,  
  
  
ACUERDA  
  
Primero  
La aprobación del documento final de la Agenda Urbana Valenciana, que podrá consultarse en el portal web de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, a través de la siguiente ruta: Inicio > Planificación territorial e infraestructura verde > Planificación estratégica > Agenda Urbana Valenciana.  
  
Segundo  
Publicar el acuerdo en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Tercero  
Dar cuenta de su alcance y contenido a las Corts.  
  
Contra el presente acuerdo, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer, potestativamente, un recurso de reposición ante el órgano que ha dictado el acto, en el plazo de un mes desde el día siguiente a su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de conformidad con el que prevén los artículos 123 y 124, en relación con el artículo 30, de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas; o bien un recurso contencioso-administrativo ante la Sala de lo Contencioso Administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente a su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, en conformidad con lo dispuesto en los artículos 10 y 46 y siguientes de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa; todo ello sin perjuicio del ejercicio de cualquier otra vía que se estime oportuna.  
  
València, 31 de marzo de 2023  
  
La consellera secretaria,  
AITANA MAS MAS



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI