Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9886, del 05-07-2024 (2024/5915)

RESOLUCIÓ de 13 de maig de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Godelleta 2,50 MWp i la seua infraestructura d'evacuació, al terme municipal de Godelleta. Expedient: (3505539) 124/2024/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9886

Data del DOGV
:   05-07-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/5915

CVE


Data del document
:   13-05-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de maig de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Godelleta 2,50 MWp i la seua infraestructura d'evacuació, al terme municipal de Godelleta. Expedient: (3505539) 124/2024/AIA. [2024/5915]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3505539) 124/2024/AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica Godelleta 14 19,80 MWp i la seua infraestructura d'evacuació.  
Promotor: Renovalia Manilva, SLU.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2022/5/46.  
Localització: Termes municipals de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Bugarra, Pedralba, Vilamarxant, Cheste, Chiva i Godelleta.  
  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
L'empresa Renovalia Manilva, SLU, promou el projecte d'instal·lació solar fotovoltaica denominada Godelleta 14, amb potència per a instal·lar de 22,73 MW, i les seues infraestructures d'evacuació, que consistixen en:  
- 8 centres de transformació.  
- 3 línies subterrànies d'alta tensió (LSAT) de 30 kV.  
- Subestació transformadora elevadora (SET) 132/30 kV Villar.  
- Subestació transformadora elevadora (SET) Chiva 400/132/30 kV.  
- Línia subterrània d'alta tensió (LSAT) Villar-Chiva 132 kV.  
- Línia aèria d'alta tensió (LAAT) Chiva-Godelleta 400 kV.  
El projecte és objecte de sol·licitud d'autorització administrativa prèvia, autorització de construcció i autorització d'implantació pel procediment integrat d'autorització de centrals fotovoltaiques que s'ubiquen en sòl no urbanitzable.  
b) Descripció del projecte  
La planta solar es distribuïx en 5 recintes i ocupa parcel·les que pertanyen al terme municipal de Villar del Arzobispo qualificades de sòl no urbanitzable comú d'ús principalment agrícola. Es localitza aproximadament a 400 m al sud-oest de Villar del Arzobispo. L'accés es realitzarà mitjançant 2 entroncaments de nova construcció amb la carretera CV-347, en els punts quilomètrics 3+380 i 2+092.  
L'àrea ocupada per la planta és de 25,1 ha, i la superfície parcel·lària vinculada, de 31,6 ha. Ocupa les parcel·les: 294, 295, 296, 297, 298, 299, 300, 301, 302, 303, 304, 305, 306, 307, 308, 309, 310, 311, 312, 424, 425, 426, 519, 520, 521, 522, 523, 526, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547, 558, 559, 560, 561, 562, 563, 568,569, 777, 778, 779, 780, 785, 786, 788, 851, 852, 853, 855, 856, 857, 858, 859, 862, 863, 864, 878, 881, 882, 888, 9.016 i 9.032 del polígon 2 del terme municipal de Villar del Arzobispo.  
La central fotovoltaica està composta per un camp generador de mòduls solars de tipus silici monocristal·lí instal·lats en estructures metàl·liques fixes amb una inclinació de 25°, clavades directament al terreny. Estos mòduls fotovoltaics es connecten en sèrie i s'agrupen en inversors de strings que desemboquen mitjançant línies subterrànies de distribució en els centres de transformació per a augmentar la tensió de 0,66 kV a 30 kV.  
El punt de connexió de la planta amb la xarxa de transport es realitza per mitjà de la infraestructura d'evacuació compartida amb 15 instal·lacions de producció que es troben en tramitació en la mateixa zona i està inclosa dins de l'abast d'esta declaració. Estes plantes fotovoltaiques compartiran la nova SET Villar 132/30 kV, des de la qual s'elevarà la tensió a 132 kV per a evacuar l'energia per mitjà de l'LSAT Villar-Chiva 132 kV fins a la nova SET Chiva 400/132/30 kV. Des d'este punt, s'elevarà la tensió a 400 kV i es connectarà, mitjançant l'LAAT 400 kV Chiva-Godelleta, amb la SET Godelleta 400 kV, propietat de Red Eléctrica.  
La SET Villar 132/30 kV es localitza en les parcel·les 50 i 52 del polígon 9 del terme municipal de Casinos. La superfície que ocuparà serà de 0,58 ha i la superfície de les parcel·les vinculades, de 2,377 ha. En esta SET s'agruparà l'energia procedent de les plantes fotovoltaiques següents:  
- PSFV Godelleta 6, 7, 8, 14, 16, 18 i 19, que connecten de manera directa mitjançant línia subterrània de 30 kV.  
- PSFV Godelleta 10, 12, 17 i 15, que connecten amb la SET Andilla i esta, al seu torn, connectarà amb la SET Villar.  
- PSFV Godelleta 4, 9, 11 i 13, que connecten amb la SET Llíria i esta, al seu torn, connectarà amb la SET Villar.  
La SET Chiva 400/132 kV es localitza en la parcel·la 143 del polígon 4 del terme municipal de Godelleta. La superfície que ocuparà serà d'1,04 ha i la superfície de les parcel·les vinculades, de 2,6 ha. En esta SET s'agruparà l'energia procedent de les plantes PSFV Godelleta 4 a 19 i la procedent de les plantes PSFV Godelleta 1, 2 i 3. La PSFV Godelleta 1 es connectarà amb la SET Chiva per mitjà de la SET Buñol.  
La SET Andilla, la SET Llíria i la SET Buñol es desenvolupen en un projecte separat i no són objecte d'esta declaració.  
Respecte de les línies d'evacuació de la planta fotovoltaica, s'inclouen:  
- LSAT de 30 kV, que connectaran els 5 centres de transformació de la planta amb la nova SET Villar. La longitud total de la canalització és d'11 km (8,48 km (LSAT 1), 6,80 km (LSAT 2) i 7,70 km (LSAT 3) respectivament) i la rasa tipus ha de tindre unes dimensions mínimes de 0,80 x 0,35 m. El traçat discorrerà per les parcel·les 302, 305, 307, 310, 311, 312, 538, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 558, 559, 778, 779, 785, 788, 853, 855, 856, 857, 9.011, 9.012, 9.014, 9.016, 9.017, 9.021, 9.031, 9.032, 9.033, 9.034, 9.038 i 9.112 del polígon 2; les parcel·les 1 i 9.014 del polígon 3; les parcel·les 745, 753, 754, 889, 890, 891, 1.029, 9.004, 9.005, 9.006 i 9.031 del polígon 4; les parcel·les 530, 531, 9.001, 9.003, 9.007, 9.014, 9.015, 9.021, 9.022, 9.023, 9.027, 9.031, 9.126 i 9.127 del polígon 6 del terme municipal de Villar del Arzobispo, i les parcel·les 52 i 9.005 del polígon 9 del terme municipal de Casinos.  
- LSAT Villar-Chiva de 132 kV, que connectarà la SET Villar amb la SET Chiva, amb una longitud total de 52,64 km i una rasa tipus de dimensions 2,00 m d'ample x 2,00 m d'alt. El desenvolupament preveu l'execució d'1,80 km de perforacions per als encreuaments amb les carreteres i els llits naturals. Al llarg del traçat de la línia es disposaran 52 cambres d'entroncament amb unes dimensions de 3,3 m d'ample x 2,66 m d'alt x 9,00 m de llargària. També es disposarà d'arquetes de telecomunicacions i d'arquetes de canvis de direcció. Es preveuen els moviments de terra següents: excavació, 209.304,00 m³; reutilització material, 48.872,48 m³, i transport de terreny: 160.431,52 m³. Discorrerà pels termes municipals de Casinos, Llíria, Bugarra, Pedralba, Vilamarxant, Cheste, Chiva i Godelleta.  
- LAAT Chiva-Godelleta 400 kV, que connectarà la SET Chiva 400/132 kV amb la SET Godelleta 400 kV. Comptarà amb 2 suports i una longitud aproximada de 400 m. Discorrerà per les parcel·les 36, 37, 39, 40, 143 i 9.025 del polígon 4 del terme municipal de Godelleta.   
Per a la construcció de la planta fotovoltaica es preveu un condicionament i anivellament del terreny previs i necessaris per al funcionament normal, la qual cosa implica la realització d'excavacions, farciments, compactació i estabilitat mitjançant talussos. S'adequaran els camins existents que no complisquen les condicions mínimes necessàries per a la circulació dels vehicles de muntatge de l'equipament i s'executaran vials interiors en la mateixa planta i nous accessos a esta. Es construirà un tancat amb malla de simple torsió galvanitzada; es desenvoluparan les pertinents obres de drenatge, rases per al cablejat, així com les casetes dels centres de transformació, vigilància, control i seguretat.  
La construcció de les SET preveu un condicionament previ del terreny mitjançant la retirada de la vegetació existent, l'anivellament i la compactació de la superfície. S'executarà una fonamentació de formigó per a la instal·lació dels equips i els suports de barres, i es desenvoluparà un edifici d'explotació i control. Per a l'arreplega de possibles fugues d'oli del transformador, es construirà un depòsit amb prou capacitat per a l'oli del transformador incrementat en un 25 %.  
  
La instal·lació de l'LAAT comprén la tala de l'arbratge i el desbrossament del terreny, l'excavació dels clots per a les fonamentacions i el muntatge electromecànic dels suports i, finalment, la instal·lació de l'estesa aèria. S'utilitzaran, preferentment, els vials ja existents per a l'accés als suports.  
Per a l'execució de l'LSAT es preveu el desbrossament del terreny i l'excavació de les rases amb maquinària pesant, la col·locació de tubs i cambres d'entroncament, la formigonada i el tapat de les rases, la reposició del ferm i la restitució dels possibles obstacles retirats (arbres, pals, etc.) al llarg de la traça.  
Les terres sobrants que no s'adeqüen a l'entorn, i que no es poden estendre, es gestionaran depositant-les en l'abocador.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica i les infraestructures d'evacuació, es desmantellarà i es restaurarà el terreny, s'evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
2. Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant, LAA), el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars que s'establixen en l'annex I. Les característiques pròpies del projecte determinen que constituïx, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària.  
El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a l'autorització, per la qual cosa correspon a este òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la LAA.  
a) Contingut de l'expedient  
En data 09.05.2024, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (d'ara en avant, STIEM) va donar trasllat a este òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte amb codi d'expedient ATALFE/2022/5/46, d'acord amb el procediment regulat en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica. Esta, a més de la sol·licitud del promotor, s'acompanya de:  
- Projecte tècnic d'execució de la planta solar fotovoltaica de 19,8 MW Godelleta 14 (febrer 2024), projecte tècnic LAAT 400 kV SE Chiva-SE Godelleta (maig 2023), projecte tècnic SET Chiva 400/132/30 kV (abril 2023), projecte tècnic SET Villar 132/30 kV i projecte tècnic LSAT 132 kV SE Villar-SE Chiva.  
- Estudi d'impacte ambiental de la planta solar fotovoltaica i la seua infraestructura d'evacuació (abril 2024).  
- Estudi d'integració paisatgística (abril 2024).  
- Al·legacions i informes sectorials com a resultat del procés d'informació pública i de consultes.  
- Documentació tècnica: justificació de l'encreuament de l'autovia A-3 de l'LSAT 132 kV SE Casinos-SE Chiva, cartografia en format shape, sol·licitud del permís de prospecció arqueològica i el seu projecte, pla de desmantellament i restauració (març 2024), justificació dels canvis no substancials del projecte (març 2024), document de criteris ambientals del Decret llei 14/2020 i annex de justificació, entre altres.  
  
- Informes dels ajuntaments, la Diputació de València, Renovalia, Red Eléctrica i altres administracions públiques afectades.  
b) Informació pública i al·legacions  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va fer pública la informació de l'expedient FV Godelleta 14 (d'ara en avant, FVG14) mitjançant l'anunci en el DOGV núm. 9610 de data 05.06.2023 i en el BOP núm. 106 de data 02.06.2023, així com en la premsa. Durant el període d'exposició pública, nombrosos particulars, l'Associació en Defensa del Paisatge de Pedralba, la Federació de Comunitats de Regants de la Comunitat Valenciana, la Comunitat General d'Usuaris del Canal Principal del Camp de Túria, la Comunitat de Regants d'Aigües de Cheste-Chiva, la Comunitat de Regants de Chiva, la Comunitat de Regants del Palmerar de Pedralba, Comunitat de Regants Pozos de la Serretilla i l'Ajuntament de Cheste van presentar al·legacions que es concreten en diverses tipologies d'informe a les quals el promotor va donar resposta. A continuació s'enumeren les que estan directament relacionades amb l'afecció ambiental del projecte:  
1. S'al·lega que l'estudi d'impacte ambiental no té la qualitat suficient i que ha sigut firmat per tècnics sense la capacitació adequada. Que falta una avaluació sobre possibles afeccions a espais de la Xarxa Natura 2000. Que l'estudi de fauna no s'ha ajustat a un cicle anual complet, tal com s'indica en la guia del Ministeri per a la redacció d'EIA, ni és vàlid per a l'àmbit del projecte FVG14. Que la valoració dels efectes sinèrgics de la concentració de projectes en un mateix àmbit i la documentació sobre el patrimoni cultural i afeccions a elements etnogràfics són deficients.  
2. S'indica que no es dona compliment dels criteris d'implantació i admissió a tràmit del Decret llei 14/2020.  
3. Les al·legacions destaquen que el projecte forma part d'un macroprojecte de 825 MW fragmentat en fins a 19 projectes menors de 50 MW per a evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària de competència estatal i única que valore adequadament els efectes ambientals segons la Directiva d'EIA. Les plantes PSF Godelleta 1 a 19 les tramita un mateix grup empresarial i en el mateix període temporal. Ocupen espais amb proximitat geogràfica i el document ambiental es preveu respecte de les 19 plantes.  
4. La línia d'evacuació del macroprojecte no ho és, i es constituïx en una línia de transport, la qual cosa fomenta la creació d'una xarxa elèctrica paral·lela de transport i distribució privada i aliena a la regulació del sector.  
5. S'al·lega que el projecte ha presentat un estudi d'afecció al paisatge deficient que no inclou un pla de participació pública adequat. Així mateix, no s'ha valorat l'afecció al PAT Paisatges del Vi, perquè part de la planta es troba dins de la zona de protecció i dels 500 m d'afecció, i es considera incompatible amb el PATEVAL.  
  
6. S'al·lega que en el projecte no s'han tingut en compte els impactes sobre béns materials preexistents que formen part de les diverses infraestructures de regadiu de la zona, ni s'han detallat prou les mesures previstes per a protegir tant els seus elements com les necessitats de manteniment. D'altra banda, es declara l'interés general de les parcel·les agràries i l'activitat agrícola d'estes i es destaca el fet que les infraestructures del regadiu i la producció agrària s'han subvencionat amb fons públics.  
El promotor, en la seua contestació comuna a totes les al·legacions formulades, exposa sobre els punts indicats:  
1. Defén que l'EIA s'ajusta a la llei: conté un estudi d'alternatives adequat, es realitza una valoració dels impactes sobre espais de la Xarxa Natura 2000, i no s'identifiquen afeccions significatives a estos; l'estudi d'avifauna i fauna presentat és complet i correcte, i establix que la metodologia establida pel Ministeri no és vinculant; les afeccions als elements del patrimoni cultural s'han informat favorablement i han sigut autoritzades per la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
  
2. Quant a l'incompliment dels criteris d'implantació i admissió a tràmit del Decret llei 14/2020, el promotor entén que estos es complixen i que s'han adoptat les mesures correctores per a minimitzar les possibles afeccions.  
3. Pel que fa al fraccionament, el promotor indica que este no es produïx, ja que no hi ha continuïtat entre l'FVG14 i la resta dels projectes perquè no compartixen camins d'accés, i que tampoc es compartix cap instal·lació elèctrica ni equip de mesura amb altres projectes. Quant a les infraestructures d'evacuació, estes es compartixen d'acord amb les recomanacions de l'art. 8.3 del Decret llei 14/2020.  
4. El promotor respon que el PAT Paisatges del Vi no és un instrument jurídic en vigor. S'adduïx que l'informe paisatgístic es va valorar correctament i que l'administració competent va informar favorablement sobre la compatibilitat paisatgística del projecte.  
5. Pel que fa a les al·legacions de les comunitats de regants, el promotor respon que les infraestructures de la planta i la línia subterrània d'alta tensió no afecten les infraestructures de reg ni dificulten les tasques de vigilància, conservació i reparació de les seues estructures i elements. També adduïx la falta de concreció sobre els elements que es pretén protegir, sense trobar cap fonament legal en les peticions que s'exigixen. El promotor declara que els drets econòmics dels propietaris de les parcel·les no són una causa que impedisca l'execució del projecte i que les al·legacions formulades es limiten a manifestar una discrepància subjectiva amb el projecte sense fonamentar els motius amb criteris tècnics o jurídics.  
Com a resultat dels informes i les al·legacions rebudes, el promotor ha efectuat canvis en el projecte. Estes modificacions es limiten a variacions puntuals en el traçat de la línia LSAT de 132 kV i la no execució de la SET Casinos. Igualment, l'EsIA s'ha adaptat per a arreplegar el condicionat quant a les mesures correctores i compensatòries dels informes sectorials rebuts. Estes modificacions no reconeixen noves afeccions de caràcter mediambiental respecte de les ja avaluades en la documentació sotmesa a informació pública, per la qual cosa es continua amb el procediment d'avaluació ambiental del projecte.   
  
c) Consultes a les administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els informes següents que formen part de l'expedient remés per l'òrgan substantiu:  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 11.01.2023, als efectes patrimonials que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià condicionat al compliment de les mesures correctores esmentades quant al patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic afectats.  
  
- Informe tècnic del servici territorial d'agricultura, de data 06.06.2023, en el qual es conclou que no és exigible, per a l'autorització d'este projecte, l'informe de la conselleria amb competències en matèria d'agricultura, ja que no es dona cap dels supòsits expressament previstos en la norma.  
- Informe de l'Ajuntament de Casinos, de data 27.06.2023, en el qual mostra la seua oposició al traçat justificant, entre altres aspectes, que la instal·lació no respecta els valors, processos i servicis de la infraestructura verda del territori ni els seus elements (i no es concreta si complirà el requisit de no afecció en més d'un 10 % en l'amplària del corredor territorial fluvial que es troba afectat). D'altra banda, indica que part del traçat de la línia se situa en sòls amb una capacitat agrològica elevada (classe B), considerats d'alt valor agrològic dedicat al cultiu, i sobre sòls d'alta permeabilitat.  
- Informe de l'Ajuntament de Villar del Arzobispo, de data 06.07.2023, en el qual mostra la seua oposició al traçat justificant, entre altres aspectes, que la instal·lació no respecta els valors, processos i servicis de la infraestructura verda del territori i els seus elements (i no es concreta si complirà el requisit de no afecció en més d'un 10 % en l'amplària del corredor territorial fluvial a què afecta). D'altra banda, indica que part del traçat de la línia se situa en sòls amb una capacitat agrològica elevada (classe B), considerats d'alt valor agrològic dedicat al cultiu, i sobre sòls d'alta permeabilitat. En l'escrit d'al·legacions, l'Ajuntament de Villar del Arzobispo ha expressat la intenció de sol·licitar la modificació de la caracterització de gran part del sòl agrícola del terme municipal perquè passe a ser d'alt valor agrològic en la caracterització d'ús del sòl de la Comunitat Valenciana.  
  
- Informe favorable del Servei de Planificació, de data 07.08.2023, condicionat a l'autorització pel Servei Territorial d'Obres Públiques de València en les zones de domini públic i de protecció de l'autovia CV-35 i de la carretera CV-50, així com en l'execució de les obres.  
  
- Informe de l'Ajuntament de Llíria, de data 05.09.2023, en el qual conclou que no existix oposició a la línia d'evacuació, sempre que esta discórrega de manera subterrània.  
- Informe del director conservador del Parc Natural del Túria amb data 05.09.2023 que conclou que l'actuació és compatible sempre que es complisca el que es disposa en el PORN del Túria i es tinga en compte el condicionat que figura en l'informe esmentat.  
- Informe favorable de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 15.09.2023, condicionat al compliment de les mesures proposades. En data 21.12.2023, i pel que fa a les modificacions realitzades pel promotor per a donar resposta als condicionants de la direcció general esmentada, s'afigen una sèrie de consideracions que s'hauran de tindre en compte en l'execució del projecte i de la línia d'evacuació.  
- Informe de l'Ajuntament de Bugarra, de data 29.09.2023, que conclou que la infraestructura és compatible tant en els sòls classificats com a sòl no urbanitzable comú com en el sòl no urbanitzable protegit de protecció forestal. Entre les mesures ambientals més importants cal destacar, d'una banda, que en els camins afectats s'ha de reposar la totalitat del ferm i, si és el cas, de la capa de redolament. D'altra banda, que s'ha de tindre en compte la possible presència de canalitzacions de reg en els camins afectats.  
- Informe favorable del Servei de Planificació i Projectes de la Diputació de València, emés en data 28.11.2023.  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 11.12.2023, en el qual es condiciona que es duguen a terme les esmenes i justificacions descrites en l'informe. Quant a la planta, es tracta principalment de modificacions del tancat, l'eliminació de les zones de seguidors en algunes parcel·les, el manteniment dels patrons del paisatge, la concreció de mesures d'integració paisatgístiques i les esmenes respecte al pla de desmantellament. Quant a la infraestructura d'evacuació, les mesures estan vinculades a la justificació del traçat de la línia a l'altura del barranc de la Canaleja i el barranc de Chiva, la incorporació de les mesures d'integració paisatgístiques vinculades a la SET Villar, l'aportació d'una alternativa de localització de la SET Casinos (ja que la localització triada no es considera admissible) i la incorporació de les mesures d'integració paisatgística vinculades a la SET Chiva.  
- Informe d'ADIF, de data 04.01.2024, en el qual s'efectuen algunes observacions sobre el projecte i s'informa que s'ha de sol·licitar l'autorització de les obres i ajustar-se al que s'establix en la Llei 38/2015, del sector ferroviari, i el reglament d'aplicació, en particular pel que fa a la seua compatibilitat i delimitació amb les zones de domini públic, protecció i la línia límit d'edificació.  
- Informe de l'Ajuntament de Godelleta, de data 16.01.2024, en el qual al·lega que, una vegada analitzat el contingut de l'escrit d'al·legacions del promotor, es considera que no ha sigut desvirtuada cap de les apreciacions que incorporava l'escrit de l'alcaldia de data 11.07.2023, per la qual cosa es ratifica en el que s'havia expressat anteriorment, principalment pel que fa a la fragmentació dels projectes, l'afecció al PORN de l'Albufera, l'afecció a l'activitat agrícola i a sòls amb valor agrològic, i a l'impacte paisatgístic, entre altres.  
- Informe del Servei de Gestió Territorial, de data 17.01.2024, que conclou indicant que les parcel·les afectades del projecte presenten una afecció sobre la recàrrega d'aqüífers, ja que se situen sobre una àrea estratègica 1, i es considera viable tenint en compte les consideracions finals esmentades i atenent les determinacions normatives d'aplicació i les cartografies oficials d'ordenació del territori.  
- Informe de l'Ajuntament de Chiva, de data 22.01.2024, basat en l'informe emés per l'arquitecte municipal i l'enginyer industrial en data 19.01.2024, de caràcter desfavorable, en el qual es mostren alguns aspectes de caràcter ambiental, com l'enterrament de la línia d'evacuació, per a evitar l'afecció al desenvolupament urbanístic futur del municipi.  
- Informe de l'Ajuntament de Cheste, de data 26.01.2024, en el qual mostra la seua disconformitat i manté les observacions realitzades en l'informe inicial, ja que no s'han esmenat les al·legacions indicades.  
  
- Informe favorable de l'àrea de conservació i explotació del Ministeri de Transports i Mobilitat Sostenible, de data 12.02.2024, relació amb la viabilitat per a l'autorització preceptiva administrativa i l'aprovació del projecte i la infraestructura d'evacuació amb afecció a l'autovia A-3 mitjançant encreuament subterrani a l'altura del punt quilomètric 328+300. Tot això, amb subjecció a les condicions que s'establixen en l'informe esmentat.  
- Informe favorable del Servei de Paisatge, de data 12.04.2024, condicionat al fet que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgístiques descrites en l'informe i que s'esmene el que es requerix per a la línia d'evacuació i el pla de desmantellament en els termes exposats en este informe, que reitera el que s'indica en l'informe de data 12.12.2023. Així mateix, l'informe conclou indicant que totes les mesures introduïdes i les obres que en resulten s'han d'incorporar al projecte d'execució, la memòria, els plans i el pressupost, per a garantir l'execució real i efectiva.  
3. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constituïx una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.   
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, pretén aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir estos objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per a complir els objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) PSF Godelleta 14  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte de planta i de les infraestructures vinculades a la infraestructura d'evacuació. Entre elles es preveu l'alternativa zero (de no execució del projecte) la qual es descarta a causa del desaprofitament de fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes.  
  
Per a l'elecció de la ubicació definitiva de la planta s'atenen criteris de suficiència de recurs, ambientals i de viabilitat econòmica. Les tres alternatives previstes ocupen parcel·les agrícoles, totes elles situades en zones de sensibilitat ambiental baixa, segons la classificació del MITECO, les quals són zones ambientalment viables per a la implantació d'este tipus de projectes. L'alternativa triada complix amb els criteris estudiats quant a ubicació, compatibilitat urbanística, accessibilitat i eficiència en la relació entre ocupació i producció. Les parcel·les que ocuparà la planta complixen amb els criteris de localització del Decret llei 14/2020.  
El terreny proposat per a la instal·lació de la central seleccionada se situa al terme municipal de Villar del Arzobispo, concretament en els paratges el Cañadizo, Loma de la Cruz del Rincón i Tarragón situats a uns escassos 344 m de la població. D'acord amb l'estudi d'integració paisatgística del projecte l'actuació projectada se situa en una zona amb valor paisatgístic baix.  
La planta solar està distribuïda en cinc recintes dispersos: tres d'estos se situen al nord en parcel·les pròximes al polígon industrial Las Suertes, mentres que els dos restants se situen al sud, a més d'1,5 km respecte dels esmentats anteriorment. En parcel·les confrontants als recintes de la planta Godelleta 14 es troben en tramitació altres projectes de plantes solars, com són la PSFV Godelleta 16, amb les quals compartix infraestructura d'evacuació, i la PS IM2 Villar del Arzobispo, que evacua en l'SE Losa del Obispo, d'Iberdrola. Entre els recintes se situa una explotació minera no ocupada per les plantes.  
Es tracta d'una zona abancalada situada en els vessants dels turons que configuren l'àmbit oest del terme municipal de Villar del Arzobispo, dedicada, majoritàriament, a l'ús agrícola caracteritzat per un mosaic de cultius i fruiters on predominen les espècies de secà, com ametlers, olivars i vinya. És també, donada la seua litologia, una zona en la qual destaca la presència de múltiples explotacions mineres dedicades a l'extracció de calcàries, gresos i argiles, la qual cosa dota al paisatge d'un fort caràcter antropitzat.  
La planta fotovoltaica projectada es localitza fora de l'àmbit d'espais naturals protegits i espais protegits de la Xarxa Natura 2000. Els més pròxims són la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, el límit del qual se situa a menys de 100 m a l'oest.  
Consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, pel que fa a la planta no s'observen afeccions a cap hàbitat d'interés comunitari o protegit de l'annex IV del Decret 70/2009, microreserva o qualsevol altre espai amb figures de protecció. La planta tampoc ocupa cap terreny forestal catalogat, forest d'utilitat pública o corredor territorial de la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana.  
Consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, el sòl ocupat associat al perímetre envolupant es troba majoritàriament en sòl no urbanitzable comú de conformitat amb el pla urbanístic del terme municipal. El sòl ocupat presenta una capacitat agrològica moderada.  
  
L'informe del Servei de Gestió Territorial conclou que la planta solar, amb la distribució de panells proposada en el projecte, no presenta afeccions de caràcter territorial en si mateixa, però no entra a valorar els efectes sinèrgics de l'acumulació de plantes en l'àmbit.  
D'acord amb la cartografia del PATRICOVA, es determina que la planta solar fotovoltaica amb la configuració de panells prevista, amb la qual s'evita disposar-la sobre terrenys afectats per perillositat geomorfològica, no està afectada per perillositat d'inundació ni per cap corredor fluvial. Quant a les línies d'evacuació i les subestacions, l'informe del Servei de Gestió Territorial considera que l'afecció per risc d'inundació no és rellevant ni en les línies soterrades ni en el tram aeri, per la qual cosa s'han de deixar, en qualsevol cas, les zones de drenatge natural lliures d'obstacles, d'acord amb les prescripcions de l'article 21 del PATRICOVA. L'informe del Servei de Gestió de Riscos en el Territori i el Servei de Planificació Territorial, en relació amb els riscos naturals i induïts en matèria de territori, considera compatible tant la planta solar com la línia d'evacuació.  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat del sòl baixa i alta. El subsol on es localitza la instal·lació se situa en una àrea amb un interés molt alt per a la recàrrega d'aqüífers qualificada com a àrea estratègica 1, que coincidix amb afloraments de materials de molt alta i alta permeabilitat, amb un estat global del subsòl bo.  
Tal com s'indica en l'informe del Servei de Gestió Territorial, amb la finalitat de mantindre les condicions d'infiltració en la zona, s'han de plantejar mesures correctores de manera que es mantinga una distància elevada entre les files de panells. De tal manera que, com a mínim, el 60 % de la superfície tancada es mantinga amb la morfologia original del terreny i sense activitat. S'ha de conservar i millorar la vegetació natural de la zona. Els carrers entre els seguidors han de conservar la vegetació natural existent, fins i tot en la fase d'obra. Després de l'execució del projecte, tot el terreny de la planta, a excepció dels vials i les zones ocupades per edificis i centres de transformació/inversors, es quedarà en el seu estat natural, sense sembra directa ni aplicació d'herbicides/pesticides, per la qual cosa tot el sòl es veurà ocupat progressivament per la vegetació herbàcia i arbustiva pròpia de la zona, amb independència de les tasques de reforç que es realitzen en este sentit. Després de les obres es realitzaran tasques de descompactació en les zones amb més trànsit rodat. Les úniques infraestructures de drenatge previstes dins del perímetre de la planta són les que estan associades als vials interiors (cunetes) per a la preservació de la integritat d'estos. Excepte en estos punts particulars, que actuaran amb l'objecte de minorar la velocitat d'evacuació d'aigua (en cas que es produïsquen pluges importants), en la resta del terreny el drenatge de les aigües de pluja i la infiltració d'esta al terreny es realitzarà de la mateixa manera que en el cas anterior. Les afeccions a la recàrrega d'aqüífers provocades per la planta es consideren compatibles, ateses les mesures indicades. En l'informe emés no s'han considerat els efectes acumulatius de la resta de plantes previstes en la zona.  
Pel que fa a la vegetació existent en una part de les parcel·les que s'ocuparan, s'hi ha desenvolupat vegetació natural com a resultat de l'abandó de les pràctiques agrícoles, la qual diferix de la vegetació potencial de l'entorn.  
D'acord amb els informes de l'òrgan competent en medi natural, en l'entorn de l'actuació de la planta no existixen espècies de flora protegida ni microreserves de flora. Quant a la fauna protegida, en la quadrícula on es projecta la instal·lació fotovoltaica, segons el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (quadricules UTM d'1 x 1), es troba inventariada la presència de Circaetus gallicus (àguila serpera) i Lullula arborea (cotoliu); la major afecció a la qual estaran sotmeses serà l'alteració dels hàbitats i la pèrdua de refugi i aliment. La zona d'implantació no presenta, en canvi, una població important pel que fa a espècies singulars, les quals es desplacen cap a les zones més naturalitzades de les serres pròximes a esta.  
  
En l'EsIA, d'acord amb les condicions dels informes de la Direcció General de Medi Natural i Animal, es preveu la compensació de fins al 25 % de la superfície que s'ocuparà (6,1 ha) mitjançant un pla de rotació de cultius per a la millora de l'hàbitat, d'acord amb les directrius del manual de gestió de guarets per a la conservació d'aus estepàries i el Pla de desenvolupament rural de la Comunitat Valenciana. Com a mesura per a fomentar les poblacions d'aus i quiròpters, s'han d'instal·lar caixes niu i posadors als voltants de la planta fotovoltaica i s'ha de realitzar un seguiment d'estes durant un període de 5 anys. Es proposa la creació de dos tolles de forma cònica amb una profunditat màxima d'1 m que servisquen de refugi per a poblacions d'amfibis i com a punt d'alimentació per a la resta de la fauna. Igualment, es proposa el marcatge d'exemplars de rapinyaires presents en l'àmbit. La vegetació natural afectada per totes les infraestructures previstes comprén 12,69 ha, segons l'EsIA, i es proposa repoblar la mateixa superfície afectada, sense que s'identifiquen en quines parcel·les o espais s'escometrà esta repoblació. Totes estes mesures es valoren en l'EsIA.  
El tancat perimetral s'ha d'ajustar al que disposa el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen les condicions dels tancaments en el medi natural i dels tancaments cinegètics.  
L'EsIA pretén establir mesures per a fomentar les poblacions de conill en l'entorn de les plantes, principal font d'aliment d'estes. Estes mesures han de ser concordes amb les limitacions que s'establixen en la Resolució del 28 de març de 2024, del director general del Medi Natural i Animal, per la qual s'actualitza l'annex de l'Orde de l'11 de juny de 2009, de les directrius extraordinàries per a l'aprofitament, gestió i control del conill de muntanya, amb especial consideració de l'article 14, atés que els termes municipals on es pretén implantar la infraestructura fotovoltaica estan inclosos en la llista de municipis afectats per sobrepoblació de conills.  
  
Addicionalment, com a mesures correctores de caràcter general, l'informe de la Direcció General de Medi Natural i Animal establix que, per a reduir l'afecció durant l'execució de les obres a les espècies d'avifauna presents en l'àmbit de la instal·lació, es recomana que els treballs d'execució de la instal·lació es duguen a terme fora del període de nidificació de les espècies d'aus presents en la zona, i les rases que romanguen obertes en finalitzar la jornada de treball han de comptar amb un sistema d'escapament (elements específics o talussos de terra) per a la fauna que puga quedar atrapada.  
No es preveu cap afecció de la planta solar fotovoltaica ni de la línia d'evacuació sobre arbres monumentals ni forest gestionada per la Conselleria. No obstant això, tal com establix l'informe de la Direcció General de Medi Natural i Animal, abans de començar els treballs d'execució s'ha d'acreditar que no hi ha cap olivera amb un perímetre de tronc igual o superior a 3,5 m i, en cas que n'hi haja, s'ha de respectar l'exemplar i establir un perímetre de 15 m de diàmetre al voltant, d'acord amb el Decret 154/2018, de 21 de setembre, del Consell.  
  
L'òrgan competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge emet dos informes en dates 11.12.2023 i 12.04.2024, els aspectes més rellevants dels quals s'exposen a continuació. En el primer informe s'establix que la PFV Godelleta 14 es veu influenciada per la proximitat d'altres projectes en el mateix àmbit d'estudi i conca visual, ja que les plantes fotovoltaiques Godelleta 16 i PS IM2 Villar del Arzobispo se situen en àrees molt pròximes entre si, amb unes característiques i una disposició anàlogues, per la qual cosa s'ha d'estudiar la incidència acumulada en relació amb l'impacte visual. Després de les al·legacions remeses pel promotor, i com que no s'inclou un estudi complementari sobre la incidència acumulada, el segon informe de l'SIVP indica que al sud del recinte CT5 s'establirà una zona de transició que incloga les parcel·les 310, 311 i 312 del polígon 2, en les quals es mantindrà la vegetació existent sense cap instal·lació de panells solars. Així mateix, es mantindran lliures d'instal·lacions les parcel·les 432 i 538 del polígon 2, i es mantindrà la vegetació actual (agrícola o forestal). Esta condició s'ha incorporat al projecte modificat.  
  
Després d'aportar documentació per mitjà d'annexos a l'EIP, l'informe emés per l'òrgan competent en paisatge i infraestructura verda establix els condicionants que s'han d'incorporar al projecte d'execució:  
- S'ha de mantindre la morfologia d'aterrassament existent (bancals), la topografia i l'estructura tradicional del territori, i s'ha d'adaptar als pendents existents, sense realitzar moviments de terres.  
- La implantació de panells ha de respectar el sistema d'abancalaments, i s'ha d'evitar la formació d'esplanacions i pendents únics.  
- S'han de mantindre els clapers i divisions parcel·làries de major importància.  
- Els vials interns s'han d'executar amb tonalitats ocres, marrons clares i terroses. No s'admeten acabats amb pedra o grava.  
- Les plantacions a manera de bosquets s'han d'executar en agrupacions i s'ha d'evitar la linealitat. S'han d'incloure espècies de port mitjà de tipus forestal o agrícola (no únicament arbustives) d'acord amb les indicacions que s'establixen en l'informe de l'SIVP de data 12.04.2024. En les àrees davall dels panells s'ha d'afavorir la colonització de la vegetació autòctona.  
- Els centres de transformació i altres elements auxiliars s'han d'adequar al context paisatgístic.  
- El tancat s'ha de situar en les zones amb una exposició visual inferior, i s'han d'evitar els extrems superiors dels terraplens. En el cas del recinte CT5, s'ha d'ampliar en la zona est, concretament en les parcel·les que confronten amb el camí corresponent al polígon 2, parcel·la 9009, de manera que la traça d'este s'aproxime al límit parcel·lari. S'ha d'evitar la formació de parts de parcel·les que puguen configurar espais residuals.  
La distribució dels panells en els recintes és concorde als condicionats exposats en els diferents informes emesos pels òrgans competents en matèria de paisatge i territori.  
La disposició de la planta solar fotovoltaica Godelleta 14 està travessada per una via pecuària, Cordel de Segorbe o Cordel de los Clérigos, amb una amplària legal de 37,5 metres, en els quals s'ha de respectar la servitud de pas segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana. Encara que el tancat de la planta confina amb la via pecuària esmentada, esta discorre entre dos dels blocs que forma la planta solar, per la qual cosa serà necessari, per a l'execució de les obres, respectar la servitud de pas ramader i, si és el cas, sol·licitar les modificacions pertinents i/o les autoritzacions d'ocupació temporal i de concessió.  
L'informe de la DG de Cultura i Patrimoni constata que no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic considerat bé d'interés cultural o bé de rellevància local que es puga veure afectat per l'actuació. S'identifiquen en la zona d'implantació de la planta tres jaciments arqueològics que es podrien veure afectats directament: Sagrigüelas, Las Suertes II i Cantalobos. Per a la protecció d'estos s'ha de realitzar un seguiment intensiu, sondejos arqueològics i un seguiment extensiu. S'establixen, en l'informe de cultura, les condiciones per a la protecció del patrimoni de caràcter etnològic identificat: caseta de ferramentes Tarragón, caseta de ferramentes I i II de Sagrigüelas i corral del Cañadizo, que comprenen la documentació i l'abalisament. Igualment, pel que fa al patrimoni de caràcter paleontològic, s'ha d'incloure la presència d'un tècnic paleontòleg per a dur a terme els treballs de control i seguiment en totes les infraestructures que s'han d'executar.  
  
b) Traçat LSAT 30 kV, LSAT 132 kV i LAAT 400 kV  
D'igual manera, s'analitzen tres alternatives de traçat per a les línies de 30 kV de les quals es descarten les configuracions en aeri, per la qual cosa s'estudia el traçat en subterrani d'11.014 m fent ús dels camins i vials públics entre la PSF i la SET Villar.  
Les dos línies d'evacuació entre la planta solar i la SET Villar transcorren soterrades per camins existents o per terrenys propietat del titular de la planta. D'acord amb l'informe del Servei de Gestió de Riscos en el Territori i el Servei de Planificació Territorial, es determina que les afeccions al territori són mínimes i la infraestructura d'evacuació es considera compatible. L'LSAT de 30 kV fins a la SET Villar transcorre al costat d'algunes de les plantes previstes en la zona: PSFV Godelleta 6, PSFV Godelleta 7, PSFV Godelleta 8 i PSFV Godelleta 19, amb les quals compartirà part del traçat i es minimitzarà l'afecció territorial. El traçat entre els punts p35 i p39, segons els plànols aportats, transcorre per l'interior de parcel·les, quan hi ha un viari pel qual podria transcórrer.  
Es desenvolupa una solució idèntica per a la línia de 132 kV, que transcorrerà soterrada més de 52 km, majoritàriament per davall dels camins existents i els límits de les parcel·les, entre la SET Villar i la SET Chiva.  
En relació amb la línia compartida de 132 kV fins a la SET Chiva, l'informe del Servei de Gestió de Riscos en el Territori i el Servei de Planificació Territorial informa que, segons les guies elaborades pel Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, les distancies límit de connexió a node per a plantes de fins a 50 MW no haurien de superar els 15 km, mentres que per a plantes de grandària superior a 150 MW no hauria de superar els 30 km. No obstant això, atés que les infraestructures plantejades transcorren per camins existents, es considera que les afeccions territorials són mínimes d'acord amb els criteris d'ús racional del sòl, les determinacions del TROLOTUP i les directrius de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
L'envergadura de la línia elèctrica (de més de 50 km) i la seua tipologia (subterrània) no s'ajusten a les característiques de disseny òptimes d'este tipus d'infraestructures, per la qual cosa es detecta en el mateix projecte una pèrdua de potència elevada (superior a l'1 %, que és el valor límit que s'establix en el mateix Decret llei 14/2020, de 7 d'agost) tant a plena càrrega com a càrrega nominal (resultat d'haver corregit l'error aritmètic observat en el projecte). Tot això, sense haver considerat els encreuaments continus que obligaran a discórrer a una profunditat major, la qual cosa augmentarà les pèrdues de potència. Encara que es tracta d'un criteri elèctric, mostra la ineficiència del fet de situar les plantes de generació lluny del punt de connexió a la xarxa, la qual cosa comporta la necessitat d'ocupar una superfície de terreny major amb els elements de producció d'energia. D'altra banda, la construcció d'este tipus d'infraestructures lineals en àmbits sense linealitat impedix ajustar-se de manera raonable als camins i límits de parcel·la, i s'ocupen grans superfícies de terreny en què s'elimina l'ús previ, la qual cosa dona com a resultat, a banda de l'ocupació directa (que es veurà incrementada perquè seran necessàries més de 50 cambres d'entroncament) i indirecta (per les zones de treball), que es requerisquen grans quantitats de materials (formigó i altres elements necessaris per a l'estesa de la línia, així com el cable, estimat en el mateix projecte en més de 450 km de conductor) i que es genere una gran quantitat de residus de construcció. Tot això repercutix igualment en els terminis d'execució i en la viabilitat econòmica del projecte.  
L'LAAT 132 kV transcorre per terreny pertanyent al Parc Natural del Túria. L'informe de la direcció del parc considera compatible l'actuació proposada sempre que es complisca el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Túria. Els informes de la DG de Medi Natural insten a què els terrenys afectats per la perforació dirigida a salvar l'encreuament amb el riu Túria i el parc natural, i a causa de l'afecció a terreny forestal incendiat, es recuperen prèviament a la fase d'explotació de la instal·lació. El traçat subterrani ha d'evitar l'afecció a terreny forestal, per la qual cosa ha de transcórrer pels camins existents, especialment pels terrenys afectats per incendis en els termes municipals de Pedralba, Bugarra i Chiva, on s'haurà de modificar el traçat i s'hi haurà d'evitar l'apilament de materials. Sobre este tema, el promotor inclou la realització de perforacions dirigides, de fins a 300 m en algun punt, per a evitar l'afecció a terreny forestal en els termes municipals indicats.  
El projecte inicial preveia la SET Casinos, situada entre la SET Villar i la SET Chiva. El primer informe del servici competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge indicava que, com que es troba en la zona central del corredor territorial que conforma la infraestructura verda regional, la seua localització no era admissible. El promotor ha modificat el projecte i ha eliminat la SET Casinos, per la qual cosa la línia d'evacuació soterrada unirà la SET Villar amb la SET Chiva sense la subestació intermèdia. En relació amb la línia subterrània, indica que ha de justificar el traçat a l'altura del barranc de la Canaleja i el barranc de Chiva, i justificar la traça que travessa el parcel·lari existent per la zona central. Així mateix, també establix l'esmena del pla de desmantellament.  
En el projecte es preveu que tots els encreuaments amb barrancs i cursos d'aigua s'han de realitzar mitjançant perforacions dirigides. Es comptabilitzen fins a 14 perforacions dirigides, que suposen quasi 1.800 m de perforacions, entre les quals s'inclouen les projectades per a evitar l'afecció a terreny forestal que s'han indicat anteriorment.  
En relació a la línia d'evacuació, l'informe en matèria de paisatge i infraestructura verda considera que el traçat subterrani no afecta de manera greu el caràcter de les unitats paisatgístiques i patrons paisatgístics que travessa. No obstant això, el traçat pel centre de les parcel·les modifica el patró existent, ja que crea una traça sense vegetació, per la qual cosa és preferible que s'execute per camins i els extrems dels límits parcel·laris.  
El traçat de les línies subterrànies afecta pels encreuaments o perquè el traçat coincidix amb les vies pecuàries Cordel de Segorbe o Cordel de los Clérigos, Cañada Real de Aragón o Aragonesa, Cordel del Villar del Arzobispo a Llíria, Cordel de Castilla, Vereda Real de Gestalgar a Godelleta, Vereda del Azagador Viejo.  
Per a l'LAAT de 400 kV, tenint en compte els 235 m que separen l'ES Chiva i la SET Godelleta 400 kV, de REE, es considera que la millor solució és la d'un recorregut inferior, que és la que s'adopta. Els suports de la línia no presenten afeccions per perillositat d'inundació. La implantació es considera compatible amb els criteris d'ús racional del sòl i les afeccions territorials són mínimes, d'acord amb l'informe de l'òrgan competent en gestió territorial.  
Sobre l'LAAT s'han d'implementar mesures per a la reducció de la mortalitat d'aus en línies elèctriques d'alta tensió.  
c) Subestació Villar 132/30 kV i subestació Chiva 400/132 kV  
En l'estudi d'impacte ambiental (en data març de 2024) s'analitzen diferents alternatives en relació amb la ubicació de la SET Villar 132/30 kV i la SET Chiva 400 kV. En els dos casos s'opta per les alternatives 3, sobre la base del fet que estan situats sobre terrenys de cultiu, estan fora de qualsevol figura de protecció ambiental o de patrimoni i no afecta la xarxa hidrològica, ni cap zona d'inundació.  
La zona on es pretén implantar la subestació Villar 132/30 kV es localitza a l'oest del nucli urbà de Casinos, concretament en les parcel·les 50 i 52 del polígon 4. En el cas de la SET Chiva 400/132 kV, es localitza al nord-est del nucli urbà de Godelleta, en la parcel·la 143 polígon 4. En els dos casos se situarien en parcel·les rústiques d'ús agrari. Analitzats els terrenys en els quals es desenvoluparien les subestacions, cal destacar que no es localitzen en l'àmbit de vies pecuàries, espais naturals protegits, espais de la Xarxa Natura 2000, arbres monumentals ni sòl forestal.  
D'acord amb el que s'establix en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (SIV), amb data de firma 11 de desembre de 2023, s'ha de justificar l'acceptació i incorporació de les mesures d'integració paisatgístiques ja informades en l'informe emés pel SIV en data 03.01.2023 (vinculat a la PSF Godelleta 6). En este informe ja es va advertir de l'afecció al corredor territorial i del fet que la subestació està apegada a un recinte de la planta Godelleta 7, per la qual cosa es forma un conjunt visual que va des del perímetre del corredor fins que s'introduïx 475 m cap a dins d'este, i en reduïx l'amplària (5.900 m) en menys d'un 10 %, per la qual cosa complix l'art. 10.1.a) del DL 14/2020. Així mateix, la subestació es disposarà alineada al límit est de les parcel·les, i es mantindrà el cultiu de la parcel·la 54 i es plantarà arbratge en el terreny de les parcel·les 50 i 52, que no està ocupat per la subestació.  
Quant a la SET Chiva, tal com es desprén de l'informe esmentat, es consideren admissibles la localització i les característiques de la SET projectada des del punt de vista de la infraestructura verda i paisatge. No obstant això, este tipus d'instal·lacions ha d'admetre les mesures d'integració paisatgística oportunes. Per això, atés que la zona restant de la parcel·la afectada tindrà una superfície suficient per a minimitzar l'impacte paisatgístic, es mantindrà el cultiu agrícola en l'espai que quedarà entre el tancat de la SET i el límit de la parcel·la.  
D'acord amb el que s'establix en l'informe de Gestió del Territori, amb data de firma 13 de novembre de 2023, les dos subestacions són de dimensions reduïdes i no suposen una afecció rellevant sobre l'ús racional del sòl. No existix afecció per inundabilitat, ni altres riscos de caràcter territorial.  
d) Mesures correctores de caràcter general  
S'ha de tindre en consideració el que s'exposa en l'article 9 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, sobre la protecció d'espècies silvestres catalogades.  
Així mateix, i per a evitar una afecció significativa sobre la hidromorfologia i el sòl, pel que fa a la gestió de residus, l'EsIA preveu que, atesa la naturalesa de l'activitat, a penes es produiran residus. En el cas que se'n produïsquen durant les labors d'execució i manteniment, s'emmagatzemaran en l'obra, segons es generen i d'acord amb la seua naturalesa, i es depositaran en el lloc amb este fi. També preveu la instal·lació de contenidors d'obra per a la correcta gestió dels residus no perillosos, i també per als residus perillosos, que s'emmagatzemaran en envasos convenientment identificats. Tots els residus seran gestionats posteriorment mitjançant un gestor autoritzat.  
  
Segons l'EsIA, es preveu l'afecció sobre l'atmosfera durant la fase de construcció per l'emissió de gasos, pols, sorolls i vibracions a causa, principalment, del trànsit de la maquinària intervinent i del moviment de terres. A fi de minimitzar este impacte, en l'EsIA es detallen mesures preventives i correctores com ara el control de la maquinària i les bones pràctiques per a manejar-les; inspeccions relatives al manteniment de la maquinària; i un control del soroll que garantisca el compliment dels nivells sonors permesos legalment; el reg de vials; l'aplicació de mesures de protecció en les zones d'emmagatzematge de materials pulverulents.  
Durant la fase de funcionament no es preveu un impacte significatiu sobre l'atmosfera. En relació amb la il·luminació en la instal·lació, s'ha d'evitar l'excés per sobredimensionament o mala orientació, la interferència amb la vegetació i l'excés de protagonisme de les lluminàries. Les instal·lacions d'il·luminació exterior s'han de dissenyar de manera que es previnga la contaminació lumínica, i les lluminàries es disposaran de manera que no s'il·lumine fora del perímetre dels recintes.  
  
e) Efectes sinèrgics  
Tal com s'indica en l'estudi de sinergies presentat pel promotor, entorn de 10 km de la planta Godelleta 19 consta la tramitació d'altres 18 projectes, denominats Godelleta 1 a 18, i un únic projecte en funcionament, PSF Losa del Obispo, situats en els termes municipals de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria i Andilla, que ocupen una superfície estimada de 785 ha.  
Destaca l'acumulació de projectes al terme municipal de Villar del Arzobispo, ja que n'hi ha fins a 10. Segons les estimacions de l'Ajuntament de Villar del Arzobispo, el total de SNUC del municipi ascendix a 3.677 ha. L'acumulació de projectes comporta una ocupació parcel·lària de fins a 460 ha de SNUC, al voltant del 12,5 % del total de SNUC del municipi. L'afecció final quedarà reduïda com a resultat de l'adaptació dels projectes a les condicions finals d'autorització.  
  
Des del punt de vista social i territorial, en la documentació aportada no s'analitza si els projectes proposats i la seua ubicació responen a un major benefici social i mediambiental per a la comarca en la qual es preveuen implantar. No s'analitza prou l'impacte per als sectors econòmics que es veuran afectats per l'acumulació de plantes proposada, ni es preveuen els efectes sobre el benestar i els costums que l'alteració del paisatge provocarà en els habitants de les poblacions afectades.  
  
La concentració de plantes i línies elèctriques provocarà una pèrdua de sòl agrícola de caràcter permanent durant la fase d'explotació, i que serà molt difícil de recuperar en el futur, atés que l'activitat es prolongarà almenys durant els 30 anys de vida útil que s'estima que tenen les plantes. En definitiva, suposa una transformació de gran importància en el sector econòmic, especialment, del terme municipal municipal de Villar del Arzobispo, en què el 61 % de la superfície del municipi està dedicada al cultiu. Només es valoren com a oportunitats per a la generació d'ocupació a llarg termini les activitats enfocades al manteniment de les explotacions, sense quantificar de quina manera estes noves activitats podran suplir o millorar el sector socioeconòmic de les poblacions on s'implanten.  
La proximitat entre els projectes (separats per uns centenars de metres, o fins i tot situats en parcel·les confrontants) genera un efecte acumulatiu global, i s'aprecia com una única planta fotovoltaica, la qual cosa farà que el paisatge agrícola predominant en la zona quede desvirtuat per la transformació, i no s'articulen en els projectes esmentats mesures correctores o compensatòries que garantisquen minimitzar l'afecció generada. Tal com s'indica en l'estudi de sinergies presentat pel promotor, l'acumulació d'infraestructures associades a les plantes i les mateixes plantes seran visibles des del 50 % del territori situat a l'entorn.  
Igualment, es produïx una important afecció sobre el territori, la qual cosa ocasiona una fragmentació i, alhora, una alteració permanent dels hàbitats de la fauna existent. Cal destacar en este aspecte que les centrals fotovoltaiques, una vegada aplicades les mesures correctores i de seguiment adequades, poden arribar a convertir-se en espais d'oportunitat perquè s'arrelen moltes espècies de fauna que hi troben protecció i aliment. Entre les mesures correctores que s'han d'implantar es troba la creació de nous corredors de vegetació dins de les plantes i en els límits, de manera que es puga crear un mosaic que afavorisca la circulació de la fauna.  
La transformació de les parcel·les agrícoles produirà una millora en la hidrologia de la zona, ja que es deixarà de sotmetre el terreny a treballs associats a l'agricultura, el qual predominant en estes zones, i disminuirà el risc de contaminació d'aqüífers per l'ús de fitosanitaris.  
Com a efecte fonamental sobre el medi ambient, es valora el compromís global amb la transició energètica, l'estalvi de CO2 i la lluita contra el canvi climàtic per la producció d'energia a partir d'una font renovable.  
En l'anàlisi de sinergies presentada es conclou que les afeccions al paisatge, a l'àmbit socioeconòmic i als hàbitats i la seua fauna seran altes, i es requerixen mesures preventives, correctores o compensatòries.  
f) Riscos i vulnerabilitat  
L'EsIA analitza els riscos i la vulnerabilitat del projecte davant del risc d'accidents, i no es detecten efectes significatius que requerisquen mesures correctores, amb independència de les mesures de control que s'han d'implementar davant del risc d'incendis i les mesures correctores que s'establixen per al control de l'erosió. En els encreuaments amb servicis d'interés estratègic i infraestructures de servicis s'ha de disposar dels permisos i autoritzacions pertinents.  
  
g) Pla de vigilància  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte, de manera que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits que establix l'EsIA i la DIA. Este seguiment serà de caràcter setmanal durant la fase d'execució, segons l'EsIA.  
Durant la fase d'explotació i desmantellament, el seguiment es plasmarà en el control de les instal·lacions, la fauna i la vegetació de la zona d'implantació i els llocs on es restauren àrees, per la qual cosa el pla es prolongarà durant almenys 5 anys per a garantir l'èxit de les mesures adoptades.  
Addicionalment, la informació que s'arreplega en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus, etc.) i extraordinaris puntuals en cas que es produïsquen successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i de l'epígraf 4.i de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'article 7 de la llei esmentada, determinen igualment que s'aplica el règim d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i amb el vistiplau del subdirector general d'Avaluació Ambiental i Paisatge, amb l'ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
  
Primer  
Formular esta declaració d'impacte ambiental únicament als efectes ambientals del Projecte de planta solar fotovoltaica Godelleta 14 de potència 19,80 MW, i infraestructures d'evacuació compartides LSMT 30 kW, LSMT 132 kV, LAAT 400 kV, SET Villar 30/132 kV i SET Chiva 30/132/400 kV, promogut per Renovalia Manilva, SLU, en els termes municipals de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Pedralba, Bugarra, Vilamarxant, Cheste, Chiva i Godelleta (València), en la qual s'establixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en què s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'establixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
(1) Respecte a l'LSAT 132 kV, abans d'autoritzar-la, s'ha de modificar el projecte d'acord amb els criteris següents:   
- Amb la finalitat de millorar l'eficiència del sistema i reduir l'afecció ambiental del conjunt, és necessari reduir les pèrdues de potència associades a la transmissió de l'energia per davall del llindar regulat en la normativa vigent, que s'establix en un 1 % (màxim).  
- Per a eliminar l'afecció a la superfície de terrenys forestals incendiats en els últims 30 anys, en aplicació del que es preveu en la normativa en matèria forestal, s'ha d'ajustar el traçat o el mode d'execució de la línia.  
- Atesa l'elevada longitud de la línia elèctrica (de més de 50 km) i la secció del prisma (de 2 m x 2 m), així com la grandària de la rasa necessària per a la seua execució i l'afecció ambiental associada a les labors d'execució i manteniment, el traçat s'ha d'ajustar al dels camins i límits de parcel·la, i l'encreuament de llits s'ha de fer mitjançant perforació dirigida per a evitar l'afecció directa a estos espais.  
(2) El promotor ha de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, així com les acceptades després de la informació pública i contingudes en els informes sectorials aportats a l'expedient, sempre que no contradiguen el que s'establix en esta resolució. Estes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a l'execució real i efectiva i es verificaran en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, prèviament a l'autorització de l'explotació.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi que recull esta resolució.  
  
(4) En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que té si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(5) S'han d'integrar al projecte les mesures d'integració paisatgística proposades en els informes emesos. Estes s'han d'incorporar al projecte en la memòria, els plànols i el pressupost.  
(6) S'ha de mantindre una distància entre files de mòduls que permeta el pas de fauna. En les parcel·les on es localitzen les SET s'han de mantindre els cultius existents tant en la zona no afectada per les instal·lacions com en les distàncies de seguretat reglamentàries.  
(7) A causa de la superfície conjunta que ocupen les plantes fotovoltaiques projectades en l'entorn de l'actuació, que pot suposar una afecció en la fragmentació del territori, es recomana disposar corredors de vegetació amb una amplària mínima de 6 metres entre els recintes de la planta solar i diferenciar-los a manera d'illes de panells solars, que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat, la qual cosa també és concorde amb els objectius que establix la Directiva 2009/147/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de novembre de 2009, sobre la conservació de les aus silvestres, com ara preservar, mantindre o restablir una diversitat i una superfície suficient d'hàbitats per a totes les espècies d'aus que es preveuen en l'article 1.  
  
(8) Les mesures compensatòries s'han de mantindre durant tota la vida útil de la instal·lació.  
(9) Atesa la proximitat a terreny forestal, s'ha de complir l'annex IX plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
(10) Els treballs d'execució de les rases de la línia d'evacuació s'han d'ajustar a l'àmbit dels camins existents, la qual cosa evita l'afecció a terreny forestal, en particular, el traçat que discorre per zones de terreny incendiat. S'ha d'evitar ocupar terrenys incendiats per a labors d'apilament de materials, treballs d'execució, tasques de manteniment o de desmantellament de la instal·lació.  
(11) S'ha d'acomplir el condicionat de l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni. S'ha de fer un seguiment arqueològic intensiu de les obres. Si es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques durant l'execució de les obres, el promotor haurà de paralitzar les obres i posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(12) S'ha de disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema d'arreplega de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats s'han de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat; s'han d'establir les zones d'arreplega de residus i no s'apilaran en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.  
(13) Els treballs s'han de dur a terme fora del període de nidificació de les espècies d'aus presents en la zona i les rases que romanguen obertes en finalitzar la jornada de treball han de comptar amb un sistema d'escapament.  
(14) Per a reduir l'erosió hídrica de la pluja i mantindre l'estrat en condicions adequades per a una bona infiltració, s'ha de respectar la topografia dels bancals existents, segellar la superfície mínima de terreny possible, mantindre la vegetació existent en les zones no ocupades pels mòduls i plantar vegetació anàloga a l'existent amb inclusió d'espècies arbustives i arbòries, sense ús d'herbicides. S'aplicaran mesures correctores per a evitar l'erosió dels sòls nus.  
  
(15) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
(16) Totes les actuacions que es realitzen en zona de domini públic hidràulic (DPH) o zona de policia de qualsevol llit públic, han de comptar amb l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Segura per l'ocupació de les seues zones de policia, de conformitat amb l'article 9.4 del Reglament de domini públic hidràulic. Els encreuaments amb les rambles i cursos d'aigües de domini públic es realitzaran de conformitat amb les prescripcions de l'organisme de conca.  
  
(17) Pel que fa a l'afecció a vies pecuàries, s'ha de garantir la seua continuïtat i, si és el cas, es desvien, serà d'acord amb les condicions de l'òrgan competent en la matèria segons les disposicions de la Llei 3/2014 d'11 de juliol de vies pecuàries.  
(18) Amb independència de les mesures de control de l'escolament previstes en el projecte constructiu, si es detecten afeccions significatives a la seguretat de les infraestructures de comunicació pròximes o als elements de drenatge a conseqüència de modificacions en el règim d'escolaments provocats per la implantació de la central fotovoltaica, correspondrà al promotor executar les accions que siguen necessàries per a esmenar la situació. Actuarà de la mateixa manera quan els escolaments causen danys o puguen ser susceptibles de causar un perjuí a l'activitat productiva de les parcel·les confrontants. S'han de complir les limitacions d'usos en la zona de flux preferent en sòl rural que s'arrepleguen en el Reglament de domini públic hidràulic.  
  
(19) Tots els encreuaments amb infraestructures i servicis existents s'han de realitzar de conformitat amb l'organisme gestor d'estos i, si és el cas, han de comptar amb l'autorització necessària.  
(20) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental.  
(21) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental s'han de prolongar durant la vida útil de la planta i s'han de documentar a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'estes. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris que establix l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 13 de maig de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9886, del 05-07-2024 (2024/5915)

RESOLUCIÓN de 13 de mayo de 2024, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de planta solar fotovoltaica Godelleta 2,50 MWp e infraestructura de evacuación, del término municipal de Godelleta. Expediente: (3505539) 124/2024/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9886

Fecha DOGV
:   05-07-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/5915

CVE


Fecha del documento
:   13-05-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de mayo de 2024, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de planta solar fotovoltaica Godelleta 2,50 MWp e infraestructura de evacuación, del término municipal de Godelleta. Expediente: (3505539) 124/2024/AIA. [2024/5915]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (3505539) 124/2024/AIA.  
Título: Planta solar fotovoltaica Godelleta 14 1980MWp e infraestructura de evacuación.  
Promotor: Renovalia Manilva, SLU.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia.  
Ref. órgano sustantivo: ATALFE/2022/5/46.  
Localización: términos municipales de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Bugarra, Pedralba, Vilamarxant, Cheste, Chiva y Godelleta.  
  
1. Objeto y descripción del proyecto  
a) Objeto del proyecto  
La empresa Renovalia Manilva, SLU, promueve el proyecto de instalación solar fotovoltaica denominada Godelleta 14, con potencia a instalar 22,73 MW, y sus infraestructuras de evacuación, consistentes en:  
  
- 8 centros de transformación.  
- 3 Líneas subterráneas de alta tensión (LSAT) de 30 kV.  
- Subestación transformadora elevadora (SET) 132/30 kV Villar.  
- Subestación transformadora elevadora (SET) Chiva 400/132/30 kV.  
- Línea subterránea de alta tensión (LSAT) Villar - Chiva 132 kV.  
- Línea aérea de alta tensión (LAAT) Chiva-Godelleta 400 kV.  
El proyecto es objeto de solicitud de autorización administrativa previa, autorización de construcción y autorización de implantación por el procedimiento integrado de autorización de centrales fotovoltaicas que vayan a emplazarse en suelo no urbanizable.  
b) Descripción del proyecto  
La planta solar se distribuye en 5 recintos ocupando parcelas pertenecientes al término municipal de Villar del Arzobispo calificadas como suelo no urbanizable común de uso principalmente agrícola. Se localiza aproximadamente a 400 m al suroeste de Villar del Arzobispo. El acceso se realizará mediante 2 entronques de nueva construcción con la carretera CV-347 en sus puntos kilométricos 3 + 380 y 2 + 092.  
El área ocupada por la planta es de 25,1 ha, y la superficie parcelaria vinculada de 31,6 ha. Ocupa las parcelas 294, 295, 296, 297, 298, 299, 300, 301, 302, 303, 304, 305, 306, 307, 308, 309, 310, 311, 312, 424, 425, 426, 519, 520, 521, 522, 523, 526, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547, 558, 559, 560, 561, 562, 563, 568,569, 777, 778, 779, 780, 785, 786, 788, 851, 852, 853, 855, 856, 857, 858, 859, 862, 863, 864, 878, 881, 882, 888, 9.016 y 9.032 del polígono 2 del término municipal de Villar del Arzobispo.  
La central fotovoltaica está compuesta por un campo generador de módulos solares de tipo silicio monocristalino instalados en estructuras metálicas fijas con una inclinación de 25º, hincadas directamente al terreno. Estos módulos fotovoltaicos se conectan en serie, agrupándose en inversores de strings que desembocan mediante líneas subterráneas de distribución hasta los centros de transformación para su aumento de tensión desde 0,66 kV hasta 30 kV.  
El punto de conexión de la planta con la red de transporte se realiza mediante infraestructura de evacuación compartida con 15 instalaciones de producción en tramitación en la zona y se encuentra incluida dentro del alcance de la presente declaración. Estas plantas fotovoltaicas compartirán la nueva SET Villar 132/30 kV, desde la cual se elevará la tensión a 132 kV para evacuar la energía mediante la LSAT Villar-Chiva 132 kV hasta la nueva SET Chiva 400/132/30 kV. Desde este punto, se elevará la tensión a 400 kV y se conectará mediante la LAAT 400 kV Chiva-Godelleta con la SET Godelleta 400 kV, propiedad Red Eléctrica.  
  
La SET Villar 132/30 kV se localiza en las parcelas 50 y 52 del polígono 9 del término municipal de Casinos. La superficie ocupada será de 0,58 ha y la superficie de las parcelas vinculadas es de 2,377 ha. En esta SET se agrupará la energía procedente de las siguientes plantas fotovoltaicas:  
- PSFV Godelleta 6, 7, 8, 14, 16, 18 y 19 conectan directamente mediante línea subterránea de 30 kV.  
- PSFV Godelleta 10, 12, 17 y 15 conectan con la SET Andilla, que a su vez conectará con la SET Villar.  
- PSFV Godelleta 4, 9, 11 y 13 conectan la SET Llíria, que a su vez conectará con la SET Villar.  
La SET Chiva 400/132 kV se localiza en la parcela 143 del polígono 4 del término municipal de Godelleta. La superficie ocupada será de 1,04 ha y la superficie de las parcelas vinculadas es de 2,6 ha. En esta SET se agrupará la energía procedente de las plantas PSFV Godelleta 4 a 19 con la procedente de las plantas PSFV Godelleta 1, 2 y 3. La PSFV Godelleta 1 se conectará con la SET Chiva a través de la SET Buñol.  
Las SET Andilla, SET Llíria y SET Buñol se desarrollan en proyecto aparte y no son objeto de la presente declaración.  
Respecto de las líneas de evacuación de la planta fotovoltaica, se incluyen:  
- LSAT de 30 kV que conectarán los 5 centros de transformación de la planta con la nueva SET Villar. La longitud total de la canalización es de 11 km (respectivamente 8,48 km (LSAT 1), 6,80 km (LSAT 2) y 7,70 km (LSAT 3)) y la zanja tipo será de 0,80 x 0,35 m de dimensiones mínimas. Su trazado discurrirá por las parcelas 302, 305, 307, 310, 311, 312, 538, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 558, 559, 778, 779, 785, 788, 853, 855, 856, 857, 9.011, 9.012, 9.014, 9.016, 9.017, 9.021, 9.031, 9.032, 9.033, 9.034, 9.038 y 9.112 del polígono 2; las parcelas 1 y 9.014 del polígono 3; parcelas 745, 753, 754, 889, 890, 891, 1.029, 9.004, 9.005, 9.006 y 9.031 del polígono 4; parcelas 530, 531, 9.001, 9.003, 9.007, 9.014, 9.015, 9.021, 9.022, 9.023, 9.027, 9.031, 9.126 y 9.127 del polígono 6 del término municipal de Villar del Arzobispo; y las parcelas 52 y 9.005 del polígono 9 del término municipal de Casinos.  
- LSAT Villar - Chiva de 132 kV que conectará la SET Villar con la SET Chiva, con una longitud total de 52,64 km y zanja tipo de dimensiones de 2,00 m ancho x 2,00 m alto. Su desarrollo prevé la ejecución de 1,80 km de perforaciones dirigidas para los cruces con carreteras y cauces naturales. A lo largo del trazado de la línea se dispondrán 52 cámaras de empalme de dimensiones 3,3 m ancho x 2,66 m alto x 9,00 m largo. También se dispondrá de arquetas de telecomunicaciones y de arquetas de cambio de dirección. Se prevén los movimientos de tierra siguientes: excavación 209.304,00 m³, reutilización material 48.872,48 m³ y transporte de terreno: 160.431,52 m³. Discurrirá por los términos municipales de Casinos, Llíria, Bugarra, Pedralba, Vilamarxant, Cheste, Chiva y Godelleta.  
- LAAT Chiva-Godelleta 400 kV que conectará la SET Chiva 400/132 kV con la SET Godelleta 400 kV. Contará con 2 apoyos y una longitud aproximada de 400 m. Discurrirá por las parcelas 36, 37, 39, 40, 143 y 9.025 del polígono 4 del término municipal de Godelleta.   
Para la construcción de la planta fotovoltaica se prevé un acondicionamiento y nivelación previa del terreno necesario para su normal funcionamiento, lo que implica la realización de excavaciones, rellenos, compactación y estabilidad mediante taludes. Se adecuarán los caminos existentes que no alcancen los mínimos necesarios para la circulación de los vehículos de montaje de equipamiento, se ejecutarán viales interiores en la propia planta y los nuevos accesos. Se construirá un cerramiento mediante malla de simple torsión galvanizada; se desarrollarán las pertinentes obras de drenaje, zanjas para el cableado, así como casetas de los centros de transformación, vigilancia, control y seguridad.  
  
La construcción de las SET prevé un acondicionamiento previo del terreno mediante la retirada de la vegetación existente, nivelación y compactación de la superficie. Se ejecutará una cimentación de hormigón para la instalación de los equipos y soportes de barras, y se desarrollará un edificio de explotación y control. Para la recogida de posibles fugas del aceite del transformador se construirá un depósito de capacidad suficiente para el aceite del transformador incrementado en un 25 %.  
La instalación de la LAAT comprende la tala del arbolado y desbroce del terreno, la excavación de los hoyos para las cimentaciones y montaje electromecánico de los apoyos, y finalmente la instalación del tendido aéreo. Se utilizarán preferentemente los viales ya existentes para el acceso a los apoyos.  
Para la ejecución de las LSAT se prevé el desbroce del terreno y excavación de las zanjas con maquinaria pesada, la colocación de tubos y cámaras de empalme, el hormigonado y tapado de las zanjas, la reposición del firme y la restitución de los posibles obstáculos retirados (árboles, postes, etc.) a lo largo de la traza.  
Las tierras sobrantes que no se adecúen al entorno para poder ser extendidas, serán gestionadas mediante su depósito en vertedero.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica y sus infraestructuras de evacuación, se procederá a su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
2. Tramitación administrativa  
De conformidad con el anexo VI (Parte B, epígrafe n) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA), el fraccionamiento de proyectos es el mecanismo artificioso de división de un proyecto con el objetivo de evitar la evaluación de impacto ambiental ordinaria en el caso de que las magnitudes superen los umbrales establecidos en el anexo I. Las características propias del proyecto determinan que constituye, por sí mismo, un supuesto de evaluación ambiental ordinaria.  
El Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas (órgano sustantivo) ha admitido a trámite el expediente para su autorización, por lo que corresponde a este órgano ambiental la evaluación de impacto ambiental del proyecto, de conformidad con la legislación autonómica y en concordancia con el artículo 11 de la LEA.  
a) Contenido del expediente  
En fecha 09.05.2024, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia (en adelante STIEM) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto con código del expediente ATALFE/2022/5/46, de acuerdo con el procedimiento regulado en el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica. La misma, además de la solicitud del promotor, se acompaña de:  
- Proyecto técnico de ejecución de la planta solar fotovoltaica de 19,8 MW Godelleta 14 (febrero 2024), proyecto técnico LAAT 400 kV SE Chiva-SE Godelleta (mayo 2023), Proyecto técnico SET Chiva 400/132/30 kV (abril 2023), proyecto técnico SET Villar 132/30 kV y proyecto técnico LSAT 132 kV SE Villar-SE Chiva.  
- Estudio de impacto ambiental de la planta solar fotovoltaica y su infraestructura de evacuación (abril 2024).  
- Estudio de integración paisajística (abril 2024).  
- Alegaciones e informes sectoriales resultado del proceso de información pública y consultas.  
- Documentación técnica: justificación del cruzamiento de la autovía A-3 de la LSAT 132 kV SE Casino-SE Chiva, cartografía en formato shape, solicitud del permiso de prospección arqueológica y su proyecto, plan de desmantelamiento y restauración (marzo 2024), justificación cambios no sustanciales del proyecto (marzo 2024), documento de criterios ambientales Decreto ley 14/2020 y anexo de justificación, entre otros.  
- Informes de los ayuntamientos, Diputación de Valencia, Renovalia, Red eléctrica y demás administraciones públicas afectadas.  
b) Información pública y alegaciones  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente FV Godelleta 14 (en adelante, FVG14) mediante anuncio en DOGV núm. 9610 de fecha 05.06.2023 y en el BOP núm. 106 de fecha 02.06.2023, así como en prensa. Durante el periodo de exposición pública numerosos particulares, la Asociación en defensa del paisaje de Pedralba, Federación de comunidades de Regantes de la Comunitat Valenciana, Comunidad General de Usuarios del Canal Principal del Campo del Turia, Comunidad de regantes aguas de Cheste-Chiva, Comunidad de regantes de Chiva, Comunidad de regantes El Palmeral de Pedralba, Comunidad de regantes Pozos de la Serretilla y el Ayuntamiento de Cheste, presentaron alegaciones que se concretan en varias tipologías de informe a las que el promotor dio respuesta. A continuación, se enumeran aquellas directamente relacionadas con la afección ambiental del proyecto:  
1. Se alega que el estudio de impacto ambiental no tiene la calidad suficiente y se ha firmado por técnicos sin la capacitación adecuada, falta una evaluación sobre posibles afecciones a espacios Red Natura 2000, el estudio de fauna no está ajustado a un ciclo anual completo tal como se indica en la guía del Ministerio para la redacción de EIA, ni valido para el ámbito del proyecto FVG14, la valoración deficiente de los efectos sinérgicos de la concentración de proyectos en un mismo ámbito y la deficiente documentación sobre el patrimonio cultural y afecciones a elementos etnográficos.  
2. Se indica que no se da cumplimiento de los criterios de implantación y admisión a trámite del Decreto ley 14/2020.  
3. Las alegaciones destacan que el proyecto es parte de un macroproyecto de 825 MW fragmentado en hasta 19 proyectos menores de 50 MW para evitar la evaluación de impacto ambiental ordinaria de competencia estatal y única que valore adecuadamente los efectos ambientales según la Directiva de EIA. Las plantas PSF Godelleta 1 a 19 se tramitan por un mismo grupo empresarial, se tramitaron en el mismo periodo temporal, ocupan espacios con proximidad geográfica y el documento ambiental se contempla respecto de las 19 plantas.  
4. La línea de evacuación del macroproyecto no es tal y se constituye en una línea de transporte, fomentándose la creación de una red eléctrica paralela de transporte y distribución privada y ajena a la regulación del sector.  
5. Se alega que el proyecto ha presentado un estudio de afección al paisaje deficiente que carece de un plan de participación pública adecuado. Así mismo, no se ha valorado la afección al PAT Paisajes del Vino, por encontrarse parte de la planta dentro de la zona de protección y de los 500 m de afección, y lo considera incompatible con el PATEVAL.  
6. Se alega que en el proyecto no se han tenido en cuenta, los impactos sobre bienes materiales preexistentes que forman parte de las diversas infraestructuras de regadío de la zona, ni detallado suficientemente las medidas previstas para proteger tanto sus elementos, como sus necesidades de mantenimiento. Por otro lado se declara el interés general de las parcelas agrarias y su actividad agrícola destacando el hecho de que las infraestructuras del regadío y la producción agraria han sido subvencionadas con fondos públicos.  
El promotor en su contestación, común a todas las alegaciones formuladas, expone acerca de los puntos indicados:  
1. Defiende que el EIA es conforme a ley: que contiene un estudio de alternativas adecuado, que se realiza una valoración de los impactos sobre espacios Red Natura 2000 no identificándose afecciones significativas a los mismos, que el estudio de avifauna y fauna presentado es completo y correcto estableciendo que la metodología establecida por el ministerio no es vinculante, que las afecciones a los elementos del patrimonio cultural han sido informadas favorablemente y autorizadas por la Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
2. En relación con el incumplimiento de los criterios de implantación y admisión a trámite del Decreto ley 14/2020, el promotor entiende que estos se cumplen y que se han adoptado las medidas correctoras para minimizar las posibles afecciones.  
3. Con relación al fraccionamiento, el promotor indica que este no se produce al no existir continuidad entre la FVG14 y el resto de los proyectos, ya que no comparten caminos de acceso y que no comparte instalaciones eléctricas o equipos de medida con otros proyectos. Respecto a las infraestructuras de evacuación, estas se comparten de acuerdo con las recomendaciones del art. 8.3 del Decreto ley 14/2020.  
4. El promotor responde que el PAT Paisajes del Vino no es un instrumento jurídico en vigor. Se aduce que el informe paisajístico se valoró correctamente y que la administración competente informó favorablemente acerca de la compatibilidad paisajística del proyecto.  
5. Respecto a las alegaciones de las comunidades de regantes el promotor responde que las infraestructuras de la planta y la línea subterránea de alta tensión no afectan a las infraestructuras de riego ni dificultan las labores de vigilancia, conservación y reparación de sus estructuras y elementos. También aduce la falta de concreción sobre los elementos que se pretender proteger no encontrando fundamento legal alguno en las peticiones que se exigen. El promotor declara que los derechos económicos de los propietarios de las parcelas no son una causa que impida la ejecución del proyecto y que las alegaciones formuladas se limitan a manifestar una discrepancia subjetiva con el proyecto sin fundamentar los motivos en criterios técnicos o jurídicos.  
Como resultado de los informes y alegaciones recibidas, el promotor ha efectuado cambios en el proyecto. Estas modificaciones se limitan a variaciones puntuales en el trazado de la línea LSAT de 132 kV y la no ejecución de la SET Casinos, de igual modo, el EsIA se ha adaptado para recoger el condicionado en cuanto a medidas correctoras y compensatorias de los informes sectoriales recibidos, estas modificaciones no revisten nuevas afecciones de carácter medioambiental respecto de las ya evaluadas en la documentación sometida a información pública por lo que se continúa el procedimiento de evaluación ambiental del proyecto.   
c) Consultas a administraciones e informes recibidos  
En el expediente se han considerado los siguientes informes que forman parte del expediente remitido por el órgano sustantivo:  
- Informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 11.01.2023, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano condicionado al cumplimiento de medidas correctoras citadas respecto al patrimonio arqueológico, paleontológico y etnológico afectados.  
- Informe técnico del servicio territorial de agricultura, de fecha 06.06.2023, en el que se concluye que no es exigible, para la autorización de este proyecto, el informe de la conselleria con competencias en materia de agricultura, ya que no se da ninguno de los supuestos expresamente previstos en la norma.  
- Informe del Ayuntamiento de Casinos, de fecha 27.06.2023, en el que muestra su oposición al trazado justificando, entre otros aspectos, que la instalación no respeta los valores, procesos y servicios de la infraestructura verde del territorio y sus elementos (no concretándose si cumplirá el requisito de no afectar en más de un 10 % la anchura del corredor territorial fluvial al que afecta). Por otro lado, indica que parte del trazado de línea se ubica en suelos con una capacidad agrológica elevada (Clase B), considerado de alto valor agrológico dedicado al cultivo y sobre suelos de alta permeabilidad.  
- Informe del Ayuntamiento de Villar del Arzobispo, de fecha 06.07.2023, en el que muestra su oposición al trazado justificando, entre otros aspectos, que la instalación no respeta los valores, procesos y servicios de la infraestructura verde del territorio y sus elementos (no concretándose si cumplirá el requisito de no afectar en más de un 10 % la anchura del corredor territorial fluvial al que afecta). Por otro lado, indica que parte del trazado de línea se ubica en suelos con una capacidad agrológica elevada (Clase B), considerado de alto valor agrológico dedicado al cultivo y sobre suelos de alta permeabilidad. En su escrito de alegaciones el ayuntamiento de Villar del Arzobispo ha expresado su intención de solicitar la modificación de la caracterización de gran parte del suelo agrícola del término municipal para que pase a ser de alto valor agrológico en la caracterización de uso del suelo de la Comunitat Valenciana.  
- Informe favorable del Servicio de Planificación, de fecha 07.08.2023, condicionado a la autorización por el Servicio Territorial de Obras Públicas de Valencia en las zonas de dominio público y de protección de la autovía CV-35 y de la carretera CV-50, así como en la ejecución de las obras.  
- Informe del Ayuntamiento de Llíria, de fecha 05.09.2023, en el que concluye que no existe oposición a la línea de evacuación, siempre y cuando la misma discurra de forma subterránea.  
- Informe del director-Conservador del Parque Natural del Turia con fecha 05.09.2023 que concluye que la actuación es compatible siempre que se cumpla lo dispuesto en el PORN del Turia y se tenga en cuenta el condicionado que figura en el citado informe.  
- Informe favorable de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fecha 15.09.2023, condicionado al cumplimiento de las medidas propuestas. En fecha 21.12.2023, y en relación a las modificaciones realizadas por el promotor para dar respuesta a los condicionantes de la citada dirección general, se añaden una serie de consideraciones que deberán tenerse en cuenta en la ejecución del proyecto y su línea de evacuación.  
- Informe del Ayuntamiento de Bugarra, de fecha 29.09.2023, que concluye que la infraestructura es compatible tanto en los suelos clasificados como suelo no urbanizable común como en suelo no urbanizable protegido-protección forestal. Entre las medidas ambientales más importantes, por un lado citar que, en los caminos afectados, se deberá realizar la reposición de la totalidad del firme y en su caso capa de rodadura. Por otro lado, deberá tenerse en cuenta la posible presencia canalizaciones de riego en los caminos afectados.  
- Informe favorable del Servicio de Planificación y Proyectos de la Diputación de Valencia, emitido en fecha 28.11.2023.  
- Informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de fecha 11.12.2023, condicionado que se lleven a cabo las subsanaciones y justificaciones descritas en el informe. En relación a la planta, se trata principalmente de modificaciones del vallado, eliminación de zonas de seguidores en algunas parcelas, mantenimiento de patrones del paisaje, concreción de medidas de integración paisajísticas y subsanaciones respecto al plan de desmantelamiento. En cuanto a la infraestructura de evacuación, las medidas están vinculadas a la justificación del trazado de la línea a su paso por el barranco de la Canaleja y el barranco de Chiva, la incorporación de las medidas de integración paisajísticas vinculadas a la SET Villar, aportar alternativa de localización de la SET Casinos (al no considerarse admisible la localización escogida) y la incorporación de las medidas de integración paisajística vinculadas a la SET Chiva.  
- Informe de ADIF, de fecha 04.01.2024, en el que se efectúan algunas observaciones al proyecto y se informa que deberá solicitarse autorización de las obras y ajustarse a lo establecido en la Ley 38/2015 del sector ferroviario y su reglamento de aplicación, en particular en lo que se refiere a su compatibilidad y delimitación con las zonas de dominio público, protección y línea límite de edificación.  
- Informe del Ayuntamiento de Godelleta, de fecha 16.01.2024, en el que alega que, analizado el contenido del escrito de alegaciones del promotor, se considera que no han sido desvirtuadas ninguna de las apreciaciones que incorporaba el escrito de la alcaldía de fecha 11.07.2023, por lo que se ratifica en lo expresado anteriormente, principalmente en cuanto a la fragmentación de proyectos, afección al PORN de la Albufera, afección a la actividad agrícola y a suelos con valor agrológico y al impacto paisajístico, entre otros.  
- Informe del Servicio de Gestión Territorial, de fecha 17.01.2024, que concluye indicando que las parcelas afectadas del proyecto presentan afección sobre la recarga de acuíferos por situarse sobre un área estratégica 1 y se considera viable, teniendo en cuenta las consideraciones finales mencionadas, atendiendo las determinaciones normativas de aplicación y las cartografías oficiales de ordenación del territorio.  
- Informe del Ayuntamiento de Chiva, de fecha 22.01.2024, basado en el informe emitido por el arquitecto municipal y por el ingeniero industrial en fecha 19.01.2024, de carácter desfavorable, en el que se muestran algunos aspectos de carácter ambiental, como son el enterramiento de la línea de evacuación, para evitar afección al futuro desarrollo urbanístico del municipio.  
- Informe del Ayuntamiento de Cheste, de fecha 26.01.2024, en el que se muestra su no conformidad, manteniendo las observaciones realizadas en el informe inicial, ya que no se han subsanado las alegaciones indicadas.  
- Informe favorable del área de conservación y explotación del Ministerio de Transportes y Movilidad Sostenible, de fecha 12.02.2024. En relación a la viabilidad para la preceptiva autorización administrativa y aprobación del proyecto y su infraestructura de evacuación con afección a la autovía A-3 mediante cruzamiento subterráneo a la altura del punto kilométrico 328 + 300. Todo ello, con sujeción a las condiciones establecidas en el citado informe.  
- Informe favorable del Servicio de Paisaje, de fecha 12.04.2024, condicionado a que se lleven a cabo las medidas de integración paisajística descritas en el informe y que se subsane lo requerido para la línea de evacuación y el plan de desmantelamiento en los términos expuestos en el presente informe, que reitera lo indicado en el informe de fecha 12.12.2023. Asimismo, concluye el informe indicando que todas las medidas introducidas y las obras que de ellas resultan deben incorporarse al proyecto de ejecución, en memoria, planos y presupuesto, para garantizar su ejecución real y efectiva.  
3. Consideraciones Ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.   
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021 - 2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.   
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la Estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
a) PSF Godelleta 14.  
En el estudio de impacto ambiental se analizan alternativas en cuanto a la ubicación del proyecto de planta y de las infraestructuras vinculadas a la infraestructura de evacuación. Entre ellas se contempla la alternativa cero (no ejecución del proyecto) la cual es descartada debido al no aprovechamiento de fuentes de energía renovables necesarias para la disminución de gases de efecto invernadero y la consecución de los objetivos estatales y europeos de transición ecológica hacia energías limpias.  
Para la elección de la ubicación definitiva de la planta se atiende a criterios de suficiencia de recurso, criterios ambientales y viabilidad económica. Las tres alternativas contempladas ocupan parcelas agrícolas todas ellas situadas en zonas de sensibilidad ambiental baja, según la clasificación del MITECO, siendo estas zonas ambientalmente viables para la implantación de este tipo de proyectos. La alternativa escogida cumple con los criterios estudiados en cuanto a su ubicación, compatibilidad urbanística, accesibilidad y eficiencia en la relación ocupación-producción. Las parcelas a ocupar por la planta cumplen con los criterios de localización del Decreto ley 14/2020.  
El terreno propuesto para la instalación de la central seleccionada se encuentra situado en el término municipal de Villar del Arzobispo, concretamente en los parajes El Cañadizo, Loma de la Cruz del Rincón y el Tarragón situados a escasos 344 m de la población. De acuerdo con el estudio de integración paisajística del proyecto la actuación proyectada se sitúa en una zona con valor paisajístico bajo.  
La planta solar se encuentra distribuida en cinco recintos dispersos, de los cuales tres se sitúan al norte en parcelas próximas al polígono industrial Las Suertes, mientras que los dos restantes se sitúan al sur a más de 1,5 km de los anteriores. En parcelas colindantes a los recintos de la planta Godelleta 14 y situados se encuentran en tramitación otros proyectos de plantas solares como son la PSFV Godelleta 16 con las que comparte infraestructura de evacuación, y la PSFV IM2 Villar del Arzobispo que evacúa en la SE Losa del Obispo de Iberdrola. Entre los recintos se sitúa una explotación minera no ocupada por las plantas.  
Se trata de una zona abancalada situada en las laderas de los cerros que configuran el ámbito oeste del término municipal de Villar del Arzobispo, en su mayor parte dedicada al uso agrícola caracterizado por un mosaico de cultivos y frutales donde predominan las especies de secano como almendros, olivares y vid. Es también una zona, dada su litología, en la que destaca la presencia de múltiples explotaciones mineras dedicadas a la extracción de calizas, areniscas y arcillas, dotando al paisaje de un fuerte carácter antropizado.  
La planta fotovoltaica proyectada se localiza fuera del ámbito de espacios naturales protegidos y espacios protegidos de la Red Natura 2000, siendo el más cercano la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete, cuyo límite se sitúa a menos de 100 m al oeste.  
Consultado el visor cartográfico de la Generalitat, en relación con la planta no se observan afecciones a ningún hábitat de interés comunitario o protegido del anexo IV del Decreto 70/2009, microreservas o cualquier otro espacio con figuras de protección. Tampoco se ocupa por la planta terreno forestal catalogado, montes de utilidad pública o corredores territoriales de la infraestructura verde de la Comunitat Valenciana.  
Consultado el visor cartográfico de la Generalitat, el suelo ocupado asociado al perímetro envolvente se encuentra mayoritariamente en suelo no urbanizable común de conformidad con el plan urbanístico del término municipal. El suelo ocupado presenta capacidad agrológica moderada.  
El informe del Servicio de Gestión Territorial concluye que la planta solar, con la distribución de paneles propuesta en proyecto, no presenta afecciones de carácter territorial en sí misma, pero no entra a valorar los efectos sinérgicos de la acumulación de plantas en el ámbito.  
De acuerdo con la cartografía del PATRICOVA se determina que la planta solar fotovoltaica con la configuración de paneles contemplada, evitándose la disposición sobre terrenos afectados por peligrosidad geomorfológica, no está afectada por peligrosidad de inundación ni por ningún corredor fluvial. Respecto a las líneas de evacuación y las subestaciones, el informe de Gestión Territorial considera que la afección por riesgo de inundación no es relevante ni en las líneas soterradas ni en el tramo aéreo, debiendo preservarse en cualquier caso las zonas de drenaje natural libre de obstáculos, de acuerdo con las prescripciones del artículo 21 del PATRICOVA. El informe del Servicio de Gestión de Riesgos en el Territorio y el Servicio de Planificación Territorial, en relación con los riesgos naturales e inducidos en materia de territorio, considera compatible tanto la planta solar como la línea de evacuación.  
La zona presenta vulnerabilidad baja de acuíferos y se encuentra en un área de permeabilidad del suelo baja y alta. El subsuelo donde se localiza la instalación se sitúa en un área de muy alto interés para la recarga de acuíferos calificada como área estratégica 1, siendo el área coincidente con afloramientos de materiales de muy alta y alta permeabilidad, con un estado global bueno del subsuelo.  
Tal y como se indica en el informe del Servicio de Gestión Territorial con el fin de mantener las condiciones de infiltración en la zona, deberán plantearse medidas correctoras de forma que se mantenga una distancia elevada entre filas de paneles. De tal manera que como mínimo el 60 % de la superficie vallada se mantenga con la morfología original del terreno y libre de actividad. Se conservará y mejorará la vegetación natural de la zona. Las calles entre los seguidores permanecen con su vegetación natural existente incluso en fase de obra. Tras la ejecución del proyecto todo el terreno de la planta, a excepción de viales y zonas ocupadas por edificios y centros de transformación/inversores, permanecerá en su estado natural, sin laboreo ni aplicación de herbicidas/pesticidas, con lo que todo el suelo se verá progresivamente ocupado por la vegetación herbácea y arbustiva propia de la zona, con independencia de las labores de refuerzo en este sentido. Tras las obras se realizan labores de descompactación en las zonas de mayor tráfico rodado. Las únicas infraestructuras de drenaje previstas dentro del perímetro de la planta son aquellas asociadas a los viales interiores (cunetas) para la preservación de la integridad de estos. Excepto en estos puntos particulares, que actuarán en el sentido de minorar la velocidad de evacuación de agua (en caso de lluvias importantes), en el resto del terreno el drenaje de las aguas de lluvia y su infiltración al terreno se vendrá realizando del mismo modo que en la situación previa. Las afecciones a la recarga de acuíferos provocadas por la planta se consideran compatibles atendiendo a las medidas indicadas. En el informe emitido no se han considerado los efectos acumulativos del resto de plantas previstas en la zona.  
En cuanto a la vegetación existente en parte de las parcelas a ocupar, sobre estas se ha desarrollado vegetación natural como resultado del abandono de las prácticas agrícolas; esta difiere de la vegetación potencial del entorno.  
De acuerdo con los informes del órgano competente en medio natural en el entorno de la actuación de la planta no existen especies de flora protegida ni microreservas de flora. En cuanto a la fauna protegida, en la cuadrícula donde se proyecta la instalación fotovoltaica, según el Banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana (cuadriculas UTM 1 x 1), se encuentra inventariada la presencia del Circaetus gallicus (culebrera europea) y Lullula arborea (alondra totovía); la mayor afección a la que estarán sometidos será la alteración de los hábitats y la perdida de refugio y alimento. La zona de implantación no presenta sin embargo una población importante en cuanto a especies singulares, desplazándose estas hacia las zonas más naturalizadas de las sierras cercanas a la misma.  
En el EsIA de acuerdo con las condiciones de los informes de la Dirección General de Medio Natural y Animal, se prevé: la compensación de hasta el 25 % de la superficie a ocupar (6,1 ha) mediante un plan de rotación de cultivos para la mejora del hábitat de acuerdo con las directrices del manual de gestión de barbechos para la conservación de aves esteparias y el Plan de desarrollo rural de la Comunitat Valenciana. Como medida para el fomento de las poblaciones de aves y quirópteros se instalarán cajas nido y posaderos en los alrededores de la planta fotovoltaica, realizando un seguimiento de las mismas durante un periodo de 5 años. Se propone la creación de dos charcas de forma cónica de profundidad máxima 1 m que sirva como refugio a poblaciones de anfibios y como punto de alimentación del resto de fauna. Igualmente se propone el marcaje de ejemplares de rapaces presentes en el ámbito. La vegetación natural afectada, por todas las infraestructuras previstas, alcanza según el EsIA 12,69 ha, y propone repoblar la misma superficie afectada, sin identificar en que parcelas o espacios se acometerá esta repoblación. Todas estas medidas se valoran en el EsIA.  
El vallado perimetral se deberá ajustar a lo dispuesto en el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos.  
El EsIA pretende el establecimiento de medidas para fomentar las poblaciones de conejo en el entorno de las plantas, principal fuente de alimento de las mismas, estas medidas deberán ser acordes con las limitaciones establecidas incluido en la Resolución del 28 de marzo de 2024, del director general del Medio Natural y Animal, por la cual se actualiza el anexo de la Orden del 11 de junio de 2009, de las directrices extraordinarias para el aprovechamiento, gestión y control del conejo de montaña, teniendo especial consideración del artículo 14, dado que los términos municipales donde se pretende implantar la infraestructura fotovoltaica están incluidos en la lista de municipios afectados por sobrepoblación de conejos.  
Adicionalmente, como medidas correctoras de carácter general, el informe de la Dirección General de Medio Natural y Animal, establece que para reducir la afección durante la ejecución de las obras a las especies de avifauna presentes en el ámbito de la instalación, se recomienda que los trabajos de ejecución de la instalación se lleven a cabo fuera del periodo de nidificación de las especies de aves presentes en la zona y las zanjas que permanezcan abiertas al finalizar la jornada de trabajo deberán contar con sistema de escape (elementos específicos o taludes de tierra) para la fauna que pudiese quedar atrapada.  
No se prevé ninguna afección de la planta solar fotovoltaica y de la línea de evacuación sobre árboles monumentales, ni montes gestionados por Conselleria. No obstante, tal y como establece el informe de la Dirección General de Medio Natural y Animal, antes de comenzar los trabajos de ejecución se deberá acreditar que no hay ningún olivo de perímetro de tronco igual o superior de 3,5 m y, en caso de existir, se deberá respetar el ejemplar y un perímetro de 15 m de diámetro a su alrededor, conforme al Decreto 154/2018, de 21 de septiembre, del Consell.  
El órgano competente en materia de Infraestructura Verde y Paisaje emite dos informes en fechas de 11.12.2023 y 12.04.2024, de los cuales los aspectos más relevantes, se exponen a continuación: En el primer informe establece que la PFV Godelleta 14 se ve influenciada por la proximidad de otros proyectos en el mismo ámbito de estudio y cuenca visual, al situarse las plantas fotovoltaicas Godelleta 16 y PS IM2 Villar del Arzobispo en áreas muy próximas entre sí, con características y disposición análoga, debiendo estudiarse la incidencia acumulada, en relación con el impacto visual. Tras las alegaciones remitidas por el promotor, y al no incluirse estudio complementario sobre la incidencia acumulada, el segundo informe de SIVP, indica que, al sur del recinto CT5 se establecerá una zona de transición que incluya las parcelas 310, 311 y 312, del polígono 2 en las que se mantendrá la vegetación existente sin instalación de paneles solares. Asimismo, se mantendrán libres de instalaciones las parcelas 432 y 538, del polígono 2 manteniendo su vegetación actual (agrícola o forestal). Esta condición ha sido incorporada al proyecto modificado.  
Tras la aportación de documentación en forma de anexos al EIP, el informe emitido por el órgano competente en paisaje e infraestructura verde establece los condicionantes que deben ser incorporados en el proyecto de ejecución:  
- Se mantendrá la morfología de aterrazamientos existente (bancales), la topografía y la estructura tradicional del territorio, adaptándose a las pendientes existentes y sin realizar movimientos de tierras.  
- La implantación de paneles respetará el sistema de abancalamientos, evitando la conformación de explanaciones y pendientes únicas.  
- Se mantendrán aquellos majanos y divisiones parcelarias de mayor importancia.  
- Los viales internos se ejecutarán con tonalidades ocres, marrones claros y terrosos. No se admiten acabados con piedra o grava.  
- Las plantaciones a modo de bosquetes se ejecutarán en agrupaciones evitando linealidad. Se incluirán especies de porte medio de tipo forestal o agrícola (no únicamente arbustivas), con las indicaciones establecidas en el informe del SIVP de fecha 12.04.2024. En las áreas bajo paneles se deberá favorecer la colonización de la vegetación autóctona.  
  
- Los centros de transformación y otros elementos auxiliares se adecuarán a su contexto paisajístico.  
- El vallado se situará en las zonas de menor exposición visual, evitado los extremos superiores de los terraplenes. En el caso del recinto CT5 deberá ampliarse en su zona este, concretamente en aquellas parcelas que lindan con el camino correspondiente al polígono 2 parcela 9009, de manera que la traza del mismo se aproxime al límite parcelario. Se debe evitar la conformación de partes de parcelas que pudieran configurar espacios residuales.  
La distribución de paneles en los recintos es acorde a los condicionados expuestos en los distintos informes emitidos por los órganos competentes en materia de paisaje y territorio.  
La disposición de la planta solar fotovoltaica Godelleta 14 se ve atravesada por una vía pecuaria, Cordel de Segorbe o de Los Clérigos, de una anchura legal de 37,5 metros en los que se deberá respetar la servidumbre de paso según la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana. Si bien el vallado de la planta colinda con dicha vía pecuaria, la misma discurre por entre dos de los bloques que forma la planta solar, por lo que será necesario para la ejecución de las obras, respetar la servidumbre de paso ganadero y en su caso, solicitar las modificaciones pertinentes y/o las autorizaciones de ocupación temporal y concesión.  
El informe de la DG de Cultura y Patrimonio constata que no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico con la consideración de Bien de interés cultural o Bien de relevancia local que pueda verse afectado por la actuación, se identifican en la zona de implantación de la planta tres yacimientos arqueológicos que podrían verse afectados directamente, Sagriguela, Las Suertes II y Cantalobos, para cuya protección se deberán realizar un seguimiento intensivo, realización de sondeos arqueológicos, seguimiento extensivo. Se establecen en el informe de cultura condiciones para la protección del patrimonio de carácter etnológico identificado; caseta de aperos Tarragón, caseta de aperos I y II de Sangriguela, corral de Cañadizo que comprenden su documentación y balizamiento. De igual modo respecto del patrimonio de carácter paleontológico se deberá incluir la presencia de un técnico paleontólogo para realizar tareas de control y seguimiento en todas las infraestructuras a ejecutar.  
b) Trazado LSAT 30 kV, LSAT 132 kV y LAAT 400 kV.  
De igual modo se analizan tres alternativas de trazado para las líneas de 30 kV de las cuales se descartan las configuraciones en aéreo, estudiándose el trazado en subterráneo de 11.014 m haciendo uso de los caminos y viales públicos entre la PSF y la SET Villar.  
Las dos líneas de evacuación entre la planta solar y la SET Villar, transcurren soterradas por caminos existentes o por terrenos propiedad del titular de la planta. De acuerdo con el informe del Servicio de Gestión de Riesgos en el Territorio y el Servicio de Planificación Territorial, se determina que las afecciones al territorio son mínimas y la infraestructura de evacuación se considera compatible. La LSAT de 30 kV hasta la SET Villar transcurre junto a algunas de las plantas previstas en la zona, PSFV Godelleta 6, PSFV Godelleta 7, PSFV Godelleta 8 y PSFV Godelleta 19, con las que compartirá parte del trazado minimizándose la afección territorial. El trazado entre los puntos p35 y p39, según los planos aportados, transcurre por el interior de parcelas existiendo viario por el que podría transcurrir.  
Idéntica solución se desarrolla para la línea de 132 kV que transcurrirá soterrada más de 52 km bajo caminos existentes y lindes de parcelas en su mayor parte, entre la SET de Villar y la SET Chiva.  
  
En relación con la línea compartida de 132 kV hasta la SET Chiva el informe del Servicio de Gestión de Riesgos en el Territorio y el Servicio de Planificación Territorial informa que, según la guías elaboradas por el Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico, las distancias límite de conexión a nodo para plantas de hasta 50 MW no deberían superar los 15 km, mientras que para plantas de tamaño superior a 150 MW no debería superar los 30 km, no obstante, dado que las infraestructuras planteadas transcurren por caminos existentes se considera que las afecciones territoriales son mínimas de acuerdo con los criterios de uso racional del suelo y con las determinaciones del TROLOTUP y las directrices de la Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana.  
La envergadura de la línea eléctrica (más de 50 km) y su tipología (subterránea), no se ajustan a las características óptimas de diseño de este tipo de infraestructuras, por lo que se detecta en el propio proyecto una elevada pérdida de potencia (superior al 1 %, que es el valor límite establecido en el propio Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto) tanto a plena carga como a carga nominal (resultado de corregir el error aritmético observado en el proyecto). Todo ello sin que se hayan considerado los continuos cruzamientos que obligarán a discurrir a mayor profundidad, aumentando las pérdidas de potencia. Si bien este es un criterio eléctrico, muestra la ineficiencia de situar las plantas de generación lejos del punto de conexión a red, lo que conlleva que sea necesario ocupar mayor superficie de terreno con los elementos de producción de energía. Por otra parte, la construcción de este tipo de infraestructuras lineales en ámbitos carentes de linealidad, impide ajustarse de forma razonable a los caminos y lindes de parcela, ocupando grandes superficies de terreno cuyo uso previo se detrae, resultando que además de la ocupación directa (incrementada por la necesidad de más de 50 cámaras de empalme) e indirecta (por las zonas de trabajo) se requieren grandes cantidades de materiales (hormigón, y demás elementos necesarios para el tendido de la línea así como el propio cable, estimado en el propio proyecto en más de 450 km de conductor) y se genera gran cantidad de residuos de construcción. Repercutiendo todo ello igualmente en los plazos de ejecución y en la viabilidad económica del proyecto.  
La LAAT 132 kV transcurre por terreno perteneciente al Parque Natural del Turia; el informe de la dirección del Parque considera compatible la actuación propuesta siempre que se cumpla con el Plan de ordenación de los recursos naturales del Turia. Los informes de la DG de Medio Natural instan a que los terrenos afectados por la perforación dirigida para salvar el cruzamiento con el río Turia y el parque natural y debido a la afección a terreno forestal incendiado, se recuperarán previamente a la fase de explotación de la instalación. El trazado subterráneo deberá evitar la afección a terreno forestal debiendo transcurrir por los caminos existentes, en especial por los terrenos afectados por incendios en los términos municipales de Pedralba, Bugarra y Chiva donde se deberá modificar el trazado y evitar el acopio de materiales en los mismos. Al respecto el promotor incluye la realización de perforaciones dirigidas, de hasta 300 m en algún punto, para evitar la afección a terreno forestal en los términos municipales indicados.  
El proyecto inicial contemplaba la SET Casinos, situada entre la SET Villar y la SET Chiva. El primer informe del servicio competente en materia de infraestructura verde y paisaje indicaba que, al encontrarse en la zona central del corredor territorial conformador de la infraestructura verde regional, no era admisible su localización. El promotor ha modificado el proyecto, eliminando la SET Casinos, por lo que la línea de evacuación soterrada unirá la SET Villar con la SET Chiva sin subestación intermedia. En relación con la línea subterránea, indica que debe justificar el trazado a su paso por el barranco de La Canaleja y barranco de Chiva, y justificación de la traza atravesando parcelario existente por su zona central. Así mismo también establece la subsanación del Plan de desmantelamiento.  
En el proyecto se contempla que todos los cruzamientos con barrancos y cursos de agua se realizarán mediante perforaciones dirigidas, se contabilizan hasta 14 perforaciones dirigidas que suponen casi 1.800 m de perforaciones, incluyéndose en estas las proyectadas para evitar la afección a terreno forestal indicadas previamente.  
En relación a la línea de evacuación, el informe en materia de paisaje e infraestructura verde, indica que el trazado subterráneo se considera que no afecta de manera grave al carácter de las unidades paisajísticas y patrones paisajísticos que atraviesa. No obstante, el trazado por el centro de las parcelas modifica el patrón existente al crear una traza sin vegetación por lo que es preferible su ejecución por caminos y extremos de los lindes parcelarios.  
El trazado de las líneas subterráneas afecta bien por cruces o por coincidir el trazado con las vías pecuarias: Cordel de Segorbe o de Los Clérigo, Cañada Real de Aragón o Aragonesa, Cordel de Villar del Arzobispo a Llíria, Cordel de Castilla, Vereda Real de Gestalgar a Godelleta, Vereda del Azagador Viejo.  
Para la LAAT de 400 kV, dados los 235 m que separan la SE Chiva a la SET Godelleta 400 kV de REE, se considera que la solución óptima es la de menor recorrido, que es la adoptada. Los apoyos de la línea no presentan afecciones por peligrosidad de inundación y su implantación se considera compatible con los criterios de uso racional del suelo y las afecciones territoriales son mínimas de acuerdo con el informe del órgano competente en gestión territorial.  
Sobre la LAAT se implementarán medidas para la reducción de la mortalidad de aves en líneas eléctricas de alta tensión.  
c) Subestación Villar 132/30 kV y subestación Chiva 400/132 kV.  
En el estudio de impacto ambiental (fecha marzo de 2024) se analizan diferentes alternativas en relación con la ubicación de la SET Villar 132/30 y SET Chiva 400 kV. En ambos casos se opta por las alternativas 3, en base a que se ubican sobre terrenos de cultivo, están fuera de cualquier figura de protección ambiental o de patrimonio, y no afecta a la red hidrológica, ni a zonas de inundación.  
La zona donde se pretende implantar la subestación Villar 132/30 kV se localiza al oeste del núcleo urbano de Casinos, concretamente en las parcelas 50 y 52 del polígono 4. En el caso de la SET Chiva 400/132 kV se localiza al noreste del núcleo urbano de Godelleta, en la parcela 143 polígono 4. En ambos casos se ubicarían en parcelas rústicas de uso agrario. Analizados los terrenos en los que se desarrollarían las subestaciones, cabe destacar que, no se localizan en el ámbito de vías pecuarias, espacios naturales protegidos, Red Natura 2000, árboles monumentales ni suelo forestal.  
De acuerdo con lo que se establece en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (SIV) con fecha firma 11 de diciembre de 2023, se deberá de justificar la aceptación e incorporación de las medidas de integración paisajísticas ya informadas en el informe emitido por el SIV en fecha 03.01.2023 (vinculado a la PSF Godelleta 6) En dicho informe ya se advirtió de la afección a corredor territorial, y que la subestación está pegada a un recinto de la planta Godelleta 7 formando un conjunto visual que va desde el perímetro del corredor hasta introducirse 475 m en su interior reduciendo su anchura (5.900 m), en menos de un 10 % por lo que cumple el art. 10.1.a) del DL 14/2020. Así mismo la subestación se dispondrá alineada al linde este de las parcelas, manteniendo el cultivo de la parcela 54, y se plantará arbolado en el terreno de las parcelas 50 y 52 no ocupado por la subestación.  
En cuanto a la SET Chiva, tal y como se desprende del citado informe, se considera admisible la localización y características de la SET proyectada desde el punto de vista de la infraestructura verde y paisaje. No obstante, este tipo de instalaciones debe admitir las oportunas medidas de integración paisajística. Por ello, dado que la zona restante de la parcela afectada poseerá una superficie suficiente para minimizar el impacto paisajístico, se deberá mantener el cultivo agrícola en el espacio que quedará entre el vallado de la SET y el linde de la parcela.  
De acuerdo con lo que se establece en el informe de Gestión del Territorio con fecha firma 13 de noviembre de 2023, ambas subestaciones son de reducidas dimensiones y no suponen una afección relevante sobre el uso racional del suelo. No existe afección por inundabilidad, ni otros riesgos de carácter territorial.  
d) Medidas correctoras de carácter general  
Se tendrá en consideración lo expuesto en el artículo 9 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, en lo relacionado con la protección de especies silvestres catalogadas.  
Asimismo, y para evitar una afección significativa sobre la hidromorfología y el suelo, en lo que se refiere a la gestión de residuos, el EsIA prevé que, dada la naturaleza de la actividad, apenas van a producirse residuos. En el caso que se produzcan en las labores de ejecución y mantenimiento, conforme se vayan generando serán almacenados en la obra según su naturaleza y se depositarán en el lugar destinado a tal fin. También prevé la instalación de contenedores de obra para la correcta gestión de los residuos no peligrosos, al igual que los residuos peligrosos, que serán almacenados en envases convenientemente identificados. Todos los residuos serán gestionados posteriormente mediante gestor autorizado.  
Según el EsIA, se prevé afección sobre la atmósfera durante la fase de construcción por la emisión de gases, polvo, ruidos y vibraciones debido principalmente al tráfico de la maquinaria interviniente y al movimiento de tierras. Con el objeto de minimizar este impacto en el EsIA se detallan medidas preventivas y correctoras tales como control de la maquinaria y buenas prácticas en su manejo; inspecciones relativas al mantenimiento de la maquinaria; y control del ruido que garantice el cumplimiento de los niveles sonoros permitidos legalmente; riego de viales; aplicación de medidas de protección en las zonas de almacenamiento de materiales pulverulentos.  
Durante la fase de funcionamiento, no se prevé un impacto significativo sobre la atmósfera. En relación con el alumbrado en la instalación, se evitará el exceso por sobredimensionamiento o mala orientación, la interferencia con la vegetación y el exceso de protagonismo de las luminarias. Las instalaciones de iluminación exterior se diseñarán de forma que se prevenga la contaminación lumínica, y las luminarias se dispondrán de forma que no se ilumine fuera del perímetro de los recintos.  
e) Efectos sinérgicos.  
Tal y como se indica en el estudio de sinergias presentado por el promotor, en el entorno de 10 km de la planta Godelleta 19 consta la tramitación de otros 18 proyectos, denominados Godelleta 1 a 18, y de un único proyecto en funcionamiento PSF Losa del Obispo, situados en los términos municipales de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria y Andilla, ocupándose una superficie estimada de 785 ha.  
Destaca la acumulación de proyectos en el término municipal de Villar del Arzobispo con hasta 10 de los mencionados. Según estimaciones del Ayuntamiento de Villar del Arzobispo el total de SNUC del municipio asciende a 3.677 ha. La acumulación de proyectos conlleva una ocupación parcelaria de hasta 460 ha de SNUC, entorno al 12,5 % del total de SNUC del municipio. La afección final quedará reducida como resultado de la adaptación de los proyectos a las condiciones finales de autorización.  
Desde el punto social y territorial no se analiza en la documentación aportada si los proyectos propuestos y su ubicación responden a un mayor beneficio social y medioambiental para la comarca en la que se prevén implantar. No se analiza suficientemente el impacto para los sectores económicos que se verán afectados por la acumulación de plantas propuesta, ni se contemplan los efectos sobre el bienestar y las costumbres que la alteración del paisaje provocará en los habitantes de las poblaciones afectadas.  
La concentración de plantas y líneas eléctricas provocará una pérdida de suelo agrícola de carácter permanente durante la fase de explotación, y de muy difícil recuperación a futuro, toda vez que la actividad se prolongará al menos durante los 30 años que se estiman de vida útil de las plantas. En definitiva, supone una transformación de gran importancia en el sector económico, en especial, del término municipal de Villar del Arzobispo en el que el 61 % de la superficie del municipio está dedicada al cultivo. Únicamente se valoran como oportunidades para la generación de empleo a largo plazo las actividades enfocadas al mantenimiento de las explotaciones, sin cuantificar en qué medida estas nuevas actividades podrán suplir o mejorar el sector socioeconómico de las poblaciones donde se implantan.  
La proximidad entre los proyectos (separados por unos cientos de metros o incluso en parcelas colindantes) genera un efecto acumulativo global, apreciándose como una única planta fotovoltaica, lo que hará que el paisaje agrícola predominante en la zona quede desvirtuado por la transformación, sin que se articulen en los mencionados proyectos medidas correctoras o compensatorias que garanticen minimizar la afección generada. Tal y como se indica en el estudio de sinergias presentado por el promotor, la acumulación de infraestructuras asociadas a las plantas y las propias plantas serán visible desde el 50 % del territorio situado en el entorno de estas.  
De igual modo se produce una importante afección sobre el territorio ocasionándose una fragmentación, a la par que una alteración permanente de los hábitats de la fauna existente. Es de destacar en este aspecto que las centrales fotovoltaicas, aplicadas las medidas correctoras y de seguimiento adecuadas, pueden llegar a convertirse en espacios de oportunidad para el arraigo de multitud de especies de fauna que encuentran protección y alimento en las mismas. Entre las medidas correctoras a implantar está la creación de nuevos corredores de vegetación dentro de las plantas y en los lindes, de modo que permita crear un mosaico que favorezca la circulación de la fauna.  
La transformación de las parcelas agrícolas producirá una mejora en la hidrología de la zona, en tanto en cuanto el terreno dejará de someterse a los trabajos asociados a la agricultura, predominante en las mismas, disminuyendo el riesgo de contaminación de acuíferos por el uso de fitosanitarios.  
Como efecto fundamental sobre el medio ambiente se valora el compromiso global con la transición energética, ahorro de CO2 y lucha contra el cambio climático por la producción de energía a partir de una fuente renovable.  
En el análisis de sinergias presentado se concluye que las afecciones al paisaje, al ámbito socioeconómico y a los hábitats y su fauna serán altas, y se requieren medidas preventivas, correctoras o compensatorias.  
f) Riesgos y vulnerabilidad.  
El EsIA analiza los riesgos y vulnerabilidad del proyecto ante el riesgo de accidentes, no detectándose efectos significativos que requieran medidas correctoras, con independencia de las medidas de control a implementar ante el riesgo de incendios y las medidas correctoras que se establecen para el control de la erosión. En los cruzamientos con servicios de interés estratégico e infraestructuras de servicios se deberá disponer de los permisos y autorizaciones pertinentes.  
g) Plan de vigilancia.  
El plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un plan de seguimiento en el que, se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto, de forma que se asegure el cumplimiento de la normativa ambiental, así como las medidas preventivas, correctoras y los requisitos establecidos en el EsIA y en la DIA; este seguimiento será de carácter semanal en la fase de ejecución según el EsIA.  
Durante la fase de explotación y desmantelamiento, el seguimiento se plasmará en el control de las instalaciones, la fauna y la vegetación de la zona de implantación y allí donde se restauren áreas, prolongándose el plan durante al menos 5 años para garantizar el éxito de las medidas adoptadas.  
Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes anuales y periódicos (informes de estado, de control de residuos, etc.) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales tanto en la fase de implantación como la de funcionamiento.  
4. Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de conformidad con el artículo 7.1.d de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre. En todo caso, el principio de no fraccionamiento, así como las previsiones del epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, y del epígrafe 4.i del anexo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el artículo 7 de dicha ley, determinan de igual modo que resulta aplicable el régimen de evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
De conformidad con el artículo 10 del Decreto 10/2023, de 19 de julio, del president de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, se asignan a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio las competencias en materia de medio ambiente, caza, recursos hídricos, bienestar animal, urbanismo y vertebración del territorio, obras públicas, y transportes, puertos y aeropuertos.  
El artículo 9.1 del Decreto 147/2023, de 5 de septiembre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia en evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Evaluación Ambiental y Paisaje, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero   
Formular la presente declaración de impacto ambiental a los solos efectos ambientales del proyecto de planta solar fotovoltaica Godelleta 14 de potencia 19,80 MW, e infraestructuras de evacuación compartidas LSMT 30 kW, LSMT 132 kV, LAAT 400 kV, SET Villar 30/132 kV y SET Chiva 30/132/400 kV promovido por Renovalia Manilva, SLU, en los términos municipales de Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Pedralba, Bugarra, Vilamarxant, Cheste, Chiva y Godelleta (Valencia), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales.  
(1) Respecto a la LSAT 132 kV, previo a su autorización, deberá modificarse el proyecto de acuerdo con los siguientes criterios:  
- Con el fin de mejorar la eficiencia del sistema y reducir la afección ambiental del conjunto, es necesario reducir las pérdidas de potencia asociadas a la transmisión de la energía por debajo del umbral regulado en la normativa vigente, establecido en el 1 % (máximo).  
- Para eliminar la afección a la superficie de terrenos forestales incendiados en los últimos 30 años, en aplicación de lo previsto en la normativa en materia forestal, debe ajustarse el trazado o el modo de ejecución de la línea.  
- Atendiendo a la elevada longitud de la línea eléctrica (más de 50 km) y la sección del prisma (2 m x 2 m), así como el tamaño de la zanja necesaria para su ejecución y la afección ambiental asociada a las labores de ejecución y mantenimiento: el trazado debe ajustarse al de caminos y lindes de parcela; el cruce de cauces se hará mediante perforación dirigida para evitar la afección directa a estos espacios.  
(2) El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el EsIA, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública y contenidas en los informes sectoriales aportados al expediente, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución. Estas medidas y condiciones se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva y verificadas en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo, previo a la autorización de explotación.  
(3) Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución  
(4) En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
(5) Se integrarán al proyecto las medidas de integración paisajística propuestas en los informes emitidos, las mismas se incorporarán al proyecto en su memoria, planos y presupuesto  
(6) Se mantendrá una distancia entre filas de módulos que permita el paso de fauna. En las parcelas donde se localizan las SET se mantendrán los cultivos existentes, en la zona no afectada por las instalaciones y sus distancias de seguridad reglamentarias.  
(7) Debido a la superficie conjunta ocupada por las plantas fotovoltaicas proyectadas en el entorno de la actuación, que puede suponer una afección en la fragmentación del territorio, se recomienda la disposición de corredores de vegetación, de anchura mínima de 6 metros, entre recintos de la planta solar, diferenciándolos a modo de islas de paneles solares, que permitan crear un espacio en mosaico que favorezca la circulación de la fauna y el mantenimiento de un ecosistema naturalizado, siendo ello también acorde a los objetivos establecidos en la Directiva 2009/147/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 30 de noviembre de 2009 relativa a la conservación de las aves silvestres, como son los de preservar, mantener o restablecer una diversidad y una superficie suficiente de hábitats para todas las especies de aves contempladas en su artículo 1.  
(8) Las medidas compensatorias deberán mantenerse durante toda la vida útil de la instalación.  
(9) Dada la proximidad a terreno forestal se deberá cumplir el anexo IX pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras, trabajos y aprovechamientos que se realicen en terreno forestales o en sus inmediaciones, del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
(10) Los trabajos de ejecución de las zanjas de la línea de evacuación se ajustarán al ámbito de los caminos existentes, evitando la afección a terreno forestal, en particular el trazado que discurre por zonas de terreno incendiado. Deberá evitarse la ocupación de terrenos incendiados, para labores de acopio de materiales, trabajos de ejecución, tareas de mantenimiento o de desmantelamiento de la instalación.  
(11) Se dará cumplimiento al condicionado del informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio. Se realizará un seguimiento arqueológico de las obras. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que paralizar las obras y poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
(12) Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas y peligrosidad de inundación.  
(13) Los trabajos se llevarán a cabo fuera del periodo de nidificación de las especies de aves presentes en la zona y las zanjas que permanezcan abiertas al finalizar la jornada de trabajo deberán contar con sistema de escape.  
(14) Para reducir la erosión hídrica de la lluvia y mantener el estrato en condiciones adecuadas para una buena infiltración, se respetará la topografía de los bancales existentes, se sellará la menor superficie de terreno posible, se mantendrá la vegetación existente en las zonas no ocupadas por los módulos y se plantará vegetación análoga a la existente con inclusión de especies arbustivas y arbóreas, sin empleo de herbicidas. Se aplicarán medidas correctoras para evitar la erosión de los suelos desnudos.  
(15) El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
(16) Todas las actuaciones que se realicen en zona de dominio público hidráulico (DPH) o zona de policía de cualquier cauce público, deberán contar con la preceptiva autorización de la Confederación Hidrográfica del Segura por la ocupación de sus zonas de policía, de conformidad con el artículo 9.4 del Reglamento del dominio público hidráulico. Los cruces con las ramblas y cursos de aguas de dominio público se realizarán de conformidad con las prescripciones del organismo de cuenca.  
(17) En lo que respecta a la afección a vías pecuarias, se garantizará su continuidad, y si en su caso, se desvían, será de acuerdo con las condiciones del órgano competente en la materia según las disposiciones de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de vías pecuarias.  
(18) Con independencia de las medidas de control de la escorrentía contempladas en el proyecto constructivo, si se detectasen afecciones significativas a la seguridad de las infraestructuras de comunicación cercanas o a sus elementos de drenaje como consecuencia de modificaciones en el régimen de escorrentías provocadas por la implantación de la central fotovoltaica, corresponderá al promotor la ejecución de cuantas acciones sean necesarias para corregir la situación. De igual modo actuará cuando las escorrentías causen daños o puedan ser susceptibles de causar prejuicio a la actividad productiva de las parcelas colindantes. Se dará cumplimiento a las limitaciones de usos en la zona de flujo preferente en suelo rural recogidas en el Reglamento del dominio público hidráulico.  
(19) Todos los cruces con infraestructuras y servicios existentes se realizarán de conformidad con el organismo gestor de los mismos y en su caso deberán contar con la autorización necesaria.  
(20) La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de la misma en los términos definidos en el plan aportado.  
iii) Condiciones al Plan de vigilancia ambiental.  
(21) Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental, se prolongarán durante la vida útil de la planta, y deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 13 de mayo de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML