Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4427, del 28-01-2003 (2003/747)

DECRET 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2003/01/21/4/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4427

Data del DOGV
:   28-01-2003

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2003/747

CVE


Data del document
:   21-01-2003

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca. [2003/747]
  
El Parc Natural del Prat de Cabanes'Torreblanca és la zona humida més important de la província de Castelló, al mateix temps que un dels hàbitats humits menys alterats de la Comunitat Valenciana. Es tracta d'un prat pantanós separat del mar per una restinga de graves, exemple singular d'aiguamoll en avançat estat de rebliment natural. Les seues especials característiques paisatgístiques, geològiques i ecològiques li confereixen un gran valor en el context del patrimoni natural valencià.
  
En particular, la importància de la seua fauna i la seua flora està reconeguda a escala mundial amb la inclusió de l'espai en la Llista d'Aiguamolls d'Importància Internacional, per raó de la Convenció sobre els Aiguamolls (Ramsar, 1971).
  
L'espai també està declarat Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA), d'acord amb la Directiva 79/409/CEE, relativa a la Conservació de les Aus Silvestres.
  
Així mateix, el parc natural figura en la Llista de Llocs d'Interés Comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, aprovada per l'Acord de 10 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat, per raó de la Directiva 92/43CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres.
  
D'altra banda, tot el Prat està inclòs en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell de la Generalitat.
  
L'espai destaca, així mateix, com a exemple rellevant d'ús sostenible dels recursos naturals. L'activitat minera centrada en l'extracció de torba, la ramaderia extensiva i l'agricultura, es practiquen en forma ordenada i compatible amb la conservació del valuós patrimoni natural.
  
Convé destacar, així mateix, el notable potencial del parc natural per a l'ús públic, en termes d'investigació, estudi, ensenyament i gaudi ordenat del medi.
  
La declaració del Prat com a espai natural protegit data de l'any 1988, amb la promulgació del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat, de Declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes-Torreblanca, modificat posteriorment pel Decret 264/1994, de 20 de desembre, del Consell de la Generalitat. Ambdues normes van ser aprovades per raó de la llavors vigent Llei 5/1988, de 24 de juny, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regulen els Paratges Naturals de la Comunitat Valenciana. L'esmentat paratge natural va ser reclassificat a parc natural per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Esta Llei 11/1994 estableix, en l'article 37, la figura del pla rector d'ús i gestió com regulador de les activitats directament lligades a l'espai protegit i, en particular, de la investigació, l'ús sostenible i la conservació dels valors ambientals. Ara bé, esta mateixa llei establix en l'article 31 que l'ordenació dels parcs naturals exigirà l'aprovació prèvia d'un pla d'ordenació dels recursos naturals, el qual haurà de fixar el marc per a la gestió de l'espai protegit.
  
El llarg període transcorregut sense instrument de gestió específic per al parc des de la declaració de l'espai natural protegit el 1988, va aconsellar la màxima celeritat en la tramitació d'este. De fet, determinades mesures gestores, necessàries per a assegurar la conservació del medi i l'ús sostenible dels recursos ambientals, vénen condicionades o supeditades en el decret de règim jurídic de l'espai protegit a les determinacions del Pla Rector d'Ús i Gestió.
  
Es dóna este cas, en particular, per a les mesures gestores necessàries per a adequar l'ús públic ordenat del medi a les activitats permeses d'ús dels recursos naturals, principalment en relació amb la ramaderia i la mineria de torba. En estes condicions la gestió ordinària del parc natural va estar sotmesa a limitacions importants fins a l'aprovació d'este pla, que tendien a incrementar-se al mateix ritme que ho fa la demanda d'ús públic en els espais naturals de la Comunitat Valenciana. Les activitats de conservació i investigació dels valors naturals tampoc disposaven fins al moment d'un marc definit per a la seua execució, situació que haguera donat lloc a un progressiu deteriorament dels valors naturals i de la qualitat del parc com a recurs científic. D'altra banda, l'absència d'instrument gestor era incongruent amb la rellevància mediambiental del parc en l'àmbit internacional.
  
Atesos els antecedents indicats, es va imposar com evident la necessitat d'elaborar i aprovar un pla rector d'ús i gestió en el termini més curt possible, considerant-se que la demora inevitable per a la prèvia aprovació d'un Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals no responia als requeriments actuals de la gestió del parc natural. Per este motiu s'ha considerat convenient, i encara necessari atenent les raons d'oportunitat abans indicades, elaborar i aprovar un instrument d'ordenació i gestió únic, que conjugue en un mateix document el marc d'ordenació donat pel Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i els criteris de gestió que, en desenvolupament d'este, estableix el pla rector d'ús i gestió. Este doble caràcter ve reflectit en el mateix títol del document: Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca. La conjugació entre estos dos instruments d'ordenació i gestió ve facilitada per la coincidència d'àmbits territorials, ja que, una vegada estudiades les característiques físiconaturals, territorials i administratives de la zona, s'ha optat per un únic àmbit d'aplicació per a estos.
  
D'acord amb això, el Pla conté tota la documentació requerida per als plans d'ordenació dels recursos naturals i per als plans rectors d'ús i gestió en els articles 34 i 39, respectivament, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, com també l'especificada per al pla rector d'ús i gestió de l'espai protegit en l'article 5 del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat, de Declaració de Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes-Torreblanca, modificat pel Decret 264/1994, de 20 de desembre.
  
La necessària protecció perimetral requerida pel parc com a zona humida queda garantida per la creació, de conformitat amb l'article 29 de la citada Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'una àrea d'esmorteïment d'impactes del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, destinada a la prevenció o minimització de possibles impactes ambientals procedents de l'entorn. Este esmorteïment s'estableix mitjançant una sèrie de mesures sectorials destinades a regular, específicament, determinades activitats en l'entorn del parc que es consideren rellevants per a la qualitat ambiental d'este, sense que esta regulació constituïsca una ampliació del territori afectat pel règim de protecció del parc natural. Esta solució, d'altra banda, coincideix quant a objectius generals amb el criteri adoptat en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, el qual considera una conca d'afecció en un perímetre de 500 metres al voltant de les zones humides catalogades.
  
El projecte de pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió ha sigut objecte, durant els anys 2001 i 2002, d'un període de consultes als distints organismes i entitats relacionats amb la gestió de l'espai protegit, i ha sigut presentat en particular a les corporacions locals afectades territorialment i a la Junta Rectora del parc natural. Posteriorment, el projecte va ser sotmés a informació pública durant un mes, a partir del 6 de juny de 2002, per raó de l'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la mateixa data. Finalment, el Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient va emetre dictamen favorable sobre el projecte el dia 30 d'octubre de 2002.
  
Per tant, s'ha efectuat per complet la tramitació administrativa prevista en l'esmentada Llei 11/1994, de 27 de desembre, per als instruments d'ordenació i gestió dels espais naturals protegits, després de l'aprovació definitiva prèvia d'estos.
  
Per esta raó, a proposta del conseller de Medi Ambient i després de la deliberació del Govern Valencià, en la reunió del dia 21 de gener de 2003,
  
DECRETE
  
Article únic
  
1. En compliment del que disposa els articles 32 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'aprova definitivament el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.
  
2. Com a annex I al present decret es recull la part normativa del pla.
  
3. Com a annex II al present decret es recull la zonificació gràfica.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
Es faculta el conseller de Medi Ambient, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa el present decret.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El present decret entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 21 de gener de 2003.
  
El president de la Generalitat Valenciana,
  
JOSÉ LUIS OLIVAS MARTÍNEZ
  
El conseller de Medi Ambient,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANNEX I
  
NORMATIVA DEL PLA D'ORDENACIÓ DELS RECURSOS NATURALS I RECTOR D'ÚS I GESTIÓ DEL PARC NATURAL DEL PRAT DE CABANES'TORREBLANCA
  
TÍTOL I
  
DISPOSICIONS GENERALS
  
Article 1. Naturalesa i finalitat del pla
  
1. El present Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes'Torreblanca, es redacta a l'empara dels articles 32 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i d'acord amb el que estableix l'article 5 del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes'Torreblanca, modificat pel Decret 264/1994, de 20 de desembre.
  
2. Així mateix, este pla és conforme amb les disposicions addicionals primera i segona de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, les quals estableixen la reclassificació a parc natural de l'espai natural protegit denominat, fins al moment de l'entrada en vigor de la llei esmentada, Paratge Natural de la Comunitat València del Prat de Cabanes'Torreblanca.
  
3. El pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió constitueix el marc d'ordenació del territori i els recursos naturals de l'espai protegit, dins del qual s'executaran les activitats directament relacionades amb la gestió del parc natural i, en particular, la protecció, la conservació, la millora, l'estudi, l'ensenyança, el gaudi ordenat i l'ús i aprofitament sostenibles dels valors ambientals.
  
4. El contingut i l'abast genèrics del pla responen a les determinacions dels articles 34 i 39 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, com també al que estableix l'article 5 del Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes'Torreblanca, modificat pel Decret 264/1994, de 20 de desembre.
  
Article 2. Efectes i interpretació del pla
  
1. De conformitat amb el que disposen els articles 35 i 40 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, este pla serà obligatori i executiu en tot el que afecte a la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge i els recursos naturals, prevalent sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física. La seua aprovació portarà aparellada la revisió d'ofici dels plans territorials o sectorials incompatibles amb este.
  
2. Els planejaments urbanístics municipals afectats per este pla s'adaptaran a este en les seues previsions en la següent revisió dels mateixos. En tant no es produïsca esta revisió, prevaldran les determinacions d'este pla sobre el planejament urbanístic, excepte en aquelles determinacions d'este últim que impliquen un nivell de protecció més alt sobre els valors ambientals i culturals que les corresponents del pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió.
  
3. Les determinacions d'este pla s'interpretaran segons el sentit propi de la matèria que es tracte, tenint en compte la finalitat global i els objectius del parc natural. En cas de dubte, prevaldrà la interpretació que implique un nivell de protecció més alt dels valors ambientals i culturals.
  
4. En cas de contradicció entre el text i la cartografia del pla, prevaldrà el primer sobre la segona, excepte quan la interpretació derivada dels plans vinga recolzada també per altres parts del document del pla d'ordenació dels recursos naturals i rector d'ús i gestió, de forma que quede patent l'existència d'un error material en el text.
  
Article 3. Tramitació, vigència i revisió
  
1. Este pla, una vegada tramitat d'acord amb que estableixen els articles 36 i 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'aprovarà mitjançant un decret del Consell de la Generalitat.
  
2. Les determinacions del pla entraran en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i es mantindran vigents mentre que no es revise el pla.
  
3. La vigència del present pla és de vuit anys, comptadors a partir de la data de la seua aprovació. Transcorregut este termini podrà revisar-se.
  
4. Si transcorregut el període de vigència establit en l'apartat anterior, no s'ha tramitat la revisió del present pla, les previsions normatives contingudes en este tindran, cautelarment, vigència fins al moment de l'aprovació definitiva de la revisió del pla.
  
5. No es considerarà revisió del pla l'alteració dels límits de les zones d'ordenació establides en la cartografia de zonificació, sempre que esta alteració comporte un increment de les condicions de protecció dels valors ambientals o culturals.
  
6. La revisió o modificació de les determinacions contingudes en este pla podran dur-se a terme en qualsevol moment, després de l'informe previ de la Junta Rectora del parc, seguint els tràmits i procediments legalment establits per a l'aprovació del pla.
  
Article 4. Règim d'infraccions i sancions
  
Les infraccions al règim establit en les presents normes tindran la consideració d'infracció administrativa, i s'hi aplicarà el règim jurídic previst en els articles 52 a 60 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, com també el procediment aplicador de sancions establit en virtut del Reial Decret 1398/1993, de 4 d'agost, pel qual s'aprova el reglament per a l'exercici de la potestat aplicadora de sancions. Tot això, sense perjudici de l'aplicació d'altres disposicions que, en funció de la naturalesa dels fets o del bé afectat, puguen resultar així mateix d'aplicació.
  
Article 5. Indemnitzacions
  
Les eventuals limitacions a l'ús dels béns que es deriven com a conseqüència de l'aprovació del present pla, donaran lloc a indemnització quan concórreguen simultàniament els requisits establits en l'article 20.2 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 6. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
  
Les presents normes estableixen, en els seus corresponents apartats, les actuacions que hauran de ser sotmeses al procediment d'avaluació o estimació d'impacte ambiental amb caràcter addicional a les previstes en el règim ordinari establit per a tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana per la legislació sectorial autonòmica.
  
Article 7. Autoritzacions
  
1. La present normativa especifica, en les seues normes generals i normes particulars, les actuacions, plans i projectes l'execució de les quals requereix autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
2. Així mateix, esta normativa determina les actuacions, plans i projectes que, estant subjectes a llicència municipal o a autorització per l'administració sectorial competent, requereixen informe previ de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi. Este informe serà requisit imprescindible per a l'atorgament de la corresponent llicència o autorització.
  
3. Els requisits establits en els apartats 1 i 2 d'este article s'estableixen sense perjudici de les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats.
  
4. Les sol·licituds d'autorització hauran de presentar-se acompanyades de la documentació següent:
  
- Identificació del sol·licitant.
  
- Descripció detallada de l'actuació, incloent característiques tècniques i període d'execució d'esta.
  
- Efectes previstos sobre els valors ambientals i culturals del parc, com també sobre l'ambient socioeconòmic.
  
- Pla o croquis de localització de l'activitat.
  
- Projecte o memòria tècnica quan corresponga.
  
5. Les autoritzacions expedides per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi especificaran les condicions que haurà de complir l'execució de l'activitat per a ajustar-se al règim d'ordenació i gestió vigent en el parc.
  
6. La denegació d'autorització impedeix la realització de qualsevol activitat, projecte o actuació, però la seua obtenció no eximeix del compliment de la resta de la normativa sectorial aplicable.
  
7. Les persones que executen sobre el terreny les activitats autoritzades, estaran obligades a portar còpia de l'autorització mentre duren els treballs, i mostrar-la al personal del parc quan els siga sol·licitada. En cas de realitzar treballs sense portar còpia de l'autorització, es podran paralitzar les actuacions fins que els responsables demostren posseir autorització, presentant còpia d'esta.
  
Article 8. Àmbit territorial del pla
  
1. El present pla s'aplicarà en l'àmbit territorial del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, la delimitació del qual figura en el Decret 264/1994, de 20 de desembre, del Consell de la Generalitat, de modificació del Decret 188/1988, de 12 de desembre, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes-Torreblanca.
  
2. Les determinacions del pla s'estenen així mateix, en aquells aspectes sectorials que específicament s'hi indiquen, a la zona d'esmorteïment d'impactes establida per este pla.
  
TÍTOL II
  
ORDENACIÓ DELS RECURSOS NATURALS
  
Secció primera
  
Normes de protecció dels recursos ambientals
  
Article 9. Protecció dels recursos edàfics i geològics
  
1. Objectius i directrius d'ordenació:
  
a) En matèria de protecció dels recursos edàfics i geològics, són objectius d'este pla:
  
- Evitar la pèrdua dels recursos edàfics i geològics.
  
- Conservar i mantenir els sòls.
  
- Recuperar les àrees degradades per activitats extractives.
  
- Harmonitzar la utilització racional dels recursos geològics amb la protecció de la naturalesa.
  
b) D'acord amb els citats objectius s'estableixen les següents directrius d'ordenació:
  
- Es consideraran prioritàries per a la seua regeneració aquelles àrees els sòls de les quals es troben alterats, degradats o contaminats a causa de l'activitat a què hagen sigut sotmesos.
  
- Es potenciarà l'aprofitament didàctic i científic enfront de qualsevol altre tipus d'aprofitament econòmic.
  
2. Amb caràcter general queda prohibida, en l'àmbit del parc natural, qualsevol activitat o actuació que comporte l'alteració, degradació o pèrdua del sòl, com també les que impliquen una alteració de les seues qualitats. No tindran esta consideració les labors de preparació i condicionament dels terrenys subjectes a l'aprofitament agrari en les actuals zones de cultiu i les relacionades amb l'extracció de torba, en les àrees delimitades a l'efecte.
  
3. En el parc natural queda prohibida la rompuda de terrenys amb vegetació natural per a l'establiment de noves àrees de cultiu.
  
4. Tant en el parc natural com en la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, queda prohibit l'abocament, abandó o l'acumulació de tota classe de residus sòlids.
  
Article 10. Protecció dels recursos hídrics i dels llits
  
1. Objectius i directrius d'ordenació:
  
a) En matèria de protecció dels recursos hídrics i dels llits, són objectius d'este pla:
  
- Reservar els recursos hídrics del parc.
  
- Aconseguir i mantenir un adequat nivell de qualitat de les aigües superficials, evitant qualsevol actuació o abocament que puga ser causa de la seua degradació. En particular, seran objecte d'especial seguiment i control els següents punts d'abocament al medi hídric del Prat: estació depuradora d'aigües residuals de la Ribera de Cabanes i càmping de Torrenostra.
  
- Impedir l'acumulació o abocament de compostos tòxics o perillosos en el subsòl, capaços de contaminar les aigües subterrànies.
  
- Regular els aprofitaments i les captacions d'aigües per a contribuir a aconseguir l'adequada protecció ambiental.
  
b) Les directrius d'ordenació dels recursos hídrics i els llits del parc natural seran, amb caràcter general, les establides pel vigent pla hidrològic de la conca del Xúquer per al conjunt de la dita conca, amb l'objectiu genèric d'incrementar la disponibilitat dels recursos, protegir la seua qualitat, economitzar-ne l'ús i racionalitzar els seus usos en harmonia amb el medi ambient i els altres recursos naturals.
  
2. Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat i a disminuir la quantitat de les aigües en l'àmbit del parc i la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, i també aquelles obres i infraestructures que alteren el flux hídric o comporten un maneig abusiu d'este i dels seus recursos naturals, excepte les actuacions necessàries per a millorar la qualitat de les aigües.
  
3. Queda prohibit l'abocament directe o indirecte al medi hídric i al subsòl, tant en l'àmbit del parc com en la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, d'aigües residuals sense depurar. El tractament d'aigües residuals en les instal·lacions de sanejament i depuració, tant públiques com privades, que hi haja o puguen establir-se en estos àmbits, haurà d'adaptar-se a les condicions de qualitat de l'efluent exigides per a les zones sensibles considerades en el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües.
  
4. Els abocaments d'aigües residuals depurades, amb independència de les seues característiques fisicoquímiques, requeriran per a realitzar-se, addicionalment a la preceptiva autorització per part de l'organisme de conca, d'autorització expressa expedida per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, la qual estarà condicionada, com a mínim, al fet que es garantisquen els nivells de qualitat de l'efluent indicats en l'apartat anterior.
  
5. La Conselleria de Medi Ambient durà a terme un control de la qualitat de les aigües, per mitjà d'anàlisi periòdica d'acord amb l'Ordre de 16 de desembre de 1988, del Ministeri d'Obres Públiques i Urbanisme, sobre mètode i freqüències d'anàlisi o inspecció de les aigües continentals que requereixen protecció i millora per al desenvolupament de la vida piscícola.
  
6. Queda prohibida l'obertura de nous pous o captacions d'aigua tant en l'àmbit del parc com en la seua àrea d'esmorteïment d'impactes.
  
7. Es mantindran en bon estat els llits i marges dels cursos d'aigües, de forma que les aigües circulen sense dificultat.
  
8. En l'àmbit del parc natural i en la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, queda prohibida la utilització d'herbicides per a l'eliminació de canyís i altres espècies vegetals en els marges de séquies i canals.
  
9. Les activitats de desbrossament i poda de marges de séquies i canals es realitzaran, en l'àmbit del parc natural, amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient, la qual establirà les dates oportunes per a la seua realització, que s'haurà d'adaptar-se en qualsevol cas al període comprés entre el 15 d'agost i el 30 de gener.
  
10. Amb caràcter general es prohibeix en l'àmbit del parc natural el recobriment amb obra de fàbrica de canals i séquies, tant en els marges com en la sols dels mateixos, havent de mantenir les condicions naturals dels llits, pels seus efectes beneficiosos sobre la vegetació i fauna associada i per la seua influència en el règim hidrològic de la zona humida.
  
11. Com a excepció a la norma indicada en l'apartat anterior, la Conselleria de Medi Ambient podrà autoritzar, en el cas d'existir un alt risc de desbordament en algun tram de séquia o canal, determinades obres de canalització i de nou dimensionament de les conduccions que incloguen obra de fàbrica. Estes actuacions quedaran subjectes al procediment d'estimació d'impacte ambiental, hauran de cenyir-se als trams de llit imprescindibles per a prevenir els riscs advertits i no podran afectar els fons dels llits. Els projectes preveuran, a més de les condicions exigides per a qualsevol actuació sobre canals, els aspectes següents:
  
a) Estudi de les necessitats que motiven l'obra.
  
b) Dimensionament del llit.
  
c) Mesures necessàries per a facilitar l'eixida de la fauna de l'interior dels llits.
  
12. En l'àmbit del parc natural queda prohibida la navegació amb embarcacions amb motor forabord o sense, incloent els aerolliscadors i la pràctica del surf de vela, que no estiga relacionada amb la gestió del parc, els servicis d'emergència o els usos dels recursos naturals autoritzats en l'espai protegit. En particular, està autoritzada la navegació de les embarcacions utilitzades per a l'accés als llocs de caça d'aus aquàtiques, les quals hauran de ser retirades del parc una vegada acabada la temporada de caça.
  
13. Es prohibeix el bany en les basses resultants de l'activitat extractiva de torba.
  
14. Les goles, canals de desguàs de la zona humida al mar, queden subjectes a especial protecció a fi de garantir la seua important funció ecològica com a via de comunicació entre estos dos àmbits aquàtics i, en especial, per a garantir el trànsit natural de les espècies faunístiques eurihalines entre el medi marí i el medi aquàtic continental. En relació amb això s'estableix el següent:
  
a) Amb caràcter general, queda prohibida qualsevol tipus d'actuació i, en particular, els abocaments sòlids o líquids, que poden afectar negativament la qualitat del medi hídric i dels fons, tant en les goles com en l'àmbit marítim relacionat amb estes. Serà d'aplicació, respecte al dit front marítim del parc natural, la declaració de zona sensible efectuada per l'Ordre de 30 d'agost de 2002, de les conselleries de Medi Ambient i d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual es declaren zones sensibles en les aigües marítimes de l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
  
b) Queden prohibides les operacions que impliquen el tancament total de les goles, tant permanent com temporal, de forma que s'impedisca per estes el lliure i normal trànsit de la fauna aquàtica entre el mar i el medi hídric del prat.
  
c) Qualsevol tipus d'actuació sobre els marges, els fons o el medi aquàtic de les goles haurà de ser autoritzada prèviament per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
Article 11. Protecció de la flora i la vegetació
  
1. Objectius i directrius d'ordenació:
  
a) En matèria de protecció de la flora i la vegetació, són objectius d'este pla:
  
- Preservar la diversitat genètica del patrimoni natural, garantint la conservació de les espècies de la flora silvestre i formacions vegetals, en especial les autòctones, entenent com tals aquelles espècies, subespècies o varietats que han pertangut històricament a la flora del parc natural.
  
- Conservar els hàbitats naturals i ecosistemes.
  
- Recuperar les espècies amenaçades i els seus hàbitats.
  
- Afavorir el desenvolupament i l'equilibri dels ecosistemes naturals i seminaturals, conservant la capacitat evolutiva dels mateixos.
  
b) D'acord amb els esmentats objectius s'estableixen les següents directrius d'ordenació:
  
- El fi dels treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal serà la formació i potenciació de les comunitats vegetals pròpies del parc.
  
- Els treballs de restauració de la coberta aniran encaminats a la conservació i regeneració de les formacions i requeriran informe previ de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi. Este informe contindrà, almenys, els aspectes següents:
  
- Medi físic: litologia, geomorfologia, sòl, tendències erosives, clima.
  
- Medi biològic: sèrie o sèries de vegetació present, estat dinàmic de l'ecosistema, formacions presents, fauna associada, usos presents.
  
- Proposta d'actuació: preparació del terreny, espècies seleccionades, calendari d'execució, plec de prescripcions tècniques, fitxa d'avaluació de l'impacte ambiental estimat, programa de vigilància i seguiment.
  
- Els treballs de regeneració i potenciació de la coberta vegetal hauran de quedar integrats en el paisatge natural circumdant.
  
- Tindran consideració d'espècies aptes per a regeneració de la coberta vegetal totes aquelles herbàcies arbustives i arbòries que, pertanyents a les formacions naturals, contribuïsquen a accelerar el dinamisme progressiu de les formacions vegetals, assegurant la conservació del sòl i dels recursos genètics de la vegetació.
  
- S'establirà un programa d'eliminació progressiva d'espècies exòtiques.
  
2. S'exclouen de les presents normes les espècies i formacions vegetals lligades a les activitats agràries, incloent les espècies nitròfiles que acompanyen als cultius i els seus marges amb vegetació adventícia i les formacions ruderals i nitròfiles que colonitzen vials, cunetes, erms i altres àrees antropitzades.
  
3. La protecció de les formacions vegetals silvestres s'estén tant a la integritat de les plantes individuals que constitueixen les associacions vegetals com a l'estructura i composició florística d'estes últimes.
  
4. Amb l'excepció indicada en l'apartat següent d'este article, es prohibeix en l'àmbit del parc, excepte en l'interior de les parcel·les cultivades de l'àrea d'usos compatibles i en l'àrea de servicis, la tala, sega i recol·lecció de plantes o parts de plantes silvestres, com també de les seues llavors i fruits, sense autorització expressa de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, la qual establirà les condicions específiques per a l'actuació.
  
5. Podrà autoritzar-se en tot el parc natural el desbrossament i la poda de les formacions vegetals pròpies dels marges de camins, séquies i canals, tant ruderals com palustres, practicats d'acord amb els usos tradicionals i d'acord amb les especificacions que figuraran en les corresponents autoritzacions. Les intervencions sobre la vegetació de marges de cursos d'aigua hauran d'adaptar-se, així mateix, a les especificacions que estableix l'article 10 d'estes normes sobre protecció dels llits i els seus marges.
  
6. En particular, hauran de ser objecte d'autorització prèvia per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, les intervencions sobre la vegetació que promoguen les societats de caçadors per a afavorir la presència d'aus aquàtiques cinegètiques. Esta autorització contindrà els requisits mínims per a impedir el deteriorament de formacions vegetals i hàbitats d'interés, podent denegar-se quan, a criteri de la citada Direcció General, la proposta d'actuació no garantisca prou la preservació dels mateixos, o bé no especifique mesures correctores suficients. Tals actuacions, en qualsevol cas, hauran de realitzar-se entre l'1 d'agost i el 30 de gener.
  
7. Així mateix, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi podrà autoritzar la crema i sega de determinades àrees de vegetació herbàcia amb finalitat de gestió sostenible dels pasts aprofitats en l'activitat ramadera autoritzada. Estes actuacions s'executaran sota el seguiment del personal d'esta direcció general, d'acord amb les especificacions que figuren en les corresponents autoritzacions i, amb caràcter general per a evitar danys a les comunitats faunístiques en època de cria, dins del període comprés entre l'1 d'octubre i el 30 de gener.
  
8. En l'àmbit del parc natural queda prohibida la crema de vegetació amb finalitat distinta a la prevista en l'apartat anterior, amb l'excepció d'eventuals cremes que la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi puga promoure per a la conservació i millora de les comunitats de flora i fauna silvestres, en el marc dels programes de gestió del parc.
  
9. En l'àmbit del parc natural queda prohibida la introducció d'espècies no autòctones de flora, excepte en l'àrea d'usos compatibles i en l'àrea de servicis.
  
10. En particular, tant en el parc com en la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, el cultiu de plantes d'interés cinegètic i l'encebat a gra de les aus de caça, hauran de ser prèviament autoritzats per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, figurant en les autoritzacions les espècies vegetals permeses i les condicions requerides per a l'execució d'estes actuacions.
  
11. La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi efectuarà una labor d'assessorament a les administracions locals i als particulars per a l'enjardinament de les zones verdes tocant al parc o incloses en este, en relació amb les espècies vegetals recomanades per a evitar el risc de proliferació d'espècies exòtiques amb elevat poder colonitzador.
  
Article 12. Protecció de la fauna
  
1. Objectius i directrius d'ordenació:
  
a) En matèria de protecció de la fauna són objectius d'este pla:
  
- Preservar la diversitat genètica del patrimoni natural, garantint la conservació de les espècies de la fauna silvestre, en especial les autòctones, entenent-se com tals aquelles espècies, subespècies o varietats que han pertangut històricament a la fauna del parc natural.
  
- Conservar els hàbitats naturals i els ecosistemes, afavorint el seu desenvolupament, equilibri natural i capacitat evolutiva.
  
- Recuperar les espècies faunístiques amenaçades i els seus hàbitats.
  
b) D'acord amb els citats objectius s'estableixen les següents directrius d'ordenació:
  
- Les actuacions de gestió del parc natural donaran preferència a les mesures de conservació i preservació en l'hàbitat natural de cada espècie, considerant la possibilitat d'establir mesures complementàries fora d'este.
  
- Queda prohibida en el parc natural i la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, amb qualsevol finalitat fins i tot cinegètica o piscícola, la introducció d'individus d'espècies, subespècies o races geogràfiques distintes de les autòctones. S'exceptuen únicament els supòsits d'activitats d'aqüicultura extensiva que puguen autoritzar-se per raó de l'article 10 d'estes normes.
  
- Les actuacions de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi afavoriran prioritàriament les espècies i subespècies animals rares, endèmiques i amenaçades.
  
- Per a la conservació de la fauna, les actuacions sobre la coberta vegetal tendiran a afavorir les condicions per a la reproducció, criança o permanència de les distintes espècies.
  
2. Amb caràcter general, i sense perjudici del que estableix respecte d'això en la legislació sectorial sobre fauna i flora silvestres, no es permeten en l'àmbit del parc natural i en la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o deteriorament irreversibles de poblacions o elements de la fauna silvestre. La prohibició s'estén a les activitats que puguen alterar o destruir els hàbitats de les espècies, com també els enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna tals com nius, caus i dormidors, com també les goles de comunicació de la zona humida amb el mar.
  
3. En particular, a fi de protegir la fauna silvestre es prohibeix en l'àmbit del parc natural i en la seua àrea d'esmorteïment d'impactes:
  
a) La destrucció, mort, deteriorament, recol·lecció, comerç, captura en viu, possessió o exposició d'animals vius o les seues restes que es troben protegits per la legislació sectorial vigent i per les presents normes.
  
b) La introducció de qualsevol espècie animal no autòctona amb qualsevol finalitat, incloses la cinegètica i piscícola.
  
c) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.
  
d) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
  
e) La destrucció dels hàbitats faunístics existents en el parc i, en particular, la realització d'activitats que comporten una recessió o degradació de les zones humides o aigües continentals com aterraments, drenatges, explotació no autoritzada dels aqüífers o modificacions no autoritzades en el règim d'aigües.
  
4. La caça i captura d'espècies animals amb finalitat cinegètica haurà de respectar les determinacions per a esta activitat contingudes en el present pla.
  
5. El desenvolupament d'activitats de caràcter científic que necessiten parar trampes, capturar o manipular espècies animals, en l'àmbit del parc natural, haurà de disposar de l'autorització expressa de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi. Esta activitat haurà d'estar supervisada pel personal d'esta direcció general, i els investigadors estan obligats a comunicar amb antelació els llocs i dates de la posada de trampes, el marcatge i la manipulació, incloent recerques i visites a nius.
  
6. Tota introducció o reintroducció d'espècies faunístiques autòctones, com també els eventuals reforçaments de poblacions d'espècies existents en el parc en l'actualitat, hauran de disposar de l'autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi. L'autorització estarà supeditada a la presentació d'un pla que haurà de contenir, com a mínim, un inventari ambiental de base i una justificació respecte de l'espècie que s'ha de reintroduir, establint així mateix les característiques de l'espècie, el calendari d'introducció, la qualificació del personal encarregat de l'execució i programa de seguiment. Estes activitats hauran de ser supervisades directament pel personal de l'indicada direcció general, amb este fi els promotors hauran de comunicar amb antelació la data d'execució.
  
Article 13. Protecció del paisatge
  
1. Objectius i directrius d'ordenació:
  
a) En matèria de protecció del paisatge són objectius d'este pla:
  
- Evitar o minimitzar els impactes paisatgístics produïts per les activitats que es pretenguen realitzar en el parc i la seua àrea d'esmorteïment d'impactes.
  
- Recuperar les característiques paisatgístiques de les zones degradades per activitats exercides en el passat.
  
- Preservar i millorar la diversitat paisatgística existent en el parc natural i la seua àrea d'esmorteïment d'impactes.
  
b) D'acord amb els citats objectius s'establixen les següents directrius d'ordenació:
  
- En les àrees en què es produïsquen danys en el paisatge per la construcció d'infraestructures, la pressió antròpica o altres raons, s'aplicaran mesures de regeneració i restauració que poden incloure, si cal, restriccions a l'ús públic i als aprofitaments.
  
- Es consideraran els valors paisatgístics i ambientals de les diferents àrees del parc natural i la seua àrea d'esmorteïment d'impactes a l'hora d'establir els criteris d'ubicació dels elements publicitaris i informatius.
  
- La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, dins dels programes d'actuació per a la gestió de l'espai protegit, podrà establir mesures específiques de protecció paisatgística complementàries o addicionals a les previstes en este pla, atenent l'interés paisatgístic de determinades zones o a circumstàncies sobrevingudes en l'àmbit territorial del pla.
  
2. En l'àmbit del parc natural queda prohibida, amb caràcter general, la instal·lació de tanques publicitàries, cartells o qualsevol tipus d'estructura amb fins publicitaris. S'exceptuen de la prohibició els plafons o cartells informatius de caràcter institucional que es consideren necessaris per a l'adequada gestió de l'espai protegit, els quals hauran d'adequar-se i integrar-se a la tipologia paisatgística del prat.
  
Article 14. Protecció de la costa
  
1. Objectius i directrius d'ordenació:
  
a) En matèria de protecció de la costa són objectius d'este pla:
  
- Conservar i mantenir la diversitat de recursos físicobiòtics i paisatgístics lligats als ecosistemes litorals del parc natural.
  
- Contribuir a la recuperació de les àrees degradades provocades per les activitats exercides en estos ambients.
  
- Aconseguir i mantenir un adequat nivell de qualitat del litoral evitant qualsevol actuació que puga ser causa de la seua degradació.
  
- Assegurar la compatibilitat de l'aprofitament sostingut dels recursos del litoral amb el manteniment dels seus recursos.
  
- Prevenir els possibles impactes negatius sobre el medi marítim confrontant al parc natural, a conseqüència d'activitats realitzades en l'àmbit territorial d'este pla.
  
b)D'acord amb els objectius esmentats, s'estableixen les següents directrius d'ordenació:
  
- La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi prendrà les mesures oportunes per a protegir les comunitats vegetals i faunístiques costaneres enfront dels tractaments higiènics de platges i la neteja d'estes per qualsevol mitjà.
  
- Es prendran les mesures oportunes per a evitar la pressió excessiva pel trànsit de persones en els accessos a platges d'ús públic, per mitjà de l'establiment de passos estructurats per a evitar afeccions disperses i incontrolades, la determinació de la capacitat de càrrega de la superfície útil per al bany i la fixació de característiques adequades en la ubicació, dimensions i mecanismes de control de les àrees destinades a aparcament i servicis, assegurant així mateix una correcta dotació d'equipaments higienicosanitaris i d'ús públic.
  
2. Amb caràcter general, queda prohibit tot tipus de construcció en el domini públic maritimoterrestre. Les excepcions a esta prohibició només podran venir determinades pel que estableix al respecte la Llei de Costes.
  
3. La neteja de platges i de la franja costera no podrà realitzar-se per mitjans mecànics, i estaran permesos únicament els tractaments manuals respectuosos amb els hàbitats naturals, prestant-se una especial atenció i cura a les zones considerades com d'especial interés per a la seua protecció per part de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
4. Les obres de regeneració de les formacions dunars incloses en l'àmbit del parc natural estaran subjectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i el Decret 162/1992, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la llei indicada.
  
5. De conformitat amb el que estableixen les normes particulars d'este pla, article 29, es prohibeix la circulació de tota classe de vehicles de motor, excepte els relacionats amb els servicis de vigilància i emergència i els expressament autoritzats per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, en tot l'àmbit del cordó dunar litoral i, en particular, en el camí ramader denominat assagador del Mar en tot el seu recorregut pel parc natural.
  
6. Es prohibeix tot tipus d'extracció d'àrids del cordó dunar litoral, tant arenes com graves.
  
7. Es prohibeix l'alteració de l'estructura o destrucció de les comunitats vegetals costeres psammofiles, típiques de platges, dunes i cordons de graves, com també de la seua fauna associada.
  
Secció Segona
  
Regulació d'Activitats
  
Article 15. Normes sobre les activitats extractives
  
1. En l'àmbit del parc natural, com en la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, únicament es permeten les explotacions mineres a cel obert que estiguen degudament autoritzades en el moment de l'entrada en vigor d'este.
  
2. Les explotacions mineres que es troben en activitat en el moment de l'entrada en vigor d'este pla, hauran d'adequar les seues activitats extractives als corresponents plans de restauració, d'acord amb el que disposa la legislació sectorial i, específicament, el Reial Decret 2994/1982, sobre restauració de l'espai natural afectat per activitats mineres.
  
3. El pla de restauració presentat pel titular de l'aprofitament o explotació haurà de preveure les condicions generals que per a esta activitat s'estableixen en este pla.
  
4. Els titulars de les concessions administratives per a l'extracció de torbes que en el moment de l'entrada en vigor d'este pla no estiguen en règim d'explotació, podran iniciar este règim, sense perjudici de les preceptives autoritzacions sectorials, sempre que asseguren prèviament les condicions necessàries per a la seua adequació als fins de protecció i conservació establits pel present pla. En particular, amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència d'activitat i explotació es requerirà l'informe favorable i vinculant de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, el qual podrà establir les condicions particulars a què haurà de sotmetre's l'explotació.
  
5. Les concessions mineres per a extracció de torbes en l'àmbit del parc natural, quedaran subjectes a les següents condicions generals d'explotació:
  
a) Queda prohibida l'explotació de torbes a una distància inferior a 200 metres del límit del domini públic marítimoterrestre.
  
b) Queda limitada l'explotació total anual a una hectàrea/any per màquina utilitzada per a l'extracció de torba, amb un màxim de dues màquines treballant durant el mateix període de temps.
  
c) S'haurà de deixar una àmplia zona sense explotar que circumde les basses resultants de l'extracció, la qual no serà inferior a vint metres, en aquells sectors que limiten amb camins transitats o terrenys cultivats.
  
d) L'explotació d'una concessió, en aquelles zones que mantenen una bona representació de la vegetació característica de l'espai natural a criteri de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, haurà de preservar un sector verge d'extensió no inferior al trenta per cent de la concessió que s'ha d'explotar, i estes zones s'han d'especificar en una planimetria adequada que serà supervisada per l'esmentada direcció general.
  
e) Les basses resultants de l'explotació minera hauran de complir els requisits següents:
  
- Extensió mínima de dues hectàrees.
  
- Perímetre irregular que afavorisca una important extensió de vora.
  
- Talussos de pendents suaus.
  
- Creació d'illes amb superfícies mínimes de cinquanta metres quadrats.
  
f) Finalitzada l'activitat extractiva en una zona, s'haurà de retirar tot tipus de restes relacionades amb l'activitat i alienes a l'ecosistema natural, tant materials com infraestructura utilitzada.
  
6. La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi intensificarà els mecanismes de control per al compliment dels plans de restauració dels espais alterats per l'activitat minera a cel obert.
  
7. L'incompliment de les condicions reflectides en les concessions mineres o en les autoritzacions pertinents, comportarà l'inici de l'expedient de caducitat de l'autorització o concessió corresponent, de conformitat amb els articles 83 i següents de la Llei 22/1973, de Mines.
  
8. Tal com s'estableix com a directriu en l'article 9 d'estes normes, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi considerarà prioritàries per a la seua regeneració i restauració aquelles àrees que hagen sigut objecte d'explotació minera, amb la finalitat de contribuir a la diversificació dels ambients i ecosistemes del parc natural.
  
Article 16. Activitats agrícoles
  
1. És objectiu d'este pla fer compatibles l'aprofitament dels recursos agrícoles i la conservació dels valors ambientals, especialment la coberta vegetal, el sòl, la fauna i els recursos hídrics. Per tant, la utilització del sòl amb fins agrícoles haurà d'orientar-se cap al manteniment del potencial biològic i la preservació i manteniment de la capacitat productiva dels ecosistemes propis de l'espai protegit.
  
2. Es consideren pràctiques agrícoles compatibles amb els objectius del parc natural, les activitats relacionades directament amb l'explotació econòmica dels recursos vegetals que actualment es realitzen en aquelles àrees de l'espai protegit en què expressament són autoritzades per les normes particulars d'este pla.
  
3. Queden prohibides en el parc natural noves transformacions de terreny destinades a usos agrícoles, com també la posada en cultiu de parcel·les agrícoles que, en el moment de l'entrada en vigor d'este pla, hagen romàs abandonades o improductives.
  
4. La crema de restes agrícoles, en l'àmbit del parc natural i en la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, queda subjecta a autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, la qual fixarà les condicions en què esta podrà realitzar-se de conformitat amb la legislació sectorial vigent, sense perjudici d'altres autoritzacions sectorials o municipals que siguen necessàries.
  
5. Queda prohibida la construcció, en l'àmbit del parc natural, de qualsevol tipus de construcció o edificació amb finalitat agrícola, com també la instal·lació d'hivernacles i estructures semblants fins i tot de caràcter temporal.
  
6. L'ús de productes fitosanitaris quedarà regulat pels plans sectorials que se li apliquen, d'acord amb els períodes, dosi, limitacions i condicionants establits per l'organisme competent i a les determinacions establides en el present pla. Amb caràcter general es prohibeix, en el parc natural i en l'àrea d'esmorteïment d'impactes, l'ús de productes fitosanitaris de categoria C, d'acord amb l'Ordre del Ministeri d'Agricultura, de 4 de desembre de 1975, per la qual es reglamenta l'ús de productes fitosanitaris per a prevenir danys a la fauna terrestre i aqüícola en les zones humides.
  
7. La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi promourà una política d'adquisició de terrenys de vocació agrícola, amb la finalitat d'incorporar-los, després de la realització de les actuacions necessàries de restauració, al patrimoni ecològic del parc.
  
Article 17. Activitats ramaderes
  
1. És objectiu d'este pla compaginar l'aprofitament dels recursos ramaders amb la conservació dels valors ambientals i el normal compliment de les activitats d'ús públic ordenat del medi. Sense perjudici de la futura elaboració del pla tècnic d'aprofitament ramader a què es refereix l'apartat 6 d'este article, l'activitat ramadera ordenada es considera, en principi, ús compatible amb els objectius de conservació del parc natural.
  
2. Es permet en el parc únicament l'activitat ramadera extensiva de vaquí i oví, amb les condicions i limitacions que estableix este pla. En particular, la càrrega ramadera pasturant atendrà, com a factor primordial limitant, la conservació i el manteniment dels sòls enfront de l'erosió, i també l'equilibri amb la fauna salvatge i amb el medi vegetal.
  
3. Tant en l'àmbit del parc com en la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, no es permet la implantació d'activitats ramaderes intensives en règim d'estabulació.
  
4. En l'àmbit del parc queden prohibits els closos, les tanques, les construccions i, en general, les instal·lacions ramaderes de qualsevol tipus. Queden excloses d'esta prohibició les instal·lacions com ara closos auxiliars i altres, que la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi puga promoure o autoritzar amb la finalitat de fer compatible l'activitat ramadera amb la gestió del parc natural i, en particular, amb l'ús públic dels valors ambientals.
  
5. La crema de formacions vegetals herbàcies com a mètode de gestió de pasts s'ajustarà, en l'àmbit del parc i en l'àrea d'esmorteïment d'impactes, a les determinacions que l'article 11 d'esta normativa estableix amb finalitat de protecció de la flora i la vegetació, sense perjudici de les disposicions addicionals que en el seu dia establisca el pla tècnic d'aprofitament ramader.
  
6. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb l'informe favorable previ de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi i en col·laboració amb esta última, redactarà i aprovarà un pla tècnic d'aprofitament ramader del Parc Natural del Prat de Cabanes'Torreblanca. Este pla haurà de preveure, com a mínim, les determinacions següents:
  
- Delimitació d'àrees fitades per a l'activitat ramadera.
  
- Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
  
- Criteris sobre la gestió de les espècies farratgeres.
  
- Règim de rotació de l'activitat entre les distintes zones ramaderes.
  
7. Durant el període transitori des de l'entrada en vigor d'este pla fins a l'aprovació del citat pla tècnic d'aprofitament ramader, per a evitar que l'activitat ramadera puga provocar determinats impactes negatius sobre el medi, o interferir en algun moment el normal compliment de les activitats d'ús públic ordenat del parc, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi supeditarà qualsevol autorització d'aprofitament ramader al compliment de les determinacions següents:
  
a) Les sol·licituds d'autorització han de preveure, com a mínim:
  
- La determinació del tipus de maneig que es farà del bestiar.
  
- El detall de les actuacions que s'han de realitzar sobre el medi físic: labors mecàniques que s'han de fer i maneig de l'aigua, entre altres.
  
- L'avaluació de les repercussions de les activitats proposades sobre la vegetació.
  
- L'estimació de les possibles repercussions de l'activitat sobre l'ús públic del medi en el parc.
  
b) El càlcul de l'aprofitament de la superfície dedicada al pasturatge tindrà en compte les premisses següents:
  
- La classe de bestiar elegit no ha de comportar cap perill per a la preservació i el normal desenvolupament de la vegetació pròpia de la zona.
  
- El nombre de caps de bestiar ha de ser tal que puguen alimentar-se durant el temps de permanència, i este no ha de prolongar-se més enllà d'allò necessari perquè el bestiar consumisca la producció estacional de pasts.
  
- En calcular la càrrega ramadera, es tindrà en compte la presència d'espècies de la fauna silvestres cinegètiques i no cinegètiques.
  
8. Sense perjudici del que estableix l'apartat anterior, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, dins de les activitats ordinàries de gestió del parc natural i, en particular, amb caràcter cautelar durant l'esmentat període transitori fins a l'aprovació del pla tècnic d'aprofitament ramader del parc, podrà imposar les condicions i limitacions a l'activitat ramadera que calguen per a una adequada conservació dels valors ambientals de l'espai protegit, com també per a assegurar el normal acompliment de les activitats d'ús públic ordenat del parc. Estes condicions i limitacions s'establiran pel temps i en l'àmbit imprescindibles a la seua finalitat.
  
Article 18. Activitat cinegètica
  
1. En matèria cinegètica és objectiu d'este pla compaginar l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics amb les finalitats de protecció, conservació, estudi, ensenyança i gaudi ordenat dels valors ambientals del parc natural.
  
2. L'activitat cinegètica en el parc s'haurà d'adaptar als períodes i condicions determinats per la legislació sectorial específica, com també a les determinacions establides en el present pla.
  
3. La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi establirà les mesures oportunes per a evitar que, durant l'exercici de la caça, es produïsquen danys, molèsties o alteracions a les poblacions d'espècies faunístiques no cinegètiques i, especialment, a les poblacions d'espècies protegides, rares o amenaçades. Estes mesures, així mateix, hauran d'assegurar el normal exercici de les activitats d'ús públic ordenat del parc en els terrenys cinegètics compatibles amb estes.
  
4. Els plans tècnics d'aprofitament cinegètic hauran de preveure com a mínim les següents determinacions, entre altres que s'establiran en el moment de la seua elaboració:
  
a) Els seus objectius i fins seran acords amb l'objectiu genèric definit en l'apartat 1 d'este article.
  
b) Els plans tècnics d'aprofitament cinegètic dels vedats afectats territorialment pel parc, s'elaboraran i tramitaran en forma coordinada, i constituiran un marc unitari d'ordenació i gestió. D'esta manera, el parc natural es considerarà una mateixa unitat bioecològica com a zona humida, a la qual correspondrà una gestió cinegètica coordinada en tot el seu àmbit.
  
c) S'establirà la prohibició de caça en mitja veda i la captura d'aus fringíl·lides.
  
d) S'efectuarà una ordenació individualitzada de les següents modalitats de caça practicades en els vedats: caça des de lloc fix per a anàtides i caça amb gos i al bot, tant amb armes com sense armes, per a altres aus aquàtiques. Esta ordenació no implica la separació espacial d'ambdues modalitats dins dels vedats.
  
e) Les actuals reserves de caça dels vedats hauran de remodelar-se, per a fer-les més acords amb els objectius i iniciatives que este pla preveu sobre conservació dels valors naturals i ús públic ordenat del medi. Amb este respecte, i com a determinació mínima entre altres possibles adequacions, hauran de considerar-se com a reserva de caça les dues àrees destinades a equipaments educatius en el parc, ubicades respectivament en una part de la zona de basses resultants de l'extracció de torba confrontant al nucli urbà de Torrenostra (Torreblanca) i en l'extrem sud del parc natural (Cabanes). Estes zones estan grafiades en el títol IV d'este pla «Directrius per a l'execució del pla», secció segona, apartat IV «subprograma d'ús públic».
  
5. La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi incentivarà l'agrupació dels vedats de caça d'aquàtiques existents en l'àmbit del parc, com a mitjà de racionalitzar l'actual gestió individual d'estos.
  
6. La pràctica cinegètica en l'àmbit del parc es permet, com a màxim, durant dos dies no consecutius a la setmana.
  
7. Les actuacions de millora de les espècies cinegètiques que afecten al parc natural o a la seua àrea d'esmorteïment, podran preveure's conjuntament amb els plans d'aprofitament cinegètic dels vedats o per separat d'estos, i hauran de disposar de l'autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, com també de la conformitat prèvia dels propietaris dels terrenys afectats.
  
8. En l'àmbit del parc natural i la seua àrea d'esmorteïment d'impactes, no es permeten les activitats de tir al plat ni de tir a espècies cinegètiques de solta.
  
Article 19. Activitats piscícoles
  
1. L'activitat pesquera, tant de caràcter professional com esportiu, està permesa en l'àmbit del parc natural i en l'àrea d'esmorteïment d'impactes, i quedarà regulada per estes normes i per la normativa sectorial aplicable.
  
2. Sense perjudici de les pertinents autoritzacions sectorials, les activitats de pesca comercial de l'angula hauran de ser prèviament autoritzades per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, el personal de la qual supervisarà l'execució d'estes. L'autorització es concedirà sempre que no hi haja risc de deterioració dels valors ambientals del Prat, a criteri de l'esmentada direcció general.
  
3. La pesca esportiva es permet únicament amb canya, i queda subjecta en l'àmbit de parc natural a les següents determinacions, addicionals a l'esmentada normativa sectorial:
  
a) No es permet la pesca des d'una hora després de la posada del sol fins una hora abans de la seua eixida, tant en aigües continentals com en la costa.
  
b) No es permet la pesca fora de les zones d'accés permés al públic: aigües continentals i marítimes situades al costat dels camins d'accés autoritzat al públic. El trànsit i l'estada de pescadors queda subjecta a les limitacions que estableixen les normes particulars d'este pla amb caràcter general per al trànsit de persones i vehicles pel parc natural.
  
c) No es permeten, tant en les aigües continentals com marítimes, les competicions de pesca esportiva.
  
4. En l'àmbit del parc natural no es permeten altres modalitats d'activitat pesquera, tant comercial com esportiva, que les previstes expressament en este article.
  
5. Queda prohibida la instal·lació de piscifactories en l'àmbit del parc natural, entenent-se per tals aquelles destinades a la cria astacícola i piscícola de caràcter intensiu o semiintensiu, amb fins comercials, la producció de la qual iguale o supere els 500 quilograms per hectàrea i any d'animals vius.
  
6. Així mateix, queda prohibit en el parc natural qualsevol tipus d'activitat d'aqüicultura que, amb independència de la seua producció potencial estimada, necessite la realització d'algun tipus d'obra civil.
  
7. La implantació d'activitats d'aqüicultura extensiva, entenent-se per tals les no-prohibides pels apartats 5 i 6 d'este article, requerirà l'autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi. Esta autorització quedarà supeditada a la garantia d'innocuïtat de les activitats sobre els ecosistemes i ambients protegits.
  
Article 20. Règim urbanístic i edificació
  
1. Tot el sòl inclòs en parc natural queda classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, de conformitat amb el que disposa l'article 3 del Decret 264/1994, de 20 de desembre, del Consell de la Generalitat, de modificació del Decret 188/1988, de 12 de desembre, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes'Torreblanca.
  
2. El planejament urbanístic municipal que, amb posterioritat a l'entrada en vigor d'este pla, s'aprove en els municipis de Cabanes i Torreblanca, haurà d'incorporar les determinacions d'este pla pel que fa a la classificació del sòl i règim de protecció dels recursos naturals.
  
3. De conformitat amb el que estableix la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, l'aprovació d'este pla portarà aparellada la revisió d'ofici dels planejaments urbanístics dels municipis afectats territorialment pel parc natural, en aquells aspectes que resulten incompatibles amb les determinacions d'este pla.
  
4. Amb caràcter general, en l'àmbit del parc natural no es permet l'edificació de nova planta amb finalitat residencial, industrial, de servicis, agrícola, ramadera, piscícola, cinegètica i minera. S'exclouen d'esta limitació les edificacions i instal·lacions que promoga o autoritze la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi per a la gestió del parc o l'ús públic ordenat del medi.
  
5. Les construccions i edificacions actualment existents en el parc a l'entrada en vigor del present pla, que manquen de les corresponents llicències municipals, seran considerades a efectes urbanístics com fora d'ordenació.
  
Article 21. Infraestructures
  
1. Amb caràcter general, en l'àmbit del parc natural es prohibeix la instal·lació, amb qualsevol finalitat, de noves infraestructures no vinculades directament a la normal execució de la mineria de torba, de l'activitat agrícola, de les activitats permeses en l'àrea de servicis, de la gestió del parc i de l'ús públic autoritzat del medi.
  
2. Respecte a l'ús públic, es permet expressament la instal·lació, per iniciativa o per autorització de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, de les infraestructures i els equipaments següents:
  
- Barreres reguladores de la circulació de vehicles i persones.
  
- Senyalitzacions informatives i reguladores.
  
- Passos entre canals i passarel·les sobre làmines d'aigua.
  
- Tanques auxiliars sobre camins o recintes.
  
- En general, tot tipus d'equipaments destinats a fer compatibles els aprofitaments autoritzats, ramaders, extractius, cinegètics i altres, amb les activitats d'ús públic ordenat del medi.
  
- Observatoris de fauna.
  
- Equipaments de tota classe relacionats amb els itineraris d'educació ambiental.
  
- Equipaments i instal·lacions relacionats amb les activitats autoritzades d'estudi i investigació sobre els recursos ambientals.
  
- En general, qualsevol altre tipus d'instal·lació o equipament degudament autoritzat, permanent o desmuntable, relacionat amb els programes d'educació i difusió ambiental promoguts o autoritzats per la Conselleria de Medi Ambient, com també amb les activitats autoritzades de gaudi ordenat del medi i estudi i investigació sobre els recursos ambientals.
  
3. En particular, es prohibeix l'obertura de nous camins en el parc natural, excepte els relacionats amb la gestió d'este o amb la normal execució de l'activitat extractiva de torba, previ informe favorable de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
4. La reparació o millora dels camins existents en el parc s'efectuarà amb materials solts adequats al substrat natural. En tots els casos, esteos materials hauran de quedar coberts per una capa que integre color i textura a les característiques de l'espai natural.
  
Article 22. Activitat industrial i comercial
  
1. Queda prohibida la implantació d'activitats industrials de qualsevol tipus en l'àmbit del parc natural i en l'àrea d'esmorteïment d'impactes.
  
2. Així mateix, amb caràcter general, es prohibeixen en el parc les edificacions, construccions o instal·lacions relacionades amb el sector servicis, com ara instal·lacions hostaleres de qualsevol tipus, instal·lacions recreatives, magatzems, comerços, cementeris d'automòbils i altres que no estiguen expressament permeses pel present pla o pel pla d'ús públic que elaborarà la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
Secció tercera
  
Àrea d'Esmorteïment d'Impactes
  
Article 23. Definició de l'Àrea d'Esmorteïment d'Impactes del parc natural (AEI)
  
1. De conformitat amb l'article 29 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, es declara una àrea d'esmorteïment d'impactes del Parc Natural del Prat de Cabanes'Torreblanca, destinada a la prevenció o minimització de possibles impactes ambientals sobre l'espai protegit, procedents del seu entorn.
  
2. Este esmorteïment d'impactes s'estableix mitjançant una sèrie de mesures sectorials destinades a regular, específicament, determinades activitats en l'entorn del parc que es consideren rellevants per a la qualitat ambiental d'este, sense que esta regulació constituïsca una ampliació del territori afectat pel règim de protecció del parc natural.
  
3. L'àmbit territorial de l'Àrea d'Esmorteïment d'Impactes està grafiat en la cartografia d'ordenació d'este pla.
  
Article 24. Regulació d'activitats en l'Àrea d'Esmorteïment d'Impactes
  
1. Les normes generals d'este pla estableixen, expressament, les activitats que hauran de ser objecte de regulació o autorització en l'Àrea d'Esmorteïment d'Impactes, com també les que hauran de sotmetre's als procediments d'avaluació o estimació d'impacte ambiental amb caràcter addicional al règim ordinari establit per a tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana per la legislació sectorial autonòmica.
  
2. D'acord amb el criteri indicat en l'apartat anterior, els requisits que figuren en les normes generals sobre sotmetiment de determinades activitats a un règim específic d'avaluació d'impacte ambiental, o bé a una autorització prèvia, es refereixen amb caràcter general a l'àmbit territorial del parc natural, llevat que estes normes generals indiquen expressament l'extensió d'estos requisits a l'Àrea d'Esmorteïment d'Impactes.
  
Secció quarta
  
Normes particulars
  
Relatives a la zonificació del parc natural
  
Apartat I. Règim general de les normes particulars
  
Article 25. Criteris generals sobre les normes particulars
  
1. Les determinacions que figuren en estes normes particulars constitueixen la referència normativa bàsica per a la definició de les activitats permeses, prohibides o condicionades en cada una de les zones d'ordenació del parc natural.
  
2. En tot allò regulat en estes normes particulars s'aplicaran les disposicions contingudes en les normes generals d'este pla.
  
3. En cas de discrepància en la interpretació de la normativa, prevaldran les normes particulars sobre les normes generals.
  
Article 26. Zonificació del parc natural
  
1. En el Parc Natural del Prat de Cabanes'Torreblanca s'estableixen les següents zones d'ordenació:
  
a) Àrea de Protecció Ecològica (APE)
  
b) Àrea d'Usos Compatibles (AUC)
  
c) Àrea de Servicis (AS)
  
Apartat II. Àrea de Protecció Ecològica (APE)
  
Article 27. Caracterització
  
1. En esta categoria s'inclouen aquells espais que, pels seus elevats valors ecològics, geomorfològics i paisatgístics, o bé per l'homogeneïtat, fragilitat o singularitat dels ambients que els integren, constitueixen les zones més importants per als objectius de protecció i conservació dels valors ambientals del parc natural.
  
2. La localització geogràfica de l'àrea de protecció ecològica figura en la cartografia d'ordenació d'este pla.
  
Article 28. Usos permesos
  
1. Amb caràcter general, es consideren usos permesos en esta àrea aquells encaminats a aconseguir una òptima protecció, potenciació i coneixement dels recursos naturals. D'esta forma, la utilització d'esta àrea estarà dirigida prioritàriament cap a activitats científiques, de conservació, d'interpretació, d'ensenyança i de gaudi ordenat del medi natural.
  
2. En particular, es consideren permesos els següents usos i activitats:
  
a) L'ús ramader del Prat com a zona de pasts, amb les condicions que figuren en les normes generals i amb aquelles limitacions que la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi puga establir, tant espacialment com temporalment, en ordre a una adequada conservació dels recursos naturals i a la compaginació del dit aprofitament amb l'ús públic ordenat del parc.
  
b) L'activitat cinegètica, amb les condicions que al respecte estableixen les normes generals.
  
c) L'activitat pesquera, tant de professional com esportiva, subjecta als plans i normes establides pels organismes competents i a les determinacions que, amb caràcter temporal o puntual puga establir la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi per a assegurar la conservació de determinats hàbitats o elements ambientals d'interés singular.
  
d) L'extracció de torba, amb les condicions establides en les normes generals per a les activitats extractives, inclòs el desplaçament de maquinària i vehicles pels camins i recintes actualment utilitzats.
  
e) Amb caràcter general, aquelles activitats de caràcter científic, educatiu o d'ús públic que no comporten riscs de degradació de la qualitat ambiental, com també les labors de conservació i regeneració del medi i la instal·lació d'equipaments que no impliquen edificació o obra de fàbrica, degudament autoritzats o promoguts per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, la finalitat de la qual siga facilitar les tasques i activitats de caràcter científic o educatiu. En particular es permet:
  
- Les pràctiques de maneig de la vegetació, sempre que s'emmarquen dins d'activitats científiques o experimentals o bé estiguen encaminades al manteniment de la diversitat botànica de la zona, amb les condicions establides en les normes generals i amb l'autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
- Les labors de conservació i regeneració d'ecosistemes, com també de supressió de camins i altres infraestructures, tendents a afavorir les activitats científiques i naturalístiques que contribuïsquen a difondre el coneixement dels ecosistemes que formen el parc natural.
  
- Les instal·lacions de caràcter provisional amb finalitat científica, prèvia autorització de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
- La visita i el desplaçament de persones per mtijans no mecànics, en camins i pistes autoritzades, sense una altra limitació que les que puga imposar espacialment o temporalment la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi per a preservar els valors naturals del parc.
  
- Els passeigs a cavall, exclusivament pels camins.
  
- El trànsit de vehicles de motor i de bicicletes exclusivament pels camins adequats per a este, amb les restriccions establides en l'article 29.
  
- Aquelles instal·lacions, equipaments o actuacions sobre els hàbitats que la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi puga promoure o autoritzar, d'acord amb els criteris establits en les normes generals en determinades ubicacions que així ho aconsellen, atenent a finalitats relacionades amb l'estudi, l'ensenyança i el gaudi ordenat de l'espai natural.
  
Article 29. Usos prohibits
  
1. Amb caràcter general, es consideraran usos prohibits tots els que comporten alteració i degradació de les condicions ambientals de la zona, o bé que dificulten l'exercici dels usos permesos.
  
2. En particular, es consideren específicament prohibits en la zona els usos següents:
  
a) La tala, sega, recol·lecció i crema de la vegetació silvestre, com també de les seues llavors i fruits, amb l'excepció de les actuacions expressament autoritzats per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, en les condicions que sobre la matèria estableixen les normes particulars i sempre que tinguen una finalitat prevista en els usos permesos.
  
b) Les instal·lacions i equipaments no relacionades directament amb els usos permesos.
  
c) El trànsit de tota classe de vehicles terrestres fora dels camins.
  
d) El trànsit de persones fora dels camins, no vinculat directament als usos permesos.
  
e) La circulació de tota classe de vehicles de motor, excepte els relacionats amb els servicis de vigilància i emergència, o els expressament autoritzats per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, en els camins següents:
  
- El camí ramader denominat assagador del Mar, en la totalitat del seu recorregut pel parc natural.
  
- El camí d'accés a la denominada platja de Carrabiners, des de l'inici en el límit oest del parc natural fins a la línia de costa.
  
f) La circulació de gossos amb amo o sense en l'àmbit del parc natural, solts o no, amb l'excepció de l'ús cinegètic degudament autoritzat i en els dies hàbils de caça.
  
g) Els canvis d'ús del sòl o transformació d'este que impliquen una pèrdua de la superfície inundable o de la coberta vegetal espontània pròpia d'esta. En particular, els aterraments i terraplenaments de terrenys per qualsevol mitjà o amb qualsevol tipus de material que implique la dessecació permanent o temporal dels mateixos, com també les operacions i obres de drenatge destinades a abaixar el nivell freàtic en la zona humida.
  
h) La realització d'abocaments de residus sòlids.
  
i) La realització d'abocaments líquids sense depurar al medi hídric o al subsòl; hi serà d'aplicació el que disposa l'article 10 d'estes normes sobre qualitat mínima dels efluents depurats.
  
j) La utilització d'herbicides per al control de la vegetació natural.
  
k) La instal·lació d'artefactes, suports de publicitat o altres elements anàlegs que puguen comportar un deteriorament dels valors paisatgístics del parc natural, com també qualsevol forma de publicitat que no siga de caràcter institucional destinada a proporcionar informació sobre l'espai objecte de protecció.
  
l) Les construccions, edificacions o instal·lacions de nova planta, excepte les que la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi puga excepcionalment promoure o autoritzar amb finalitats de conservació, estudi o ús públic del medi.
  
m) La localització i traçat de noves infraestructures de comunicacions, línies elèctriques, telecomunicacions i sanejament, excepte les necessàries per a la gestió del parc, les relacionades amb l'ús públic ordenat d'este o les autoritzades pel planejament urbanístic municipal de Torreblanca en l'àrea de servici.
  
n) L'obertura de nous camins, pistes o carreteres.
  
o) Tot tipus de pràctica esportiva, excepte les expressament autoritzades per estes normes.
  
Apartat III. Àrea d'Usos Compatibles (AUC)
  
Article 30. Caracterització
  
S'inclouen en l'àrea d'usos compatibles tots aquells espais cultivats en el parc en forma estable en el moment de l'entrada en vigor d'este pla, figurant la seua localització geogràfica en la cartografia d'ordenació d'este pla.
  
Article 31. Usos permesos
  
1. Amb caràcter general, es consideren usos permesos aquells relacionats amb les activitats agropecuàries i amb la gestió de l'espai protegit.
  
2. En particular, es consideren permesos els següents usos i activitats:
  
a) Amb caràcter general, tots els usos permesos en l'àrea de protecció ecològica.
  
b) Les adequacions de caràcter naturalístic promogudes o autoritzades per la Conselleria de Medi Ambient, amb els seus equipaments o infraestructures de suport.
  
c) La lliure circulació de persones, vehicles i animals domèstics.
  
d) La pràctica cinegètica, d'acord amb la normativa sectorial.
  
e) L'activitat ramadera, amb les condicions que estableixen les normes particulars d'este pla.
  
Article 32. Usos prohibits
  
1. Amb caràcter general, queden prohibits en esta àrea tots els usos i activitats que generen un deteriorament del caràcter agrari o de les condicions ambientals actuals de l'espai.
  
2. En particular, es prohibeix en esta zona:
  
a) La construcció d'edificacions amb qualsevol finalitat no vinculada a la gestió del parc, fins i tot les d'ús agrícola o ramader qualssevol que siguen les seues dimensions i característiques, incloent les cases d'apers, els corrals i els hivernacles.
  
b) Els abocadors i punts d'emmagatzemament, transferència o processament de residus sòlids de qualsevol tipus.
  
c) L'ocupació de productes fitosanitaris no autoritzats per les normes generals, com també l'ús dels permesos quan no s'adapten als períodes, dosi, limitacions i condicions legalment establits.
  
d) L'obertura de nous camins o vials.
  
Apartat IV. Àrea de Servicis (AS)
  
Article 33. Caracterització
  
Es considera com a àrea de servicis l'espai destinat a campament públic de turisme o càmping en el parc natural, i la seua localització geogràfica figura en la cartografia d'ordenació d'este pla.
  
Article 34. Usos permesos
  
1. Amb caràcter general, es permeten en esta zona els usos permesos en l'àrea de protecció ecològica i en l'àrea d'usos compatibles.
  
2. Es permeten, així mateix, els usos i activitats turisticorecreatius vinculats a l'exercici de l'activitat de càmping, practicats d'acord amb el que disposa al respecte el planejament urbanístic de Torreblanca i, sectorialment, el Decret 119/2002, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat, regulador dels campaments de turisme de la Comunitat Valenciana.
  
3. La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi podrà autoritzar en esta zona activitats directament relacionades amb els usos permesos, que siguen necessàries per al normal desenvolupament d'estos i estiguen d'acord amb les normes generals d'este pla.
  
Article 35. Usos prohibits
  
Amb caràcter general, es prohibeixen aquells usos que comporten la degradació ambiental o paisatgística d'este espai, o bé que dificulten la realització dels usos permesos. En particular es prohibeix:
  
a) L'abocament d'aigües residuals sense depurar al medi hídric del Prat, tal com estableix, amb caràcter general per a tot el parc, l'article 10 d'estes normes.
  
b) La construcció o instal·lació d'obres o infraestructures relacionades amb l'explotació dels recursos naturals.
  
c) Les edificacions de tipus residencial o de servicis de qualsevol tipus, incloent habitatges, instal·lacions hostaleres, locals recreatius, comerços, magatzems i altres, no expressament autoritzats pel planejament municipal de Torreblanca o per la normativa d'este pla.
  
d) La instal·lació de suports de publicitat o altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors d'activitat que per la seua grandària, disseny o col·locació estiguen adequats a l'estructura paisatgística de l'espai, com també els de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió del parc.
  
e) L'emissió de sons molests per a les poblacions faunístiques i els visitants de la confrontant àrea de protecció ecològica, distints dels produïts per la pràctica habitual de l'activitat de càmping, a criteri de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
TÍTOL III
  
NORMES PER A L'ÚS I LA GESTIÓ DEL PARC NATURAL
  
Sección primera
  
Normes generals per a l'administració
  
 i la gestió del parc natural
  
Article 36. Règim general
  
1. L'administració i la gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes'Torreblanca corresponen a la Conselleria de Medi Ambient, mitjançant la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
2. El règim de gestió del parc atendrà el marc establit amb caràcter genèric per als parc naturals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, com també les determinacions específiques que estableix en la matèria el Decret 188/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes'Torreblanca, modificat pel Decret 264/1994, de 20 de desembre.
  
3. D'acord amb l'Ordre de 13 de març de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es desenvolupa el Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, correspon al Servici de Parcs Naturals de l'Àrea de Gestió del Medi, adscrita a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, la gestió del parc i, en especial, el seu manteniment i dinamització.
  
4. La gestió del parc natural, pel que fa al funcionament d'instal·lacions, equipaments i servicis, podrà delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
  
5. La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi assegurarà, mitjançant els mecanismes adequats, la participació efectiva en la gestió de l'espai protegit de les administracions locals i dels agents socials, econòmics i culturals implicats en el parc.
  
6. Les activitats d'administració i gestió del parc s'executaran, amb caràcter general, dins del marc establit en les presents normes.
  
Article 37. Director-conservador
  
1. Al director-conservador del Parc Natural del Prat de Cabanes'Torreblanca, anomenat pel conseller de Medi Ambient i dependent orgànicament i funcionalment de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, correspon la gestió ordinària de l'espai protegit d'acord amb el que disposa l'article 48.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
2. La naturalesa i funcions del lloc de director-conservador estan establides amb caràcter genèric pels articles 48 i 49 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i específicament per l'article 2 del Decret 264/1994, de 20 de desembre, del Consell de la Generalitat, de modificació del Decret 188/1988, de 12 de desembre, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes'Torreblanca.
  
3. El director-conservador exercirà la direcció i coordinació tècniques del personal tècnic, de vigilància, administratiu i d'obres i servicis que puga assignar-se al parc natural.
  
Article 38. Junta rectora
  
1. La Junta Rectora del Parc Natural del Prat de Cabanes'Torreblanca, d'acord amb el que estableix la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, és l'òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor de la gestió, que canalitza la participació en esta de les administracions i dels interessos socials i econòmics implicats en la gestió del parc.
  
2. La naturalesa i funcions de la Junta Rectora estan establides amb caràcter genèric, respectivament, pels articles 48 i 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i específicament per l'article 2 del Decret 264/1994, de 20 de desembre, del Consell de la Generalitat, de modificació del Decret 188/1988, de 12 de desembre, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes'Torreblanca.
  
3. Així mateix, de conformitat amb l'article 2 del Decret 264/1994, de 20 de desembre, del Consell de la Generalitat, de modificació del Decret 188/1988, de 12 de desembre, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes'Torreblanca, formaran part de la Junta Rectora els membres següents:
  
- El president de la Junta Rectora.
  
- El director-conservador del parc natural, que actuarà com a secretari.
  
- Un representant de l'Ajuntament de Cabanes.
  
- Un representant de l'Ajuntament de Torreblanca.
  
- Un representant de la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Un representant de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia.
  
- Un representant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
- Un representant de les universitats de la Comunitat Valenciana.
  
- Un representant de la Secretaria d'Estat d'Aigües i Costes del Ministeri de Medi Ambient.
  
- Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
- Un representant de les associacions vinculades a la conservació i defensa de la naturalesa.
  
- Un representant dels agricultors propietaris dels predis existents en el parc natural.
  
- Un representant de les associacions de caçadors vinculades a l'àrea.
  
Article 39. Directrius per a l'execució del pla
  
1. La gestió del parc natural es desenvoluparà, amb caràcter general, dins del marc constituït per les directrius per a l'execució del pla que figuren en el títol IV del present instrument d'ordenació. Sense perjudici d'altres criteris de gestió o d'altres actuacions, addicionals o complementaris als indicats en estes directrius, que la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi considere necessaris per a una millor gestió del parc.
  
2. Les esmentades directrius tenen caràcter indicatiu, i tenen la funció d'orientar l'actuació gestora del parc. L'execució de les actuacions previstes en estes dependrà, en conseqüència, tant de la prioritat objectiva d'estos com de circumstàncies de conjuntura i oportunitat en matèria tècnica, gestora, social, administrativa i economicofinancera, a criteri de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
Article 40. Memòria anual de gestió del parc
  
El director-conservador elaborarà la memòria anual de gestió, que serà aprovada per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi i el contingut mínim de la qual serà el següent:
  
- Capítol economicofinancer, amb indicació d'inversions i despeses de funcionament.
  
- Informe de gestió, incloent grau d'execució de les propostes d'actuació per a l'any que es tracte.
  
- Actuacions que es preveu executar en els anys successius.
  
- Propostes que s'estimen oportunes per a la millora del servici, les instal·lacions o qualsevol altra qüestió que puga redundar en una millor consecució dels objectius establits per al parc.
  
Secció segona
  
Normes per a l'ús públic del parc natural
  
Article 41. Pla d'ús públic
  
1. La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi elaborarà i aprovarà un pla d'ús públic del parc natural, que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats, tant d'iniciativa pública com la privada o mixta, lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyança i difusió pública dels valors ambientals i culturals del parc.
  
2. Les directrius per a l'elaboració i l'execució del pla d'ús públic figuren en les directrius per a l'execució d'este pla.
  
Article 42. Regulació de determinades activitats d'ús públic del medi
  
Sense perjudici de les normes sobre ús públic contingudes en les normes generals i en les normes particulars d'este pla, les quals són d'aplicació directa en qualsevol cas per a les matèries i zones d'ordenació corresponents, s'estableixen les següents determinacions complementàries a estes:
  
a) Queda prohibida en el parc natural i en la seua àrea d'esmorteïment d'impactes la implantació d'activitats turisticorecreatives de qualsevol tipus, tals com campaments de turisme, instal·lacions esportives, pistes d'aterratge d'ultralleugers, pistes de karts, aeròdroms i, en general, qualsevol altra activitat recreativa, vinculada o no a edificacions o infraestructures, que no estiga expressament permesa per les normes particulars o pel pla d'ús públic del parc.
  
b) Queda prohibida en l'àmbit del parc natural la pràctica de l'acampada lliure.
  
c) Queda prohibit el sobrevol a baixa cota de l'espai aeri del parc natural amb finalitat esportiva o recreativa, utilitzant qualsevol tipus de mitjà tècnic.
  
d) Respecte al trànsit o l'estada de vehicles, persones i animals, s'aplicarà el que disposen les normes particulars per a cada una de les zones d'ordenació vigents en el parc.
  
e) Els visitants del parc natural observaran estrictament, durant la seua estada totes les directrius i recomanacions que els siguen fetes saber pel personal assignat a la gestió de l'espai protegit. En particular, els visitants hauran d'observar les normes següents:
  
- No molestaran a la fauna.
  
- No destruiran, danyaran ni recol·lectaran animals o vegetals, sencers o parts d'ells, vius o morts.
  
- No destruiran formacions geològiques ni recol·lectaran roques o minerals.
  
- Respectaran els senyals, els itineraris i les zones d'accés prohibit.
  
- D'acord amb les normes particulars d'este pla, en l'àrea de protecció ecològica no es permet l'accés d'animals domèstics de companyia, solts o no.
  
- Es prohibeix encendre foc.
  
- Es prohibeix tirar papers, plàstics, llaunes i qualsevol altra deixalla.
  
f) En tant s'aprova el pla d'ús públic, el règim d'ús públic en el parc s'adaptarà a les següents determinacions transitòries, les quals podran ser adequades, modificades o completades en el seu dia pel dit pla d'ús públic en aquells aspectes que no entren en contradicció amb les normes generals i les normes particulars d'este pla:
  
f.1) Amb caràcter general, s'aplicaran els criteris i directrius especificats en el títol IV «Directrius per a l'execució del pla», secció primera «Criteris generals i justificació del programa d'actuacions», apartat III «Directrius sobre ús i gestió del parc natural», punt 1 «Ús públic del medi. Activitats d'educació i difusió ambiental», d'este pla.
  
f.2) Els àmbits preferents per a la realització d'activitats d'ús públic ordenat del medi seran els següents, sense perjudici que el pla d'ús públic puga definir altres àmbits:
  
- Els dos centres d'informació i recepció de visitants del parc i instal·lacions annexes. Situats, respectivament, en els termes municipals de Torreblanca (Torrenostra) i de Cabanes (Torre la Sal)
  
- Les dues zones destinades a equipaments educatius que figuren en la cartografia d'informació d'este pla. Situades, respectivament, en una part de la zona de basses resultants de l'extracció de torba confrontant al nucli urbà de Torrenostra (Torreblanca) i en l'extrem sud del parc natural, en situació confrontant al Centre d'Investigacions Biològiques Marines de Torre la Sal (Cabanes)
  
- Els itineraris educatius habilitats i equipats per a esta finalitat, el traçat dels quals figura així mateix en la cartografia d'informació d'este pla.
  
f.3) S'establirà un programa de visites, que preveja el nombre màxim de visitants, èpoques i zones que es poden visitar, recomanacions per a l'aprofitament òptim de la visita i sobre el comportament del visitant, com també altres aspectes que es consideren d'interés.
  
f.4) Els visitants en grups organitzats hauran d'anar acompanyats d'un guarda o monitor autoritzat per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
Secció tercera
  
Normes per al desenvolupament de les activitats
  
d'estudi i investigació
  
Article 43. Criteri general
  
Amb independència del potencial ús públic del parc com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, per a una millor gestió de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.
  
Article 44. Règim d'autoritzacions
  
1. Tot projecte d'investigació que es realitze sobre el parc natural haurà de ser autoritzat per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
2. Per a sol·licitar l'autorització corresponent, el promotor haurà de lliurar una memòria en què es detallen els objectius, actuacions, metodologia, pla de treball, direcció i personal que intervé en l'estudi. Esta memòria haurà d'anar acompanyada d'un resum del finançament dels treballs i currículum vitae del director del projecte.
  
3. Rebuda esta memòria, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, amb l'informe del director-conservador, avaluarà les repercussions de la investigació sobre l'estat dels recursos i la seua idoneïtat. En un termini no superior a 45 dies haurà d'autoritzar o no el projecte d'investigació proposat i, si escau, les modificacions que s'han d'introduir en el projecte pel que fa a tècniques o mètodes, amb l'exclusiu objecte d'impedir el deteriorament dels recursos del parc natural.
  
4. L'autorització d'investigació podrà ser revocada, després de la comunicació prèvia a la persona interessada, si es constata un manifest incompliment de les normes o limitacions establides al seu atorgament.
  
Article 45. Documentació
  
1. Els investigadors hauran de lliurar a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, quan així se'ls sol·licite, una valoració de l'estat de la investigació i del grau de compliment de les previsions inicials.
  
2. Quan concloguen els treballs d'investigació, els investigadors lliuraran una còpia de l'informe definitiu a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, amb l'objecte de fomentar la creació d'un fons documental i bibliogràfic de treballs relacionats amb el parc natural.
  
TÍTOL IV
  
DIRECTRIUS PER A L'EXECUCIÓ DEL PLA
  
Secció primera
  
Criteris generals i justificació del programa
  
d'actuacions per a l'execució del pla
  
Apartat I. Introducció
  
En este títol es desenvolupa el conjunt d'actuacions necessàries per a corregir els impactes ambientals detectats i per a dotar el parc natural del mecanisme de gestió necessari per a aconseguir els objectius plasmats en el règim de protecció que estableix el Decret 88/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Prat de Cabanes'Torreblanca, modificat pel Decret 264/1994, de 20 de desembre.
  
Les actuacions es programen temporalment per prioritats, per a aconseguir una ordenació i gestió eficaç, en funció de les disponibilitats pressupostàries dels distints organismes implicats. Es pretén d'esta forma caracteritzar les determinacions i actuacions específiques per mitjà de la realització de programes, projectes, execució d'obres i actuacions administratives concretes, que es corresponen amb les principals línies establides en el pla. Estes actuacions, conjuntament amb iniciatives de caràcter privat i d'altres que puguen abordar-se a instàncies de l'administració, possibilitaran l'èxit dels objectius generals previstos en la creació del parc natural del Prat de Cabanes-Torreblanca.
  
En este context, estes directrius adquireixen especial importància com a instrument capaç de dotar de coherència interna les diferents actuacions que hauran de ser dutes a terme pels distints organismes públics, en un model de gestió coordinada del parc natural.
  
La finalitat immediata d'estes directrius és la consecució dels objectius d'ordenació dels recursos naturals i d'ús i gestió del parc natural que s'exposen en la memòria justificativa d'este pla.
  
Apartat II. Directrius sobre ordenació i gestió dels recursos naturals
  
L'objectiu genèric en esta matèria és l'ordenació, protecció, conservació i millora dels ecosistemes i ambients naturals i seminaturals que han motivat la declaració del Prat de Cabanes-Torreblanca com a parc natural. D'acord amb això, els criteris per a l'execució del pla són els següents:
  
1. Protecció dels recursos hídrics
  
L'objectiu és garantir unes condicions de quantitat i qualitat dels recursos hídrics, que permeten el manteniment i estructuració de l'ecosistema, especialment en relació amb la conservació de les comunitats faunístiques (aus aquàtiques i ictiofauna).
  
Quant al nivell d'aigua, la finalitat és garantir la presència de làmines permanents d'aigua en un percentatge important de l'àmbit territorial del parc natural, com també mantenir en condicions idònies el sistema de canals i séquies que aporten a l'espai natural una major diversitat d'hàbitats aquàtics.
  
En relació amb la qualitat de l'aigua l'objectiu és mantenir els nivells marcats per la legislació vigent quant a la qualitat exigible de les aigües continentals quan requereixen protecció o millora per a ser aptes per a la vida de fauna aquàtica; per al Prat de Cabanes-Torreblanca aigües ciprinícoles (tipus C). El manteniment d'este tipus de qualitat d'aigua garanteix a més, la formació d'hidròfits radicants, característics del parc natural i necessaris per a l'estructura dels ecosistemes del parc.
  
En particular, seran objecte d'especial seguiment i control els següents punts d'abocament al medi hídric del Prat:
  
- Actual estació depuradora d'aigües residuals de la Ribera de Cabanes (situada en l'interior del parc). En forma transitòria fins al previst cessament de funcionament de la instal·lació.
  
- Càmping de Torrenostra, la connexió del qual a la xarxa de clavegueram de Torrenostra es considera imprescindible.
  
2. Protecció de la fauna
  
L'objectiu és aconseguir un mecanisme adequat de protecció de la integritat de les comunitats faunístiques del parc natural; en especial aquelles que es troben en perill d'extinció o desaparició de l'espai natural, com també aquelles que precisen d'hàbitats específics i que en esteos moments es troben alterats o sofreixen una excessiva pressió.
  
Les actuacions han d'encaminar-se a garantir la protecció de les zones de nidificació, volença, dormidor, etc., de les espècies característiques del parc natural.
  
Les goles de comunicació de la zona humida amb el mar gaudiran, així mateix, d'una protecció especial, a fi de garantir el trànsit natural de les espècies faunístiques eurohalines entre el mar i les aigües continentals.
  
3. Protecció de la vegetació
  
L'objectiu és conservar i preservar les comunitats botàniques existents en el Prat i que el caracteritzen, evitant la seua desaparició, degradació o alteració, degudes al canvi d'usos del sòl, transformació, abocaments, etc.
  
En relació amb les àrees degradades, l'objectiu és regenerar-les i incorporar-les al patrimoni natural del parc. La regeneració ha de realitzar-se d'acord amb les característiques botàniques de l'espai i preferentment amb material vegetal específic del parc, amb la finalitat de mantenir la identitat genètica de la formacions vegetals.
  
El maneig de la vegetació, tant pel que fa a l'activitat ramadera com al manteniment de les comunitats vegetals, respondrà a uns criteris de conservació que permeten integrar els diferents fins de protecció i preservació de l'espai.
  
4. Protecció dels sòls
  
L'objectiu és conservar i preservar els components edàfics del parc, evitant els moviments de terra, transformacions, abocaments d'inerts o residus sòlids, que generalment comporten greus riscs d'alteració de l'ecosistema.
  
Es permetran les actuacions necessàries per a la realització dels treballs relacionats amb les activitats tradicionals que es realitzen en l'espai natural protegit.
  
5. Protecció del paisatge
  
Les característiques paisatgístiques de l'espai fan que determinats usos comporten un impacte visual i paisatgístic de major envergadura que en altres espais. L'objectiu és evitar la instal·lació o la realització d'activitats que alteren els valors paisatgístics de l'espai. Es preveuen excepcions per a aquelles activitats relacionades amb les activitats tradicionals que es realitzen en l'espai natural.
  
6. Gestió dels recursos naturals
  
El criteri de gestió és el manteniment de les activitats que tradicionalment es mantenen l'àmbit del parc natural, introduint les regulacions necessàries perquè l'exercici d'estes activitats no implique un conflicte amb els criteris de protecció i conservació.
  
6.1. Usos de l'aigua
  
Tots els aspectes relacionats amb el funcionament hídric del Prat, com també amb el manteniment de la qualitat de l'aigua resulten bàsics per a una adequada planificació i gestió de l'espai protegit, en tractar-se este d'una zona humida, i ser l'aigua el factor condicionant de tot el seu funcionament.
  
Les actuacions necessàries per a la regulació d'esteos usos es descriuen en la Directriu per a l'execució del pla.
  
6.2. Activitat agrícola
  
Les activitats de caràcter agrícola estan considerades com tradicionals pel Decret de declaració de l'espai natural protegit i el seu desenvolupament actual s'ha de fer compatible amb la protecció i conservació del medi natural.
  
Esta activitat pot considerar-se com marginal en el parc natural, ateses les característiques del sòl i qualitat d'aigua que presenta l'espai.
  
L'objectiu de gestió és evitar l'increment de la superfície agrícola, possibilitant l'abandó dels cultius en favor de la regeneració de la vegetació natural. Per això, es fa necessària l'adopció d'una sèrie de mesures que permeten el funcionament d'esta activitat sense que comporte impactes negatius per a l'ecosistema en el seu conjunt. Es preveuen les següents:
  
a) Atés que esta activitat sofreix un apreciable retrocés en la zona, i que moltes parcel·les es troben en estat d'abandó, s'aconsella l'ampliació del patrimoni públic del sòl a fi de recuperar estes parcel·les per a la regeneració de la vegetació natural del Prat i per a afavorir el creixement del pastiu-jonquera per al bestiar.
  
b) Altres aspectes fonamentals que cal tenir en compte són els següents:
  
- Prohibició de noves transformacions agràries en tot l'àmbit del parc natural, com també la prohibició d'usos no agrícoles del sòl, en totes les parcel·les, tant de propietat pública com a privada, que en esteos moments es troben dedicades a esta activitat.
  
- Prohibició de revertir a cultiu parcel·les agrícoles abandonades amb anterioritat a l'aprovació del presenta pla.
  
- Prohibició de la instal·lació d'hivernacles o de qualsevol tipus d'estructura, fins i tot amb finalitat agropecuària, temporals o permanents, dins de l'àmbit territorial del parc.
  
- Potenciació de l'ocupació d'abonaments naturals com també de productes fitosanitaris de molt baixa toxicitat, i només en els casos i amb la dosi imprescindible, a fi de preservar la qualitat de les aigües i d'impedir efectes tòxics sobre la flora i la fauna.
  
Les pràctiques habituals derivades de l'activitat agrícola tradicional no queden subjectes a restriccions. La crema de restes agrícoles queda subjecta a autorització prèvia, que fixarà les condicions en què esta podrà realitzar-se.
  
6.3. Activitat ramadera
  
Igual que l'agricultura, la ramaderia en el Prat és una activitat tradicional que ha de fer-se compatible amb la conservació dels valors naturals.
  
Malgrat no ser una activitat especialment negativa i que d'alguna manera ha contribuït a configurar l'actual paisatge de l'espai natural, la incidència que té sobre la vegetació i l'avifauna aconsellen adoptar una sèrie de mesures que regulen el seu desenvolupament:
  
a) Ordenació de l'activitat. Han de prohibir-se les instal·lacions ramaderes dins del marc territorial del parc natural, i s'admet l'ús del Prat com a zona de pasts, de caràcter extensiu, amb les limitacions que la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi puga establir, tant espacialment com temporalment, per a una adequada conservació dels recursos naturals.
  
b) Estudi de mesures que afavorisquen el desenvolupament de pasts en les zones mencionades en l'apartat anterior.
  
c) Estudi de la incidència de la ramaderia sobre els distints tipus de vegetació, sobre la fauna i sobre l'ús públic del parc. El resultat d'esteos estudis permetrà a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi delimitar una àrea d'experimentació ramadera.
  
d) Manteniment del nombre actual de caps fins que s'obtinguen els resultats dels estudis anteriors que permeten establir els criteris per a limitar la pressió ramadera.
  
e) Les cremes i segues de vegetació realitzades per a l'obtenció de pasts en totes les àrees del parc natural hauran de ser regulades en la forma prevista en la normativa del pla.
  
6.4. Aqüicultura i activitat pesquera
  
La pesca comercial no pot considerar-se com a activitat d'importància en l'àmbit del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, a excepció de la captura d'angules en les goles, que sí que rendeix beneficis econòmics d'alguna quantia. Per tant, el seu impacte sobre el medi pot considerar-se molt baix, malgrat això, és convenient establir un control d'esta activitat, sobretot pel que fa als rendiments obtinguts de la pesca d'angula. En este sentit es proposa:
  
a) Control del compliment de la normativa referida a la pesca de l'angula.
  
b) Avaluació i estudi dels rendiments d'esta pesca per a conéixer l'estat de la població i adoptar mesures de maneig adequades.
  
L'aqüicultura resulta una activitat potencialment impactant sobre la zona humida. Encara que actualment esta activitat no es realitza en el parc, cal preveure mesures reguladores davant de possibles projectes d'implantació, ateses les favorables condicions que, en general, les zones humides presenten per a això. En conseqüència, es proposen les mesures següents:
  
a) Prohibició d'esta activitat dins del parc natural, en qualsevol de les seues modalitats (intensiva, semiintensiva o extensiva).
  
b) Per al marc territorial amb directa influència sobre el parc, es regularà la instal·lació de centres d'aqüicultura. Atés que per a les instal·lacions d'aqüicultura de caràcter intensiu, hi ha una normativa legal que les regula, en estar previstes en la Llei Valenciana d'Impacte Ambiental, s'inclou la necessitat de disposar de l'informe previ favorable de la Conselleria de Medi Ambient per a la instal·lació de la resta de modalitats, és a dir, les de caràcter extensiu i semiextensiu, tal com indica la normativa d'este pla.
  
Quant a la pesca esportiva, com a mesura preventiva de la degradació dels ecosistemes de marjal, ha de prohibir-se qualsevol sistema de gestió que implique el foment d'espècies piscícoles al·lòctones.
  
6.5. Activitat cinegètica
  
L'ordenació i la gestió d'esta activitat en el parc natural i la seua àrea d'esmorteïment es basarà en l'execució dels plans tècnics d'aprofitament cinegètic dels vedats, els quals s'elaboraran d'acord amb les especificacions que figuren respecte en l'article 18 de la normativa d'este pla.
  
Les actuacions encaminades a augmentar la capacitat d'acollida de determinades zones del Prat per a les aus passen, pràcticament totes, per un augment de la superfície d'aigües lliures. Les modificacions del medi que açò comportaria són incompatibles amb la preservació dels valors botànics del parc natural. Això no obstant, en les llacunes creades per l'extracció de torba sí que poden dur-se a terme actuacions que les facen més atractives per a les aus.
  
En este sentit es recomana un estudi de les possibles remodelacions que es poden efectuar, per a la seua posterior execució. En afavorir estes mesures tant a les espècies cinegètiques com a les protegides i ser útils també durant l'època de nidificació, el seu desenvolupament i control han de ser duts a terme per la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi.
  
6.6. Activitats extractives i mineres
  
6.6.1. Extracció de torba
  
La regulació de l'extracció de torba que efectua el projecte de PORN-PRUG constitueix un compromís entre les necessitats de conservació del prat pantanós, posades de manifest per la mateixa declaració del parc natural, i el legítim exercici de l'activitat minera.
  
Des del punt de vista de la conservació dels hàbitats, un criteri directriu és que les basses resultants de l'extracció, amb els seus marges, fons i illes, constituïsquen un hàbitat palustre viable i de suficient qualitat després del cessament de l'activitat minera en la zona afectada, com a alternativa al prat pantanós la desaparició de la qual en este punt concret s'assumeix com a impacte ambiental controlat.
  
La directriu complementària és, per descomptat, establir unes condicions d'explotació que no lesionen els drets del concessionari. El projecte de PORN-PRUG entén que el ritme màxim d'explotació establit en l'art.15.5.b) de la normativa no comporta minva sensible sobre els rendiments reals que l'explotació aconsegueix actualment o ha aconseguit en el passat recent.
  
D'acord amb el document d'informació i diagnòstic del PORN-PRUG, hi ha la possibilitat d'uns altres 80 anys d'explotació, tenint en compte les condicions de les concessions mineres. En l'actualitat hi ha unes 50 ha de prat ja explotades, mentre que amb un ritme d'extracció de 2 ha/any serien afectades unes altres 160 ha més durant els 80 anys. Tenint en compte que el pastiu-jonquera apte per a l'explotació de torba té un total aproximat de 600 ha, quedarien al final d'estos anys 410 ha sense explotar (tot això si es compleixen totes les condicions d'explotació que figuren en l'esmentat estudi d'impacte ambiental presentat pel concessionari, les quals coincideixen en els seus aspectes substancials amb la normativa del projecte de PORN-PRUG)
  
Al seu torn, els requisits complementaris que estableixen altres apartats de l'esmentat art. 15.5, en particular el d), i també el a), el c) i el e), es considera que no comprometen el rendiment mitjà de l'explotació, ja que es refereixen a les condicions que han de complir les basses resultants, a la distribució relativa d'estes i a altres condicions no relacionades amb la quantitat de torba extreta.
  
La perspectiva a llarg termini que el PORN-PRUG proposa és, per tant, el manteniment de l'activitat a un ritme anual pràcticament constant per temps indefinit. Almenys durant el període de vigència del PORN-PRUG (vuit anys), transcorregut el qual sempre hi ha la possibilitat de revisar les condicions de l'activitat en l'àmbit de la revisió global de l'instrument d'ordenació.
  
El control de l'adequació de l'explotació de torba en l'àmbit del parc natural, ha de tenir en compte, com a mínim, els aspectes següents:
  
- Aplicació estricta i seguiment dels plans de labors i restauració en les zones actualment en explotació.
  
- Vigilància del compliment estricte de les limitacions imposades per l'IGME i per les declaracions d'impacte ambiental.
  
- Neteja sistemàtica de restes relacionades amb l'activitat explotadora i que comporten el deteriorament de les característiques ambientals del parc.
  
Com a criteris d'ordenació per a la realització de l'activitat extractiva en el parc, es proposen les actuacions següents:
  
- Han de prohibir-se en l'àmbit del parc natural tot tipus d'activitats extractives i mineres, excepte les que tenen concessions mineres anteriors a l'entrada en vigor d'este pla.
  
- Les concessions mineres que a l'entrada en vigor d'este pla estiguen en explotació hauran d'adequar les seues activitats extractives als plans de restauració, prèviament aprovats d'acord amb el que disposa la legislació sectorial i Reial Decret 2994/82, sobre restauració d'espais naturals afectades per activitats mineres.
  
- Les concessions administratives existents per a l'extracció de torba hauran de fer compatible l'activitat extractiva amb els fins de protecció i conservació establits en el present pla; amb este fi el titular dels aprofitaments haurà de tenir en compte les següents condicions generals:
  
A) Prohibició d'explotació de torbes a una distància inferior a 200 (dos-cents) metres de la línia de costa;
  
B) Limitació de l'explotació anual total a una hectàrea per any i per màquina utilitzada per a l'extracció de torbes, amb un màxim de dues màquines treballant durant el mateix període de temps;
  
C) Establiment d'una zona mínima de 20 metres sense explotació al voltant de les basses resultants de l'activitat extractiva en aquells punts que limiten amb camins transitats o terrenys cultivats.
  
D) L'explotació d'una concessió, en aquelles zones que mantenen una bona representació de la vegetació característica de l'espai natural, haurà de preservar una àrea de protecció no inferior al trenta per cent (30%) de la concessió total que s'ha d'explotar, i haurà d'especificar estes zones en una planimetria adequada.
  
E) Les basses resultants de l'explotació minera hauran de complir els requisits següents: extensió mínima de dues hectàrees, perímetre irregular, talussos de pendents suaus i creació d'illes amb superfície mínima de 50 m2 (cinquanta metres quadrats).
  
F) Finalitzada l'activitat extractiva en una zona, s'haurà de retirar tot tipus de restes relacionades amb l'activitat que siguen alienes a l'ecosistema natural, tant materials com infraestructura utilitzada.
  
G) La remodelació i restauració, si és procedent, de les àrees ja afectades i explotades haurà de realitzar-se d'acord amb un estudi específic.
  
6.6.2. Extracció d'àrids
  
Ha d'impedir-se qualsevol explotació esporàdica o contínua d'àrids en l'àmbit del parc natural, inclosa la zona de domini marítim terrestre.
  
6.7. Construccions i infraestructures
  
L'ordenació d'ambdues activitats representa una necessitat prioritària tenint en compte l'impacte paisatgístic i ambiental que comporten.
  
6.7.1. Construccions
  
Este pla adopta com a mesura general, en l'àmbit del parc natural, la prohibició d'edificació de qualsevol tipus de construcció, incloent les cases d'apers, excepte en l'àrea de servicis, l'objectiu de les quals és allotjar les instal·lacions derivades de l'activitat turisticorecreativa situada en el càmping Torrenostra.
  
En l'actualitat hi ha en la perifèria occidental de l'àmbit del parc natural un conjunt de construccions que, emparades en la denominació de cases d'apers lligades a l'aprofitament agrari, han sigut transformades en habitatges de segona residència. Si bé la majoria d'estes no representen impactes severs sobre el medi; altres en canvi, per la seua situació interna al parc i l'elevat volum de construcció, contribueixen a la degradació paisatgística de l'espai natural. Atés el seu caràcter presumiblement il·legal, queden fora d'ordenació i hauran d'iniciar-se els tràmits urbanístics oportuns.
  
6.7.2. Infraestructures
  
Dins d'este apartat s'ha considerat oportú separar les infraestructures viàries, que es recullen en el següent epígraf, de les de sanejament, que poden induir impactes ambientals severs, especialment els residus líquids d'efluents urbans.
  
Les obres d'infraestructura que s'indiquen a continuació hauran de dur-se a terme tenint en compte, entre altres aspectes, la necessitat de minimitzar l'impacte ambiental que generen. En conseqüència, els projectes derivats estaran subjectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En l'àmbit del parc natural, les infraestructures existents han de ser objecte de desmantellament progressiu o d'adequació i integració ambiental.
  
Pel que fa referència al sanejament, en particular, ha de potenciar-se la depuració de les aigües residuals. En este sentit es proposen les actuacions següents:
  
- Connexió de les aigües residuals del càmping Torrenostra (situat en l'àrea de servicis d'activitats turisticorecreatives del parc) a la xarxa urbana de sanejament.
  
- Eliminació de l'EDAR actualment situada dins del parc, incloent desmantellament del línia elèctrica i restauració dels terrenys afectats.
  
- Construcció d'una nova EDAR per al conjunt del pla parcial de Torre la Sal (Cabanes), que assumiria la depuració de les aigües residuals dels nuclis de Torre la Sal, Ribera de Cabanes, la Venta de Sant Antoni-Estació i urbanitzacions pròximes al parc natural. Esta se situarà, preferiblement, al sud de l'àrea sobre la qual es desenvolupa l'esmentat pla parcial.
  
6.8. Equipaments i servicis
  
6.8.1. Camins
  
Com a millora de les infraestructures viàries, i per a facilitar i canalitzar l'accés fins a les àrees d'aparcament ubicades perimentralment i fora dels límits del parc natural, servint a més d'estructura de suport als itineraris d'educació ambiental, es proposa completar la millora del paviment dels camins actualment asfaltats.
  
No es tracta d'ampliar la xarxa de camins, sinó simplement de millorar part dels ja existents, de forma que es facilite la seua utilització tant pels servicis del parc com pels visitants d'este. La xarxa viària interior és suficient per a cobrir les necessitats actuals i, per tant, no és aconsellable efectuar cap ampliació d'esta. D'altra banda cal tenir en compte el manteniment d'estos camins en condicions d'utilització en el cas que esta siga necessària.
  
6.8.2. Condicionament d'àrees d'aparcament
  
En restringir la circulació de vehicles pels camins interiors del parc natural i per a facilitar la canalització dels visitants, es fa necessària l'adequació d'àrees d'aparcament, on els visitants puguen deixar els seus vehicles, accedint a peu tant a la resta del parc com a les platges.
  
Les característiques d'estes àrees, que figuren grafiades en la cartografia d'ordenació del pla, seran les següents:
  
- Àrea situada al final del camí de la Ratlla, en la seua intersecció amb el límit del parc. S'utilitzaria tant per als visitants esporàdics del parc natural, com en els itineraris mediambientals amb recorreguts amb autobús. Tenint en compte este últim punt, caldrà una extensió que permeta les maniobres d'esteos últims vehicles, amb la qual cosa s'aconsella que no siguen menors de 400 m2 .
  
- Àrea al final de la carrerassa de les Egües, i les seues característiques i extensió hauran de ser semblants a les anterior.
  
- Restants àrees indicades en la cartografia d'ordenació d'este pla.
  
Hauran de quedar integrats en el paisatge, utilitzant pantalles vegetals, i al mateix temps disposar d'una bona visibilitat de l'entorn.
  
6.8.3 Neteja de platges i de tot l'entorn costaner del parc natural
  
La neteja i retirada de tota classe de fems i restes de diverses activitats és una actuació que ha de dur-se a terme en tot l'entorn costaner del parc, englobant tant les xicotetes platges d'arena, com les platges de grava, estenent-se a tot el cordó i les àrees de saladar i jonquera més pròximes a este, com també als marges del camí ramader que discorre per esta zona.
  
La neteja ha d'efectuar-se manualment, abans i després de la temporada de nidificació, a fi de no interferir en els processos reproductors. Durant la temporada de nidificació únicament es buidaran les papereres i es netejarà manualment els trams de platja, si bé amb caràcter extraordinari.
  
Al mateix temps, es considera important la retirada de les runes que actualment estan escampades pel camí d'entrada al parc que va des de Torrenostra fins a la Gola del Trenc.
  
6.8.4 Adequació de platges per a usos públics
  
A més de les actuacions de neteja del tram costaner, es proposa la instal·lació de papereres o xicotets contenidors per a fems en els sectors de platja més freqüentats corresponents a l'entorn del quarter de carrabiners (150 metres a un costat i a l'altre) i al sector de platja entre Torrenostra i la Gola del Trenc.
  
6.8.5. Equipaments per a l'educació i la difusió ambientals
  
Estes actuacions es descriuen en la secció segona, apartat IV (subprograma d'ús públic), d'estes directrius.
  
Apartat III. Directrius sobre ús i gestió del parc natural
  
1. Ús públic del medi. Activitats d'educació i difusió ambiental
  
A) La situació geogràfica del parc natural, pròxima a nuclis urbans importants, i els elevats valors ecològics que conté, configuren el Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, com un enclavament de gran potencial per al desenvolupament d'activitats naturalístiques i d'educació ambiental, a més que una de les funcions que ha de cobrir la figura del parc natural és l'aproximació de l'home a la naturalesa i la difusió dels seus valors.
  
Per això, és necessària una ordenació estricta de les activitats naturalístiques, culturals i recreatives, que impedisca impactes perjudicials per als valors naturals i que al mateix temps conduïsca a una comprensió i respecte del medi i de les seues relacions amb les activitats humanes tradicionals que allí s'han desenvolupat. Tot açò al final redundarà en una més àmplia acceptació social del parc i en general de les activitats de protecció de la naturalesa.
  
Un punt crucial en la gestió de les activitats d'ús públic, sobretot en determinades èpoques de l'any, resideix en un estricte control del nombre de visitants i de la seua dispersió per l'entorn del parc. En particular, el nombre màxim de visitants per grup no hauria de ser major de 40.
  
Una altra qüestió primordial és fer compatibles les activitats d'ús públic ordenat del medi i els aprofitaments de recursos naturals que hi ha al parc, principalment les activitats extractives, la ramaderia i la caça. En particular, és imprescindible habilitar mesures gestores i equipaments que permeten fer compatibles les visites ordenades amb la ramaderia extensiva, incloent en este concepte la regulació espacial i temporal de les activitats ramadera i cinegètica.
  
B) La regulació detallada de l'ús públic serà objecte d'un pla d'ús públic del parc natural, elaborat d'acord amb les disposicions dels articles 41 i 42 de la normativa d'este pla i que haurà de tenir, com a mínim, el següent contingut:
  
a) Anàlisi i tipificació de la demanda que genera el parc a fi de garantir, ordenar i canalitzar el flux de visitants.
  
b) Inventari de recursos turístics, culturals i recreatius existents en el parc.
  
c) Inventari d'infraestructures, equipaments i servicis existents.
  
d) Propostes d'activitats i instal·lacions necessàries per a atendre, acollir i canalitzar el flux de visitants.
  
e) Programa d'equipaments instal·lacions, servicis i activitats. La funcions de les instal·lacions seran, entre altres, les de potenciar el coneixement i gaudi dels valors naturals del parc, promoure l'educació ambiental investigació i interpretació del parc natural, facilitar el contacte dels visitants amb el medi natural de forma ordenada i racional, a més servir com a centre de la gestió del parc natural. Este programa haurà de preveure, com a mínim, el següent:
  
- Centres d'informació i recepció de visitants.
  
- Àrees d'equipaments i servicis educatius.
  
- Itineraris i sendes senyalitzades que connecten els punts d'interés.
  
- Observatoris i miradors.
  
- Senyalització de punts d'interés
  
- Criteris sobre allotjament en l'entorn del parc.
  
- Criteris sobre vies de participació de les comunitats locals a la gestió dels recursos, fomentant la generació d'ocupació i el desenvolupament social.
  
f) Programació de les actuacions d'ús públic del parc.
  
g) Programes sectorials d'emergència.
  
h) Programa economicofinancer. Alternatives de finançament considerant la iniciativa pública (administracions autonòmica i local), privada i mixta.
  
i) Model per a regular les visites i activitats d'ús públic en determinades àrees del parc, com també el seguiment i l'avaluació d'estes.
  
j) Programa d'identitat corporativa i difusió ambiental
  
k) Programa de formació, educació i sensibilització ambiental, que preveurà com a mínim:
  
- Formació de monitors.
  
- Sensibilització ciutadana sobre espècies protegides.
  
- Activitats culturals.
  
- Plans pedagògics.
  
- Exposicions permanents i mòbils.
  
- Publicacions.
  
l) Règim d'ús i gestió dels equipaments i servicis destinats a l'ús públic del parc, incloent possible participació del sector privat i de les administracions locals.
  
m) Programació d'actuacions destinades a fer compatibles els usos i aprofitaments de recursos naturals que hi ha en l'actualitat amb les necessitats de l'ús públic. En particular es preveurà un programa d'actuacions i d'instal·lacions, tals com tanques auxiliars i altres, destinat a protegir els itineraris i les àrees d'ús públic establits en terrenys ramaders.
  
n) Determinacions sobre el pla d'ús públic que figuren en la secció segona (normes per a l'ús públic del parc natural), articles 41 i 42, de la normativa d'este pla.
  
En el pla d'ús públic, la planificació i l'execució de les activitats d'ús públic hauran de perseguir els següents objectius generals:
  
a) Fer compatibles la conservació i la utilització pública de l'espai natural.
  
b) Promoció de les activitats relacionades amb l'educació ambiental.
  
c) Promoció del gaudi ordenat dels recursos ambientals del parc.
  
d) Promoció del desenvolupament social i econòmic de l'entorn de l'espai protegit.
  
e) Promoció d'activitats compatibles amb el que estableix este pla.
  
f) Integració i participació dels habitants de les poblacions locals.
  
g) Participació de la iniciativa privada.
  
h) Participació de les administracions locals.
  
i) Funcionament coordinat de la xarxa d'equipaments.
  
C) En la cartografia d'ordenació d'este pla figura un pla d'equipaments d'educació i difusió ambiental on, sense perjudici de les modificacions i addicions que en el seu dia determine el pla d'ús públic, figuren grafiades:
  
- La xarxa d'itineraris naturalístics del parc
  
- Les zones d'equipaments per a educació i difusió ambiental
  
2. Activitats relacionades amb la investigació
  
Es considera prioritari obtenir un major coneixement de l'espai natural i del funcionament dels seus ecosistemes. Per això, l'objectiu és fomentar i promoure el coneixement i obtenir la informació bàsica sobre el funcionament dels distints subsistemes ecològics que componen el parc natural, amb l'objecte d'aconseguir una adequada gestió de l'espai natural.
  
S'estableixen com a línies bàsiques aquelles que permeten un millor coneixement de la gestió dels recursos. A partir de l'obtenció d'esta informació podran establir-se programes específics d'actuació, maneig, restauració i conservació dels recursos. Com a projectes bàsics s'estableixen els següents:
  
- Projecte d'investigació sobre els recursos hídrics.
  
- Seguiment i control hidroquímic en l'àmbit del parc natural.
  
- Projecte d'estudi i investigació científica i tècnica de l'avifauna nidificant en el parc natural. Censos periòdics, anuals, de l'avifauna. Establiment de plans de maneig per a les poblacions nidificants de carregada (Glareola pratincola), esparver cendrós (Circus pygargus), xitxarra mostatxuda (Acrocephalus melanopogon) i altres espècies, en especial les previstes en els annexos de la Directiva 79/409/CEE, de conservació de les aus silvestres.
  
Este projecte contínua el programa d'investigació i seguiment que du a terme continuadament, des de la creació de l'espai protegit, el personal assignat al parc natural. Amb una especial atenció al seguiment de la nidificació de l'esparver cendrós des de 1991, encara que també s'ha treballat sobre la resta de l'avifauna i, particularment, sobre espècies com l'agró roig (Ardea purpurea), l'arpella de marjal (Circus aeruginosus), la carregada o la xitxarra mostatxuda.
  
- Projecte d'estudi i investigació científica i tècnica del medi aquàtic.
  
- Projecte d'estudi i avaluació dels recursos pesquers de l'angula
  
- Determinació de l'estat de les poblacions de ciprinodòntids endèmics en el Prat, i pla de maneig de recuperació d'estes poblacions.
  
- Projecte d'estudi i investigació científica i tècnica de la vegetació silvestre. Realització d'exhaustius catàlegs faunístics i florístics, que determinen a més l'estat i la situació poblacional de cada espècie en el Prat. Estudi i seguiment dels ecosistemes vegetals.
  
- Projecte d'estudi i investigació científica i tècnica de la càrrega ramadera i la seua relació amb l'evolució de la vegetació.
  
- Valoració ecològica, estudi de la qualitat d'aigües i elaboració de propostes de remodelació i adequació de les basses resultants de l'extracció de torba.
  
Secció segona
  
Descripció del programa d'actuacions
  
Apartat I. Introducció
  
El programa d'actuacions per a l'execució d'este pla s'ha estructurat en tres subprogrames:
  
1. Subprograma d'Estudi dels Recursos Ambientals
  
2. Subprograma de Conservació del Medi Natural
  
3. Subprograma d'Ús Públic
  
En els apartats següents d'esta secció es desenvolupen les diferents actuacions que integren cada subprograma, definides de la forma següent:
  
- Subprograma en què s'inclou cada actuació.
  
- Definició de l'actuació.
  
- Concepte, en què es defineix el tipus d'actuació que s'ha de realitzar: estudi, pla, programa, projecte, execució d'obra, regulació normativa, campanya informativa, seguiment i vigilància.
  
- Objectius: descripció dels objectius que es pretenen obtenir amb l'aplicació d'una determinada actuació.
  
- Responsabilitat sectorial: s'indiquen els organismes amb competències en l'actuació proposada.
  
- Valoració econòmica: s'indica l'estimació econòmica precisa per a la realització d'una determinada actuació.
  
- Prioritat de l'actuació: s'indica la necessitat, en el temps, d'executar esta actuació una vegada aprovat el pla. S'hi estableixen tres nivells:
  
- Curt: dos anys.
  
- Mitjà: entre tres i quatre anys.
  
- Llarg: entre cinc i sis anys.
  
- Determinacions i recomanacions sobre l'actuació.
  
Apartat II. Subprograma d'Estudi dels Recursos Ambientals
  
Té per finalitat promoure el coneixement i obtenir la informació bàsica sobre el funcionament dels distints subsistemes ecològics que componen el parc natural, amb l'objecte d'aconseguir una adequada gestió de l'espai natural.
  
En este subprograma s'estableixen les línies bàsiques essencials que permeten un millor coneixement de la gestió dels recursos. A partir de l'obtenció d'esta informació podran establir-se programes específics d'actuació, maneig, restauració i conservació dels recursos. Com a projectes en desenvolupament d'este subprograma s'estableixen els següents (el concepte ?investigació aplicada'es refereix al desenvolupament, assaig i avaluació de mètodes i tècniques aplicades a la conservació i la gestió sostenible del recurs ambiental que s'especifica en cada cas):
  
- Projecte d'investigació sobre els recursos hídrics.
  
- Seguiment i control hidroquímic en l'àmbit del parc natural.
  
- Projecte d'investigació bàsica i aplicada sobre l'avifauna
  
- Projecte d'investigació bàsica i aplicada sobre el medi aquàtic. Especial atenció a la determinació de l'estat de les poblacions de ciprinodòntids endèmics en el Prat. Pla de maneig i recuperació d'estes poblacions.
  
- Projecte d'estudi i avaluació dels recursos pesquers de l'angula.
  
- Projecte d'investigació bàsica i aplicada sobre la vegetació i la flora silvestres. Realització d'exhaustius catàlegs faunístics i florístics que determinen, a més, l'estat i la situació poblacional de cada espècie en el Prat. Seguiment continuat de la dinàmica dels distints tipus de vegetació.
  
- Projecte d'investigació sobre la càrrega ramadera i la seua relació amb l'evolució de la vegetació.
  
- Estudi d'alternatives per al control de l'erosió del cordó litoral
  
- Estudi d'alternatives per al control de les poblacions de mosquits
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDI DELS RECURSOS AMBIENTALS
  
ACTUACIÓ: projecte d'investigació sobre els recursos hídrics
  
CONCEPTE: estudi i investigació
  
PRIORITAT: curt
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 80.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: l'estudi serà promogut per la Conselleria de Medi Ambient en col·laboració amb la Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
DESCRIPCIÓ: ateses les característiques de l'espai natural, resulta imprescindible el coneixement dels recursos hídrics del parc natural. Es realitzarà: cartografia de la xarxa hidràulica, estudi hidrogeològic i hidrològic que haurà d'establir el volum i la qualitat dels recursos disponibles i la possibilitat d'utilització en el parc, balanç hídric en el que s'establisca l'estudi i quantificació dels fluxos, la capacitat d'emmagatzemament i les condicions de temps i funcionament en relació amb el sistema del Prat. S'elaborarà una modelació hídrica del parc natural.
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDI DELS RECURSOS AMBIENTALS
  
ACTUACIÓ: seguiment i control hidroquímic en l'àmbit del parc natural
  
CONCEPTE: pla de seguiment periòdic
  
PRIORITAT: tot el període de duració del programa d'actuacions
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 15.000 euros / any
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient, Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
DESCRIPCIÓ: la finalitat d'esta actuació és assegurar una qualitat constant de les aportacions hídriques en l'àmbit del parc natural i la seua àrea d'influència. Amb este fi es proposa l'establiment d'un pla de seguiment mitjançant anàlisi periòdica de conformitat amb l'Ordre del Ministeri d'Obres Públiques i Urbanisme, de 16 de desembre de 1988, sobre mètodes i freqüències d'anàlisi o inspecció de les aigües continentals que requereixen protecció i millora per al desenvolupament de la vida piscícola.
  
Esta anàlisi es realitzarà en: séquies d'entrada al Prat, canals principals, llacunes, àrees pròximes a urbanitzacions o activitats que s'exercisquen en la zona, eixides de canals al mar.
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDI DELS RECURSOS AMBIENTALS
  
ACTUACIÓ: projecte d'investigació bàsica i aplicada sobre l'avifauna
  
CONCEPTE: programa
  
PRIORITAT: tot el període de duració del programa d'actuacions
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 13.000 euros / any
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient, en col·laboració amb centres d'investigació o universitats (mitjançant convenis de col·laboració)
  
DESCRIPCIÓ: realització d'estudis bàsics sobre les espècies, poblacions, etc., d'aus que caracteritzen el parc natural. Esteos estudis permetran conéixer millor la problemàtica existent sobre estes poblacions i elaborar plans de maneig que permeten conservar i millorar els hàbitats utilitzats per estes aus.
  
Les espècies sobre les quals es realitzaran estudis prioritaris són les que figuren en els annexos de la Directiva 79/409/CEE del Consell, de 2 d'abril de 1979, relativa a la Conservació de les Aus Silvestres.
  
Censos periòdics, anuals, de l'avifauna.
  
Elaboració de plans de maneig per a les poblacions nidificants de carregada (Glareola pratincola), esparver cendrós (Circus pygargus) xitxarra mostatxuda (Acrocephalus melanopogon) i altres espècies.
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDI DELS RECURSOS AMBIENTALS
  
ACTUACIÓ: projecte d'estudi i investigació bàsica i aplicada sobre el medi aquàtic
  
CONCEPTE: programa
  
PRIORITAT: tot el període de duració del programa d'actuacions
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 13.000 euros / any
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient, en col·laboració amb centres d'investigació o universitats (mitjançant convenis de col·laboració)
  
DESCRIPCIÓ: realització d'estudis bàsics sobre els distints components del medi aquàtic, com invertebrats i ictiofauna i les relacions entre esteos grups faunístics i la vegetació aquàtica i subaquàtica. Esteos estudis permetran conéixer els mecanismes de funcionament d'esteos grups i adequar els programes de conservació i millora.
  
En esta actuació es prestarà especial atenció als hàbitats i espècies previstos en els annexos de la Directiva 92/43CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la Conservació dels Hàbitats Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres. En particular, a les poblacions i hàbitats dels ciprinodòntids endèmics València hispànica (samaruc) i Aphanius iberus (fartet)
  
Valoració ecològica, estudi de la qualitat d'aigües i elaboració de propostes de remodelació i adequació de les basses resultants de l'extracció de torba.
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDI DELS RECURSOS AMBIENTALS
  
ACTUACIÓ: projecte d'estudi i avaluació dels recursos pesquers de l'angula
  
CONCEPTE: estudi
  
PRIORITAT: curta
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 13.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria Agricultura, Pesca i Alimentació, en col·laboració amb la Conselleria de Medi Ambient i centres d'investigació o universitats (mitjançant convenis de col·laboració)
  
DESCRIPCIÓ: realització dels estudis bàsics sobre els recursos pesquers de l'angula. Esteos estudis permetran conéixer els recursos existents i potencials, al mateix temps que permetrà ordenar esta activitat amb la doble finalitat d'explotació d'un recurs i conservació de l'espècie en l'espai natural protegit.
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDI DELS RECURSOS AMBIENTALS
  
ACTUACIÓ: projecte d'investigació bàsica i aplicada sobre la vegetació i la flora silvestres
  
CONCEPTE: programa
  
PRIORITAT: tot el període de duració del programa d'actuacions
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 13.000 euros / any
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient, en col·laboració amb centres d'investigació o universitats (mitjançant convenis de col·laboració)
  
DESCRIPCIÓ: realització d'estudis bàsics sobre les distintes formacions vegetals que caracteritzen el parc natural, sent la seua finalitat el coneixement del funcionament de l'ecosistema i la seua dinàmica.
  
Els resultats permetran elaborar i concretar els plans de maneig i conservació de la vegetació.
  
En esta actuació es prestarà especial atenció als hàbitats i espècies previstos en els annexos de la Directiva 92/43CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDI DELS RECURSOS AMBIENTALS
  
ACTUACIÓ: projecte d'investigació sobre la càrrega ramadera i la seua relació amb l'evolució de la vegetació
  
CONCEPTE: estudi
  
PRIORITAT: curta
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 32.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en col·laboració amb la Conselleria de Medi Ambient
  
DESCRIPCIÓ: realització d'un estudi que determine la capacitat de càrrega ramadera per al parc natural, la relació entre la ramaderia i l'evolució de la vegetació, la possibilitat de millora de pasts amb espècies farratgeres i altres qüestions.
  
Té per finalitat conéixer els processos derivats de la ramaderia en la seua influència sobre la vegetació (cremes, segues per a l'obtenció de pasts; trepig, alteració del sòl, augment de la nitrificació, etc.). Com a conclusió es podran establir els mecanismes per fer compatible la ramaderia amb la protecció dels recursos del parc natural, com també regular en detall aspectes previstos genèricament en este pla.
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDI DELS RECURSOS AMBIENTALS
  
ACTUACIÓ: estudi d'alternatives per al control de l'erosió del cordó litoral
  
CONCEPTE: estudi
  
PRIORITAT: mitjana / curta
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: sense determinar
  
RESP. SECTORIAL: Ministeri de Medi Ambient / Conselleria de Medi Ambient
  
DESCRIPCIÓ: es tracta d'una avaluació d'alternatives d'intervenció per a frenar i revertir el procés d'erosió mecànica que pateix el cordó litoral de graves, el qual amenaça de destruir a mitjà termini el front costaner de la zona humida.
  
Les alternatives han de ser respectuoses amb la conservació tant dels hàbitats costaners del parc natural com dels ambients marins inclosos en la zona LIC marítima confrontant a l'espai protegit.
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDI DELS RECURSOS AMBIENTALS
  
ACTUACIÓ: estudi d'alternatives per al control de les poblacions de mosquits
  
CONCEPTE: estudi
  
PRIORITAT: mitjana / curta
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 30.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient
  
DESCRIPCIÓ: es tracta d'una avaluació d'alternatives d'intervenció per al control de les poblacions mosquit en relació amb la zona humida, fins nivells que no comporten molèsties importants per a la població potencialment afectada.
  
Un objectiu de l'estudi serà el desenvolupament de mètodes i procediments d'aplicació general al conjunt de zones humides de la ComunitatValenciana.
  
Les alternatives, en qualsevol cas, hauran de ser respectuoses amb la integritat dels hàbitats hídrics la protecció de la qual és objecte de l'espai protegit.
  
Apartat III. Subprograma de Conservació del Medi Natural
  
Té per finalitat promoure els mecanismes que permeten establir les actuacions bàsiques encaminades a la conservació i potenciació dels ecosistemes, hàbitats i ambients que conformen l'espai natural protegit.
  
Les actuacions prioritàries estan encaminades a la restauració paisatgística i ecològica d'hàbitats fortament alterats per la intervenció humana, i a l'establiment de mecanismes que permeten corregir estes disfuncions en l'àmbit del parc natural.
  
Com a actuacions bàsiques i prioritàries es preveuen les següents:
  
1. Actuacions en relació amb el funcionament del sistema hídric
  
- Elaboració i aplicació d'un pla de gestió del sistema hídric del Prat i definició de les normes d'explotació de l'aqüífer de la plana d'Orpesa-Torreblanca, que l'alimenta lateralment.
  
- Manteniment de la qualitat de les aigües, impedint abocaments de qualsevol tipus i, al mateix temps, revisar les conduccions dels sistemes de sanejament per a evitar possibles fugues.
  
- Instal·lació de comportes en la gola del terme municipal de Cabanes, en la desembocadura dels canals al mar, l'obertura de la qual s'efectue únicament en el sentit de desguàs del Prat, per a evitar l'entrada d'aigua del mar a este durant els temporals de llevant i el risc de salinització que açò comporta. Estes comportes no han de tancar totalment el pas a la fauna aquàtica que transita entre el Prat i l'àmbit marítim.
  
- Ubicació de tres piezòmetres de control, en els punts que s'indiquen en el mapa de propostes, amb la finalitat de controlar la situació de l'aqüífer, principalment en les èpoques d'estiatge. Açò serviria per a prevenir la intrusió marina, com també per a l'establiment de regles operatives de gestió del sistema (control de la làmina d'aigua en el Prat per mitjà de les comportes, detecció de bombaments excessius, etc.).
  
2. Regeneració de les comunitats vegetals pròpies del cordó dunar
  
Encara que en el conjunt del Prat la vegetació dunar està poc representada, constitueix un tipus de vegetació important que contribueix a augmentar la biodiversitat de la zona.
  
Respecte al seu estat de conservació, estes comunitats estan prou alterades, es troben de manera molt fragmentària i en cap cas és possible reconéixer l'estructura en bandes característiques d'estes formacions.
  
Per tot això, es fa necessària una regeneració d'estes comunitats, i s'estima que la longitud aproximada de cordó dunar que s'ha de regenerar està pròxima als 2.000 m, amb una amplària mitjana de 30 m que abasta l'àrea que va al nord i al sud de les ruïnes de l'antic quarter de Carrabiners. Ha de considerar-se, així mateix, la zona de la platja del Cudolar, en l'extrem sud del parc natural.
  
Partint que la cobertura actual de la vegetació és d'un 15 a un 20%, es pretén aconseguir una cobertura aproximada del 60%, i es consideren tres zones distintes segons l'estructura de la vegetació:
  
- Zona A: constitueix la franja més pròxima al mar. Es caracteritza per un tipus de vegetació graminoide, pobra en espècies i dominada per Elymus farctus. Per a esta zona es proposa la implantació de les espècies següents:
  
- Elymus farctus subsp. farctus, amb menys de 200 exemplars
  
- Otanthus maritimus, amb menys de 200 exemplars
  
- Calystegia soldanella, amb menys de 200 exemplars.
  
- Zona B: corresponent a les dunes primàries. De fisonomia graminoide igual que l'anterior, esta comunitat està dominada per l'Ammophila arenaria subsp. arundinacea a la que acompanyen un nombre més gran de plantes com les que es proposen a continuació:
  
- Ammophila arenaria subsp. arundinacea, amb menys de 400 exemplars.
  
- Lotus creticus, amb menys de 400 exemplars.
  
- Medicago marina, amb menys de 700 exemplars.
  
- Echinophora spinosa, amb menys de 85 exemplars.
  
- Euphorbia paralias, amb menys de 125 exemplars.
  
- Zona C: situada per darrere de la formació anterior, corresponent a les dunes semifixes, en les que l'arena està més travada i el contingut en matèria orgànica és major. En elles s'instal·la un tipus de vegetació que ja no està dominada per espècies graminoides i en què l'espècie més característica és Crucianella marítima. Per a esta banda es proposa la implantació de les plantes següents:
  
- Crucianella marítima, amb menys de 125 exemplars.
  
- Ononis natrix, amb menys de 125 exemplars.
  
- Pancrathium maritimum, amb menys de 125 exemplars.
  
- Littorea, amb menys de 125 exemplars.
  
3. Control de les invasions d'espècies al·lòctones, tant animals com vegetals, en el parc natural
  
Esta mesura és aplicable tant a les espècies cinegètiques que puguen utilitzar-se per a repoblar els vedats de caça, com a altres espècies, els efectes de les quals sobre l'ecosistema són desconeguts i en la majoria dels casos negatius. Les repoblacions vegetals han de ser dutes a terme amb espècies autòctones i concordes amb les característiques del Prat. Açò últim seria aplicable també a les zones verdes de les àrees urbanitzades o urbanitzable de Torrenostra i Torre de la Sal, a fi d'evitar invasions per part d'espècies vegetals no desitjades.
  
D'altra banda, en el parc natural és possible trobar diverses espècies que ja han sigut introduïdes. En el cas de les vegetals, com els eucaliptus, és possible, i així es proposa, prendre mesures per a la seua eliminació i substitució per altres espècies més concordes amb el medi. No obstant això, els eucaliptus de gran port tenen en l'actualitat una funció important com a dormidors i llocs de descans per a l'avifauna. La substitució d'esteos exemplars per arbres d'espècies més acords amb el medi ambient del Prat es realitzarà en la forma següent:
  
- Els exemplars substituts tindran un port adult adequat per a la funció de llocs de descans i dormidors d'avifauna.
  
- La substitució serà progressiva i dilatada en el temps a llarg termini, de forma que sempre hi haja disponibilitat suficient d'arbres adults de gran port. No s'eliminaran peus adults d'eucaliptus si no està garantit este requisit.
  
En el cas de les espècies animals, com la gambúsia i el cranc americà, l'adopció de mesures d'eradicació és més complicada, això no obstant, s'han de preveure mesures que permeten, almenys, el control de les seues poblacions.
  
4. Creació de barreres vegetals de protecció
  
A fi de reduir l'impacte que les urbanitzacions confrontants al parc natural (zona de Torrenostra i prevista urbanització de Torre la Sal) produeixen sobre este, es proposa la creació de barreres visuals de vegetació que se situaran al nord i sud del parc, que s'estenguen també, si es considera oportú, a les vies d'accés a este o a aquelles amb major influència del tràfic rodat perimetral.
  
La barrera protectora estarà formada exclusivament per una espècie, Phragmites maximus, ja que d'esta forma part de la vegetació natural de la zona i compleix tots els requisits necessaris per a actuar de pantalla protectora.
  
Esta barrera de vegetació, que s'estendrà en principi pels límits nord i sud, tindrà una longitud aproximada de 2.100 m i es farà sobre una amplària d'uns 5 m.
  
5. Adequació del sistema de canals i séquies
  
A fi de conformar una barrera física més efectiva que impedisca l'accés al parc de forma incontrolada, es proposa l'adequació dels canals perimetrals del parc. Esta actuació haurà de ser desenvolupada prioritàriament en el límit sud tocant a l'àrea urbanitzable de Torre la Sal i en la zona nord tocant a la zona urbanitzable de Torrenostra.
  
6. Regulació de la circulació de vehicles de motor
  
L'elevada degradació que presenten determinades zones del parc com a conseqüència de l'elevada presència de vehicles, com també l'interés per a la conservació d'estes àrees pels seus valors naturals, fa imprescindible eliminar este impacte. Per a això, la circulació de vehicles haurà de quedar restringida als mínims imprescindibles, per a la totalitat el parc, que determinen les activitats socioeconòmiques permeses dins d'este.
  
Les normes particulars d'este pla determinen les limitacions establides respecte d'això per a cada una de les zones d'ordenació del parc.
  
Els llocs en què es prohibisca la circulació, esta prohibició quedarà degudament indicada per mitjà de l'ús de senyals i barreres de circulació.
  
7. Elaboració i execució de plans de maneig de les espècies considerades prioritàries. Protecció integral de les zones d'especial importància per a la conservació de les poblacions de les espècies més interessants de la biocenosi del parc natural
  
La presència dins de l'àmbit territorial del Prat d'espècies, tant animals com vegetals, d'elevat valor i en molts casos amb poblacions escasses i vulnerables, fan necessària l'adopció de mesures estrictes de protecció envers estes, en determinades zones dins de l'àrea de protecció ecològica, on s'assenten estes poblacions. En esteos casos la protecció global que atorga l'àrea de protecció ecològica podria no ser prou per a garantir la viabilitat d'estes poblacions.
  
La presència de dues zones de nidificació de carregada (Glareola pratincola) (ubicades durant els últims anys una al nord de la platja de Carrabiners, i una altra més recent en una esplanada on es practicava fins fa poc el tir al plat, al costat de la platja del Cudolar i el Centre d'Investigacions Marines de Torre la Sal) conferiria per si sola al parc el caràcter de zona humida d'importància internacional.
  
Les mesures que s'han d'adoptar serien:
  
- Restricció total de pas a persones, bestiar i vehicles, durant l'època de cria, que va des d'abril a octubre.
  
- Senyalització de l'àrea, indicant la prohibició d'accés, en el camí i en la línia de costa.
  
Ha de destacar-se, d'altra banda, la presència de samaruc (València hispànica) en la zona dels ulllals situada a l'est de les torberes de Cabanes. De moment és l'única zona de samaruc localitzada en el parc, encara que poden aparéixer-ne d'altres si es fa un seguiment precís de l'espècie.
  
8. Ampliació del patrimoni públic del sòl
  
És evident que resulta més fàcil l'adopció de mesures eficaces de protecció i gestió del medi en terrenys de propietat pública que en aquells en què cal negociar amb els propietaris. Per això, a l'efecte de millorar el grau de protecció de la major superfície possible del parc, s'aconsella l'adquisició, sempre que siga possible i en funció de les disponibilitats pressupostàries, del nombre més gran possible de parcel·les incloses en el parc natural. Tenint en compte que, en el moment actual, la Generalitat no disposa de sòl en el parc.
  
9. Recuperació ecològica i paisatgística d'àrees degradades
  
En general són espais caracteritzats per l'acumulació de residus sòlids, inerts, etc., que necessiten una neteja profunda amb eliminació de tots els elements estranys al medi natural i posterior regeneració de la vegetació potencial de cada àrea.
  
10. Restauració i remodelació de les basses artificials resultants de l'extracció minera de torba, per a la seua millora ecològica i diversificació d'ambients
  
La regulació de l'extracció de torba que efectua el projecte de PORN-PRUG constitueix un compromís entre les necessitats de conservació del prat pantanós, posades de manifest per la mateixa declaració del parc natural, i el legítim exercici de l'activitat minera.
  
Des del punt de vista de la conservació dels hàbitats, un criteri directriu és que les basses resultants de l'extracció, amb els seus marges, fons i illes, constituïsquen un hàbitat palustre viable i de suficient qualitat després del cessament de l'activitat minera en la zona afectada, com a alternativa al prat pantanós la desaparició del qual en este punt concret s'assumeix com a impacte ambiental controlat.
  
SUBPROGRAMA II: CONSERVACIÓ DEL MEDI NATURAL
  
ACTUACIÓ: programa d'adquisició de sòl públic
  
CONCEPTE: programa
  
PRIORITAT: tot el període de duració del programa d'actuacions
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: sense determinar
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient
  
DESCRIPCIÓ: este programa té per objectiu augmentar la capacitat de control i actuació pública sobre terrenys inclosos en l'àmbit del parc natural. Este control es pot realitzar per mitjà de l'adquisició directa de sòl o bé a través de la realització de convenis.
  
La realització d'esta proposta és fonamental a l'hora de planificar les actuacions de conservació, millora, protecció, restauració d'àrees degradades, actuacions de potenciació d'hàbitats d'espècies protegides, etc.
  
SUBPROGRAMA II: CONSERVACIÓ DEL MEDI NATURAL
  
ACTUACIÓ: restauració i regeneració de les comunitats vegetals del cordó litoral
  
CONCEPTE: programa
  
PRIORITAT: tot el període de duració del programa d'actuacions
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 12.000 euros / any
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient
  
DESCRIPCIÓ: programa de regeneració de la vegetació que conforma el cordó dunar del parc natural, en l'actualitat molt fragmentada i deteriorada a causa de l'ús públic desenvolupat fins a la creació del parc.
  
SUBPROGRAMA II: CONSERVACIÓ DEL MEDI NATURAL
  
ACTUACIÓ: recuperació ecològica i paisatgística d'àrees degradades
  
CONCEPTE: programa
  
PRIORITAT: tot el període de duració del programa d'actuacions
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 13.000 euros / any
  
RESP. SECTORIAL: la Conselleria de Medi Ambient en col·laboració amb els ajuntaments de Cabanes i Torreblanca
  
DESCRIPCIÓ: recuperació ecològica i paisatgística d'àrees o espais degradats o alterats, la vocació ecològica dels quals difereix substancialment de la seua situació actual
  
En general són espais caracteritzats per l'acumulació de residus sòlids, inerts, etc., que necessiten una neteja profunda amb eliminació de tots els elements estranys al medi natural i posterior regeneració de la vegetació potencial de cada àrea.
  
SUBPROGRAMA II: CONSERVACIÓ DEL MEDI NATURAL
  
ACTUACIÓ: creació de barreres vegetals
  
CONCEPTE: programa
  
PRIORITAT: tot el període de duració del programa d'actuacions
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 10.000 euros / any
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient
  
DESCRIPCIÓ: este programa té per finalitat la creació de barreres vegetals que permeten l'aïllament visual i acústic de zones d'elevat interés ecològic de la pressió antròpica derivada de les urbanitzacions pròximes al parc natural.
  
SUBPROGRAMA II: CONSERVACIÓ DEL MEDI NATURAL
  
ACTUACIÓ: dragatge, neteja i sanejament de canals i séquies en el parc natural
  
CONCEPTE: projecte i execució
  
PRIORITAT: curta
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 75.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient
  
DESCRIPCIÓ: té per finalitat la recuperació de canals i séquies actualment acurullats pels processos normals de sedimentació, regenerant els diversos sistemes aquàtics, fomentant l'augment de biodiversitat i creant hàbitats adequats per a la reproducció d'espècies d'aus aquàtiques i, fonamentalment, dels ciprinodòntids endèmics samaruc València hispànica i fartet Aphanius iberus.
  
SUBPROGRAMA II: CONSERVACIÓ DEL MEDI NATURAL
  
ACTUACIÓ: establiment de sistemes de regulació de nivells d'aigua
  
CONCEPTE: projecte execució
  
PRIORITAT: mitjana, llarga
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 36.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient en col·laboració amb la Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
DESCRIPCIÓ: este projecte té per finalitat establir els sistemes necessaris per a una adequada regulació dels nivells d'aigua en l'àmbit del parc natural. Este projecte al costat del d'investigació sobre els recursos hídrics permetrà una adequada gestió de nivells d'aigua que permeten augmentar la diversitat d'ecosistemes en l'àmbit del parc natural.
  
Es tracta d'instal·lar comportes amb sentit d'obertura únic cap al mar, per a evitar l'entrada d'aigua marina i riscs de salinització. Així mateix, s'instal·larà piezòmetres de control que permeten un major control sobre nivells.
  
SUBPROGRAMA II: CONSERVACIÓ DEL MEDI NATURAL
  
ACTUACIÓ: restauració i remodelació de les basses artificials resultants de l'extracció minera de torba
  
CONCEPTE: programa
  
PRIORITAT: tot el període de duració del programa d'actuacions
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 12.000 euros / any
  
RESP. SECTORIAL: la Conselleria de Medi Ambient, en col·laboració amb els titulars de les explotacions
  
DESCRIPCIÓ: la finalitat d'este programa és condicionar les llacunes artificials resultants de l'activitat extractiva de torba, per mitjà de la seua restauració i remodelació per a millorar i potenciar la diversificació d'ambients i la millora dels ecosistemes creats per estes.
  
Les actuacions consistiran a suavitzar perfils i crear vores de pendent suau i profunditat variable entre 0,20 i 0,80 cm.
  
SUBPROGRAMA II: CONSERVACIÓ DEL MEDI NATURAL
  
ACTUACIÓ: seguiment, vigilància i dotació de material de suport
  
CONCEPTE: programa
  
PRIORITAT: curta
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: sense determinar
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient
  
DESCRIPCIÓ: la finalitat d'este programa és aconseguir un eficaç compliment de la normativa de protecció establida per al parc natural, per mitjà d'una guarderia específica del parc que realitze un seguiment sobre les activitats, interessos i la resta d'accions que es desenvolupen sobre l'espai natural.
  
S'inclou en este programa el material bàsic necessari per al compliment d'estes funcions.
  
Apartat IV. Subprograma d'Ús Públic
  
Esta línia té per finalitat regular i programar la realització d'activitats i actuacions necessàries per a complir els objectius d'informació, observació, interpretació i educació que han d'organitzar-se i potenciar-se en l'àmbit del parc natural.
  
Queden englobades en este programa aquelles actuacions que han de dotar al parc natural d'infraestructures bàsiques i àrees específiques per a la seua utilització en els projectes didàcticoaturalístics que fomenten el contacte dels visitants amb el medi natural i faciliten el coneixement i gaudi dels recursos i valors naturals de l'espai natural protegit.
  
Els projectes proposats són els següents:
  
- Elaboració i aprovació del pla d'ús públic del parc natural
  
- Construcció i posada en funcionament dels dos centres d'informació i recepció del parc
  
- Establiment de dues àrees d'equipaments, destinades a dotacions per a educació i difusió ambiental
  
- Establiment d'una xarxa d'itineraris naturalístics.
  
SUBPROGRAMA III: ÚS PÚBLIC
  
ACTUACIÓ: Elaboració del pla d'ús públic del parc natural
  
CONCEPTE: redacció de pla
  
PRIORITAT: mitjana
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 36.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient
  
DESCRIPCIÓ: elaboració i aprovació d'un pla que constituïsca el marc per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades a l'ensenyança i el gaudi ordenat dels valors ambientals, en tots els aspectes tècnics, organitzadors, gestors, administratius i economicofinancers que comporten les activitats d'ús públic.
  
Les característiques que haurà de reunir el document figuren en les directrius per a la gestió d'este pla.
  
SUBPROGRAMA III: ÚS PÚBLIC
  
ACTUACIÓ: Construcció i posada en funcionament dels dos centres d'informació i recepció del parc natural
  
CONCEPTE: projecte i execució
  
PRIORITAT: curta (centre de Cabanes) / mitjana (centre de Torreblanca)
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: Centre de Cabanes: 240.405 €
  
Centre de Torreblanca: sense determinar
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient, en col·laboració amb els ajuntaments de Cabanes i Torreblanca i amb el Consell Superior d'Investigacions Científiques
  
DESCRIPCIÓ:
  
· Construcció i posada en funcionament del Centre d'Informació i Recepció de Visitant de Torre la Sal, ubicat en les instal·lacions del Centre d'Investigacions Biològiques Marines (T.M. De Cabanes). La construcció i posada en funcionament d'este centre es realitzarà a curt termini, sobre projecte d'actuació ja determinat.
  
· Projecte i construcció del Centre d'Informació i Recepció de Visitant de Torre la Sal. Actuació prevista a mitjà termini.
  
Esteos centres constituiran el principal equipament del parc en matèria d'ús públic, centralitzant els programes d'educació i difusió ambiental en el marc del pla d'ús públic del parc.
  
SUBPROGRAMA III: ÚS PÚBLIC
  
ACTUACIÓ: establiment de dues àrees d'equipaments destinades a dotacions per a educació i difusió ambiental
  
CONCEPTE: projecte i execució
  
PRIORITAT: curta
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: 300.506 €
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient
  
DESCRIPCIÓ: es tracta d'espais destinats a la dotació d'infraestructures i equipaments destinats a centralitzar i coordinar les activitats d'ús públic ordenat del medi. Complementàries de la xarxa d'itineraris naturalístics del parc.
  
Segons es detalla gràficament en la cartografia d'informació del pla, se situaran dues àrees:
  
· Àrea nord: confrontant al nucli urbà de Torrenostra (Torreblanca), en la zona de basses resultants de l'extracció de torba
  
· Àrea sud: extrem sud del parc, confrontant al CIBIMA (Torre la Sal, Cabanes)
  
El detall de les actuacions és el següent:
  
- Condicionament general de la parcel·la
  
- Construcció d'un camí d'accés a la passarel·la de fusta
  
- Enjardinament
  
- Construcció d'una zona de jocs infantils
  
- Enllumenat exterior i mobiliari considerat en la urbanització
  
- Construcció de passarel·la de fusta i mirador
  
- Creació d'una llacuna
  
- Construcció de dos observatoris, en el límit de la llacuna i en la Gola del Trenc. Esteos observatoris seran complementaris d'altres que puguen ubicar-se en relació amb la xarxa d'itineraris del parc, segons determinarà el pla d'ús públic. La funció dels observatoris és permetre l'accés visual dels visitants als distints ambients i paisatges del parc, tant en les activitats regulades d'educació ambiental com per als usuaris ocasionals dels servicis d'ús públic del parc
  
SUBPROGRAMA III: ÚS PÚBLIC
  
ACTUACIÓ: Establiment d'una xarxa d'itineraris naturalístics
  
CONCEPTE: projecte i execució
  
PRIORITAT: curta
  
VALORACIÓ ECONÒMICA: sense determinar
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medi Ambient
  
DESCRIPCIÓ: La xarxa d'itineraris naturalístics aprofita camins existents per a les actuacions d'educació i difusió ambiental efectuades en grups organitzats amb monitors. Estaran dotats de senyalitzacions indicatives i senyalitzacions informatives sobre els distints ambients i característiques del parc. Esteos equipaments permeten així mateix l'ús actiu dels itineraris per als visitants ocasionals.
  
L'estructura definitiva de la xarxa d'itineraris la detallarà en el seu moment el pla d'ús públic, i la present actuació en constitueix una primera fase.
  
L'actuació inclourà l'adequació dels camins per al trànsit de persones, incloent equipaments per a permetre fer compatibles les visites amb l'activitat ramadera.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4427, del 28-01-2003 (2003/747)

DECRETO 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2003/01/21/4/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4427

Fecha DOGV
:   28-01-2003

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2003/747

CVE


Fecha del documento
:   21-01-2003

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Corrección de errores

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca. [2003/A747]
  
El Parque Natural de El Prat de Cabanes'Torreblanca es la zona húmeda más importante de la provincia de Castellón, al tiempo que uno de los hábitats húmedos menos alterados de la Comunidad Valenciana. Se trata de un prado pantanoso separado del mar por una restinga de gravas, ejemplo singular de humedal en avanzado estado de colmatación natural. Sus especiales características paisajísticas, geológicas y ecológicas le confieren un gran valor en el contexto del patrimonio natural valenciano.
  
En particular, la importancia de su fauna y su flora está reconocida a escala mundial con la inclusión del espacio en la Lista de Humedales de Importancia Internacional, establecida en virtud de la Convención sobre los Humedales (Ramsar, 1971).
  
El espacio también está declarado Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA), de acuerdo con la Directiva 79/409/CEE, relativa a la conservación de las aves silvestres.
  
Asimismo, el parque natural figura en la Lista de Lugares de Interés Comunitario (LIC) de la Comunidad Valenciana, aprobada por el Acuerdo de 10 de julio de 2001, del Consell de la Generalitat, en virtud de la Directiva 92/43CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres.
  
Por otra parte, todo El Prat está incluido en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, aprobado por el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell de la Generalitat.
  
El espacio destaca, asimismo, como ejemplo relevante de uso sostenible de los recursos naturales. La actividad minera centrada en la extracción de turba, la ganadería extensiva y la agricultura, se practican en forma ordenada y compatible con la conservación del valioso patrimonio natural.
  
Debe resaltarse, asimismo, el notable potencial del parque natural para el uso público, en términos de investigación, estudio, enseñanza y disfrute ordenado del medio.
  
La declaración de El Prat como espacio natural protegido data del año 1988, con la promulgación del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de Declaración del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de El Prat de Cabanes - Torreblanca, modificado posteriormente por el Decreto 264/1994, de 20 de diciembre, del Consell de la Generalitat. Ambas normas fueron aprobadas en virtud de la entonces vigente Ley 5/1988, de 24 de junio, de la Generalitat Valenciana, por la que se regulan los Parajes Naturales de la Comunidad Valenciana. El citado paraje natural fue reclasificado a parque natural por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Dicha Ley 11/1994 establece, en su artículo 37, la figura del plan rector de uso y gestión como regulador de las actividades directamente ligadas al espacio protegido y, en particular, de la investigación, el uso sostenible y la conservación de los valores ambientales. Ahora bien, esta misma ley establece en su artículo 31 que la ordenación de los parques naturales exigirá la previa aprobación de un plan de ordenación de los recursos naturales, el cual deberá fijar el marco para la gestión del espacio protegido.
  
El largo periodo transcurrido sin instrumento de gestión específico para el parque desde la declaración del espacio natural protegido en 1988, aconsejó la máxima celeridad en la tramitación del mismo. De hecho, determinadas medidas gestoras, necesarias para asegurar la conservación del medio y el uso sostenible de los recursos ambientales, vienen condicionadas o supeditadas en el decreto de régimen jurídico del espacio protegido a las determinaciones del plan rector de uso y gestión. Se da este caso, en particular, para las medidas gestoras necesarias para adecuar el uso público ordenado del medio a las actividades permitidas de uso de los recursos naturales, principalmente en relación con la ganadería y la minería de turba. En estas condiciones, la gestión ordinaria del parque natural estuvo sometida a limitaciones importantes hasta la aprobación de este plan, que tendían a incrementarse al mismo ritmo que lo hace la demanda de uso público en los espacios naturales de la Comunidad Valenciana. Las actividades de conservación e investigación de los valores naturales tampoco contaban hasta el momento con un marco definido para su ejecución, situación que hubiera dado lugar a un progresivo deterioro de los valores naturales y de la calidad del parque como recurso científico. Por otra parte, la ausencia de instrumento gestor era incongruente con la relevancia medioambiental del parque en el ámbito internacional.
  
Dados los antecedentes indicados, se impuso como evidente la necesidad de elaborar y aprobar un plan rector de uso y gestión en el plazo más corto posible, considerándose que la demora inevitable para la previa aprobación de un plan de ordenación de los recursos naturales no respondía a los requerimientos actuales de la gestión del parque natural. Por este motivo se ha considerado conveniente, y aún necesario atendiendo a las razones de oportunidad antes indicadas, elaborar y aprobar un instrumento de ordenación y gestión único, que conjugara en un mismo documento el marco de ordenación dado por el plan de ordenación de los recursos naturales y los criterios de gestión que, en desarrollo del mismo, establece el plan rector de uso y gestión. Este doble carácter viene reflejado en el propio título del documento: Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca. La conjugación entre ambos instrumentos de ordenación y gestión viene facilitada por la coincidencia de ámbitos territoriales, ya que, una vez estudiadas las características físico-naturales, territoriales y administrativas de la zona, se ha optado por un único ámbito de aplicación para los mismos.
  
De acuerdo con lo anterior, el plan contiene toda la documentación requerida para los planes de ordenación de los recursos naturales y para los planes rectores de uso y gestión en los artículos 34 y 39, respectivamente, de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, así como la especificada para el plan rector de uso y gestión del espacio protegido en el artículo 5 del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de declaración de paraje natural de la Comunidad Valenciana de El Prat de Cabanes - Torreblanca, modificado por el Decreto 264/1994, de 20 de diciembre.
  
La necesaria protección perimetral requerida por el Parque como zona húmeda queda garantizada por la creación, de conformidad con el artículo 29 de la citada Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de un área de amortiguación de impactos del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca, destinada a la prevención o minimización de posibles impactos ambientales procedentes del entorno. Esta amortiguación se establece mediante una serie de medidas sectoriales destinadas a regular, específicamente, determinadas actividades en el entorno del parque que se consideran relevantes para la calidad ambiental del mismo, sin que dicha regulación constituya una ampliación del territorio afectado por el régimen de protección del parque natural. Esta solución, por otra parte, coincide en cuanto a objetivos generales con el criterio adoptado en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, el cual considera una cuenca de afección en un perímetro de 500 metros en torno de las zonas húmedas catalogadas.
  
El proyecto de plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión ha sido objeto, durante los años 2001 y 2002, de un periodo de consultas a los distintos organismos y entidades relacionados con la gestión del espacio protegido, habiendo sido presentado en particular a las corporaciones locales afectadas territorialmente y a la Junta Rectora del parque natural. Posteriormente, el proyecto fue sometido a información pública durante un mes, a partir del 6 de junio de 2002, en virtud del anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la misma fecha. Por último, el Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente emitió dictamen favorable sobre el proyecto el día 30 de octubre de 2002.
  
Por tanto, se ha efectuado por completo la tramitación administrativa prevista en la citada Ley 11/1994, de 27 de diciembre, para los instrumentos de ordenación y gestión de los espacios naturales protegidos, previa a la aprobación definitiva de los mismos.
  
En su virtud, a propuesta del conseller de Medio Ambiente y previa deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 21 de enero de 2003,
  
DISPONGO
  
Artículo único
  
1. En cumplimiento de lo dispuesto en los artículos 32 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, se aprueba definitivamente el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca.
  
2. Como anexo I al presente decreto se recoge la parte normativa del plan.
  
3. Como anexo II al presente decreto se recoge la zonificación gráfica.
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL
  
Se faculta al conseller de Medio Ambiente, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas necesarias para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente decreto.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 21 de enero de 2002
  
El presidente de la Generalitat Valenciana,
  
JOSÉ LUIS OLIVAS MARTÍNEZ
  
El conseller de Medio Ambiente,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANEXO I
  
Normativa del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Uso y Gestión del Parque Natural del Prat de Cabanes - Torreblanca
  
Título I
  
DISPOSICIONES GENERALES
  
Artículo 1. Naturaleza y finalidad del plan
  
1. El presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca, se redacta al amparo de los artículos 32 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, y de acuerdo con lo establecido en el artículo 5 del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de declaración del paraje natural de la Comunidad Valenciana de El Prat de Cabanes - Torreblanca, modificado por el Decreto 264/1994, de 20 de diciembre.
  
2. Asimismo, este plan es conforme con las disposiciones adicionales primera y segunda de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, las cuales establecen la reclasificación a parque natural del espacio natural protegido denominado, hasta el momento de la entrada en vigor de dicha ley, Paraje Natural de la Comunidad Valencia de El Prat de Cabanes - Torreblanca.
  
3. El Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Uso y Gestión constituye el marco de ordenación del territorio y los recursos naturales del espacio protegido, dentro del cual se ejecutarán las actividades directamente relacionadas con la gestión del parque natural y, en particular, la protección, la conservación, la mejora, el estudio, la enseñanza, el disfrute ordenado y el uso y aprovechamiento sostenibles de los valores ambientales.
  
4. El contenido y alcance genéricos del plan responden a las determinaciones de los artículos 34 y 39 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, así como a lo establecido en el artículo 5 del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de declaración del paraje natural de la Comunidad Valenciana de El Prat de Cabanes - Torreblanca, modificado por el Decreto 264/1994, de 20 de diciembre.
  
Artículo 2. Efectos e interpretación del plan
  
1. De conformidad con lo dispuesto en los artículos 35 y 40 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, este plan será obligatorio y ejecutivo en todo lo que afecte a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje y los recursos naturales, prevaleciendo sobre cualquier otro instrumento de ordenación territorial o física. Su aprobación llevará aparejada la revisión de oficio de los planes territoriales o sectoriales incompatibles con el mismo.
  
2. Los planeamientos urbanísticos municipales afectados por este plan se adaptaran a éste en sus previsiones en la siguiente revisión de los mismos. En tanto no se produzca dicha revisión, prevalecerán las determinaciones de este plan sobre el planeamiento urbanístico, salvo en aquellas determinaciones de este último que impliquen un nivel de protección más alto sobre los valores ambientales y culturales que las correspondientes del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y Rector de Uso y Gestión.
  
3. Las determinaciones de este plan se interpretarán según el sentido propio de la materia de que se trate, teniendo en cuenta la finalidad global y los objetivos del parque natural. En caso de duda, prevalecerá la interpretación que implique un nivel de protección más alto de los valores ambientales y culturales.
  
4. En caso de contradicción entre el texto y la cartografía del plan, prevalecerá el primero sobre la segunda, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por otras partes del documento del plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión, de forma que quede patente la existencia de un error material en el texto.
  
Artículo 3. Tramitación, vigencia y revisión
  
1. Este plan, una vez tramitado conforme a lo establecido en los artículos 36 y 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, se aprobará mediante decreto del Consell de la Generalitat.
  
2. Las determinaciones del plan entrarán en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, permaneciendo vigentes hasta tanto no se revise el plan.
  
3. La vigencia del presente plan es de ocho años, contados a partir de la fecha de su aprobación. Transcurrido dicho plazo podrá procederse a su revisión.
  
4. Si, transcurrido el periodo de vigencia establecido en el apartado anterior, no se hubiese tramitado la revisión del presente plan, las previsiones normativas contenidas en el mismo tendrán, cautelarmente, vigencia hasta el momento de la aprobación definitiva de la revisión del plan.
  
5. No se considerará revisión del plan la alteración de los límites de las zonas de ordenación establecidas en la cartografía de zonificación, siempre que dicha alteración suponga un incremento de las condiciones de protección de los valores ambientales o culturales.
  
6. La revisión o modificación de las determinaciones contenidas en el presente plan podrán llevarse a cabo en cualquier momento, previo informe de la Junta Rectora del parque, siguiendo los trámites y procedimientos legalmente establecidos para la aprobación del plan.
  
Artículo 4. Régimen de infracciones y sanciones
  
Las infracciones al régimen establecido en las presentes normas tendrán la consideración de infracción administrativa, aplicándose a ellas el régimen jurídico previsto en los artículos 52 a 60 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, así como el procedimiento sancionador establecido en virtud del Real Decreto 1.398/1993, de 4 de agosto, por el que se aprueba el Reglamento para el Ejercicio de la Potestad Sancionadora. Todo ello sin perjuicio de la aplicación de otras disposiciones que, en función de la naturaleza de los hechos o del bien afectado, puedan resultar asimismo de aplicación.
  
Artículo 5. Indemnizaciones
  
Las eventuales limitaciones al uso de los bienes que se derivaran como consecuencia de la aprobación del presente plan, darán lugar a indemnización cuando concurran simultáneamente los requisitos establecidos en el artículo 20.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valencia.
  
Artículo 6. Régimen de evaluación de impactos ambientales
  
Las presentes normas establecen, en sus correspondientes apartados, las actuaciones que deberán ser sometidas al procedimiento de evaluación o estimación de impacto ambiental con carácter adicional a las previstas en el régimen ordinario establecido para todo el ámbito de la Comunidad Valenciana por la legislación sectorial autonómica.
  
Artículo 7. Autorizaciones
  
1. La presente normativa especifica, en sus normas generales y normas particulares, las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere autorización previa de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
2. Asimismo, esta normativa determina las actuaciones, planes y proyectos que, estando sujetos a licencia municipal o a autorización por la administración sectorial competente, requieren informe previo de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio. Dicho informe será requisito imprescindible para el otorgamiento de la correspondiente licencia o autorización.
  
3. Los requisitos establecidos en los apartados 1 y 2 de este artículo se establecen sin perjuicio de las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades.
  
4. Las solicitudes de autorización deberán presentarse acompañadas de la siguiente documentación:
  
- Identificación del solicitante.
  
- Descripción pormenorizada de la actuación, incluyendo características técnicas y periodo de ejecución de la misma.
  
- Efectos previstos sobre los valores ambientales y culturales del parque, así como sobre el ambiente socioeconómico.
  
- Plano o croquis de localización de la actividad.
  
- Proyecto o memoria técnica cuando corresponda.
  
5. Las autorizaciones expedidas por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio especificarán las condiciones que deberá cumplir la ejecución de la actividad para ajustarse al régimen de ordenación y gestión vigente en el parque.
  
6. La denegación de autorización impide la realización de cualquier actividad, proyecto o actuación, pero su obtención no exime del cumplimiento de otra normativa sectorial aplicable.
  
7. Las personas que ejecuten sobre el terreno las actividades autorizadas estarán obligadas a llevar copia de la autorización mientras duren los trabajos, mostrándola al personal del parque cuando les sea solicitada. En caso de realizar trabajos sin portar copia de la autorización, se podrán paralizar las actuaciones hasta que los responsables demuestren poseer autorización, presentando copia de la misma
  
Artículo 8. Ámbito territorial del plan
  
1. El presente plan será de aplicación en el ámbito territorial del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca, cuya delimitación figura en el Decreto 264/1994, de 20 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de modificación del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, de declaración del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de El Prat de Cabanes - Torreblanca.
  
2. Las determinaciones del plan se extienden asimismo, en aquellos aspectos sectoriales que en él específicamente se indican, a la zona de amortiguación de impactos establecida por este plan.
  
Título II
  
Ordenación de los recursos naturales
  
Sección primera
  
Normas de protección de los recursos ambientales
  
Artículo 9. Protección de los recursos edáficos y geológicos
  
1. Objetivos y directrices de ordenación:
  
a) En materia de protección de los recursos edáficos y geológicos, son objetivos de este plan:
  
- Evitar la pérdida de los recursos edáficos y geológicos.
  
- Conservar y mantener los suelos.
  
- Recuperar las áreas degradadas por actividades extractivas.
  
- Armonizar la utilización racional de los recursos geológicos con la protección de la naturaleza.
  
b) De acuerdo con los citados objetivos se establecen las siguientes directrices de ordenación:
  
- Se considerarán prioritarios para su regeneración aquellas áreas cuyos suelos se encuentren alterados, degradados o contaminados a causa de la actividad a que hayan sido sometidos.
  
- Se potenciará el aprovechamiento didáctico-científico, frente a cualquier otro tipo de aprovechamiento económico.
  
2. Con carácter general queda prohibida, en el ámbito del parque natural, cualquier actividad o actuación que suponga la alteración, degradación o pérdida del suelo, así como las que supongan una alteración de sus cualidades. No tendrán esta consideración las labores de preparación y acondicionamiento de los terrenos sujetos al aprovechamiento agrario en las actuales zonas de cultivo y las relacionadas con la extracción de turba, en las áreas delimitadas al efecto.
  
3. En el parque natural queda prohibida la roturación de terrenos con vegetación natural para el establecimiento de nuevas áreas de cultivo.
  
4. Tanto en el parque natural como en su área de amortiguación de impactos, queda prohibido el vertido, abandono o acumulación de todo tipo de residuos sólidos.
  
Artículo 10. Protección de los recursos hídricos y de los cauces
  
1. Objetivos y directrices de ordenación:
  
a) En materia de protección de los recursos hídricos y de los cauces, son objetivos de este plan:
  
- Preservar los recursos hídricos del parque.
  
- Conseguir y mantener un adecuado nivel de calidad de las aguas superficiales, evitando cualquier actuación o vertido que pueda ser causa de su degradación. En particular, serán objeto de especial seguimiento y control los siguientes puntos de vertido al medio hídrico de El Prat: Estación Depuradora de Aguas Residuales de la Ribera de Cabanes y camping de Torrenostra.
  
- Impedir la acumulación o vertido de compuestos tóxicos o peligrosos en el subsuelo, capaces de contaminar las aguas subterráneas.
  
- Regular los aprovechamientos y captaciones de aguas para contribuir a alcanzar la adecuada protección ambiental.
  
b) Las directrices de ordenación de los recursos hídricos y los cauces del parque natural serán, con carácter general, las establecidas por el vigente Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar para el conjunto de dicha cuenca, con el objetivo genérico de incrementar la disponibilidad de los recursos, proteger su calidad, economizar su empleo y racionalizar sus usos en armonía con el medio ambiente y los demás recursos naturales.
  
2. Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad y a disminuir la cantidad de las aguas en el ámbito del parque y su área de amortiguación de impactos, así como aquellas obras e infraestructuras que alteren el flujo hídrico o supongan un manejo abusivo del mismo y de sus recursos naturales, salvo las actuaciones necesarias para mejorar la calidad de las aguas.
  
3. Queda prohibido el vertido directo o indirecto al medio hídrico y al subsuelo, tanto en el ámbito del parque como en su área de amortiguación de impactos, de aguas residuales sin depurar. El tratamiento de aguas residuales en las instalaciones de saneamiento y depuración, tanto públicas como privadas, que existan o puedan establecerse en dichos ámbitos, deberá ajustarse a las condiciones de calidad del efluente exigidas para las zonas sensibles consideradas en el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los títulos preliminares, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas.
  
4. Los vertidos de aguas residuales depuradas, con independencia de sus características físico-químicas, requerirán para realizarse, adicionalmente a la preceptiva autorización por parte del Organismo de cuenca, de autorización expresa expedida por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, la cual estará condicionada, como mínimo, a que se garanticen los niveles de calidad del efluente indicados en el apartado anterior.
  
5. La Conselleria de Medio Ambiente llevará a cabo un control de la calidad de las aguas, mediante análisis periódicos, de acuerdo a la Orden de 16 de diciembre de 1988, del Ministerio de Obras Públicas y Urbanismo, sobre método y frecuencias de análisis o inspección de las aguas continentales que requieren protección y mejora para el desarrollo de la vida piscícola.
  
6. Queda prohibida la apertura de nuevos pozos o captaciones de agua tanto en el ámbito del parque como en su área de amortiguación de impactos.
  
7. Se mantendrán en buen estado los cauces y márgenes de los cursos de aguas, de forma que las aguas circulen sin dificultad.
  
8. En el ámbito del parque natural y en su área de amortiguación de impactos, queda prohibida la utilización de herbicidas para la eliminación de carrizo y otras especies vegetales en los márgenes de acequias y canales.
  
 9. Las actividades de desbroce y monda de márgenes de acequias y canales se realizarán, en el ámbito del parque natural, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente, la cual establecerá las fechas oportunas para su realización, debiendo ajustarse en cualquier caso al periodo comprendido entre el 15 de agosto y el 30 de enero.
  
10. Con carácter general se prohibe en el ámbito del parque natural el recubrimiento con obra de fábrica de canales y acequias, tanto en los márgenes como en la solera de los mismos, debiéndose mantener las condiciones naturales de los cauces, por sus efectos beneficiosos sobre la vegetación y fauna asociada y por su influencia en el régimen hidrológico de la zona húmeda.
  
11. Como excepción a la norma indicada en el apartado anterior, la Conselleria de Medio Ambiente podrá autorizar, en el caso de existir un alto riesgo de desbordamiento en algún tramo de acequia o canal, determinadas obras de canalización y de nuevo dimensionado de las conducciones que incluyan obra de fábrica. Estas actuaciones quedarán sujetas al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental, deberán ceñirse a los tramos de cauce imprescindibles para prevenir los riesgos advertidos y no afectarán a los fondos de los cauces. Los proyectos contemplarán, además de las condiciones exigidas para cualquier actuación sobre canales, los siguientes aspectos:
  
a) Estudio de las necesidades que motivan la obra.
  
b) Dimensionado del cauce.
  
c) Medidas necesarias para facilitar la salida de la fauna del interior de los cauces.
  
12. En el ámbito del parque natural queda prohibida la navegación con embarcaciones con o sin motor fuera borda, incluyendo los aerodeslizadores y la práctica del denominado windsurf, que no esté relacionada con la gestión del parque, los servicios de emergencia o los usos de los recursos naturales autorizados en el espacio protegido. En particular, está autorizada la navegación de las embarcaciones utilizadas para el acceso a los puestos de caza de aves acuáticas, las cuales deberán ser retiradas del parque una vez finalizada la temporada de caza.
  
13. Se prohibe el baño en las balsas resultantes de la actividad extractiva de turba.
  
14. Las golas, canales de desagüe de la zona húmeda al mar, quedan sujetas a especial protección con el fin de garantizar su importante función ecológica como vía de comunicación entre ambos ámbitos acuáticos y, en especial, para garantizar el tránsito natural de las especies faunísticas eurihalinas entre el medio marino y el medio acuático continental. En relación con ello se establece lo siguiente:
  
a) Con carácter general queda prohibida cualquier tipo de actuación y, en particular, los vertidos sólidos o líquidos, que puedan afectar negativamente a la calidad del medio hídrico y de los fondos, tanto en las golas como en el ámbito marítimo con ellas relacionado. Siendo de aplicación, respecto a dicho frente marítimo del parque natural, la declaración de «zona sensible» efectuada por la Orden de 30 de agosto de 2002, de las consellerias de Medio Ambiente y de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, por la que se declaran zonas sensibles en las aguas marítimas del ámbito de la Comunidad Valenciana
  
b) Quedan prohibidas las operaciones que impliquen el cierre total de las golas, tanto permanante como temporal, de forma que se impida por ellas el libre y normal tránsito de la fauna acuática entre el mar y el medio hídrico de El Prat.
  
c) Cualquier tipo de actuación sobre los márgenes, los fondos o el medio acuático de las golas deberá ser autorizada previamente por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
Artículo 11. Protección de la flora y la vegetación
  
1. Objetivos y directrices de ordenación:
  
a) En materia de protección de la flora y la vegetación son objetivos de este plan:
  
- Preservar la diversidad genética del patrimonio natural, garantizando la conservación de las especies de la flora silvestre y formaciones vegetales, en especial las autóctonas, entendiéndose como tales aquellas especies, subespecies o variedades que han pertenecido históricamente a la flora del parque natural
  
- Conservar los hábitats naturales y ecosistemas.
  
- Recuperar las especies amenazadas y sus hábitats.
  
- Favorecer el desarrollo y equilibrio de los ecosistemas naturales y seminaturales, conservando la capacidad evolutiva de los mismos.
  
b) De acuerdo con los citados objetivos se establecen las siguientes directrices de ordenación:
  
- El fin de los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal será la formación y potenciación de las comunidades vegetales propias del parque.
  
- Los trabajos de restauración de la cubierta irán encaminados a la conservación y regeneración de las formaciones y requerirán informe previo de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio. Dicho informe contendrá, al menos, los siguientes aspectos:
  
- Medio físico: litología, geomorfología, suelo, tendencias erosivas, clima.
  
- Medio biológico: serie o series de vegetación presente, estado dinámico del ecosistema, formaciones presentes, fauna asociada, usos presentes.
  
- Propuesta de actuación: preparación del terreno, especies seleccionadas, calendario de ejecución, pliego de prescripciones técnicas, ficha de evaluación del impacto ambiental estimado, programa de vigilancia y seguimiento.
  
- Los trabajos de regeneración y potenciación de la cubierta vegetal deberán quedar integrados en el paisaje natural circundante.
  
- Tendrán consideración de especies aptas para regeneración de la cubierta vegetal todas aquellas herbáceas arbustivas y arbóreas que, pertenecientes a las formaciones naturales, contribuyan a acelerar el dinamismo progresivo de las formaciones vegetales, asegurando la conservación del suelo y de los recursos genéticos de la vegetación.
  
- Se establecerá un programa de eliminación progresiva de especies exóticas.
  
2. Se excluyen de las presentes normas las especies y formaciones vegetales ligadas a las actividades agrarias, incluyendo las especies nitrófilas que acompañan a los cultivos y sus márgenes con vegetación adventicia y las formaciones ruderales y nitrófilas que colonizan viales, cunetas, baldíos y otras áreas antropizadas.
  
3. La protección de las formaciones vegetales silvestres se extiende tanto a la integridad de las plantas individuales que constituyen las asociaciones vegetales como a la estructura y composición florística de estas últimas.
  
4. Con la excepción indicada en el apartado siguiente de este artículo, se prohibe en el ámbito del parque, excepto en el interior de las parcelas cultivadas del área de usos compatibles y en el área de servicios, la tala, siega y recolección de plantas o partes de plantas silvestres, así como de sus semillas y frutos, sin autorización expresa de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, la cual establecerá las condiciones específicas para la actuación.
  
5. Podrá autorizarse en todo el parque natural el desbroce y monda de las formaciones vegetales propias de los márgenes de caminos, acequias y canales, tanto ruderales como palustres, practicados conforme a los usos tradicionales y de acuerdo con las especificaciones que figurarán en las correspondientes autorizaciones. Las intervenciones sobre la vegetación de márgenes de cursos de agua deberán ajustarse, asimismo, a las especificaciones que establece el artículo 10 de estas normas sobre protección de los cauces y sus márgenes.
  
6. En particular, deberán ser objeto de autorización previa por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, las intervenciones sobre la vegetación que promuevan las sociedades de cazadores para favorecer la presencia de aves acuáticas cinegéticas. Dicha autorización contendrá los requisitos mínimos para impedir el deterioro de formaciones vegetales y hábitats de interés, pudiendo denegarse cuando, a criterio de la citada dirección general, la propuesta de actuación no garantice suficientemente la preservación de los mismos, o bien no especifique medidas correctoras suficientes. Tales actuaciones, en cualquier caso, deberán realizarse entre el 1 de agosto y el 30 de enero.
  
7. Asimismo, la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio podrá autorizar la quema y siega de determinadas áreas de vegetación herbácea con finalidad de gestión sostenible de los pastos aprovechados en la actividad ganadera autorizada. Dichas actuaciones se ejecutarán bajo el seguimiento del personal de dicha dirección general, de acuerdo con las especificaciones que figuren en las correspondientes autorizaciones y, con carácter general para evitar daños a las comunidades faunísticas en época de cría, dentro del periodo comprendido entre el 1 de octubre y el 30 de enero.
  
8. En el ámbito del parque natural queda prohibida la quema de vegetación con finalidad distinta a la contemplada en el apartado anterior, con la excepción de eventuales quemas que la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio pudiera promover para la conservación y mejora de las comunidades de flora y fauna silvestres, en el marco de los programas de gestión del parque.
  
9. En el ámbito del parque natural queda prohibida la introducción de especies no autóctonas de flora, salvo en el área de usos compatibles y en el área de servicios.
  
10. En particular, tanto en el parque como en su área de amortiguación de impactos, el cultivo de plantas de interés cinegético y el cebado a grano de las aves de caza, deberán ser previamente autorizados por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, figurando en las autorizaciones las especies vegetales permitidas y las condiciones requeridas para la ejecución de dichas actuaciones.
  
11. La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio efectuará una labor de asesoramiento a las administraciones locales y a los particulares para el ajardinamiento de las zonas verdes lindantes con el parque o incluidas en éste, en relación con las especies vegetales recomendadas para evitar el riesgo de proliferación de especies exóticas con elevado poder colonizador.
  
Artículo 12. Protección de la fauna
  
1. Objetivos y directrices de ordenación:
  
a) En materia de protección de la fauna son objetivos de este plan:
  
- Preservar la diversidad genética del patrimonio natural, garantizando la conservación de las especies de la fauna silvestre, en especial las autóctonas, entendiéndose como tales aquellas especies, subespecies o variedades que han pertenecido históricamente a la fauna del parque natural.
  
- Conservar los hábitats naturales y los ecosistemas, favoreciendo su desarrollo, equilibrio natural y capacidad evolutiva.
  
- Recuperar las especies faunísticas amenazadas y sus hábitats.
  
b) De acuerdo con los citados objetivos se establecen las siguientes directrices de ordenación:
  
- Las actuaciones de gestión del parque natural darán preferencia a las medidas de conservación y preservación en el hábitat natural de cada especie, considerando la posibilidad de establecer medidas complementarias fuera del mismo.
  
- Queda prohibida en el parque natural y su área de amortiguación de impactos, con cualquier finalidad incluso cinegética o piscícola, la introducción de individuos de especies, subespecies o razas geográficas distintas de las autóctonas. Se exceptúan únicamente los supuestos de actividades de acuicultura extensiva que pudieran autorizarse en virtud del artículo 10 de estas normas.
  
- Las actuaciones de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio favorecerán prioritariamente a las especies y subespecies animales raras, endémicas y amenazadas.
  
- Para la conservación de la fauna, las actuaciones sobre la cubierta vegetal tenderán a favorecer las condiciones para la reproducción, crianza o permanencia de las distintas especies.
  
2. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido al respecto en la legislación sectorial sobre fauna y flora silvestres, no se permiten en el ámbito del parque natural y en su área de amortiguación de impactos, las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro irreversibles de poblaciones o elementos de la fauna silvestre. La prohibición se extiende a las actividades que puedan alterar o destruir los hábitats de las especies, así como los enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna tales como nidos, madrigueras y dormideros, así como las golas de comunicación de la zona húmeda con el mar.
  
3. En particular, con objeto de proteger la fauna silvestre se prohibe en el ámbito del parque natural y en su área de amortiguación de impactos:
  
a) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos que se hallen protegidos por la legislación sectorial vigente y por las presentes normas.
  
b) La introducción de cualquier especie animal no autóctona con cualquier finalidad, incluidas la cinegética y piscícola.
  
c) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.
  
d) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.
  
e) La destrucción de los hábitats faunísticos existentes en el parque y, en particular, la realización de actividades que supongan una recesión o degradación de las zonas húmedas o aguas continentales como aterramientos, drenajes, explotación no autorizada de los acuíferos o modificaciones no autorizadas en el régimen de aguas.
  
4. La caza y captura de especies animales con finalidad cinegética deberá respetar las determinaciones para dicha actividad contenidas en el presente plan.
  
5. El desarrollo de actividades de carácter científico que necesiten del trampeo, captura o manipulación de especies animales, en el ámbito del parque natural, deberá contar con la autorización expresa de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio. Esta actividad deberá estar supervisada por el personal de dicha Dirección General, estando obligados los investigadores a comunicar con antelación los lugares y fechas de trampeo, marcaje y manipulación, incluyendo búsquedas y visitas a nidos.
  
6. Toda introducción o reintroducción de especies faunísticas autóctonas, así como los eventuales reforzamientos de poblaciones de especies existentes en el parque en la actualidad, deberán contar con la previa autorización de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio. La autorización estará supeditada a la presentación de un plan que deberá contener, como mínimo, un inventario ambiental de base y una justificación respecto de la especie a reintroducir, estableciéndose asimismo las características de la especie, calendario de introducción, cualificación del personal encargado de la ejecución y programa de seguimiento. Dichas actividades deberán ser supervisadas directamente por el personal de la citada Dirección General, para lo cual los promotores de las mismas deberán comunicar con antelación la fecha de ejecución.
  
Artículo 13. Protección del paisaje
  
1. Objetivos y directrices de ordenación:
  
a) En materia de protección del paisaje son objetivos de este plan:
  
- Evitar o minimizar los impactos paisajísticos producidos por las actividades que se pretendan desarrollar en el parque y su área de amortiguación de impactos.
  
- Recuperar las características paisajísticas de las zonas degradadas por actividades desarrolladas en el pasado.
  
- Preservar y mejorar la diversidad paisajística existente en el parque natural y su área de amortiguación de impactos.
  
b) De acuerdo con los citados objetivos se establecen las siguientes directrices de ordenación:
  
- En las áreas en las que se produzcan daños en el paisaje por la construcción de infraestructuras, la presión antrópica u otras razones, se aplicarán medidas de regeneración y restauración que pueden incluir, si fuese necesario, restricciones al uso público y a los aprovechamientos.
  
- Se considerarán los valores paisajísticos y medioambientales de las diferentes áreas del parque natural y su área de amortiguación de impactos a la hora de establecer los criterios de ubicación de los elementos publicitarios e informativos.
  
- La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, dentro de los programas de actuación para la gestión del espacio protegido, podrá establecer medidas específicas de protección paisajística complementarias o adicionales a las contempladas en este plan, atendiendo al interés paisajístico de determinadas zonas o a circunstancias sobrevenidas en el ámbito territorial del plan.
  
2. En el ámbito del parque natural queda prohibida, con carácter general, la instalación de vallas publicitarias, carteles o cualquier tipo de estructura con fines publicitarios. Se exceptúan de la prohibición los paneles o carteles informativos de carácter institucional que se consideren necesarios para la adecuada gestión del espacio protegido, los cuales deberán adecuarse e integrarse a la tipología paisajística de El Prat.
  
Artículo 14. Protección de la costa
  
1. Objetivos y directrices de ordenación:
  
a) En materia de protección de la costa son objetivos de este plan:
  
- Conservar y mantener la diversidad de recursos físico-bióticos y paisajísticos ligados a los ecosistemas litorales del parque natural.
  
- Contribuir a la recuperación de las áreas degradadas provocadas por las actividades desarrolladas en estos ambientes.
  
- Conseguir y mantener un adecuado nivel de calidad del litoral evitando cualquier actuación que pueda ser causa de su degradación.
  
- Asegurar la compatibilidad del aprovechamiento sostenido de los recursos del litoral con el mantenimiento de sus recursos.
  
- Prevenir los posibles impactos negativos sobre el medio marítimo colindante al parque natural, a consecuencia de actividades realizadas en el ámbito territorial de este plan.
  
b) De acuerdo con los citados objetivos se establecen las siguientes directrices de ordenación:
  
- La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio tomará las medidas oportunas para proteger las comunidades vegetales y faunísticas costeras frente a los tratamientos higiénicos de playas y la limpieza de las mismas por cualquier medio.
  
- Se tomarán las medidas oportunas para evitar la presión excesiva por el tránsito de personas en los accesos a playas de uso público, mediante el establecimiento de pasos estructurados para evitar afecciones dispersas e incontroladas, la determinación de la capacidad de carga de la superficie útil para el baño y la fijación de características adecuadas en la ubicación, dimensiones y mecanismos de control de las áreas destinadas a aparcamiento y servicios, asegurando asimismo una correcta dotación de equipamientos higiénico-sanitarios y de uso público.
  
2. Con carácter general, queda prohibido todo tipo de construcción en el dominio público marítimo-terrestre. Las excepciones a esta prohibición sólo podrán venir determinadas por lo establecido al respecto en la Ley de Costas.
  
3. La limpieza de playas y de la franja costera no podrá realizarse por medios mecánicos, estando permitidos únicamente los tratamientos manuales respetuosos con los hábitats naturales, prestándose una especial atención y cuidado a las zonas consideradas como de especial interés para su protección por parte de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
4. Las obras de regeneración de las formaciones dunares incluidas en el ámbito del parque natural estarán sujetas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, y el Decreto 162/1992, de 15 de octubre, por el que aprueba el reglamento para la ejecución de dicha ley.
  
5. De conformidad con lo establecido en las normas particulares de este plan, artículo 29, se prohibe la circulación de todo tipo de vehículos a motor, salvo los relacionados con los servicios de vigilancia y emergencia y los expresamente autorizados por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, en todo el ámbito del cordón dunar litoral y, en particular, en la vía pecuaria denominada Colada del Mar en todo su recorrido por el parque natural.
  
6. Se prohibe todo tipo de extracción de áridos del cordón dunar litoral, tanto arenas como gravas.
  
7. Se prohibe la alteración de la estructura o destrucción de las comunidades vegetales costeras psammofilas, típicas de playas, dunas y cordones de gravas, así como de su fauna asociada.
  
Sección segunda
  
Regulación de actividades
  
Artículo 15. Normas sobre las actividades extractivas
  
1. En el ámbito del parque natural, así como en su área de amortiguación de impactos, únicamente se permiten las explotaciones mineras a cielo abierto que estén debidamente autorizadas en el momento de la entrada en vigor del mismo.
  
2. Las explotaciones mineras que se encuentren en actividad en el momento de la entrada en vigor de este plan, deberán adecuar sus actividades extractivas a los correspondientes planes de restauración, conforme a lo dispuesto en la legislación sectorial y, específicamente, en el Real Decreto 2.994/1982, sobre restauración del espacio natural afectado por actividades mineras.
  
3. El Plan de Restauración presentado por el titular del aprovechamiento o explotación deberá contemplar las condiciones generales que para esta actividad se establecen en este plan.
  
4. Los titulares de las concesiones administrativas para la extracción de turbas que en el momento de la entrada en vigor de este plan no estén en régimen de explotación, podrán iniciar dicho régimen, sin perjuicio de las preceptivas autorizaciones sectoriales, siempre que aseguren previamente las condiciones necesarias para su adecuación a los fines de protección y conservación establecidos por el presente plan. En particular, con carácter previo al otorgamiento de la licencia de actividad y explotación se requerirá el informe favorable y vinculante de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, el cual podrá establecer las condiciones particulares a las que deberá someterse la explotación.
  
5. Las concesiones mineras para extracción de turbas en el ámbito del parque natural, quedarán sujetas a las siguientes condiciones generales de explotación:
  
a) Queda prohibida la explotación de turbas a una distancia inferior a 200 metros del límite del dominio público marítimo-terrestre.
  
b) Queda limitada la explotación total anual a una hectárea/año por máquina utilizada para la extracción de turba, con un máximo de dos máquinas trabajando durante el mismo periodo de tiempo.
  
c) Se deberá dejar una amplia zona sin explotar que circunde las balsas resultantes de la extracción, la cual no será inferior a veinte metros, en aquellos sectores que limiten con caminos transitados o terrenos cultivados.
  
d) La explotación de una concesión, en aquellas zonas que mantienen una buena representación de la vegetación característica del espacio natural a criterio de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, deberá preservar un sector virgen de extensión no inferior al treinta por ciento de la concesión a explotar, debiendo especificarse estas zonas en una planimetría adecuada que será supervisada por la citada Dirección General.
  
e) Las balsas resultantes de la explotación minera deberán cumplir los siguientes requisitos:
  
- Extensión mínima de dos hectáreas.
  
- Perímetro irregular que favorezca una importante extensión de orilla.
  
- Taludes de pendientes suaves.
  
- Creación de islas con superficies mínimas de cincuenta metros cuadrados.
  
f) Finalizada la actividad extractiva en una zona, se deberá retirar todo tipo de restos relacionados con la actividad y ajenos al ecosistema natural, tanto materiales como infraestructura utilizada.
  
6. La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio intensificará los mecanismos de control para el cumplimiento de los planes de restauración de los espacios alterados por la actividad minera a cielo abierto.
  
7. El incumplimiento de las condiciones reflejadas en las concesiones mineras o en las autorizaciones pertinentes, llevará consigo el inicio del expediente de caducidad de la autorización o concesión correspondiente, de conformidad con los artículos 83 y siguientes de la Ley 22/1973, de Minas.
  
8. Tal y como se establece como directriz en el artículo 9 de estas normas, la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio considerará prioritarias para su regeneración y restauración aquellas áreas que hayan sido objeto de explotación minera, con la finalidad de contribuir a la diversificación de los ambientes y ecosistemas del parque natural.
  
Artículo 16. Actividades agrícolas
  
1. Es objetivo de este plan la compatibilización entre el aprovechamiento de los recursos agrícolas y la conservación de los valores ambientales, especialmente la cubierta vegetal, el suelo, la fauna y los recursos hídricos. Por tanto, la utilización del suelo con fines agrícolas deberá orientarse hacia el mantenimiento del potencial biológico y la preservación y mantenimiento de la capacidad productiva de los ecosistemas propios del espacio protegido.
  
2. Se consideran prácticas agrícolas compatibles con los objetivos del parque natural, las actividades relacionadas directamente con la explotación económica de los recursos vegetales que actualmente vienen realizándose en aquellas áreas del espacio protegido en las que expresamente se autorizan por las normas particulares de este plan.
  
3. Quedan prohibidas en el parque natural nuevas transformaciones de terreno destinadas a usos agrícolas, así como la puesta en cultivo de parcelas agrícolas que, en el momento de la entrada en vigor de este plan, hayan permanecido abandonadas o improductivas.
  
4. La quema de restos agrícolas, en el ámbito del parque natural y en su área de amortiguación de impactos, queda sujeta a autorización previa de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, la cual fijará las condiciones en que ésta podrá realizarse, de conformidad con la legislación sectorial vigente, sin perjuicio de otras autorizaciones sectoriales o municipales que fueran necesarias.
  
5. Queda prohibida la construcción, en el ámbito del parque natural, de cualquier tipo de construcción o edificación con finalidad agrícola, así como la instalación de invernaderos y estructuras similares incluso de carácter temporal.
  
6. El uso de productos fitosanitarios quedará regulado por los planes sectoriales que le sean de aplicación, con arreglo a los periodos, dosis, limitaciones y condicionantes establecidos por el organismo competente y a las determinaciones establecidas en el presente plan. Con carácter general se prohibe, en el parque natural y en el área de Amortiguación de Impactos, el empleo de productos fitosanitarios de categoría C, de acuerdo con la Orden del Ministerio de Agricultura, de 4 de diciembre de 1975, por la que se reglamenta el uso de productos fitosanitarios para prevenir daños a la fauna terrestre y acuícola en las zonas húmedas.
  
7. La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio promoverá una política de adquisición de terrenos de vocación agrícola, con la finalidad de incorporarlos, tras la realización de las actuaciones necesarias de restauración, al patrimonio ecológico del parque.
  
Artículo 17. Actividades ganaderas
  
1. Es objetivo de este plan compaginar el aprovechamiento de los recursos ganaderos con la conservación de los valores ambientales y el normal desempeño de las actividades de uso público ordenado del medio. Sin perjuicio de la futura elaboración del plan técnico de aprovechamiento ganadero a que se refiere el apartado 6 de este artículo, la actividad ganadera ordenada se considera, en principio, uso compatible con los objetivos de conservación del parque natural.
  
2. Se permite en el parque únicamente la actividad ganadera extensiva de vacuno y ovino, con las condiciones y limitaciones que establece este plan. En particular, la carga ganadera pastante atenderá, como factor primordial limitante, a la conservación y mantenimiento de los suelos frente a la erosión, así como al equilibrio con la fauna salvaje y con el medio vegetal.
  
3. Tanto en el ámbito del parque como en su área de amortiguación de impactos, no se permite la implantación de actividades ganaderas intensivas en régimen de estabulación.
  
4. En el ámbito del parque quedan prohibidos los cercados, vallados, construcciones y, en general, las instalaciones ganaderas de cualquier tipo. Quedan excluidas de esta prohibición las instalaciones, tales como cercados auxiliares y otras, que la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio pueda promover o autorizar con la finalidad de compatibilizar la actividad ganadera con la gestión del parque natural y, en particular, con el uso público de los valores ambientales.
  
5. La quema de formaciones vegetales herbáceas como método de gestión de pastos se ajustará, en el ámbito del parque y en la área de amortiguación de impactos, a las determinaciones que el artículo 11 de esta normativa establece con finalidad de protección de la flora y la vegetación, sin perjuicio de las disposiciones adicionales que en su día establezca el plan técnico de aprovechamiento ganadero.
  
6. La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, previo informe favorable de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio y en colaboración con esta última, redactará y aprobará un Plan Técnico de Aprovechamiento Ganadero del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca. Dicho plan deberá contemplar, como mínimo, las siguientes determinaciones:
  
- Delimitación de áreas acotadas para la actividad ganadera.
  
- Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
  
- Criterios sobre la gestión de las especies forrajeares.
  
- Régimen de rotación de la actividad entre las distintas zonas ganaderas.
  
7. Durante el periodo transitorio desde la entrada en vigor de este plan hasta la aprobación del citado Plan Técnico de Aprovechamiento Ganadero, para evitar que la actividad ganadera pudiera provocar determinados impactos negativos sobre el medio, o bien interferir en algún momento el normal desempeño de las actividades de uso público ordenado del parque, la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio supeditará cualquier autorización de aprovechamiento ganadero al cumplimiento de las siguientes determinaciones:
  
a) Las solicitudes de autorización deben contemplar, como mínimo:
  
- La determinación del tipo de manejo que se va a hacer del ganado.
  
- El detalle de las actuaciones a realizar sobre el medio físico: labores mecánicas a realizar y manejo del agua, entre otras.
  
- La evaluación de las repercusiones de las actividades propuestas sobre la vegetación.
  
- La estimación de las posibles repercusiones de la actividad sobre el uso público del medio en el parque.
  
b) El cálculo del aprovechamiento de la superficie dedicada al pastoreo tendrá en cuenta las siguientes premisas:
  
- La clase de ganado elegido no debe suponer un peligro para la preservación y normal desarrollo de la vegetación propia de la zona.
  
- El número de cabezas de ganado debe ser tal que puedan alimentarse durante el tiempo de permanencia, y éste no debe prolongarse más allá de lo necesario para que el ganado consuma la producción estacional de pastos.
  
- Al calcular la carga ganadera, se tendrá en cuenta la presencia de especies de la fauna silvestres cinegéticas y no cinegéticas.
  
8. Sin perjuicio de lo establecido en el apartado anterior, la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, dentro de las actividades ordinarias de gestión del parque natural y, en particular, con carácter cautelar durante el citado periodo transitorio hasta la aprobación del plan técnico de aprovechamiento ganadero del parque, podrá imponer las condiciones y limitaciones a la actividad ganadera que fueran necesarias para una adecuada conservación de los valores ambientales del espacio protegido, así como para asegurar el normal desempeño de las actividades de uso público ordenado del parque. Dichas condiciones y limitaciones se establecerán por el tiempo y en el ámbito imprescindibles a su finalidad.
  
Artículo 18. Actividad cinegética
  
1. En materia cinegética es objetivo de este plan compaginar el aprovechamiento sostenible de los recursos cinegéticos con las finalidades de protección, conservación, estudio, enseñanza y disfrute ordenado de los valores ambientales del parque natural.
  
2. La actividad cinegética en el parque se ajustará a los periodos y condiciones determinados por la legislación sectorial específica, así como a las determinaciones establecidas en el presente plan.
  
3. La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio establecerá las medidas oportunas para evitar que, durante el ejercicio de la caza, se produzcan daños, molestias o alteraciones a las poblaciones de especies faunísticas no cinegéticas y, especialmente, a las poblaciones de especies protegidas, raras o amenazadas. Dichas medidas deberán, asimismo, asegurar el normal desempeño de las actividades de uso público ordenado del parque en los terrenos cinegéticos compatibles con las mismas.
  
4. Los planes técnicos de aprovechamiento cinegético deberán contemplar como mínimo las siguientes determinaciones, entre otras que se establecerán en el momento de su elaboración:
  
a) Sus objetivos y fines serán acordes con el objetivo genérico definido en el apartado 1 de este artículo.
  
b) Los planes técnicos de aprovechamiento cinegético de los cotos afectados territorialmente por el parque, se elaborarán y tramitarán en forma coordinada, constituyendo un marco unitario de ordenación y gestión. De esta manera, el parque natural se considerará una misma unidad bioecológica como zona húmeda, a la que corresponderá una gestión cinegética coordinada en todo su ámbito.
  
c) Se establecerá la prohibición de caza en media veda y la captura de aves fringílidas.
  
d) Se efectuará una ordenación individualizada de las siguientes modalidades de caza practicadas en los cotos: caza desde puesto fijo para anátidas y caza con perro y al salto, tanto con armas como sin armas, para otras aves acuáticas. Dicha ordenación no implica la separación espacial de ambas modalidades dentro de los cotos.
  
e) Las actuales reservas de caza de los cotos deberán remodelarse, para hacerlas más acordes con los objetivos e iniciativas que este plan contempla sobre conservación de los valores naturales y uso público ordenado del medio. A este respecto, y como determinación mínima entre otras posibles adecuaciones, deberán considerarse como reserva de caza las dos áreas destinadas a equipamientos educativos en el parque, ubicadas respectivamente en una parte de la zona de balsas resultantes de la extracción de turba colindante al núcleo urbano de Torrenostra (Torreblanca) y en el extremo sur del parque natural (Cabanes). Estas zonas vienen grafiadas en el título IV de este plan, Directrices para la ejecución del plan, sección segunda, apartado IV, Subprograma de uso público.
  
5. La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio incentivará la agrupación de los cotos de caza de acuáticas existentes en el ámbito del parque, como medio de racionalizar la actual gestión individual de los mismos.
  
6. La práctica cinegética en el ámbito del parque se permite, como máximo, durante dos días no consecutivos por semana.
  
7. Las actuaciones de mejora de las especies cinegéticas que afecten al parque natural o a su área de amortiguación, podrán contemplarse conjuntamente con los planes de aprovechamiento cinegético de los cotos o por separado de éstos, y deberán contar con la previa autorización de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, así como con la previa conformidad de los propietarios de los terrenos afectados.
  
8. En el ámbito del parque natural y su área de amortiguación de impactos, no se permiten las actividades de tiro al plato ni de tiro a especies cinegéticas de suelta.
  
Artículo 19. Actividades piscícolas
  
1. La actividad pesquera, tanto de carácter profesional como deportivo, está permitida en el ámbito del parque natural y en el área de amortiguación de impactos, quedando regulada por estas normas y por la normativa sectorial aplicable.
  
2. Sin perjuicio de las pertinentes autorizaciones sectoriales, las actividades de pesca comercial de la angula deberán ser previamente autorizadas por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, cuyo personal supervisará la ejecución de las mismas. La autorización se concederá siempre que no exista riesgo de deterioro de los valores ambientales de El Prat, a criterio de la citada Dirección General.
  
3. La pesca deportiva se permite únicamente con caña, quedando sujeta en el ámbito de parque natural a las siguientes determinaciones, adicionales a la citada normativa sectorial:
  
a) No se permite la pesca desde una hora después de la puesta del sol hasta una hora antes de su salida, tanto en aguas continentales como en la costa
  
b) No se permite la pesca fuera de las zonas de acceso permitido al público: aguas continentales y marítimas situadas junto a los caminos de acceso autorizado al público. El tránsito y estancia de pescadores queda sujeto a las limitaciones que establecen las normas particulares de este plan con carácter general para el tránsito de personas y vehículos por el parque natural.
  
c) No se permiten, tanto en las aguas continentales como marítimas, las competiciones de pesca deportiva.
  
4. En el ámbito del parque natural no se permiten otras modalidades de actividad pesquera, tanto comercial como deportiva, que las contempladas expresamente en este artículo.
  
5. Queda prohibida la instalación de piscifactorías en el ámbito del parque natural, entendiéndose por tales aquellas destinadas a la cría astacícola y piscícola de carácter intensivo o semiintensivo, con fines comerciales, cuya producción iguale o supere los 500 kilogramos por hectárea y año de animales vivos.
  
6. Asimismo, queda prohibido en el parque natural cualquier tipo de actividad de acuicultura que, con independencia de su producción potencial estimada, precise de la realización de algún tipo de obra civil.
  
7. La implantación de actividades de acuicultura extensiva, entendiéndose por tales las no prohibidas por los apartados 5 y 6 de este artículo, requerirá la previa autorización de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio. Dicha autorización quedará supeditada a la garantía de inocuidad de las actividades sobre los ecosistemas y ambientes protegidos.
  
Artículo 20. Régimen urbanístico y edificación
  
1. Todo el suelo incluido en parque natural queda clasificado como suelo no urbanizable de especial protección, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3 del Decreto 264/1994, de 20 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de modificación del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, de declaración del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de El Prat de Cabanes - Torreblanca.
  
2. El planeamiento urbanístico municipal que, con posterioridad a la entrada en vigor de este plan, se apruebe en los municipios de Cabanes y Torreblanca, deberá incorporar las determinaciones de este plan en cuanto a clasificación del suelo y régimen de protección de los recursos naturales.
  
3. De conformidad con lo establecido en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, la aprobación de este plan llevará aparejada la revisión de oficio de los planeamientos urbanísticos de los municipios afectados territorialmente por el parque natural, en aquellos aspectos que resulten incompatibles con las determinaciones de este plan.
  
4. Con carácter general, en el ámbito del parque natural no se permite la edificación de nueva planta con finalidad residencial, industrial, de servicios, agrícola, ganadera, piscícola, cinegética y minera. Se excluyen de esta limitación las edificaciones e instalaciones que promueva o autorice la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio para la gestión del parque o el uso público ordenado del medio.
  
5. Las construcciones y edificaciones actualmente existentes en el parque a la entrada en vigor del presente plan, que carezcan de las correspondientes licencias municipales, serán consideradas a efectos urbanísticos como fuera de ordenación.
  
Artículo 21. Infraestructuras
  
1. Con carácter general, en el ámbito del parque natural se prohibe la instalación, con cualquier finalidad, de nuevas infraestructuras no vinculadas directamente al normal desempeño de la minería de turba, de la actividad agrícola, de las actividades permitidas en el área de servicios, de la gestión del parque y del uso público autorizado del medio.
  
2. Respecto al uso público, se permite expresamente la instalación, por iniciativa o por autorización de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, de las siguientes infraestructuras y equipamientos:
  
- Barreras reguladoras de la circulación de vehículos y personas.
  
- Señalizaciones informativas y reguladoras.
  
- Pasos entre canales y pasarelas sobre láminas de agua.
  
- Vallados auxiliares sobre caminos o recintos.
  
- En general, todo tipo de equipamientos destinados a compatibilizar los aprovechamientos autorizados, ganaderos, extractivos, cinegéticos y otros, con las actividades de uso público ordenado del medio.
  
- Observatorios de fauna.
  
- Equipamientos de todo tipo relacionados con los itinerarios de educación ambiental.
  
- Equipamientos e instalaciones relacionados con las actividades autorizadas de estudio e investigación sobre los recursos ambientales.
  
- En general, cualquier otro tipo de instalación o equipamiento debidamente autorizada, permanente o desmontable, relacionada con los programas de educación y difusión ambiental promovidos o autorizados por la Conselleria de Medio Ambiente, así como con las actividades autorizadas de disfrute ordenado del medio y estudio e investigación sobre los recursos ambientales.
  
3. En particular, se prohibe la apertura de nuevos caminos en el parque natural, salvo los relacionados con la gestión del mismo o con el normal desempeño de la actividad extractiva de turba, previo informe favorable de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
4. La reparación o mejora de los caminos existentes en el parque se efectuará con materiales sueltos adecuados al substrato natural. En todos los casos, estos materiales deberán quedar cubiertos por una capa que integre color y textura a las características del espacio natural.
  
Artículo 22. Actividad industrial y comercial
  
1. Queda prohibida la implantación de actividades industriales de cualquier tipo en el ámbito del parque natural y en el área de amortiguación de impactos.
  
2. Asimismo, con carácter general, se prohiben en el parque las edificaciones, construcciones o instalaciones relacionadas con el sector servicios, tales como instalaciones hosteleras de cualquier tipo, instalaciones recreativas, almacenes, comercios, cementerios de automóviles y otras que no estén expresamente permitidas por el presente plan o por el plan de uso público que elaborará la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
Sección tercera
  
Área de amortiguación de impactos
  
Artículo 23. Definición de la área de amortiguación de impactos del parque natural (AAI)
  
1. De conformidad con el artículo 29 de la Ley 11/1994, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, se declara un área de amortiguación de impactos del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca, destinada a la prevención o minimización de posibles impactos ambientales sobre el espacio protegido, procedentes de su entorno.
  
2. Dicha amortiguación de impactos se establece mediante una serie de medidas sectoriales destinadas a regular, específicamente, determinadas actividades en el entorno del parque que se consideran relevantes para la calidad ambiental del mismo, sin que dicha regulación constituya una ampliación del territorio afectado por el régimen de protección del parque natural.
  
3. El ámbito territorial de la área de amortiguación de impactos viene grafiado en la cartografía de ordenación de este plan.
  
Artículo 24. Regulación de actividades en la área de amortiguación de impactos
  
1. Las normas generales de este plan establecen, expresamente, las actividades que deberán ser objeto de regulación o autorización en la área de amortiguación de impactos, así como las que deberán someterse a los procedimientos de evaluación o estimación de impacto ambiental con carácter adicional al régimen ordinario establecido para todo el ámbito de la Comunidad Valenciana por la legislación sectorial autonómica.
  
2. De acuerdo con el criterio indicado en el apartado anterior, los requisitos que figuran en las normas generales sobre sometimiento de determinadas actividades a un régimen específico de evaluación de impacto ambiental, o bien a una autorización previa, se refieren con carácter general al ámbito territorial del parque natural, salvo que dichas normas generales indiquen expresamente la extensión de dichos requisitos a la área de amortiguación de impactos.
  
Sección cuarta
  
Normas particulares,
  
relativas a la zonificacióndel parque natural
  
Apartado I. Régimen general de las normas particulares
  
Artículo 25. Criterios generales sobre las normas particulares
  
1. Las determinaciones que figuran en estas normas particulares constituyen la referencia normativa básica para la definición de las actividades permitidas, prohibidas o condicionadas en cada una de las zonas de ordenación del parque natural.
  
2. En todo lo no regulado en estas normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las normas generales de este plan.
  
3. En caso de discrepancia en la interpretación de la normativa, prevalecerán las normas particulares sobre las normas generales.
  
Artículo 26. Zonificación del parque natural
  
1. En el Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca se establecen las siguientes zonas de ordenación:
  
a) Área de protección ecológica (APE)
  
b) área de usos compatibles (AUC)
  
c) área de servicios (AS)
  
Apartado II. Área de protección ecológica (APE)
  
Artículo 27. Caracterización
  
1. En esta categoría se incluyen aquellos espacios que, por sus elevados valores ecológicos, geomorfológicos y paisajísticos, o bien por la homogeneidad, fragilidad o singularidad de los ambientes que integran los mismos, constituyan las zonas más importantes para los objetivos de protección y conservación de los valores ambientales del parque natural.
  
2. La localización geográfica del área de protección ecológica figura en la cartografía de ordenación de este plan.
  
Artículo 28. Usos permitidos
  
1. Con carácter general, se consideran usos permitidos en este área aquellos encaminados a conseguir una óptima protección, potenciación y conocimiento de los recursos naturales. De esta forma, la utilización de este área estará dirigida prioritariamente hacia actividades científicas, de conservación, de interpretación, de enseñanza y de disfrute ordenado del medio natural.
  
2. En particular, se consideran permitidos los siguientes usos y actividades:
  
a) El uso ganadero de El Prat como zona de pastos, con las condiciones que figuran en las normas generales y con aquellas limitaciones que la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio pueda establecer, tanto espacial como temporalmente, en orden a una adecuada conservación de los recursos naturales y a la compaginación de dicho aprovechamiento con el uso público ordenado del parque.
  
b) La actividad cinegética, con las condiciones que al respecto establecen las normas generales.
  
c) La actividad pesquera, tanto profesional como deportiva, sujeta a los planes y normas establecidas por los organismos competentes y a las determinaciones que, con carácter temporal y/o puntual pudiera establecer la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio para asegurar la conservación de determinados hábitats o elementos ambientales de interés singular.
  
d) La extracción de turba, con las condiciones establecidas en las normas generales para las actividades extractivas, incluido el desplazamiento de maquinaria y vehículos por los caminos y recintos actualmente utilizados.
  
e) Con carácter general, aquellas actividades de carácter científico, educativo o de uso público que no entrañen riesgos de degradación de la calidad ambiental, así como las labores de conservación y regeneración del medio y la instalación de equipamientos que no impliquen edificación u obra de fábrica, debidamente autorizados o promovidos por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, cuya finalidad sea facilitar las tareas y actividades de carácter científico o educativo. En particular se permite:
  
- Las prácticas de manejo de la vegetación, siempre que se encuadren dentro de actividades científicas o experimentales o bien estén encaminadas al mantenimiento de la diversidad botánica de la zona, con las condiciones establecidas en las normas generales y previa autorización de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
- Las labores de conservación y regeneración de ecosistemas, así como de supresión de caminos y otras infraestructuras, tendentes a favorecer las actividades científicas y naturalísticas que contribuyan a difundir el conocimiento de los ecosistemas que forman el parque natural.
  
- Las instalaciones de carácter provisional con finalidad científica, previa autorización de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
- La visita y desplazamiento de personas por medios no mecánicos, en caminos y pistas autorizadas, sin otra limitación que las que pueda imponer espacial o temporalmente la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio para preservar los valores naturales del parque.
  
- Los paseos a caballo, exclusivamente por los caminos
  
- El tránsito de vehículos a motor y de bicicletas exclusivamente por los caminos adecuados para el mismo, con las restricciones establecidas en el artículo 29.
  
- Aquellas instalaciones, equipamientos o actuaciones sobre los hábitats que la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio pueda promover o autorizar, de acuerdo con los criterios establecidos en las normas generales en determinadas ubicaciones que así lo aconsejen, atendiendo a finalidades relacionadas con el estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado del espacio natural.
  
Artículo 29. Usos prohibidos
  
1. Con carácter general, se considerarán usos prohibidos todos los que conlleven alteración y degradación de las condiciones ambientales de la zona, o bien que dificulten el ejercicio de los usos permitidos.
  
2. En particular, se consideran específicamente prohibidos en la zona los usos siguientes:
  
a) La tala, siega, recolección y quema de la vegetación silvestre, así como de sus semillas y frutos, con la excepción de las actuaciones expresamente autorizados por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, en las condiciones que sobre la materia establecen las normas particulares y siempre que tengan una finalidad contemplada en los usos permitidos.
  
b) Las instalaciones y equipamientos no relacionadas directamente con los usos permitidos.
  
c) El tránsito de todo tipo de vehículos terrestres fuera de los caminos.
  
d) El tránsito de personas fuera de los caminos, no vinculado directamente a los usos permitidos.
  
e) La circulación de todo tipo de vehículos a motor, salvo los relacionados con los servicios de vigilancia y emergencia, o los expresamente autorizados por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, en los siguientes caminos:
  
- La vía pecuaria denominada Colada del Mar, en la totalidad de su recorrido por el parque natural.
  
- El camino de acceso a la denominada playa de Carabineros, desde su inicio en el límite oeste del parque natural hasta la línea de costa.
  
f) La circulación de perros con o sin dueño en el ámbito del parque natural, sueltos o no, con la excepción del uso cinegético debidamente autorizado y en los días hábiles de caza.
  
g) Los cambios de uso del suelo o transformación del mismo que impliquen una pérdida de la superficie inundable o de la cubierta vegetal espontánea propia de la misma. En particular, los aterramientos y rellenos de terrenos por cualquier medio o con cualquier tipo de material que implique la desecación permanente o temporal de los mismos, así como las operaciones y obras de drenaje destinadas a bajar el nivel freático en la zona húmeda.
  
h) La realización de vertidos de residuos sólidos.
  
i) La realización de vertidos líquidos sin depurar al medio hídrico o al subsuelo, siendo de aplicación lo dispuesto en el artículo 10 de estas normas sobre calidad mínima de los efluentes depurados.
  
j) La utilización de herbicidas para el control de la vegetación natural.
  
k) La instalación de artefactos, soportes de publicidad u otros elementos análogos que puedan suponer un deterioro de los valores paisajísticos del parque natural, así como cualquier forma de publicidad que no sea de carácter institucional destinada a proporcionar información sobre el espacio objeto de protección.
  
l) Las construcciones, edificaciones o instalaciones de nueva planta, excepto las que la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio pueda excepcionalmente promover o autorizar con finalidades de conservación, estudio o uso público del medio.
  
m) La localización y trazado de nuevas infraestructuras de comunicaciones, tendidos eléctricos, telecomunicaciones y saneamiento, excepto las necesarias para la gestión del parque, las relacionadas con el uso público ordenado del mismo o las autorizadas por el planeamiento urbanístico municipal de Torreblanca en el Área de Servios.
  
n) La apertura de nuevos caminos, pistas o carreteras.
  
o) Todo tipo de práctica deportiva, salvo las expresamente autorizadas por estas normas.
  
Apartado III. Área de usos compatibles (AUC)
  
Artículo 30. Caracterización
  
Se incluyen en el área de usos compatibles todos aquellos espacios cultivados en el parque en forma estable en el momento de la entrada en vigor de este plan, figurando su localización geográfica en la cartografía de ordenación de este plan.
  
Artículo 31. Usos permitidos
  
1. Con carácter general, se consideran usos permitidos aquellos relacionados con las actividades agropecuarias y con la gestión del espacio protegido.
  
2. En particular, se consideran permitidos los siguientes usos y actividades:
  
a) Con carácter general, todos los usos permitidos en el área de protección ecológica.
  
b) Las adecuaciones de carácter naturalístico promovidas o autorizadas por la Conselleria de Medio Ambiente, con sus equipamientos o infraestructuras de apoyo.
  
c) La libre circulación de personas, vehículos y animales domésticos
  
d) La práctica cinegética, conforme a las normativa sectorial.
  
e) La actividad ganadera, con las condiciones que establecen las normas particulares de este plan.
  
Artículo 32. Usos prohibidos
  
1. Con carácter general, quedan prohibidos en esta área todos los usos y actividades que generen un deterioro del carácter agrario o de las condiciones medioambientales actuales del espacio.
  
2. En particular, se prohibe en dicha zona:
  
a) La construcción de edificaciones con cualquier finalidad no vinculada a la gestión del parque, incluso las de uso agrícola o ganadero cualesquiera que sean sus dimensiones y características, incluyendo las casa de aperos, los corrales y los invernaderos.
  
b) Los vertederos y puntos de almacenamiento, transferencia o procesado de residuos sólidos de cualquier tipo.
  
c) El empleo de productos fitosanitarios no autorizados por las normas generales, así como el uso de los permitidos cuando no se ajusten a los periodos, dosis, limitaciones y condiciones legalmente establecidos.
  
d) La apertura de nuevos caminos o viales.
  
Apartado IV. Área de servicios (AS)
  
Artículo 33. Caracterización
  
Se considera como área de servicios el espacio destinado a campamento público de turismo o camping en el parque natural, figurando su localización geográfica en la cartografía de ordenación de este plan.
  
Artículo 34. Usos permitidos
  
1. Con carácter general, se permiten en esta zona los usos permitidos en el área de protección ecológica y en el área de usos compatibles.
  
2. Se permiten, asimismo, los usos y actividades turístico-recreativos vinculados al ejercicio de la actividad de camping, practicados conforme lo dispuesto al respecto en el planeamiento urbanístico de Torreblanca y, sectorialmente, en el Decreto 119/2002, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat, regulador de los campamentos de turismo de la Comunidad Valenciana.
  
3. La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio podrá autorizar en esta zona actividades directamente relacionadas con los usos permitidos, que sean necesarias para el normal desarrollo de los mismos y estén de acuerdo con las normas generales de este plan.
  
Artículo 35. Usos prohibidos
  
Con carácter general, se prohiben aquellos usos que comporten la degradación ambiental o paisajística de este espacio, o bien que dificulten la realización de los usos permitidos. En particular se prohibe:
  
a) El vertido de aguas residuales sin depurar al medio hídrico de El Prat, tal como establece, con carácter general para todo el parque, el artículo 10 de estas normas.
  
b) La construcción o instalación de obras o infraestructuras relacionadas con la explotación de los recursos naturales.
  
c) Las edificaciones de tipo residencial o de servicios de cualquier tipo, incluyendo las viviendas, instalaciones hosteleras, locales recreativos, comercios, almacenes y otros, no expresamente autorizados por el planeamiento municipal de Torreblanca o por la Normativa de este plan.
  
d) La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividad que por su tamaño, diseño o colocación estén adecuados a la estructura paisajística del espacio, así como los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del parque.
  
e) La emisión de sonidos molestos para las poblaciones faunísticas y los visitantes de la colindante área de protección ecológica, distintos de los producidos por la práctica habitual de la actividad de camping, a criterio de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
Título III
  
Normas para el uso y la gestión del parque natural
  
Sección primera
  
Normas generales para la administración
  
y la gestión del parque natural
  
Artículo 36. Régimen general
  
1. La administración y la gestión del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca corresponden a la Conselleria de Medio Ambiente, a través de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
2. El régimen de gestión del parque atenderá al marco establecido con carácter genérico para los parque naturales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, así como a las determinaciones específicas que establece en la materia el Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de declaración del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de El Prat de Cabanes - Torreblanca, modificado por el Decreto 264/1994, de 20 de diciembre.
  
3. De acuerdo con la Orden de 13 de marzo de 2000, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se desarrolla el Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, corresponde al Servicio de Parques Naturales del Área de Gestión del Medio, adscrita a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, la gestión del parque y, en especial, su mantenimiento y dinamización.
  
4. La gestión del parque natural, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.
  
5. La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio asegurará, mediante los mecanismos adecuados, la participación efectiva en la gestión del espacio protegido de las administraciones locales y de los agentes sociales, económicos y culturales implicados en el parque.
  
6. Las actividades de administración y gestión del parque se ejecutarán, con carácter general, dentro del marco establecido en las presentes normas.
  
Artículo 37. Director-conservador
  
1. Al director-conservador del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca, nombrado por el conseller de Medio Ambiente y dependiente orgánica y funcionalmente de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, corresponde la gestión ordinaria del espacio protegido conforme a lo dispuesto en el artículo 48.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
2. La naturaleza y funciones del puesto de director-conservador están establecidas con carácter genérico por los artículos 48 y 49 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, y específicamente por el artículo 2 del Decreto 264/1994, de 20 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de modificación del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, de declaración del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de El Prat de Cabanes - Torreblanca.
  
3. El director-conservador ejercerá la dirección y coordinación técnicas del personal técnico, de vigilancia, administrativo y de obras y servicios que pueda asignarse al parque natural.
  
Artículo 38. Junta Rectora
  
1. La Junta Rectora del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca, conforme a lo establecido en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, es el órgano colegiado consultivo, colaborador y asesor de la gestión, que canaliza la participación en la misma de las administraciones y de los intereses sociales y económicos implicados en la gestión del parque.
  
2. La naturaleza y funciones de la Junta Rectora están establecidas con carácter genérico, respectivamente, por los artículos 48 y 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, y específicamente por el artículo 2 del Decreto 264/1994, de 20 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de modificación del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, de declaración del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de El Prat de Cabanes - Torreblanca.
  
3. De conformidad, asimismo, con el artículo 2 del Decreto 264/1994, de 20 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de modificación del Decreto 188/1988, de 12 de diciembre, de declaración del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de El Prat de Cabanes - Torreblanca, formarán parte de la Junta Rectora los siguientes miembros:
  
- El presidente de la Junta Rectora.
  
- El director-conservador del parque natural, que actuará como Secretario.
  
- Un representante del Ayuntamiento de Cabanes.
  
- Un representante del Ayuntamiento de Torreblanca.
  
- Un representante de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
- Un representante de la Conselleria de Industria, Comercio y Energía.
  
- Un representante de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
- Un representante de las universidades de la Comunidad Valenciana.
  
- Un representante de la Secretaría de Estado de Aguas y Costas del Ministerio de Medio Ambiente.
  
- Un representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
- Un representante de las asociaciones vinculadas a la conservación y defensa de la naturaleza.
  
- Un representante de los agricultores propietarios de los predios existentes en el parque natural.
  
- Un representante de las asociaciones de cazadores vinculadas al área.
  
Artículo 39. Directrices para la ejecución del plan
  
1. La gestión del parque natural se desarrollará, con carácter general, dentro del marco constituido por las directrices para la ejecución del plan que figuran en el título IV del presente instrumento de ordenación. Sin perjuicio de otros criterios de gestión o de otras actuaciones, adicionales o complementarios a los indicados en dichas directrices, que la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio considerara necesarios para una mejor gestión del parque.
  
2. Las citadas directrices tienen carácter indicativo, siendo su función la de orientar la actuación gestora del parque. La ejecución de las actuaciones contempladas en ellas dependerá, en consecuencia, tanto de la prioridad objetiva de las mismas como de circunstancias de coyuntura y oportunidad en materia técnica, gestora, social, administrativa y económico-financiera, a criterio de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
Artículo 40. Memoria anual de gestión del parque
  
El director-conservador elaborará la memoria anual de gestión, que será aprobada por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio y cuyo contenido mínimo será el siguiente:
  
- Capítulo económico-financiero, con indicación de inversiones y gastos de funcionamiento.
  
- Informe de gestión, incluyendo grado de ejecución de las propuestas de actuación para el año de que se trate.
  
- Actuaciones previstas ejecutar en los años sucesivos.
  
- Propuestas que se estimen oportunas para la mejora del servicio, las instalaciones o cualquier otra cuestión que pueda redundar en una mejor consecución de los objetivos establecidos para el parque.
  
Sección segunda
  
Normas para el uso público del parque natural
  
Artículo 41. Plan de uso público
  
1. La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio elaborará y aprobará un plan de uso público del parque natural, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y la gestión de las actividades, tanto de iniciativa pública como privada o mixta, ligadas al disfrute ordenado y a la enseñanza y difusión pública de los valores ambientales y culturales del parque.
  
2. Las directrices para la elaboración y la ejecución del plan de uso público figuran en las directrices para la ejecución de este plan.
  
Artículo 42. Regulación de determinadas actividades de uso público del medio
  
Sin perjuicio de las normas sobre uso público contenidas en las normas generales y en las normas particulares de este plan, las cuales son de aplicación directa en cualquier caso para las materias y zonas de ordenación correspondientes, se establecen las siguientes determinaciones complementarias a las mismas:
  
a) Queda prohibida en el parque natural y en su área de amortiguación de impactos la implantación de actividades turístico-recreativas de cualquier tipo, tales como campamentos de turismo, instalaciones deportivas, pistas de aterrizaje de ultraligeros, pistas de karts, aeródromos y, en general, cualquier otra actividad recreativa, vinculada o no a edificaciones o infraestructuras, que no esté expresamente permitida por las normas particulares y/o por el plan de uso público del parque.
  
b) Queda prohibida en el ámbito del parque natural la práctica de la acampada libre.
  
c) Queda prohibido el sobrevuelo a baja cota del espacio aéreo del parque natural con finalidad deportiva o recreativa, utilizando cualquier tipo de medio técnico.
  
d) Respecto al tránsito o estancia de vehículos, personas y animales, será de aplicación lo dispuesto en las normas particulares para cada una de las zonas de ordenación vigentes en el parque.
  
e) Los visitantes del parque natural observarán estrictamente, durante su estancia en él, cuantas directrices y recomendaciones le sean hechas saber por el personal asignado a la gestión del espacio protegido. En particular los visitantes deberán observar las siguientes normas:
  
- No molestarán a la fauna.
  
- No destruirán, dañarán ni recolectarán animales o vegetales, enteros o partes de ellos, vivos o muertos.
  
- No destruirán formaciones geológicas ni recolectarán rocas o minerales.
  
- Respetarán las señales, los itinerarios y las zonas de acceso prohibido.
  
- De acuerdo con las normas particulares de este plan, en el área de protección ecológica no se permite el acceso de animales domésticos de compañía, sueltos o no.
  
- Se prohibe encender fuego.
  
- Se prohibe tirar papeles, plásticos, latas y cualquier otro desperdicio.
  
f) En tanto se aprueba el plan de uso público, el régimen de uso público en el parque se ajustará a las siguientes determinaciones transitorias, las cuales podrán ser adecuadas, modificadas o completadas en su día por dicho plan de uso público en aquellos aspectos que no entren en contradicción con las normas generales y las normas particulares de este plan:
  
f.1) Con carácter general, serán de aplicación los criterios y directrices especificados en el título IV, Directrices para la ejecución del plan, sección primera, Criterios generales y justificación del programa de actuaciones, apartado III, Directrices sobre uso y gestión del parque natural, punto 1 Uso público del medio. Actividades de educación y difusión ambiental, de este plan.
  
f.2) Los ámbitos preferentes para la realización de actividades de uso público ordenado del medio serán los siguientes, sin perjuicio de que el plan de uso público pueda definir otros ámbitos:
  
- Los dos centros de información y recepción de visitantes del parque e instalaciones anexas. Situados, respectivamente, en los términos municipales de Torreblanca (Torrenostra) y de Cabanes (Torre la Sal)
  
- Las dos zonas destinadas a equipamientos educativos que figuran en la cartografía de información de este plan. Situadas, respectivamente, en una parte de la zona de balsas resultantes de la extracción de turba colindante al núcleo urbano de Torrenostra (Torreblanca) y en el extremo sur del parque natural, en situación colindante al Centro de Investigaciones Biológico Marinas de Torre la Sal (Cabanes)
  
- Los itinerarios educativos habilitados y equipados para dicha finalidad, cuyo trazado figura asimismo en la cartografía de información de este plan
  
f.3) Se establecerá un programa de visitas, que contemple el número máximo de visitantes, épocas y zonas a visitar, recomendaciones para el aprovechamiento óptimo de la visita y sobre el comportamiento del visitante, así como otros aspectos que se consideren de interés.
  
f.4) Los visitantes en grupos organizados deberán ir acompañados de un guarda o monitor autorizado por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
Sección tercera
  
Normas para el Desarrollo de las Actividades
  
de Estudio e Investigación
  
Artículo 43. Criterio general
  
Con independencia del potencial uso público del parque como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, para una mejor gestión del espacio protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y culturales.
  
Artículo 44. Régimen de autorizaciones
  
1. Todo proyecto de investigación que se realice sobre el parque natural deberá ser autorizado por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
2. Para solicitar la autorización correspondiente, el promotor habrá de entregar una memoria en la que se detallen los objetivos, actuaciones, metodología, plan de trabajo, dirección y personal que interviene en el estudio. Esta memoria deberá ir acompañada de un resumen de la financiación de los trabajos y currículum vitae del director del proyecto.
  
3. Recibida dicha memoria, la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, con el informe del director-conservador, procederá a evaluar las repercusiones de la investigación sobre el estado de los recursos y su idoneidad. En un plazo no superior a 45 días deberá autorizar o no el proyecto de investigación propuesto y en su caso las modificaciones a introducir en el proyecto en cuanto a técnicas o métodos, con el exclusivo objeto de impedir el deterioro de los recursos del parque natural.
  
4. La autorización de investigación podrá ser revocada, previa comunicación al interesado, si se constatara un manifiesto incumplimiento de las normas o limitaciones establecidas a su otorgamiento.
  
Artículo 45. Documentación
  
1. Los investigadores deberán entregar a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, cuando así se les solicite, una valoración del estado de la investigación y del grado de cumplimiento de las previsiones iniciales.
  
2. Al concluir los trabajos de investigación, los investigadores entregarán una copia del informe definitivo a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, con el objeto de fomentar la creación de un fondo documental y bibliográfico de trabajos relacionados con el parque natural.
  
Título IV
  
Directrices para la ejecución del plan
  
Sección primera
  
Criterios generales y justificación del programa
  
de actuaciones para la ejecución del plan
  
Apartado I. Introducción
  
En este título se desarrolla el conjunto de actuaciones necesario para corregir los impactos ambientales detectados y para dotar al parque natural del mecanismo de gestión necesario para alcanzar los objetivos plasmados en el régimen de protección que establece el Decreto 88/1988, de 12 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de declaración del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana de El Prat de Cabanes - Torreblanca, modificado por el Decreto 264/1994, de 20 de diciembre.
  
Las actuaciones se programan temporalmente por prioridades, para conseguir una ordenación y gestión eficaces, en función de las disponibilidades presupuestarias de los distintos organismos implicados. Se pretende de esta forma caracterizar las determinaciones y actuaciones específicas mediante el desarrollo de programas, proyectos, ejecución de obras y actuaciones administrativas concretas, que se corresponden con las principales líneas establecidas en el plan. Dichas actuaciones, conjuntamente con iniciativas de carácter privado y de otras que pudieran abordarse a instancias de la administración, posibilitarán el logro de los objetivos generales contemplados en la creación del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca.
  
En este contexto, estas directrices adquieren especial importancia como instrumento capaz de dotar de coherencia interna a las diferentes actuaciones que deberán ser llevadas a cabo por los distintos organismos públicos, en un modelo de gestión coordinada del parque natural.
  
La finalidad inmediata de estas directrices es la consecución de los objetivos de ordenación de los recursos naturales y de uso y gestión del parque natural que se exponen en la memoria justificativa de este plan.
  
Apartado II. Directrices sobre ordenación y gestión de los recursos naturales
  
El objetivo genérico en esta materia es la ordenación, protección, conservación y mejora de los ecosistemas y ambientes naturales y seminaturales que han motivado la declaración de El Prat de Cabanes - Torreblanca como parque natural. De acuerdo con ello, los criterios para la ejecución del plan son los siguientes:
  
1. Protección de los recursos hídricos
  
El objetivo es garantizar unas condiciones de cantidad y calidad de los recursos hídricos, que permitan el mantenimiento y estructuración del ecosistema, especialmente en relación con la conservación de las comunidades faunísticas (aves acuáticas e ictiofauna).
  
En cuanto al nivel de agua, la finalidad es garantizar la presencia de láminas permanentes de agua en un porcentaje importante del ámbito territorial del parque natural, así como mantener en condiciones idóneas el sistema de canales y acequias que aportan al espacio natural una mayor diversidad de hábitats acuáticos.
  
En relación con la calidad del agua el objetivo es mantener los niveles marcados por la legislación vigente en cuanto a la calidad exigible de las aguas continentales cuando requieren protección o mejora para ser aptas para la vida de fauna acuática; para El Prat de Cabanes - Torreblanca aguas ciprinícolas (tipo C). El mantenimiento de este tipo de calidad de agua garantiza además, la formación de hidrófitos radicantes, característicos del parque natural y necesarios para la estructura de los ecosistemas del parque.
  
En particular, serán objeto de especial seguimiento y control los siguientes puntos de vertido al medio hídrico de El Prat:
  
- Actual Estación Depuradora de Aguas Residuales de la Ribera de Cabanes (situada en el interior del parque). En forma transitoria hasta el previsto cese de funcionamiento de la instalación.
  
- Camping de Torrenostra, cuya conexión a la red de alcantarillado de Torrenostra se considera imprescindible.
  
2. Protección de la fauna
  
El objetivo es conseguir un mecanismo adecuado de protección de la integridad de las comunidades faunísticas del parque natural; en especial aquellas que se encuentran en peligro de extinción o desaparición del espacio natural, así como aquellas que precisan de hábitats específicos y que en estos momentos se encuentran alterados o sufren una excesiva presión.
  
Las actuaciones deben encaminarse a garantizar la protección de las zonas de nidificación, querencia, dormidero, etc, de las especies características del parque natural.
  
Las golas de comunicación de la zona húmeda con el mar gozarán, asimismo, de una protección especial, con el fin de garantizar el tránsito natural de las especies faunísticas eurohalinas entre el mar y las aguas continentales.
  
3. Protección de la vegetación
  
El objetivo es conservar y preservar las comunidades botánicas existentes en El Prat y que lo caracterizan, evitando su desaparición, degradación, alteración, debidas al cambio de usos del suelo, transformación, vertidos, etc.
  
En relación con las áreas degradadas el objetivo es regenerarlas e incorporarlas al patrimonio natural del parque. La regeneración debe realizarse de acuerdo con las características botánicas del espacio y preferentemente con material vegetal específico del parque, con la finalidad de mantener la identidad genética de la formaciones vegetales.
  
El manejo de la vegetación, tanto en lo referente a la actividad ganadera como al mantenimiento de las comunidades vegetales, responderá a unos criterios de conservación que permitan integrar los diferentes fines de protección y preservación del espacio.
  
4. Protección de los suelos
  
El objetivo es conservar y preservar los componentes edáficos del parque, evitando los movimientos de tierra, transformaciones, vertidos de inertes o residuos sólidos, que por lo general comportan graves riesgos de alteración del ecosistema.
  
Se permitirá las actuaciones necesarias para la realización de los trabajos relacionados con las actividades tradicionales que se desarrollan en el espacio natural protegido.
  
5. Protección del paisaje
  
Las características paisajísticas del espacio hacen que determinados usos supongan un impacto visual y paisajístico de mayor envergadura que en otros espacios. El objetivo es evitar la instalación o desarrollo de actividades que alteren los valores paisajísticos del espacio. Se contemplan excepciones para aquellas actividades relacionadas con las actividades tradicionales que se vienen realizando en el espacio natural.
  
6. Gestión de los recursos naturales
  
El criterio de gestión es el mantenimiento de las actividades que se tradicionalmente se mantienen el ámbito del parque natural, introduciendo las regulaciones necesarias para que el desarrollo de estas actividades no suponga un conflicto con los criterios de protección y conservación.
  
6.1. Usos del agua.
  
Todos los aspectos relacionados con el funcionamiento hídrico de El Prat, así como con el mantenimiento de la calidad del agua resultan básicos para una adecuada planificación y gestión del espacio protegido, al tratarse éste de una zona húmeda, y ser el agua al factor condicionante de todo su funcionamiento.
  
Las actuaciones necesarias para la regulación de estos usos se describen en las directrices para la ejecución del plan.
  
6.2. Actividad agrícola.
  
Las actividades de carácter agrícola están consideradas como tradicionales por el decreto de declaración del espacio natural protegido y su desarrollo actual debe compatibilizarse con la protección y conservación del medio natural.
  
Esta actividad puede considerarse como marginal en el parque natural, dado las características del suelo y calidad de agua que presenta el espacio.
  
El objetivo de gestión es evitar el incremento de la superficie agrícola, posibilitando el abandono de los cultivos en favor de la regeneración de la vegetación natural. Por ello, se hace necesaria la adopción de una serie de medidas que permitan el funcionamiento de esta actividad sin que suponga impactos negativos para el ecosistema en su conjunto. Se contemplan las siguientes:
  
a) Dado que esta actividad está sufriendo un apreciable retroceso en la zona, encontrándose en estado de abandono muchas parcelas, se aconseja la ampliación del patrimonio público del suelo con objeto de recuperar estas parcelas para la regeneración de la vegetación natural de El Prat y para favorecer el crecimiento del pastizal-juncal para el ganado.
  
b) Otros aspectos fundamentales a tener en cuenta son los siguientes:
  
- Prohibición de nuevas transformaciones agrarias en todo el ámbito del parque natural, así como la prohibición de usos no agrícolas del suelo, en todas las parcelas, tanto de propiedad pública como privada, que en estos momentos se encuentran dedicadas a esta actividad.
  
- Prohibición de revertir a cultivo parcelas agrícolas abandonadas con anterioridad a la aprobación del presenta plan.
  
- Prohibición de la instalación de invernaderos o de cualquier tipo de estructura, aun con finalidad agropecuaria, temporales o permanentes, dentro del ámbito territorial del parque.
  
- Potenciación del empleo de abonos naturales así como de productos fitosanitarios de muy baja toxicidad, y solamente en los casos y con las dosis imprescindibles, con el fin de preservar la calidad de las aguas y de impedir efectos tóxicos sobre la flora y la fauna.
  
Las prácticas habituales derivadas de la actividad agrícola tradicional no quedan sujetas a restricciones. La quema de restos agrícolas queda sujeta a autorización previa, que fijará las condiciones en que ésta podrá realizarse.
  
6.3. Actividad ganadera.
  
Al igual que la agricultura, la ganadería en El Prat es una actividad tradicional que debe compatibilizarse con la conservación de los valores naturales.
  
A pesar de no ser una actividad especialmente negativa y que en cierto modo ha contribuido a configurar el actual paisaje del espacio natural, la incidencia que tiene sobre la vegetación y la avifauna aconsejan adoptar una serie de medidas que regulen su desarrollo:
  
a) Ordenación de la actividad. Deben prohibirse las instalaciones ganaderas dentro del marco territorial del parque natural, admitiéndose el uso de El Prat como zona de pastos, de carácter extensivo, con las limitaciones que la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio pueda establecer, tanto espacial como temporalmente, en orden a una adecuada conservación de los recursos naturales.
  
b) Estudio de medidas que favorezcan el desarrollo de pastos en las zonas mencionadas en el apartado anterior.
  
c) Estudio de la incidencia de la ganadería sobre los distintos tipos de vegetación, sobre la fauna y subre el uso público del parque. El resultado de estos estudios permitirá a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio delimitar un área de experimentación ganadera.
  
d) Mantenimiento del número actual de cabezas hasta que se obtengan los resultados de los estudios anteriores que permitan establecer los criterios para limitar la presión ganadera.
  
e) Las quemas y siegas de vegetación realizadas para la obtención de pastos en todas las áreas del parque natural deberán ser reguladas en la forma prevista en la Normativa del plan.
  
6.4. Acuicultura y actividad pesquera.
  
La pesca comercial no puede considerarse como actividad de importancia en el ámbito del Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca, a excepción de la captura de angulas en las golas, que sí rinde beneficios económicos de cierta cuantía. Por lo tanto, su impacto sobre el medio puede considerarse muy bajo, a pesar de lo cual, es conveniente establecer un control de tal actividad, sobre todo en lo referente a los rendimientos obtenidos de la pesca de angula. En este sentido se propone:
  
a) Control del cumplimiento de la normativa referida a la pesca de la angula.
  
b) Evaluación y estudio de los rendimientos de esta pesca para conocer el estado de la población y adoptar medidas de manejo adecuadas.
  
La acuicultura resulta una actividad potencialmente impactante sobre la zona húmeda. Aunque actualmente esta actividad no se desarrolla en el parque, es necesario contemplar medidas reguladoras ante posibles proyectos de implantación, dadas las favorables condiciones que, en general, las zonas húmedas presentan para ello. En consecuencia, se proponen las siguientes medidas:
  
a) Prohibición de tal actividad dentro del parque natural, en cualquiera de sus modalidades (intensiva, semi-intensiva o extensiva).
  
b) Para el marco territorial con directa influencia sobre el parque, se regulará la instalación de centros de acuicultura. Dado que para las instalaciones de acuicultura de carácter intensivo, existe una normativa legal que las regula, al estar contempladas en la Ley Valenciana de Impacto Ambiental, se incluye la necesidad de contar con informe previo y favorable de la Conselleria de Medio Ambiente para la instalación del resto de modalidades, es decir, las de carácter extensivo y semi-extensivo, tal como indica la normativa de este plan.
  
En cuanto a la pesca deportiva, como medida preventiva de la degradación de los ecosistemas de marjal, debe prohibirse cualquier sistema de gestión que implique el fomento de especies piscícolas alóctonas.
  
6.5. Actividad cinegética.
  
La ordenación y la gestión de esta actividad en el parque natural y su área de amortiguación se basará en la ejecución de los planes técnicos de aprovechamiento cinegético de los cotos, los cuales se elaborarán de acuerdo con las especificaciones que figuran al respecto en el artículo 18 de la normativa de este plan.
  
Las actuaciones encaminadas a aumentar la capacidad de acogida de ciertas zonas de El Prat para las aves pasan, prácticamente todas, por un aumento de la superficie de aguas libres. Las modificaciones del medio que esto conllevaría son incompatibles con la preservación de los valores botánicos del parque natural. Sin embargo, en las lagunas creadas por la extracción de turba sí pueden llevarse a cabo actuaciones que las hagan más atractivas para las aves.
  
En este sentido se recomienda un estudio de las posibles remodelaciones a efectuar, para su posterior ejecución. Al favorecer estas medidas tanto a las especies cinegéticas como a las protegidas y ser útiles también durante la época de nidificación, su desarrollo y control deben ser llevados a cabo por la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio.
  
6.6. Actividades extractivas y mineras.
  
6.6.1. Extracción de turba.
  
La regulación de la extracción de turba que efectúa el proyecto de PORN-PRUG constituye un compromiso entre las necesidades de conservación del prado pantanoso, puestas de manifiesto por la propia declaración del parque natural, y el legítimo ejercicio de la actividad minera.
  
Desde el punto de vista de la conservación de los hábitats, un criterio directriz es que las balsas resultantes de la extracción, con sus márgenes, fondos e islas, constituyan un hábitat palustre viable y de suficiente calidad tras el cese de la actividad minera en la zona afectada, como alternativa al prado pantanoso cuya desaparición en dicho punto concreto se asume como impacto ambiental controlado.
  
La directriz complementaria es, por supuesto, establecer unas condiciones de explotación que no lesionen los derechos del concesionario. El proyecto de PORN-PRUG entiende que el ritmo máximo de explotación establecido en el artículo 15.5.b de la normativa no supone merma sensible sobre los rendimientos reales que la explotación alcanza actualmente o ha alcanzado en el pasado reciente.
  
De acuerdo con el documento de información y diagnóstico del PORN-PRUG, existe la posibilidad de otros 80 años de explotación, atendiendo a las condiciones de las concesiones mineras. En la actualidad existen unas 50 Ha de prado ya explotadas, mientras que con un ritmo de extracción de 2 Ha/año serían afectadas otras 160 Ha más durante los 80 años. Teniendo en cuenta que el pastizal-juncal apto para la explotación de turba tiene un total aproximado de 600 Ha, restarían al final de dichos años 410 Ha sin explotar (todo ello si se cumplen todas las condiciones de explotación que figuran en el citado estudio de impacto ambiental presentado por el concesionario, las cuales coinciden en sus aspectos sustanciales con la Normativa del proyecto de PORN-PRUG)
  
A su vez, los requisitos complementarios que establecen otros apartados del citado artículo 15.5, en particular el d), y también el a), el c) y el e), se considera que no comprometen el rendimiento medio de la explotación, ya que se refieren a las condiciones que deben cumplir las balsas resultantes, a la distribución relativa de las mismas y a otras condiciones no relacionadas con la cantidad de turba extraída.
  
La perspectiva a largo plazo que el PORN-PRUG propone es, por tanto, el mantenimiento de la actividad a un ritmo anual prácticamente constante por tiempo indefinido. Al menos durante el periodo de vigencia del PORN-PRUG (ocho años), transcurrido el cual siempre cabe la posibilidad de revisar las condiciones de la actividad en el marco de la revisión global del instrumento de ordenación.
  
El control de la adecuación de la explotación de turba en el ámbito del parque natural, debe tener en cuenta, como mínimo, los siguientes aspectos:
  
- Aplicación estricta y seguimiento de los planes de labores y restauración en las zonas actualmente en explotación.
  
- Vigilancia del cumplimiento estricto de las limitaciones impuestas por el IGME y por las declaraciones de impacto ambiental.
  
- Limpieza sistemática de restos relacionados con la actividad explotadora y que conlleven el deterioro de las características ambientales del parque.
  
Como criterios de ordenación para el desarrollo de la actividad extractiva en el parque, se proponen las siguientes actuaciones:
  
- Deben prohibirse en el ámbito del parque natural todo tipo de actividades extractivas y mineras, salvo las que cuenten con concesiones mineras anteriores a la entrada en vigor de este plan.
  
- Las concesiones mineras que a la entrada en vigor de este plan estén en explotación deberán adecuar sus actividades extractivas a los planes de restauración, previamente aprobados conforme a lo dispuesto en la legislación sectorial y Real Decreto 2.994/1982, sobre restauración de espacios naturales afectadas por actividades mineras.
  
- Las concesiones administrativas existentes para la extracción de turba deberán compatibilizar la actividad extractiva con los fines de protección y conservación establecidos en el presente plan, para lo cual el titular de los aprovechamientos deberá tener en cuenta las siguientes condiciones generales:
  
a) Prohibición de explotación de turbas a una distancia inferior a 200 (doscientos) metros de la línea de costa;
  
b) Limitación de la explotación anual total a una hectárea por año y por máquina utilizada para la extracción de turbas, con un máximo de dos máquinas trabajando durante el mismo período de tiempo;
  
c) Establecimiento de una zona mínima de 20 metros sin explotación alrededor de las balsas resultantes de la actividad extractiva en aquellos puntos que limiten con caminos transitados o terrenos cultivados.
  
d) La explotación de una concesión, en aquellas zonas que mantienen una buena representación de la vegetación característica del espacio natural, deberá preservar un área de protección no inferior al treinta por ciento (30%) de la concesión total a explotar, debiendo especificar estas zonas en una planimetría adecuada;
  
e) Las balsas resultantes de la explotación minera deberán cumplir los siguientes requisitos: extensión mínima de dos Hectáreas, perímetro irregular, taludes de pendientes suaves y creación de islas con superficie mínima de 50 m2 (cincuenta metros cuadrados).
  
f) Finalizada la actividad extractiva en una zona, se deberá retirar todo tipo de restos relacionados con la actividad que sean ajenos al ecosistema natural, tanto materiales como infraestructura utilizada.
  
g) La remodelación y restauración, en su caso, de las áreas ya afectadas y explotadas deberá realizarse de acuerdo con un estudio específico.
  
6.6.2. Extracción de áridos.
  
Debe impedirse cualquier explotación esporádica o continua de áridos en el ámbito del parque natural, incluida la zona de dominio marítimo terrestre.
  
6.7. Construcciones e infraestructuras.
  
La ordenación de ambas actividades representa una necesidad prioritaria habida cuenta del impacto paisajístico y ambiental que suponen.
  
6.7.1. Construcciones.
  
Este plan adopta como medida general, en el ámbito del parque natural, la prohibición de edificación de cualquier tipo de construcción, incluyéndose las casetas de aperos, salvo en el área de servicios, cuyo objetivo es albergar las instalaciones derivadas de la actividad turístico-recreativa ubicada en el camping Torrenostra.
  
En la actualidad existen en la periferia occidental del ámbito del parque natural un conjunto de construcciones que, amparadas con la denominación de casas de aperos ligadas al aprovechamiento agrario, han sido transformadas a viviendas de segunda residencia. Si bien la mayoría de ellas no representan impactos severos sobre el medio; otras en cambio, por su situación interna al parque y elevado volumen de construcción, contribuyen a la degradación paisajística del espacio natural. Dado su carácter presumiblemente ilegal quedan fuera de ordenación y deberán iniciarse los trámites urbanísticos oportunos.
  
6.7.2. Infraestructuras.
  
Dentro de este apartado se ha considerado oportuno separar las infraestructuras viarias, que se recogen en el siguiente epígrafe, de las de saneamiento, que pueden inducir impactos ambientales severos, especialmente los residuos líquidos de efluentes urbanos.
  
Las obras de infraestructura que se citan a continuación deberán llevarse a cabo teniendo en cuenta, entre otros aspectos, la necesidad de minimizar el impacto ambiental que generen. En consecuencia, los proyectos derivados estarán sujetos al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
  
En el ámbito del parque natural, las infraestructuras existentes deben ser objeto de desmantelamiento progresivo o de adecuación e integración ambiental.
  
En lo que hace referencia al saneamiento, en particular, debe potenciarse la depuración de las aguas residuales. En este sentido se proponen las siguientes actuaciones:
  
- Conexión de las aguas residuales del camping Torrenostra (ubicado en el área de servicios de Actividades Turístico-Recreativas del parque) a la red urbana de saneamiento.
  
- Eliminación de la EDAR actualmente ubicada dentro del parque, incluyendo desmantelamiento del tendido eléctrico y restauración de los terrenos afectados.
  
- Construcción de una nueva EDAR para el conjunto del plan parcial de Torre la Sal (Cabanes), que asumiría la depuración de las aguas residuales de los núcleos de Torre la Sal, Ribera de Cabanes, ventas y urbanizaciones próximas al parque natural. Ésta se situará, preferiblemente, al sur del área sobre el que se desarrolla el citado plan parcial.
  
6.8. Equipamientos y servicios.
  
6.8.1. Caminos.
  
Como mejora de las infraestructuras viarias, y para facilitar y canalizar el acceso hasta las áreas de aparcamiento ubicadas perimetralmente y fuera de los límites del parque natural, sirviendo además de estructura de apoyo a los itinerarios de Educación Ambiental, se propone completar la mejora del firme de los caminos actualmente asfaltados.
  
No se trata de ampliar la red de caminos, sino simplemente de mejorar parte de los ya existentes, de forma que se facilite su utilización tanto por los servicios del parque como por los visitantes del mismo. La red viaria interior es suficiente para cubrir las necesidades actuales y, por lo tanto, no es aconsejable proceder a ninguna ampliación de la misma. Por otro lado hay que contar con el mantenimiento de tales caminos en condiciones de utilización en caso de que ésta sea necesaria.
  
6.8.2. Acondicionamiento de áreas de aparcamiento.
  
Al restringir la circulación de vehículos por los caminos interiores del parque natural y para facilitar la canalización de los visitantes, se hace necesaria la adecuación de áreas de aparcamiento, donde los visitantes puedan dejar sus vehículos, accediendo a pie tanto al resto del parque como a las playas.
  
Las características de dichas áreas, que figuran grafiadas en la cartografía de ordenación del plan, serían las siguientes:
  
- Área situada al final del camino de La Raya, en su intersección con el límite del parque. Se utilizaría tanto para los visitantes esporádicos del parque natural, como en los itinerarios medioambientales con recorridos en autobús. Teniendo en cuenta este último punto, será necesaria una extensión que permita las maniobras de estos últimos vehículos, con lo que se aconseja que no sean menores de 400 m2 .
  
- Área al final de la Carrerassa de les Egües, y sus características y extensión deberán ser similares a las anterior.
  
- Restantes áreas indicadas en la cartografía de ordenación de este plan.
  
Deberán quedar integrados en el paisaje, utilizando pantallas vegetales, y a la vez disponer de una buena visibilidad del entorno.
  
6.8.3 Limpieza de playas y de todo el entorno costero del parque natural.
  
La limpieza y retirada de todo tipo de basura y restos de diversas actividades es una actuación de debe llevarse a cabo en todo el entorno costero del parque, englobando tanto las pequeñas playas de arena, como las playas de grava, extendiéndose a todo El Cordón y las áreas de saladar y juncal más cercanas la mismo, así como a los márgenes de la vía pecuaria que discurre por esta zona.
  
La limpieza debe efectuarse manualmente, antes y después de la temporada de nidificación, con objeto de no interferir los procesos reproductores. Durante la temporada de nidificación únicamente se procederá la vaciado de las papeleras y a la limpieza manual de los tramos de playa, si bien con carácter extraordinario.
  
Al mismo tiempo, se considera importante la retirada de los escombros que actualmente están esparcidos por el camino de entrada al parque que va desde Torrenostra hasta la Gola del Trenc.
  
6.8.4 Adecuación de playas para usos públicos.
  
Además de las actuaciones de limpieza del tramo costero, se propone la instalación de papeleras o pequeños contenedores para basuras en los sectores de playa más frecuentados correspondientes al entorno del cuartel de carabineros (150 metros a ambos lados) y al sector de playa entre Torrenostra y la Gola del Trenc.
  
6.8.5. Equipamientos para la educación y la difusión ambientales
  
Estas actuaciones se describen en la sección segunda, apartado IV, Subprograma de uso público, de estas directrices.
  
Apartado III. Directrices sobre uso y gestión del parque natural
  
1. Uso público del medio. Actividades de educación y difusión ambiental
  
A) La situación geográfica del parque natural, cercana a núcleos urbanos importantes, y los elevados valores ecológicos que contiene, configuran al Parque Natural de El Prat de Cabanes - Torreblanca, como un enclave de gran potencial para el desarrollo de actividades naturalísticas y de educación ambiental, además de que una de las funciones que debe cubrir la figura del parque natural es la aproximación del hombre a la naturaleza y la difusión de sus valores.
  
Por ello, es necesario una ordenación estricta de las actividades naturalísticas, culturales y recreativas, que impida impactos perjudiciales para los valores naturales y que a la vez conduzca a una comprensión y respecto del medio y de sus relaciones con las actividades humanas tradicionales que allí se han desarrollado. Todo esto al final redundará en una más amplia aceptación social del parque y en general de las actividades de protección de la naturaleza.
  
Un punto crucial en la gestión de las actividades de uso público, sobre todo en determinadas épocas del año, reside en un estricto control del número de visitantes y de su dispersión por el entorno del parque. En particular, el número máximo de visitantes por grupo no debería ser mayor de 40.
  
Otra cuestión primordial es la compatibilización entre las actividades de uso público ordenado del medio y los aprovechamientos de recursos naturales que existen en el parque, principalmente las actividades extractivas, la ganadería y la caza. En particular, es imprescindible habilitar medidas gestoras y equipamientos que permitan compatibilizar las visitas ordenadas con la ganadería extensiva, incluyendo en este concepto la regulación espacial y temporal de las actividades ganadera y cinegética.
  
B). La regulación pormenorizada del uso público será objeto de un Plan de Uso Público del Parque Natural, elaborado conforme a las disposiciones de los artículos 41 y 42 de la Normativa de este plan y que deberá tener, como mínimo, el siguiente contenido:
  
a) Análisis y tipificación de la demanda que genera el parque con el fin de garantizar, ordenar y canalizar el flujo de visitantes.
  
b) Inventario de recursos turísticos, culturales y recreativos existentes en el parque.
  
c) Inventario de infraestructuras, equipamientos y servicios existentes.
  
d) Propuestas de actividades e instalaciones necesarias para atender, acoger y canalizar el flujo de visitantes.
  
e) Programa de equipamientos instalaciones, servicios y actividades. La funciones de las instalaciones serán, entre otras, las de potenciar el conocimiento y disfrute de los valores naturales del parque, promover la educación ambiental investigación e interpretación del parque natural, facilitar el contacto de los visitantes con el medio natural de forma ordenada y racional, además servir como centro de la gestión del parque natural. Este programa contemplará, como mínimo, lo siguiente:
  
- Centros de información y recepción de visitantes
  
- Áreas de equipamientos y servicios educativos
  
- Itinerarios y senderos señalizados que conecten los puntos de interés.
  
- Observatorios y miradores.
  
- Señalización de puntos de interés
  
- Criterios sobre alojamiento en el entorno del parque.
  
- Criterios sobre cauces de participación de las comunidades locales a la gestión de los recursos, fomentando la generación de empleo y el desarrollo social.
  
f) Programación de las actuaciones de uso público del parque.
  
g) Programas sectoriales de emergencia.
  
h) Programa económico-financiero. Alternativas de financiación considerando la iniciativa pública (administraciones autonómica y local), privada y mixta.
  
i) Modelo para regular las visitas y actividades de uso público en determinadas áreas del parque, así como el seguimiento y evaluación de las mismas.
  
j) Programa de identidad corporativa y difusión ambiental
  
k) Programa de formación, educación y sensibilización ambiental, que contemplará como mínimo:
  
- Formación de monitores.
  
- Sensibilización ciudadana sobre especies protegidas
  
- Actividades culturales
  
- Planes pedagógicos
  
- Exposiciones permanentes y móviles
  
- Publicaciones
  
l) Régimen de uso y gestión de los equipamientos y servicios destinados al uso público del parque, incluyendo posible participación del sector privado y de las administraciones locales.
  
m) Programación de actuaciones destinadas a compatibilizar los usos y aprovechamientos de recursos naturales que existen en la actualidad con las necesidades del uso público. En particular se contemplará un programa de actuaciones y de instalaciones, tales como vallados auxiliares y otras, destinado a proteger los itinerarios y las áreas de uso público establecidos en terrenos ganaderos.
  
n) Determinaciones sobre el plan de uso público que figuran en la sección segunda, Normas para el uso público del parque natural, artículos 41 y 42, de la normativa de este plan.
  
En el plan de uso público, la planificación y la ejecución de las actividades de uso público deberán perseguir los siguientes objetivos generales:
  
a) Compatibilización de la conservación y la utilización pública del espacio natural.
  
b) Promoción de las actividades relacionadas con la educación ambiental.
  
c) Promoción del disfrute ordenado de los recursos ambientales del parque.
  
d) Promoción del desarrollo social y económico del entorno del espacio protegido.
  
e) Promoción de actividades compatibles con lo establecido en este plan.
  
f) Integración y participación de los habitantes de las poblaciones locales.
  
g) Participación de la iniciativa privada.
  
h) Participación de las administraciones locales.
  
i) Funcionamiento coordinado de la red de equipamientos.
  
C) En la cartografía de ordenación de este plan figura un plano de equipamientos de educación y difusión ambiental donde, sin perjuicio de las modificaciones y adiciones que en su día determine el plan de uso público, figuran grafiadas:
  
- La red de itinerarios naturalísticos del parque
  
- Las zonas de equipamientos para educación y difusión ambiental
  
2. Actividades relacionadas con la investigación
  
Se considera prioritario obtener un mayor conocimiento del espacio natural y del funcionamiento de sus ecosistemas. Por ello, el objetivo es fomentar y promover el conocimiento y obtener la información básica sobre el funcionamiento de los distintos subsistemas ecológicos que componen el parque natural, con el objeto de conseguir una adecuada gestión del espacio natural.
  
Se establecen como líneas básicas aquellas que permitan un mejor conocimiento de la gestión de los recursos. A partir de la obtención de esta información podrán establecerse programas específicos de actuación, manejo, restauración y conservación de los recursos. Como proyectos básicos se establecen los siguientes:
  
- Proyecto de investigación sobre los recursos hídricos.
  
- Seguimiento y control hidroquímico en el ámbito del parque natural.
  
- Proyecto de estudio e investigación científica y técnica de la avifauna nidificante en el parque natural. Censos periódicos, anuales, de la avifauna. Establecimiento de planes de manejo para las poblaciones nidificantes de canastera (Glareola pratincola), aguilucho cenizo (Circus pygargus), carricerín real (Acrocephalus melanopogon) y otras especies, en especial las contempladas en los anexos de la Directiva 79/409/CEE, de Conservación de las Aves Silvestres.
  
Este proyecto continua el programa de investigación y seguimiento que lleva a cabo continuadamente, desde la creación del espacio protegido, el personal asignado al parque natural. Con una especial atención al seguimiento de la nidificación del aguilucho cenizo desde 1991, aunque también se ha trabajado sobre el resto de la avifauna y, particularmente, sobre especies como la garza imperial (Ardea purpurea), el aguilucho lagunero (Circus auruginosus), la canastera o el carricerín real.
  
- Proyecto de estudio e investigación científica y técnica del medio acuático.
  
- Proyecto de estudio y evaluación de los recursos pesqueros de la angula
  
- Determinación del estado de las poblaciones de ciprinodóntidos endémicos en El Prat, y plan de manejo de recuperación de tales poblaciones.
  
- Proyecto de estudio e investigación científica y técnica de la vegetación silvestre. Realización de exhaustivos catálogos faunísticos y florísticos, que determinen además el estado y situación poblacional de cada especie en El Prat. Estudio y seguimiento de los ecosistemas vegetales.
  
- Proyecto de estudio e investigación científica y técnica de la carga ganadera y su relación con la evolución de la vegetación.
  
- Valoración ecológica, estudio de la calidad de aguas y elaboración de propuestas de remodelación y adecuación de las balsas resultantes de la extracción de turba.
  
Sección segunda
  
Descripción del programa de actuaciones
  
Apartado I. Introducción
  
El programa de actuaciones para la ejecución de este plan se ha estructurado en tres subprogramas:
  
1. Subprograma de estudio de los recursos ambientales
  
2. Subprograma de conservación del medio natural
  
3. Subprograma de uso público
  
En los apartados siguientes de esta sección se desarrollan las diferentes actuaciones que integran cada subprograma, definidas en la forma siguiente:
  
- Subprograma en el que se incluye cada actuación.
  
- Definición de la actuación.
  
- Concepto, en el que se define el tipo de actuación a desarrollar: estudio, plan, programa, proyecto, ejecución de obra, regulación normativa, campaña informativa, seguimiento, vigilancia.
  
- Objetivos: descripción de los objetivos que se pretenden obtener con la aplicación de una determinada actuación.
  
- Responsabilidad sectorial: se indican los organismos con competencias en la actuación propuesta.
  
- Valoración económica: se indica la estimación económica precisa para la realización de una determinada actuación.
  
- Prioridad de la actuación: se indica la necesidad, en el tiempo, de ejecutar dicha actuación una vez aprobado el plan. Se establecen tres niveles:
  
- Corto: dos años.
  
- Medio: entre tres y cuatro años.
  
- Largo: entre cinco y seis años.
  
- Determinaciones y recomendaciones sobre la actuación.
  
Apartado II. Subprograma de Estudio de los Recursos Ambientales
  
Tiene por finalidad promover el conocimiento y obtener la información básica sobre el funcionamiento de los distintos subsistemas ecológicos que componen el parque natural, con el objeto de conseguir una adecuada gestión del espacio natural.
  
En este subprograma se establecen las líneas básicas esenciales que permitan un mejor conocimiento de la gestión de los recursos. A partir de la obtención de esta información podrán establecerse programas específicos de actuación, manejo, restauración y conservación de los recursos. Como proyectos en desarrollo de este subprograma se establecen los siguientes (el concepto investigación aplicada se refiere al desarrollo, ensayo y evaluación de métodos y técnicas aplicadas a la conservación y la gestión sostenible del recurso ambiental que se especifica en cada caso):
  
- Proyecto de investigación sobre los recursos hídricos.
  
- Seguimiento y control hidroquímico en el ámbito del parque natural.
  
- Proyecto de investigación básica y aplicada sobre la avifauna
  
- Proyecto de investigación básica y aplicada sobre el medio acuático. Especial atención a la determinación del estado de las poblaciones de ciprinodóntidos endémicos en El Prat. Plan de manejo y recuperación de tales poblaciones.
  
- Proyecto de estudio y evaluación de los recursos pesqueros de la angula
  
- Proyecto de investigación básica y aplicada sobre la vegetación y la flora silvestres. Realización de exhaustivos catálogos faunísticos y florísticos que determinen, además, el estado y la situación poblacional de cada especie en El Prat. Seguimiento continuado de la dinámica de los distintos tipos de vegetación.
  
- Proyecto de investigación sobre la carga ganadera y su relación con la evolución de la vegetación.
  
- Estudio de alternativas para el control de la erosión del cordón litoral
  
- Estudio de alternativas para el control de las poblaciones de mosquitos
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDIO DE LOS RECURSOS AMBIENTALES
  
ACTUACIÓN: Proyecto de investigación sobre los recursos hídricos.
  
CONCEPTO: Estudio e investigación
  
PRIORIDAD: Corto.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 80.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: El estudio será promovido por la Conselleria de Medio Ambiente en colaboración con la Confederación Hidrográfica del Júcar
  
DESCRIPCIÓN: Dadas las características del espacio natural, resulta imprescindible el conocimiento de los recursos hídricos del parque natural. Se realizará: cartografía de la red hidráulica, estudio hidrogeológico e hidrológico que deberá establecer el volumen y calidad de los recursos disponibles y posibilidad de utilización en el parque, balance hídrico en el que se establezca el estudio y cuantificación de los flujos, la capacidad de almacenamiento y las condiciones de tiempo y funcionamiento en relación con el sistema de El Prat. Se elaborará una modelación hídrica del parque natural.
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDIO DE LOS RECURSOS AMBIENTALES
  
ACTUACIÓN: Seguimiento y control hidroquímico en el ámbito del parque natural.
  
CONCEPTO: Plan de seguimiento periódico.
  
PRIORIDAD: Todo el periodo de duración del Programa de Actuaciones.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 15.000 euros / año
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente, Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
DESCRIPCIÓN: La finalidad de esta actuación es asegurar una calidad constante de los aportes hídricos en el ámbito del parque natural y su área de influencia. Para ello se propone el establecimiento de un plan de seguimiento mediante análisis periódicos de conformidad con la Orden del Ministerio de Obras Públicas y Urbanismo, de 16 de diciembre de 1988, sobre métodos y frecuencias de análisis o inspección de las aguas continentales que requieren protección y mejora para el desarrollo de la vida piscícola.
  
Estos análisis se realizarán en: acequias de entrada al Prat, canales principales, lagunas, áreas próximas a urbanizaciones o actividades que se desarrollen en la zona, salidas de canales al mar.
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDIO DE LOS RECURSOS AMBIENTALES
  
ACTUACIÓN: Proyecto de investigación básica y aplicada sobre la avifauna.
  
CONCEPTO: Programa.
  
PRIORIDAD: Todo el periodo de duración del Programa de Actuaciones.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 13.000 euros / año
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente, en colaboración con centros de investigación o universidades (mediante convenios de colaboración)
  
DESCRIPCIÓN: Realización de estudios básicos sobre las especies, poblaciones, etc, de aves que caracterizan al parque natural. Estos estudios permitirán conocer mejor la problemática existente sobre estas poblaciones y elaborar planes de manejo que permitan conservar y mejorar los hábitats utilizados por estas aves.
  
Las especies sobre las que se realizarán estudios prioritarios son las que figuran en los Anexos de la Directiva 79/409/CEE del Consejo, de 2 de abril de 1979, relativa a la Conservación de las Aves Silvestres.
  
Censos periódicos, anuales, de la avifauna.
  
Elaboración de planes de manejo para las poblaciones nidificantes de canastera (Glareola pratincola), aguilucho cenizo (Circus pygargus) carricerín real (Acrocephalus melanopogon) y otras especies.
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDIO DE LOS RECURSOS AMBIENTALES
  
ACTUACIÓN: Proyecto de estudio e investigación básica y aplicada sobre el medio acuático.
  
CONCEPTO: Programa.
  
PRIORIDAD: Todo el periodo de duración del Programa de Actuaciones.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 13.000 euros / año
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente, en colaboración con centros de investigación o universidades (mediante convenios de colaboración)
  
DESCRIPCIÓN: Realización de estudios básicos sobre los distintos componentes del medio acuático, como invertebrados e ictiofauna y las relaciones entre estos grupos faunísticos y la vegetación acuática y subacuática. Estos estudios permitirán conocer los mecanismos de funcionamiento de estos grupos y adecuar los programas de conservación y mejora.
  
En esta actuación se prestará especial atención a los hábitats y especies contemplados en los Anexos de la Directiva 92/43CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres. En particular, a las poblaciones y hábitats de los ciprinodóntidos endémicos Valencia Hispanica (samaruc) y Aphanius iberus (fartet)
  
Valoración ecológica, estudio de la calidad de aguas y elaboración de propuestas de remodelación y adecuación de las balsas resultantes de la extracción de turba
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDIO DE LOS RECURSOS AMBIENTALES
  
ACTUACIÓN: Proyecto de estudio y evaluación de los recursos pesqueros de la angula.
  
CONCEPTO: Estudio.
  
PRIORIDAD: Corta.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 13.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria Agricultura, P. y A., en colaboración con la Conselleria de Medio Ambiente y centros de investigación o universidades (mediante convenios de colaboración)
  
DESCRIPCIÓN: Realización de los estudios básicos sobre los recursos pesqueros de la angula. Estos estudios permitirán conocer los recursos existentes y potenciales, a la vez que permitirá ordenar esta actividad con la doble finalidad de explotación de un recurso y conservación de la especie en el espacio natural protegido.
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDIO DE LOS RECURSOS AMBIENTALES
  
ACTUACIÓN: Proyecto de investigación básica y aplicada sobre la vegetación y la flora silvestres
  
CONCEPTO: Programa.
  
PRIORIDAD: Todo el periodo de duración del Programa de Actuaciones.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 13.000 euros / año
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente, en colaboración con centros de investigación o universidades (mediante convenios de colaboración)
  
DESCRIPCIÓN: Realización de estudios básicos sobre las distintas formaciones vegetales que caracterizan al parque natural, siendo su finalidad el conocimiento del funcionamiento del ecosistema y su dinámica.
  
Los resultados permitirán elaborar y concretar los planes de manejo y conservación de la vegetación.
  
En esta actuación se prestará especial atención a los hábitats y especies contemplados en los Anexos de la Directiva 92/43CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDIO DE LOS RECURSOS AMBIENTALES
  
ACTUACIÓN: Proyecto de investigación sobre la carga ganadera y su relación con la evolución de la vegetación.
  
CONCEPTO: Estudio.
  
PRIORIDAD: Corta.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 32.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, en colaboración con la Conselleria de Medio Ambiente
  
DESCRIPCIÓN: Realización de un estudio que determine la capacidad de carga ganadera para el parque natural, la relación entre la ganadería y la evolución de la vegetación, la posibilidad de mejora de pastos con especies forrajeras y otras cuestiones.
  
Tiene por finalidad conocer los procesos derivados de la ganadería en su influencia sobre la vegetación (quemas, siegas para la obtención de pastos; pisoteo; alteración del suelo, aumento de la nitrificación, etc.). Como conclusión se podrán establecer los mecanismos de compatibilización de la ganadería con la protección de los recursos del parque natural, así como regular en detalle aspectos contemplados genéricamente en este plan
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDIO DE LOS RECURSOS AMBIENTALES
  
ACTUACIÓN: Estudio de alternativas para el control de la erosión del cordón litoral
  
CONCEPTO: Estudio.
  
PRIORIDAD: Media / corta.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: sin determinar
  
RESP. SECTORIAL: Ministerio de Medio Ambiente / Conselleria de Medio Ambiente
  
DESCRIPCIÓN: Se trata de una evaluación de alternativas de intervención para frenar y revertir el proceso de erosión mecánica que sufre el cordón litoral de gravas, el cual amenaza con destruir a medio plazo el frente costero de la zona húmeda.
  
Las alternativas deben ser respetuosas con la conservación tanto de los hábitats costeros del parque natural como de los ambientes marinos incluidos en la zona LIC marítima colindante al espacio protegido
  
SUBPROGRAMA I: ESTUDIO DE LOS RECURSOS AMBIENTALES
  
ACTUACIÓN: Estudio de alternativas para el control de las poblaciones de mosquitos
  
CONCEPTO: Estudio.
  
PRIORIDAD: Media / corta.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 30.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente
  
DESCRIPCIÓN: Se trata de una evaluación de alternativas de intervención para el control de las poblaciones mosquito en relación con la zona húmeda, hasta niveles que no supongan molestias importantes para la población potencialmente afectada.
  
Un objetivo del estudio será el desarrollo de métodos y procedimientos de aplicación general al conjunto de zonas húmedas de la C.V.
  
Las alternativas deben, en cualquier caso, ser respetuosas con la integridad de los hábitats hídricos cuya protección es objeto del espacio protegido
  
Apartado III. Subprograma de Conservación del Medio Natural
  
Tiene por finalidad el promover los mecanismos que permitan establecer las actuaciones básicas encaminadas a la conservación y potenciación de los ecosistemas, hábitats y ambientes que conforman el espacio natural protegido.
  
Las actuaciones prioritarias están encaminadas a la restauración paisajística y ecológica de hábitats fuertemente alterados por la intervención humana, y al establecimiento de mecanismos que permitan corregir estas disfunciones en el ámbito del parque natural.
  
Como actuaciones básicas y prioritarias se prevén las siguientes:
  
1. Actuaciones en relación con el funcionamiento del sistema hídrico:
  
- Elaboración y aplicación de un Plan de Gestión del Sistema Hídrico de El Prat y definición de las normas de explotación del Acuífero de la Plana de Oropesa - Torreblanca, que lo alimenta lateralmente.
  
- Mantenimiento de la calidad de las aguas, impidiendo vertidos de cualquier tipo y, al mismo tiempo, revisar las conducciones de los sistemas de saneamiento para evitar posibles fugas.
  
- Instalación de compuertas en la gola del término municipal de Cabanes, en la desembocadura de los canales al mar, cuya apertura se efectúe únicamente en el sentido de desagüe de El Prat, para evitar la entrada de agua del mar al mismo durante los temporales de levante y el riesgo de salinización que esto conlleva. Estas compuertas no deben cerrar totalmente el paso a la fauna acuática que transita entre El Prat y el ámbito marítimo.
  
- Ubicación de tres piezómetros de control, en los puntos que se indican en el Mapa de Propuestas, con la finalidad de controlar la situación del acuífero, principalmente en las épocas de estiaje. Esto serviría para prevenir la intrusión marina, así como para el establecimiento de reglas operativas de gestión del sistema (control de la lámina de agua en El Prat mediante las compuertas, detección de bombeos excesivos, etc).
  
2. Regeneración de las comunidades vegetales propias del cordón dunar.
  
Aunque en el conjunto de El Prat la vegetación dunar está poco representada, constituye un tipo de vegetación importante que contribuye a aumentar la biodiversidad de la zona.
  
Respecto a su estado de conservación, estas comunidades están bastante alteradas, se encuentran de manera muy fragmentaria y en ningún caso es posible reconocer la estructura en bandas características de estas formaciones.
  
Por todo lo anterior, se hace necesaria una regeneración de estas comunidades, estimándose que la longitud aproximada de cordón dunar a regenerar está próxima a los 2.000 m, con una anchura media de 30 m abarcando el área que va al norte y al sur de las ruinas del antiguo cuartel de carabineros. Debe considerarse, asimismo, la zona de la playa de El Cudolar, en el extremo sur del parque natural.
  
Partiendo de que la cobertura actual de la vegetación es de un 15 a un 20%, se pretende alcanzar una cobertura aproximada del 60%, considerándose tres zonas distintas según la estructura de la vegetación:
  
- Zona A: constituye la franja más cercana al mar. Se caracteriza por un tipo de vegetación graminoide, pobre en especies y dominada por Elymus farctus. Para esta zona se propone la implantación de las siguientes especies:
  
Elymus farctus subsp. farctus, con menos de 200 ejemplares.
  
Otanthus maritimus, con menos de 200 ejemplares.
  
Calystegia soldanella, con menos de 200 ejemplares.
  
- Zona B: correspondiente a las dunas primarias. De fisonomía graminoide al igual que la anterior, esta comunidad está dominada por la Ammophila arenaria subsp. arundinacea a la que acompañan un mayor número de plantas como las que se proponen a continuación:
  
Ammophila arenaria subsp. arundinacea, con menos de 400 ejemplares.
  
Lotus creticus, con menos de 400 ejemplares.
  
Medicago marina, con menos de 700 ejemplares.
  
Echinophora spinosa, con menos de 85 ejemplares.
  
Euphorbia paralias, con menos de 125 ejemplares.
  
- Zona C: situada por detrás de la formación anterior, correspondiente a las dunas semifijas, en las que la arena está más trabada y el contenido en materia orgánica es mayor. En ellas se instala un tipo de vegetación que ya no está dominada por especies graminoides y en la que la especie más característica es Crucianella maritima. Para esta banda se propone la implantación de las siguientes plantas:
  
Crucianella maritima, con menos de 125 ejemplares.
  
Ononis natrix, con menos de 125 ejemplares.
  
Pancrathium maritimum, con menos de 125 ejemplares.
  
Littorea, con menos de 125 ejemplares.
  
3. Control de las invasiones de especies alóctonas, tanto animales como vegetales, en el parque natural.
  
Esta medida es aplicable tanto a las especies cinegéticas que pudieran utilizarse para repoblar los cotos de caza, como a otras especies, cuyos efectos sobre el ecosistema son desconocidos y en la mayoría de los casos negativos. Las repoblaciones vegetales deben ser llevadas a cabo con especies autóctonas y acordes con las características de El Prat. Esto último sería aplicable también a las Zonas Verdes de las áreas urbanizadas o urbanizables de Torrenostra y Torre de la Sal, con objeto de evitar invasiones por parte de especies vegetales no deseadas.
  
Por otro lado, en el parque natural es posible encontrar diversas especies que ya han sido introducidas. En el caso de las vegetales, como los eucaliptos, es posible, y así se propone, tomar medidas para su eliminación y sustitución por otras especies más acordes con el medio. No obstante, los eucaliptos de gran porte tienen en la actualidad una función importante como dormideros y reposaderos para la avifauna. La sustitución de estos ejemplares por árboles de especies más acordes con el medio ambiente de El Prat se realizará en la forma siguiente:
  
- Los ejemplares sustitutos tendrán un porte adulto adecuado para la función de reposaderos y dormideros de avifauna.
  
- La sustitución será progresiva y dilatada en el tiempo a largo plazo, de forma que siempre exista disponibilidad suficiente de árboles adultos de gran porte. No se eliminarán pies adultos de eucaliptos si no está garantizado este requisito.
  
En el caso de las especies animales, como la gambusia y el cangrejo americano, la adopción de medidas de erradicación es más complicada, sin embargo deben contemplarse medidas que permitan, al menos, el control de sus poblaciones.
  
4. Creación de barreras vegetales de protección
  
Con objeto de reducir el impacto que las urbanizaciones colindantes al parque natural (zona de Torrenostra y prevista urbanización de Torre de la Sal) producen sobre éste, se propone la creación de barreras visuales de vegetación que se situarán al norte y sur del parque, extendiéndose también, si se considerara oportuno, a las vías de acceso al mismo o a aquellas con mayor influencia del tráfico rodado perimetral.
  
La barrera protectora estaría formada exclusivamente por una especie, Phragmites maximus, ya que de ésta forma parte de la vegetación natural de la zona y cumple todos los requisitos necesarios para actuar de pantalla protectora.
  
Esta barrera de vegetación, que se extendería en principio por los límites norte y sur, tendría una longitud aproximada de 2.100 m y se haría sobre una anchura de unos 5 m.
  
5. Adecuación del sistema de canales y acequias
  
Con objeto de conformar una barrera física más efectiva que impidiera el acceso al parque de forma incontrolada, se propone la adecuación de los canales perimetrales del parque. Esta actuación debería ser desarrollada prioritariamente en el límite sur lindante con el área urbanizable de Torre la Sal y en la zona norte lindante con la zona urbanizable de Torrenostra.
  
6. Regulación de la circulación de vehículos a motor
  
La elevada degradación que presentan determinadas zonas del parque como consecuencia de la elevada presencia de vehículos, así como el interés para la conservación de dichas áreas por sus valores naturales hace imprescindible eliminar este impacto. Para ello, la circulación de vehículos deberá quedar restringida a los mínimos imprescindibles, para la totalidad el parque, que determinen las actividades socioeconómicas permitidas dentro del mismo.
  
Las normas particulares de este plan determinan las limitaciones establecidas al respecto para cada una de las zonas de ordenación del parque.
  
Los lugares en los que se prohiba la circulación, ésta prohibición quedará debidamente indicada mediante el uso de señales y barreras de circulación.
  
7. Elaboración y ejecución de planes de manejo de las especies consideradas prioritarias. Protección integral de las zonas de especial importancia para la conservación de las poblaciones de las especies más interesantes de las biocenosis del parque natural
  
La presencia dentro del ámbito territorial de El Prat de especies, tanto animales como vegetales, de elevado valor y en muchos casos con poblaciones escasas y vulnerables, hacen necesaria la adopción de medidas estrictas de protección hacia ellas, en determinadas zonas dentro del área de Protección Ecológica, donde se asientan estas poblaciones. En estos casos la protección global que otorga el área de protección ecológica podría no ser suficiente para garantizar la viabilidad de estas poblaciones.
  
La presencia de dos zonas de nidificación de canastera (Glareola pratincola) (ubicadas durante los últimos años una al norte de la playa de Carabineros, y otra más reciente en una explanada donde se practicaba hasta hace poco el tiro al plato, junto a la playa del Cudolar y el Centro de Investigaciones Marinas de Torre de la Sal) conferiría por sí sola al parque el carácter de zona húmeda de importancia internacional.
  
Las medidas a adoptar serían:
  
- Restricción total de paso a personas, ganado y vehículos, durante la época de cría, que va desde abril a octubre.
  
- Señalización del área, indicando la prohibición de acceso, en el camino y en la línea de costa.
  
Debe destacarse, por otra parte, la presencia de samaruc (Valencia hispanica) en la zona de ullals situada al Eete de las turberas de Cabanes. Por el momento es la única zona de samaruc localizada en el parque, aunque pueden aparecer otras con un seguimiento preciso de la especie.
  
8. Ampliación del patrimonio público del suelo
  
Es evidente que resulta más fácil la adopción de medidas eficaces de protección y gestión del medio en terrenos de propiedad pública, que en aquellos en los que hay que negociar con los propietarios. Por ello, a efectos de mejorar el grado de protección de la mayor superficie posible del parque, se aconseja la adquisición, siempre que sea posible y en función de las disponibilidades presupuestarias, del mayor número posible de parcelas incluidas en el parque natural. Teniendo en cuenta que, en el momento actual, la Generalitat no dispone de suelo en el parque.
  
9. Recuperación ecológica y paisajística de áreas degradadas
  
En general son espacios caracterizados por la acumulación de residuos sólidos, inertes, etc., que precisan de una limpieza profunda con eliminación de todos los elementos extraños al medio natural y posterior regeneración de la vegetación potencial de cada área.
  
10. Restauración y remodelación de las balsas artificiales resultantes de la extracción minera de turba, para su mejora ecológica y diversificación de ambientes
  
La regulación de la extracción de turba que efectúa el proyecto de PORN-PRUG constituye un compromiso entre las necesidades de conservación del prado pantanoso, puestas de manifiesto por la propia declaración del parque natural, y el legítimo ejercicio de la actividad minera.
  
Desde el punto de vista de la conservación de los hábitats, un criterio directriz es que las balsas resultantes de la extracción, con sus márgenes, fondos e islas, constituyan un hábitat palustre viable y de suficiente calidad tras el cese de la actividad minera en la zona afectada, como alternativa al prado pantanoso cuya desaparición en dicho punto concreto se asume como impacto ambiental controlado.
  
SUBPROGRAMA II: Conservación del medio natural.
  
ACTUACIÓN: Programa de adquisición de suelo público.
  
CONCEPTO: Programa.
  
PRIORIDAD: Todo el periodo de duración del Programa de Actuaciones.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: Sin determinar.
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente.
  
DESCRIPCIÓN: Este programa tiene por objetivo aumentar la capacidad de control y actuación pública sobre terrenos incluidos en el ámbito del parque natural. Este control se puede realizar mediante la adquisición directa de suelo o bien a través de la realización de convenios.
  
La realización de esta propuesta es fundamental a la hora de planificar las actuaciones de conservación, mejora, protección, restauración de áreas degradadas, actuaciones de potenciación de hábitats de especies protegidas, etc.
  
SUBPROGRAMA II: Conservación del medio natural.
  
ACTUACIÓN: Restauración y regeneración de las comunidades vegetales del cordón litoral.
  
CONCEPTO: Programa.
  
PRIORIDAD: Todo el periodo de duración del Programa de Actuaciones.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 12.000 euros / año
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente.
  
DESCRIPCIÓN: Programa de regeneración de la vegetación que conforma el cordón dunar del parque natural, en la actualidad muy fragmentada y deteriorada debido al uso público desarrollado hasta la creación del parque.
  
SUBPROGRAMA II: Conservación del medio natural.
  
ACTUACIÓN: Recuperación ecológica y paisajística de áreas degradadas.
  
CONCEPTO: Programa.
  
PRIORIDAD: Todo el periodo de duración del Programa de Actuaciones.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 13.000 euros / año
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente en colaboración con los Ayuntamientos de Cabanes y Torreblanca.
  
DESCRIPCIÓN: Recuperación ecológica y paisajística de áreas o espacios degradados o alterados, cuya vocación ecológica difiere sustancialmente de su situación actual.
  
En general son espacios caracterizados por la acumulación de residuos sólidos, inertes, etc., que precisan de una limpieza profunda con eliminación de todos los elementos extraños al medio natural y posterior regeneración de la vegetación potencial de cada área.
  
SUBPROGRAMA II: Conservación del medio natural.
  
ACTUACIÓN: Creación de barreras vegetales.
  
CONCEPTO: Programa.
  
PRIORIDAD: Todo el periodo de duración del Programa de Actuaciones.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 10.000 euros / año
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente.
  
DESCRIPCIÓN: Este programa tiene por finalidad la creación de barreras vegetales que permitan el aislamiento visual y acústico de zonas de elevado interés ecológico de la presión antrópica derivada de las urbanizaciones próximas al parque natural.
  
SUBPROGRAMA II: Conservación del medio natural
  
ACTUACIÓN: Dragado, limpieza y saneamiento de canales y acequias en el parque natural.
  
CONCEPTO: Proyecto y ejecución.
  
PRIORIDAD: Corta.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 75.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente.
  
DESCRIPCIÓN: Tiene por finalidad la recuperación de canales y acequias actualmente colmatados, por los procesos normales de sedimentación, regenerando los diversos sistemas acuáticos, fomentando el aumento de biodiversidad y creando hábitats adecuados para la reproducción de especies de aves acuáticas y, fundamentalmente, de los ciprinodóntidos endémicos samaruc, Valencia hispanica, y fartet, Aphanius iberus.
  
SUBPROGRAMA II: Conservación del medio natural.
  
ACTUACIÓN: Establecimiento de sistemas de regulación de niveles de agua..
  
CONCEPTO: Proyecto ejecución.
  
PRIORIDAD: Medio, largo.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 36.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente en colaboración con la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
DESCRIPCIÓN: Este proyecto tiene por finalidad establecer los sistemas necesarios para una adecuada regulación de los niveles de agua en el ámbito del parque natural. Este proyecto junto al de Investigación sobre los recursos hídricos permitirá una adecuada gestión de niveles de agua que permitan aumentar la diversidad de ecosistemas en el ámbito del parque natural.
  
Se trata de instalar compuertas con sentido de apertura único hacia el mar, para evitar la entrada de agua marina y riesgos de salinización. Así mismo, se instalará piezómetros de control que permitan un mayor control sobre niveles.
  
SUBPROGRAMA II: Conservación del medio natural.
  
ACTUACIÓN: Restauración y remodelación de las balsas artificiales resultantes de la extracción minera de turba.
  
CONCEPTO: Programa.
  
PRIORIDAD: Todo el periodo de duración del Programa de Actuaciones.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 12.000 euros / año
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente, en colaboración con los titulares de las explotaciones
  
DESCRIPCIÓN: La finalidad de este programa es acondicionar las lagunas artificiales resultantes de la actividad extractiva de turba, mediante su restauración y remodelación para mejorar y potenciar la diversificación de ambientes y la mejora de los ecosistemas creados por éstas.
  
Las actuaciones consistirán en suavizar perfiles y crear orillas de pendiente suave y profundidad variable entre 0.20 y 0.80 cm.
  
SUBPROGRAMA II: Conservación del medio natural.
  
ACTUACIÓN: Seguimiento, vigilancia y dotación de material de apoyo.
  
CONCEPTO: Programa.
  
PRIORIDAD: Corta.
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: Sin Determinar.
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente.
  
DESCRIPCIÓN: La finalidad de este programa es el conseguir un eficaz cumplimiento de la normativa de protección establecida para el parque natural, mediante una guardería específica del parque que realice un seguimiento sobre las actividades, intereses y demás acciones que se desarrollan sobre el espacio natural.
  
Se incluye en este programa el material básico necesario para el cumplimiento de estas funciones.
  
Apartado IV. Subprograma de Uso Público
  
Esta línea tiene por finalidad regular y programar la realización de actividades y actuaciones necesarias para cumplir los objetivos de información, observación, interpretación y educación que deben organizarse y potenciarse en el ámbito del parque natural.
  
Quedan englobadas en este programa aquellas actuaciones que deben dotar al parque natural de infraestructuras básicas y áreas específicas para su utilización en los proyectos didáctico-naturalísticos que fomenten el contacto de los visitantes con el medio natural y faciliten el conocimiento y disfrute de los recursos y valores naturales del espacio natural protegido.
  
Los proyectos propuestos son los siguientes:
  
- Elaboración y aprobación del Plan de Uso Público del parque natural
  
- Construcción y puesta en funcionamiento de los dos Centros de Información y Recepción del parque
  
- Establecimiento de dos áreas de equipamientos, destinadas a dotaciones para educación y difusión ambiental
  
- Establecimiento de una red de itinerarios naturalísticos
  
SUBPROGRAMA III: USO PÚBLICO
  
ACTUACIÓN: Elaboración del Plan de Uso Público del parque natural
  
CONCEPTO: Redacción de plan
  
PRIORIDAD: Media
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 36.000 euros
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente.
  
DESCRIPCIÓN: Elaboración y aprobación de un plan que constituya el marco para la ordenación y la gestión de las actividades ligadas a la enseñanza y el disfrute ordenado de los valores ambientales, en todos los aspectos técnicos, organizativos, gestores, administrativos y económico - financieros que conllevan las actividades de uso público.
  
Las características que deberá reunir el documento figuran en las directrices para la gestión de este plan.
  
SUBPROGRAMA III: USO PÚBLICO.
  
ACTUACIÓN: Construcción y puesta en funcionamiento de los dos Centros de Información y Recepción del parque natural
  
CONCEPTO: Proyecto y ejecución.
  
PRIORIDAD: Corta (Centro de Cabanes) / media (Centro de Torreblanca)
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: Centro de Cabanes: 240.405 EUR
  
Centro de Torreblanca: sin determinar
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente, en colaboración con los Ayuntamientos de Cabanes y Torreblanca y con el Consejo Superior de Investigaciones Científicas
  
DESCRIPCIÓN: Construcción y puesta en funcionamiento del Centro de Información y Recepción de Visitante de Torre la Sal. Ubicado en las instalaciones del Centro de Investigaciones Biológico Marinas. (T.M. de Cabanes). La construcción y puesta en funcionamiento de este Centro se realizará a corto plazo, sobre proyecto de actuación ya determinado.
  
Proyecto y construcción del Centro de Información y Recepción de Visitante de Torre la Sal. Actuación prevista a medio plazo.
  
Estos Centros constituirán el principal equipamiento del parque en materia de uso público, centralizando los programas de educación y difusión ambiental en el marco del Plan de Uso Público del parque.
  
SUBPROGRAMA III: USO PÚBLICO
  
ACTUACIÓN: Establecimiento de dos Areas de Equipamientos, destinadas a dotaciones para educación y difusión ambiental
  
CONCEPTO: Proyecto y ejecución.
  
PRIORIDAD: Corta
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: 300.506 EUR
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente.
  
DESCRIPCIÓN: Se trata de espacios destinados a la dotación de infraestructuras y equipamientos destinados a centralizar y coordinar las actividades de uso público ordenado del medio. Complementarias de la red de itinerarios naturalísticos del parque.
  
Según se detalla gráficamente en la Cartografía de Información del plan, se ubicarán dos Áreas:
  
Area Norte: colindante al núcleo urbano de Torrenostra (Torreblanca), en la zona de balsas resultantes de la extracción de turba
  
Area Sur: extremo Sur del parque, colindante al CIBIMA (Torre la Sal, Cabanes)
  
El detalle de las actuaciones es el siguiente:
  
Acondicionamiento general de la parcela
  
Construcción de un camino de acceso a la pasarela de madera
  
Ajardinamiento
  
Construcción de una zona de juegos infantiles
  
Alumbrado exterior y mobiliario considerado en la urbanización
  
Construcción de pasarela de madera y mirador
  
Creación de una laguna
  
Construcción de dos observatorios, en el linde de la laguna y en la Gola del Trenc. Estos observatorios serán complementarios de otros que puedan ubicarse en relación con la red de itinerarios del parque, según determinará el Plan de Uso Público. La función de los observatorios es permitir el acceso visual de los visitantes a los distintos ambientes y paisajes del parque, tanto en las actividades reguladas de educación ambiental como para los usuarios ocasionales de los servicios de uso público del parque
  
SUBPROGRAMA III: USO PÚBLICO
  
ACTUACIÓN: Establecimiento de una red de itinerarios naturalísticos
  
CONCEPTO: Proyecto y ejecución.
  
PRIORIDAD: Corta
  
VALORACIÓN ECONÓMICA: Sin determinar
  
RESP. SECTORIAL: Conselleria de Medio Ambiente.
  
DESCRIPCIÓN: La red de itinerarios naturalísticos aprovecha caminos existentes para las actuaciones de educación y difusión ambiental efectuadas en grupos organizados con monitores. Estarán dotados de señalizaciones indicativas y señalizaciones informativas sobre los distintos ambientes y características del parque. Estos equipamientos permiten asimismo el uso activo de los itinerarios para los visitantes ocasionales.
  
La estructura definitiva de la red de itinerarios la detallará en su momento el Plan de Uso Público, constituyendo la presente actuación una primera fase
  
La actuación incluirá la adecuación de los caminos para el tránsito de personas, incluyendo equipamientos para permitir la compatibilización de las visitas con la actividad ganadera.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI