Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8106, del 16-08-2017 (2017/6787)

RESOLUCIÓ de 4 de juliol de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/16-AIA Rossell.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8106

Data del DOGV
:   16-08-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/6787

CVE


Data del document
:   04-07-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de juliol de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/16-AIA Rossell. [2017/6787]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/16-AIA Rossell.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 52/2016-AIA.  
Projecte: Explotació avícola d'engreixament de pollastres (broilers).  
Localització: partida Planes de l'Ullastre, polígon 3, parcel·les 225, 96 i 22 en el terme municipal de Rossell (Castelló).  
Promotor: Ivan Agramunt Sorlí.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
El projecte de la instal·lació avícola d'engreixament de pollastres o broilers promogut per Ivan Agramunt Sorlí, ubicat en les parcel·les 225, 96 i 22 del polígon 3 en el terme municipal de Rossell (Castelló), té com a objectiu obtindre la llicència ambiental per a dur a terme l'engreixament avícola intensiu amb una capacitat de 60.000 animals.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
S'emplaça l'explotació avícola en les parcel·les 225, 96 i 22 del polígon 3, partida Planes de l'Ullastre al nord-est de terme municipal de Rossell (Castelló), en terrenys de cultius, fruiteres i oliveres així com les parcel·les contigües on predominen les oliveres.  
L'activitat mantindrà una separació a zones habitades de 2,54 km al barri les Cases del Riu, el més pròxim, i de 3,10 km al nucli urbà de Rossell.  
El curs d'aigua més pròxim és el barranc d'Ullastre, a 152 m, a l'oest i nord de l'explotació avícola (parcel·les 225 i 96).  
No hi ha cap via pecuària classificada de Rossell que es veja afectada o pròxima al lloc de l'emplaçament avícola.  
La granja ocuparà els terrenys de les parcel·les 225 i 96 i la parcel·la 22 queda vinculada a l'explotació en disposar el seu accés per aquesta parcel·la. Des d'aquest camí particular, que ha d'executar pel promotor (240 m), es connecta amb el camí de l'Espona que seguint-lo uns 3,3 km enllaça amb la CV-100 (La Sénia-Rossell) a l'altura del polígon industrial del barri les Cases del Riu, que seria el recorregut que s'ha de seguir per a accedir a la granja des de les poblacions.  
Aquesta activitat d'engreixament de pollastres es projecta per a una capacitat de 60.000 animals, a partir de pollets de pocs dies fins a aconseguir pollastres d'un pes de 2,20-2,30 kg, per mitjà de l'aportació de pinsos de tres tipus segons edat de l'animal, per a portar-los a l'escorxador.  
El cicle productiu és de l'ordre de 50 dies d'engreixament més 15 dies de buit sanitari, amb 5,5 cicles d'engreixament per any. El buit sanitari es realitza una vegada retirats els pollastres per a arreplegar tot el fem i fer la neteja i desinfecció de les instal·lacions i deixar-les disponibles per a iniciar un altre cicle productiu.  
Els pollastres es criaran sobre un jaç de borumballa de serradura o pellorfa d'arròs, depenent de si es tracta d'hivern o estiu, que junt amb els excrements genera la gallinassa o fem. La quantitat de gallinassa és de 600.000 kg/any, estimada segons la taula 27 de la «guia de MTD d'explotacions intensives d'aus a la Comunitat Valenciana».  
El consum mitjà de pinso és de 3 kg/animal per cicle que resulta un total de 180.000 kg/cicle entre les dues naus. La capacitat de les sitges (15 t/u) representa una autonomia mínima de 20 dies d'alimentació per als animals. De cada sitja parteix el sistema d'alimentació automàtic, format per quatre línies de menjadors a cada nau, cada línia té la longitud de la nau (125 m) i 160 menjadors per línia. Els menjadors seran del tipus plat amb capacitat per a alimentar 45 pollastres cada u.  
  
L'aportació d'aigua als pollastres es realitza des de la canonada que arriba a l'interior de la nau i derivacions a les línies d'abeuradors de cassoleta, cinc línies per nau, amb una separació de 25 cm entre aquests abeuradors de baixa densitat que serà un abeurador per cada 12 pollastres. Cada línia tindrà 118 ramals i un total de 472 abeuradors que suposen un total per nau de 2.360 u.  
La gallinassa generada després de cada cicle (uns 109.090 kg) serà utilitzada pel promotor per a l'adobament de camps de cultiu que gestiona en propietat i en lloguer, així com d'altres propietaris agrícoles, per la qual cosa adjunten les parcel·les agrícoles a gestionar amb les autoritzacions dels corresponents propietaris.  
Per al desenvolupament d'aquesta explotació avícola de 60.000 places es projecten les següents construccions i instal·lacions:  
- La construcció de dues naus iguals (A i B) col·locades en paral·lel de NE a SO, deixant 20 m entre elles, de dimensions 120x15 m i 1.800 m² de superfície (útil 1.786,51 m²) cada una.  
L'estructura és metàl·lica amb altura de cornisa de 2 75 m i 4,25 m en carener; els tancaments de doble xapa prelacada amb aïllament de poliuretà expandit de 50 mm de grossor; les cobertes a dues aigües de xapa i pendent al 20 %, davall en fals sostre de doble panell d'alumini i aïllant expandit, i amb un volum de 4.950 m.³  
El paviment interior de les naus consistirà en una solera de formigó remolinada de 10 cm amb formigó hidròfug i làmina impermeabilitzant de polietilé (capa de pintura).  
En cada nau hi ha una porta de dues fulles (de 4 m amplària x 3,4 m alçària) en la façana NE per on es fa la recepció/expedició de les aus, i també la retirada de la gallinassa; i 5 portes d'accés a l'exterior de menor amplària (1 m x 2,08 m alçària), repartides tres portes en el lateral sud-est i dues portes en el lateral nord-oest.  
- Una construcció per a sala de control de 15 m² (5x3 m) adossada a la façana orientada al NE de cada nau, del mateix tipus de construcció a la de les naus però amb 3,35 m d'alçària en carener i un volum de 41,25 m³. La sala de la nau A es destina, en dues dependències, a sala de control elèctric, neteja-vestuaris i oficina, i en l'altra sala adossada a la nau B, en dues dependències es trobaran, en una el grup electrogen i en una altra el control elèctric i l'oficina del veterinari.  
- 4 sitges d'alimentació per al pinso. S'instal·len al costat de les naus, dos per nau en la cantonada de la façana NE amb el lateral sud-est, construïdes amb xapa ondulada i de forma cilíndrica de 2,50 m de diàmetre per 6 m d'alçària, resulta un volum de 117,60 m i col·locades a 0,80 m sobre el terreny.  
- Gual sanitari, format per un paviment de formigó en «gual» de dimensions 5x4 m (20 m²) amb arreplega d'aigua, preparat per a aplicar la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació per mitjà d'aigua a pressió. En les dues portes d'accés en façana NE i en les deu portes restants d'accés de vianants, hi haurà pediluvis de 7 cm de profunditat per al calçat.  
- Es preveu un femer (12x10 m) al sud de la nau B, amb capacitat per a 150.000 kg de gallinassa, amb solera de formigó armat i tres parets d'un 1 metre d'alçària també de formigó armat hidrofugat per 15 cm de grossor per a evitar filtracions.  
- La instal·lació d'aigua potable estarà connectada a la xarxa municipal, que discorre a 300 m de distància al sud de la parcel·la 225. Es disposarà d'un depòsit de 40.000 litres de polièster reforçat amb fibra de vidre per a situacions de falta de subministrament d'aigua per la xarxa.  
A l'interior de cada nau es disposarà de 4 xarxes independents instal·lades d'aigua: la instal·lació d'aigua per a les cinc línies d'abeuradors per nau; la instal·lació per al sistema de refrigeració; la instal·lació per a la medicació i la instal·lació en la xarxa de connexions d'aigua per a la neteja sanitària (neteja).  
Les aigües residuals procedents dels lavabos i vestuaris, uns 18 m³, són evacuades a un sistema de tractament per mitjà de depòsit cilíndric de polietilé d'alta densitat amb capacitat per a 1.000 litres, amb filtre percolador. Els llots generats seran periòdicament retirats per part de gestor.  
- La connexió elèctrica. Paral·lela al camí de l'Espona transcorre una línia aèria ÀT 20 kV, que des de les Cases del Riu subministra un PI (pal intempèrie) a les masies de l'Ullastre i Mas de Roc, a la qual s'entroncarà una línia aèria d'AT de 250 metres de longitud per la parcel·la 22 fins a un CTI (centre de transformació intempèrie PI) d'on anirà una LBT trenada uns 12 metres fins a la CGPM, en la llinda de la parcel·la 96 amb la 22 dins de la granja, des d'on ix una línia de BT soterrada que arriba al quadre general de distribució en la sala de control de la nau B.  
  
- Calefacció per mitjà de pantalles tèrmiques que usen com a combustible gas propà, per a això s'instal·larà entre ambdues naus un depòsit de GLP de 5 m³ en un recinte tanca amb malla ròmbica de 8x4 m'i 1,5 m d'altura.  
- Sistema de ventilació, renovació i gestió climàtica-ambiental. Es disposarà per nau d'un sistema de ventilació forçada tipus «túnel» amb deu extractors (38.000 m³/h) situats en la façana sud, i quatre extractors (21.200 m³/h) per a renovar l'aire a col·locar damunt dels extractors de ventilació.  
Per a refrigerar en època estiuenca es complementarà la instal·lació amb panells humidificadors tipus cooling-system, que funcionaran pel sistema evaporador i estarà el mòdul fixat en els paraments laterals de l'extrem nord de cada una de les naus. En cada nau es posaran 16 panells en cada lateral.  
Cada nau tindrà 48 finestres-trapa abatibles (19,20 m²) amb malles ocellaires.  
- Es disposarà de depòsit estanc homologat de cadàvers, que seran retirats periòdicament per l'empresa gestora Les Casetes d'arreplega de cadàvers a la província de Castelló.  
- Contenidors per a l'arreplega de restes de medicaments i restes de material usat, retirats per l'empresa gestora AGRIPORTE.  
El terreny que es destina per a la granja avícola, urbanísticament té la qualificació de sòl no urbanitzable comú per les normes subsidiàries de planejament de l'Ajuntament de Rossell de data 31 d'octubre de 1989, on es permet l'ús ramader.  
La superfície disponible amb les tres parcel·les (225, 96 i 22) és de 32.450 m², corresponen a cada parcel·la 5.965 m², 14.069 m² i 12.416 m², respectivament.  
El total de superfície construïda (naus, sales de control, sitges, gual sanitari i femer) en el projecte serà de 3.669,60 m².  
Es delimitarà en aquests terrenys una superfície de 9.662 m², per mitjà d'una tanca amb tela metàl·lica de 392 m de perímetre com a recinte sanitari, les dues naus d'engreixament, sales i sitges quedaran aïllades de l'exterior, i així es podran realitzar tasques sense necessitat d'entrar en el recinte com seria en el cas dels vehicles que porten els pinsos, que poden accedir a les sitges des de fora per a reposar-los. També quedaria fora o retirat del recinte sanitari el femer.  
  
Tramitació administrativa  
En data 28 d'abril de 2016 es rep de l'Ajuntament de Rossell (Castelló) l'estudi d'impacte ambiental i projecte tècnic sobre la instal·lació de l'explotació avícola d'engreixament de pollastres en règim intensiu, sol·licitat per Ivan Agramunt Sorlí a emplaçar en el polígon 3 parcel·les 225-96 i 22, i còpia de l'expedient municipal als efectes del procediment d'avaluació d'impacte ambiental per a formular la declaració d'impacte ambiental, previ a l'obtenció de la llicència ambiental. En la documentació de l'expedient municipal consten els informes següents:  
  
- Informe agropecuari, de data 2 de desembre de 2015, emés favorable per la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, en compliment de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
- Informe tècnic municipal, de data 11 d'abril de 2016, en relació amb la incidència de l'activitat sobre les matèries que són de competència municipal segons disposa l'article 58.4 de la Llei 6/2014, que s'emet favorablement.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament de Rossell de l'Informe emés per l'arquitecte tècnic municipal de la compatibilitat urbanística de l'activitat amb el planejament i ordenances vigents, i conforme a l'article 22 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, i que informa el següent:  
Que les parcel·les a ocupar per l'activitat, segons les normes subsidiàries i planejament de Rossell, aprovades el 31 d'octubre de 1989 i modificacions puntuals posteriors, estan en sòl no urbanitzable comú, els usos del qual permesos són «edificacions destinades a explotacions agrícoles que tinguen relació amb la naturalesa i destinació de la finca (?). Respecte a instal·lacions industrials, tan sols es permetran les que estiguen necessàriament vinculades a terrenys agrícoles com ara granges i magatzems, i aquelles altres que per les seues característiques hagen d'emplaçar-se aïllades en el medi rural, sempre que garantisquen la seguretat, salubritat i no contaminació per mitjà de l'aplicació, si és el cas, de les mesures correctores».  
Que, d'acord amb el que disposa la Llei 5/2014, de 25 de desembre, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, l'activitat d'instal·lació d'engreixament intensiu de pollastres no requereix declaració d'interés comunitari.  
En conseqüència l'activitat sí que és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal; haurà de garantir-se de forma efectiva la dotació d'aigua de la xarxa municipal o una altra procedència i l'accés fins a la parcel·la.  
- En annex a l'estudi d'impacte ambiental consta: còpia de l'escrit, de data 10 de juliol de 2015, que remet «dues còpies de la sol·licitud i projecte de prospecció arqueològica en projecte de prospecció arqueològica del polígon 3, parcel·les 96-225 del terme municipal de Rossell (Castelló) per a la seua revisió, informe i autorització», a la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport la sol·licitud d'informe davant del Servei de Patrimoni Cultural.  
  
Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic durant trenta dies conjuntament amb el projecte tècnic, per mitjà d'anunci inserit en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 26 de data 1 de març de 2016. Finalitzat el període d'exposició no s'ha registrat cap al·legació, segons certifica el secretari de l'Ajuntament de Rossell amb data 11 d'abril de 2016.  
Petició d'ampliació d'informació.  
En data 7 d'octubre de 2016, es remet escrit a l'Ajuntament de Rossell en què se sol·licita l'esmena dels següents aspectes en l'estudi d'impacte ambiental:  
- Justificació de la disponibilitat d'aigua potable per a ús ramader per mitjà d'informe tècnic municipal.  
- La forma d'eliminar les aigües residuals generades en l'activitat (neteja) i les procedents del sistema de tractament de les aigües dels lavabos, que si han de ser abocades a terreny o usades per a reg es requereix obtindre la corresponent autorització d'abocament al terreny de la Confederació Hidrogràfica.  
- L'eliminació de la gallinassa per mitjà del seu ús com a adob en parcel·les amb cultius de secà (oliveres, [...]) que es proposa, es realitzarà tenint en compte el codi valencià de bones pràctiques agràries (CVBPA) aprovat per l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i alimentació.  
- Revisió dels càlculs del nitrogen contingut en la gallinassa utilitzant la taula VI del CVBPA, i per al càlcul d'hectàrees de cultius necessàries per a la gestió final de la gallinassa s'usarà la taula IV del CVBPA, recomanant-se un màxim de 90 kgN/ha per a aquest tipus de cultiu de secà;  
- S'aconsella que, per a eliminar la gallinassa produïda, s'entregue a un gestor d'aquests residus i inscrit SANDACH, i justificar-ho presentant el document d'acceptació per part de la persona autoritzada.  
- Es delimitaran tots els terrenys ocupats per l'activitat amb una tanca perimetral, de manera que queden totes les instal·lacions auxiliars (femer, gual sanitari, instal·lació de tractament de les aigües dels lavabos, [...]) dins del recinte obtingut.  
- Mesures correctores aplicables en el terreny ocupat per l'activitat, davant del risc de contaminació de les aigües subterrànies i superficials (aigua d'escolament contaminada, llits pròxims), així com canalitzar les aigües pluvials de les edificacions fora de la parcel·la i evitar el trasllat de la contaminació tant en aigües subterrànies com superficials. S'hi adjuntarà pla que reflectisca aquestes mesures en els terrenys ocupats per l'activitat.  
Ampliació d'informació.  
El 9 de desembre de 2016 es rep de l'Ajuntament de Rossell un informe tècnic municipal i un annex a l'estudi d'impacte ambiental, de part del promotor, en resposta a la informació sol·licitada:  
1r) Informe del tècnic municipal sobre la disponibilitat d'aigua destinada a ús ramader amb què compta l'Ajuntament de Rossell.  
S'han considerat les dades del consum històric dels anys 2012 a 2015, proporcionades pel departament municipal que realitza la gestió de les aigües -per a la població de dret i estacional, usos públics municipals diversos, usos industrials i per a abastir explotacions ramaderes-, i les dades contingudes en el planejament urbanístic del municipi.  
  
Es conclou: «El volum anual d'aigua mitjà calculat per a cobrir les necessitats d'abastiment a la població actual i el desenvolupament previst en les normes subsidiàries de planejament de Rossell és de 265.872 m³, per la qual cosa queda garantit per les captacions de la Font de Sant Pere, Font de Baix, Font de la Figuera i Pou del Mas del Trinxant que poden generar un volum de 310.664 m³/any.  
En particular, sent la quantitat d'aigua sol·licitada pel promotor Ivan Agramunt Sorlí per a l'explotació avícola de nova implantació (registre municipal núm.: ERC 1.228, de 25.10.2016) de 4.393 m³/any, es pot deduir que l'Ajuntament de Rossell, com a empresa subministradora d'aigua, disposa de la quantitat suficient.»  
2n) En l'annex a l'estudi d'impacte ambiental (annex-EIA) consta el següent:  
- Es quantifica el consum d'aigua anual tenint en compte les indicacions per a això en les taules 15 i 17 de la guia de MTD, en 4.140 m³ per a consum dels pollastres i 235 m³ en l'aigualeig i neteja de les instal·lacions durant el període de buit sanitari. El consum estimat per a lavabos i vestuaris a l'any és de 18 m³, resultant els 4.393 m³/any d'aigua potable sol·licitada a l'ajuntament.  
- Les aigües sanitàries generades de lavabos i vestuaris (18 m³) es canalitzaran a la instal·lació de tractament ubicada al costat de la sala de control-C. Els llots generats en la dita instal·lació seran retirats per l'empresa de neteja autoritzada SENAR, amb seu en la població de Benicarló; no fa falta contracte anual, sinó que en funció de l'estat s'anirà contractant les vegades que siga necessari, a la qual cosa el promotor s'obliga. S'adjunta certificat de compromís de retirada de les aigües fecals, sòlids i líquids, amb transport i buidatge en EDAR corresponent per l'empresa Limpiezas Senar, SL.  
- Les aigües de neteja de les dues naus per mitjà d'aigualeig, una vegada retirada la gallinassa amb un carretó equipat amb pala i realitzat un agranat de les restes, es realitza amb una màquina hidronetejadora, tipus Katcher, equipada amb llança d'alta pressió (180-200 atm) que permet un menor consum d'aigua, no es generaran lixiviats que s'hagen de connectar amb la xarxa de tractament de les aigües sanitàries.  
A més, el paviment de les naus que és de formigó armat i impermeabilitzat junt amb un muret de formigó de 50 cm d'alt, previst per a executar amb el projecte, garanteix l'estanquitat de la zona netejada,evitant filtracions a l'exterior, i, al mateix temps, protegeix els tancaments de les naus de fregaments en retirar la gallinassa.  
- En relació amb la gestió de la gallinassa produïda en l'explotació avícola (600.000 kg/any), que en projecte es destinava per a ús agronòmic en cultius propis del promotor i d'altres agricultors que donaven la seua autorització, es decideix canviar-la i procedir a la seua retirada immediata després de cada cicle d'engreixament, cada 50 dies aproximadament i estimada en 110 t/cicle, per gestor contractat i autoritzat que ho porta a empresa de producció agrícola en la regió de Múrcia. La retirada de la gallinassa serà directament a camió sense necessitat d'amuntonar-la en l'abocador, ja que es disposa de molts vehicles de transport, i per tant no fa falta ja la construcció del femer projectat.  
S'hi adjunten: document de compromís de contracte per a la retirada de la gallinassa del gestor transportista Pepillos Trucking, SL (amb codi SANDACH 830 037 061); declaració responsable de l'esmentat gestor i la declaració d'acceptació i valoració de la gallinassa (6.000t/any) per l'empresa agrícola Agrícola El Guijoso, SL, en data 15 de juliol de 2016, situada a Dolores de Pacheco - Múrcia, que la gestiona per a utilitzar-la com fem.  
- A més de la tanca sanitària al voltant de les dues naus avícoles de 392 metres, es tancarà la superfície total de les tres parcel·les 225-96-22 (32.450 m²) vinculades a l'activitat avícola amb el mateix tipus de malla uns 1.242 metres de perímetre. La superfície ocupada per l'explotació fa referència a tot allò que engloba el recinte sanitari (construccions, instal·lacions, [...]) i la superfície d'accés i dels vials de circulació (960 i 772 m²), ja que la parcel·la 22 forma part de l'explotació avícola en situar per aquesta el camí d'accés i la connexió elèctrica soterrada.  
  
  
Afeccions legals.  
- L'explotació s'ubicarà en sòl no urbanitzable comú.  
- La gestió dels residus es farà d'acord amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats.  
- Es respectaran i protegiran els cursos d'aigües superficials i de l'estat de les subterrànies, en compliment de la legislació d'aigües el Reial decret legislatiu, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
  
Consideracions ambientals  
Les parcel·les 225, 96 i l'accés per la 22 del polígon 3 a Rossell, on s'emplaçarà l'activitat d'engreixament intensiu de pollastres es troba en la comarca del Baix Maestrat, en la zona de les Planes de l'Ullastre, al NE del municipi i nucli de població de Rossell, prop del riu Sénia i, per tant, del límit amb la província de Tarragona. Són parcel·les d'una àrea de cultius de secà (sobretot les oliveres), que es troba al marge dret del barranc d'Ullastre i al costat del llit està el camí de l'Espona utilitzat per a accedir a les dites parcel·les des de la CV-100 (La Sénia-Rossell).  
  
Els terrenys ocupats per la granja avícola (parcel·les 225 i 96) no pertanyen a cap zona de protecció de la Xarxa Natura 2000 de les existents en el seu entorn. Així doncs, la ZEPA «l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana» que, circumdant la plana de cultius, arriba el seu límit fins al camí de l'Espona, el punt més pròxim de les naus avícoles al camí és d'uns 100 metres. La zona LIC «Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana», més xicotet que la ZEPA i coincidint en part del seu àmbit, es trobaria respecte a les naus avícoles (parcel·la 225) a una distància prou allunyada d'uns 1.400 m.  
  
En canvi, la parcel·la 22 de configuració allargada té un terç aproximadament dins de l'àmbit de la ZEPA en confrontar per un dels seus extrems amb el camí de l'Espona, segons cartografia temàtica d'aquesta conselleria consultada. Per aquesta parcel·la amb cultius d'oliveres es preveu el camí a tot el seu llarg per a entrar a la instal·lació avícola que ocuparà els terrenys tancats de les altres dues parcel·les; així mateix, discorre per la dita parcel·la la connexió elèctrica que entronca amb la LAT 20 kV paral·lela al camí de l'Espona fins a la CGPM (caixa general de protecció i mesura) en la llinda amb la parcel·la 96, i entrada a la granja.  
Aquests terrenys agrícoles on se situa l'explotació avícola pertanyen al paisatge de rellevància regional «Oliverars de Sant Rafael» (PRR-7) els camps d'oliveres són un dels elements essencials del paisatge, per això s'ha de procurar la seua conservació.  
L'altitud de les parcel·les és d'uns 475 msnm, en una zona plana que descendeix gradualment al mar mediterrani, sense contrafort muntanyós que impedisca que hi arriben les brises marines a l'hivern, impedint les gelades per advecció i al mateix temps encaixona el cerç (no) pels barrancs de la serra Turmell a la costa assolint altes velocitats i freqüències de vent d'oest a est.  
A) En l'apartat sobre els elements ambientals susceptibles d'impacte descrits en l'estudi d'impacte ambiental, s'arreplega el següent:  
  
- A nivell edafològic, el tipus de sòl observat en les parcel·les 96-225 és apte per al cultiu de l'olivera, que és el cultiu actual, i el de la garrofera però no per a altres fruiters o cítrics pel seu xicotet gruix, amb continguts pobres en matèria orgànica i pH bàsics. Es tracta d'un sòl carbonatat, constituït sobre una base litològica formada per argiles i margues, pertanyents al quaternari.  
- El clima regnant està influenciat pel mar mediterrani i pels vents del nord, tramuntana i cerç (el més freqüent). A l'hivern solen ser típiques les altes pressions que impedeixen l'arribada dels ciclons atlàntics, amb vents freds, dèbil càrrega d'humitat, però entebeït per l'efecte Foehn. A l'estiu, les baixes pressions sobre l'altiplà castellà arrosseguen els vents marins del mar al continent, mentre que les borrasques de front polar produeixen freds intensos quan el vent és del nord, ja que no hi ha barreres muntanyoses cap al nord, encara que afortunadament aquests vents no són freqüents.  
L'estació meteorològica més pròxima és la de Sant Mateu, ubicada a 11 km de la zona d'estudi i a 325 msnm, les seues dades es prenen com molt semblants a les de la zona d'estudi que es troba a 475 msnm.  
La temperatura mitjana anual és de 15º C, i la precipitació mitjana anual és de 674,50 mm, amb màximes a l'octubre i maig.  
El règim tèrmic presenta estius calorosos, amb màximes entre 32 i 36º C, i els hiverns suaus amb temperatures mínimes entre -3 i -5 ºC.  
  
- Hidrologia. El sistema aqüífer de la zona, Maestrat-Javalambre, s'alimenta per infiltració d'aigua de pluja el recurs del qual estima en 196 hm³/any (descàrrega: per emergències 8 hm³/any, eixida al mar 105 hm³/any i bombaments 77hm³/any en la Plana de Vinaròs i Orpesa). Es tracta de terrenys amb aqüífers d'interés local.  
L'aqüífer de la zona presenta risc de vulnerabilitat mitjà, i d'accessibilitat alta, d'acord amb la cartografia temàtica d'aquesta conselleria consultada.  
Dels cursos d'aigües superficials, el llit que es troba més prop de la zona d'estudi és el barranc de l'Ullastre, a 152 m al nord, i és de xicoteta entitat; no obstant això, les aigües superficials d'aquesta plana de l'Ullastre deriven a l'est i donen inici a barrancs xicotets a un km de distància, com el barranc de la Cova i el barranc de les Canyes.  
  
En l'apartat anterior d'ampliació d'informació o annex a l'EIA es donen a conéixer, les captacions d'aigua subterrània d'on s'abasteix l'Ajuntament de Rossell, en l'informe del tècnic municipal que ha realitzat per a justificar la suficiència d'aigua que es disposa com per a cobrir la quantitat sol·licitada per a la referida instal·lació d'engreixament de pollastres. No obstant això, l'ajuntament ha de comptar amb la corresponent concessió de l'organisme de conca hidrogràfica.  
B) Del desenvolupament d'aquesta activitat d'explotació intensiva d'engreixament de pollastres la principal incidència negativa deriva de la producció de residus. En concret la gallinassa, que resulta una quantitat de 600.000 kg/any d'excrements dels pollastres més el llit o jaç utilitzat (serradura o pellorfa d'arròs) per a absorbir la humitat en la zona de cria durant el cicle productiu de les dues naus projectades.  
Altres residus generats són animals morts, residus perillosos, no perillosos, aigües residuals sanitàries i de neteja.  
- Els animals morts, seran emmagatzemats en un contenidor estanc homologat de polietilé de 1.000 litres situat prop de la porta d'accés a l'explotació, i la retirada dels cadàvers per l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví de Castelló, segons compromís d'inscripció presentat amb la dita associació.  
- Amb els residus perillosos generats: les restes de tractament veterinari amb codi LER 15 01 10 (36 kg) i 18 02 02 (14 kg), material usat i medicaments d'ús zoosanitari, es disposarà de dos contenidors per al seu emmagatzematge; i, els residus de codi 18 02 05 (23 kg) restes i envasos buits de productes de neteja i desinfecció que també seran emmagatzemats en contenidor, seran retirats per a la seua gestió pel gestor contractat ACRIPORTE (AR-GRP/45). Els tubs LED i peretes seran retirats per l'instal·lador electricista en el moment de la seua substitució.  
  
- Els residus no perillosos com envasos de plàstic i de cartó (15 01 01 i 15 01 02) seran portats a l'ecoparc més pròxim i es guardarà el document acreditatiu del residu allí depositat.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, els elements que es veuran afectats negativament per l'activitat corresponen a la qualitat de l'aire, olors, fauna, hidrologia, vegetació i paisatge, i de forma positiva el medi socioeconòmic.  
- L'impacte sobre la qualitat de l'aire.  
És sobretot a causa de les emissions a l'atmosfera dels gasos com l'amoníac, metà i oxide nitrós que es generen amb la gallinassa (excrements i jaç) en anar degradant-se a l'interior de les naus on es troben els pollastres durant el seu cicle d'engreixament. També s'evacuen aquests gasos a l'atmosfera durant l'emmagatzematge de la gallinassa a l'exterior si no són retirats per empresa gestora, com es procedirà durant el funcionament d'aquesta explotació avícola.  
Uns altres contaminants emesos a l'atmosfera són: les partícules de pols procedents del jaç (serradura o pellorfa d'arròs) i de la distribució del pinso en els menjadors; i les emissions de diòxid de carboni, a causa de la respiració dels animals dins de les naus i el resultant de la combustió del propà usat en la calefacció.  
Concentració dels principals contaminants a l'atmosfera que es produiran en aquesta explotació d'engreixament avícola per a 60.000 places/cicle, que es calculen d'acord amb allò que indica la guia de MTD del sector de l'avícola de carn del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (2006):  
  
Amoníac (NH3) 22.464 kg/any.  
Òxid nitrós (N2O) 572 kg.  
Metà (CH4) 5.959 kg/any.  
- Impacte per olors.  
L'olor és l'impacte més directament perceptible de tots els que es produeixen en l'explotació ramadera, i és la principal font de molèsties a les poblacions pròximes.  
De les substàncies o elements químics presents en la gallinassa que donen lloc a males olors cal destacar l'amoníac, l'àcid sulfhídric i els components volàtils, que resulten de processos fermentatius anaeròbics.  
  
La detecció de l'olor és un procés complex que depén de nombrosos factors, entre els quals destaquen el factor humà, les condicions ambientals, la distància entre la font emissora i el receptor, la quantitat d'olor emesa (...) En l'actualitat, es determina la concentració d'olor per mitjà d?«olfactometria dinàmica» que es basa en la participació de jurat d'experts.  
En l'explotació avícola es distingeixen les fonts fixes o fonts emissores d'olor com és l'interior de les naus on es crien els pollastres, el femer on s'emmagatzema la gallinassa (excrements més el jaç o llit), cal afegir els depòsits de cadàvers. Unes altres fonts serien temporals com les emissions oloroses que es generen en l'escampament de la gallinassa en el camp com a fems.  
Els gasos tòxics i/o contaminants que puguen donar-se a l'interior de les naus d'engreixament i que podrien produir asfíxies en els animals, és un risc que queda eliminat en disposar les naus d'una ventilació forçada dinàmica per mitjà de ventiladors helicoïdals de baixa velocitat, un sistema de ventilació tipus túnel i les finestres-trapes abatibles.  
  
En cada nau s'instal·la un sistema informàtic de control climàtic que regularà el funcionament del sistema de ventilació-refrigeració; controlarà les concentracions d'amoníac i diòxid de carboni perquè no sobrepassen els valors indicats en el Reial decret 692/2010 que aprova les normes mínimes per a la protecció de pollastres destinats a producció de carn.  
La grandària i la ubicació de l'explotació, allunyada del nucli de població més pròxim (a 2,5 km) permet afirmar que les molèsties per olors seran nul·les.  
Es considera l'impacte produït de moderat, ja que l'explotació se situa al NE del nucli urbà de Rossell (a 3,10 km) i del barri de les Cases del Riu (a 2,54 km), i per això els vents dominants (Cerç) espentaran les olors a l'est i la tramuntana al sud, allunyant-los del nucli urbà de la població.  
En l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental s'estableix no aplicar la gallinassa als camps agrícoles propis o de particulars de l'entorn, i sí entregar-la al gestor autoritzat SANDACH per al seu ús com a fems en finca agrícola en la regió de Múrcia.  
- Impacte pel soroll.  
En l'annex-4 del projecte tècnic, es presenta un estudi acústic de l'activitat amb el càlcul de les grossàries d'aïllament recomanades pel codi tècnic de l'edificació (CTE). Respecte als límits de soroll transmesos a l'exterior es complirà el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
- Impacte sobre la hidrologia.  
La contaminació de les aigües, superficials o subterrànies, per la gallinassa pot donar-se per escolament de les substàncies minerals de la gallinassa arrossegant-la a un altre lloc, per lixiviació i per abocament directe de forma accidental a llits o cursos d'aigua.  
En la cartografia temàtica d'aquesta conselleria consultada, els terrenys on es projecta la instal·lació d'explotació avícola d'engreixament de pollastres i contornada, presenten riscos de vulnerabilitat d'aqüífers mitjans i d'accessibilitat d'aqüífers alta, i segons el PATRICOVA posseeix nivell de perillositat per inundació a causa de la geomorfologia de la zona: tàlvegs i barrancs de fons pla; aquesta perillositat afecta la parcel·la 96 pel seu extrem SO que és travessada per un tàlveg o inici de barranc de direcció oest a sud-est seguint el pendent. Aquesta afecció arribaria a uns metres de forma lateral a la nau B, projectada en la parcel·la 96, que seria fàcilment esmenable desplaçant uns metres la construcció de la nau.  
En l'EIA s'estableix que l'impacte a les aigües subterrànies seria important si les dejeccions dels pollastres es filtraren en el subsòl.  
L'aigua de neteja de les instal·lacions (235m³) i la de lavabos i vestuaris (18m³) pel seu reduït volum no afectarà el sistema hidrològic de l'entorn de la zona d'actuació.  
Les filtracions al subsòl per l'explotació no es produiran atés que es tindrà:  
- El llit amb borumballa de fusta o pellorfa d'arròs, a raó de 7 kg per m², que absorbirà les dejeccions líquides dels pollastres i la possible aigua de beguda que es vesse fora de les cassoletes.  
- El paviment, en tot el perímetre amb animals, consisteix en una solera de formigó armat i hidrofugat amb 10 cm de grossària i en els tancaments laterals s'executarà un muret de formigó armat també hidrofugat, de 50 cm d'alçària i 25 cm de grossària. Aquest muret tindrà la funció d'impermeabilitzar les filtracions laterals de la gallinassa i la protecció dels tancaments de les naus en la retirada de la gallinassa.  
  
- Les aigües de neteja per aigualeig d'alta pressió durant el buit sanitari en ambdues naus, i realitzat després de fer un agranat de les restes de gallinassa, queden sobre la solera assecant-se per això no generen lixiviats.  
Les aigües sanitàries de lavabos i vestuaris són canalitzades fins a una xicoteta instal·lació per al seu tractament, ubicada al costat de la sala de control-C, i els seus llots generats seran retirats per l'empresa de neteja autoritzada.  
En les aigües superficials, s'estableix en l'EIA que l'impacte que puga produir-se a causa de la gallinassa de forma accidental en llit públic serà nul, ja que no es permetran abocaments que estan prohibits. El barranc o curs d'aigua més pròxim a la zona d'estudi és el barranc de l'Ullastre a 150 m al nord que únicament porta aigua en èpoques torrencials, mentre que el llit del riu Sénia es troba a 1 km en aqueixa mateixa direcció.  
- Impacte sobre la fauna.  
Es considera aquest impacte en l'EIA moderat i temporal durant la fase de construcció. Durant el funcionament serà temporal i sever davant del risc de propagar malalties contagioses i epidèmies dels pollastres als animals silvestres, si aquests últims aconsegueixen menjar-se algun pollastre, aquest impacte requereix aplicació de mesures correctores.  
- Impacte sobre la vegetació.  
L'explotació avícola ocuparà terrenys de cultius, en la plana de l'Ullastre dedicada a l'ús agrícola. Entre els cultius, poden trobar-se xicotetes superfícies amb vegetació forestal conservada, com hi ha en la parcel·la que confronta pel nord-oest amb la parcel·la 22, on estarà el camí d'accés a la granja, encara que no resultarà afectada.  
Ateses les distàncies mantingudes des de la granja a la ZEPA ES0000465 «Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana», d'uns 122 m al nord, i més allunyada (uns 1.400 m) al LIC ES5233001 «La Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana» i que la zona forestal comença a l'altre costat del barranc de l'Ullastre, es determina en l'EIA aquest impacte nul.  
No obstant això, com s'ha indicat anteriorment, els cultius de part de la parcel·la 22 es troben inclosos en la ZEPA.  
- Impacte sobre el paisatge.  
L'afecció de l'edificació sobre el paisatge, segons l'EIA, és considerada mínima i compatible amb l'entorn encara que es projecta ocupar una gran superfície, l'alçària de la construcció sobre el terreny de 2,75 m en cornisa i 4,75 m en carener és reduïda i no crea grans distorsions en l'entorn visual circumdant.  
Es realitzarà junt amb la tanca perimetral la plantació de bardisses i oliveres que amb el temps la cromatitzaran amb l'entorn. Es prendran mesures, d'acord amb les normes subsidiàries de planejament de Rossell, en l'acabament del color de les cobertes (granat) i de l'exterior dels tancaments laterals (beix) de les construccions que minimitzen l'efecte visual respecte al terreny circumdant, dominat per cultiu d'oliverar i també cereal en secà.  
Respecte a la pantalla vegetal que es realitze per a ocultar les instal·lacions més visuals de l'explotació com són les sitges i les naus, els exemplars arboris que s'implanten seran els de l'entorn: autòctons i/o els del cultiu.  
- Impacte sobre el patrimoni cultural i arqueològic.  
En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en l'EIA s'adjunta l'escrit de 10 de juliol de 2015 que acompanya al «projecte de prospecció arqueològica de les parcel·les 96-225 del polígon 3 del terme municipal de Rossell (Castelló), per a la seua revisió, informe i autorització», dirigit als serveis territorials de Castelló de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, i presentat en la Diputació Provincial de Castelló (OFISAM-ONDA) el 13 de juliol de 2015.  
- Impacte sobre el medi socioeconòmic.  
Aquest impacte en l'EIA es considera positiu en el municipi, davant del gran desplaçament cap a activitats industrials amb abandó de les tasques agrícoles que s'ha donat a l'interior de la província de Castelló. Amb aquesta explotació ramadera projectada, a més de generar-se un lloc de treball, es contribuirà a mantindre l'economia local del municipi.  
  
C) Les mesures correctores i preventives per a minimitzar els efectes negatius detectats.  
- En el disseny del projecte s'han tingut en compte les mesures correctores de la normativa vigent d'epizoòties, com ara:  
La tanca sanitària de les naus, sitges (perímetre de 392 m), i la tanca del femer ubicat separat de les instal·lacions de l'explotació.  
  
Instal·lació malles electrosoldades en els buits de les 96 trapes de ventilació i els 14 buits d'ubicació dels extractors.  
En les portes d'accés hi haurà pediluvis de 7 cm per al calçat i per a les rodes de vehicles un gual sanitari dotat amb llança d'aigua a pressió, a continuació de la porta d'entrada a l'explotació, junt amb l'accés NE de la parcel·la 96 des de la parcel·la 22;  
Els animals morts s'arreplegaran en depòsit estanc fins a la seua retirada per «l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví de Castelló»;  
Es té contracte amb l'empresa ACRIPORTE per a la retirada i gestió dels residus de tractaments zoosanitaris, envasos i medicaments;  
  
- La gallinassa produïda després de cada cicle d'engreixament serà retirada per gestor autoritzat SANDACH amb destinació a empresa agrícola en la regió de Múrcia per a ser usat com adob orgànic. Per ser arreplegada al final de cada cicle, el promotor decideix no construir el femer perquè indica que no el necessita per a emmagatzemar-hi la gallinassa. No obstant això, es considera necessària l'execució del femer tal com s'indica en els condicionants de la present resolució.  
- Per a minimitzar l'impacte a les aigües subterrànies, s'estableix en l'EIA que es tindrà especial cura en l'execució del paviment de l'interior de les dues naus amb un muret perimetral de 50 cm d'alt, de formigó armat i impermeabilitzat en la planta de fabricació del formigó, per a garantir que no es produiran filtracions al sòl.  
En l'EIA es descriu el femer de l'explotació que estarà executat també amb formigó armat i impermeabilitzat, inclús les parets laterals d'un metre d'alçària excepte l'orientada al sud per on s'accedirà a descarregar o carregar gallinassa, i es dotarà de zona amb reixeta per a arreplega de lixiviats.  
- Les aigües sanitàries de lavabos i vestuaris es canalitzen a una xicoteta instal·lació per al seu tractament dins de la parcel·la d'explotació, els llots generats seran retirats per l'empresa de neteja autoritzada.  
  
- Durant el buit sanitari, després de cada cicle d'engreixament, es realitzarà la neteja i desinfecció de les instal·lacions. La gallinassa és retirada per gestor SANDACH, s'agranen les restes de gallinassa dins de les dues naus i finalment es fa la desinfecció per mitjà d'un equip de llavat d'alta pressió (aigualeig) deixant que s'evaporen.  
- A fi d'evitar contaminacions en compliment de la llei d'aigües, es considera mediambientalment més adequat conduir les dites aigües de «neteja», per mitjà de canalització, a un pouet impermeable on es deixe evaporar l'aigua (o ser retirades per empresa gestora), i en el fons del dit pouet queden totes les restes i partícules sòlides encara procedents de la gallinassa.  
El cúmul d'aquestes restes del pouet es portarà al femer de l'explotació avícola i s'afegirà a la gallinassa en el moment de l'arreplega per l'empresa gestora. Per consegüent, el femer, necessari en l'explotació i en compliment de la llei de ramaderia, es construirà: amb formigó armat i impermeabilitzat tant el sòl com les parets, dotat d'arreplega de lixiviats en la cara sud i protegit de les pluges amb una coberta.  
  
- Els animals morts, seran emmagatzemats en un contenidor estanc homologat de polietilé de 1.000 litres situat prop de la porta d'accés a l'explotació, i retirats per l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví de Castelló.  
- Els tubs LED i peretes gastades seran retirats per l'instal·lador electricista en el moment de la seua substitució.  
- Els residus no perillosos com envasos de plàstic i de cartó (15 01 01 i 15 01 02) seran portats a l'ecoparc més pròxim i es guardarà el document acreditatiu del residu allí depositat.  
- Es preveu en l'EIA la plantació una barrera vegetal perimetral, al costat de la tanca, de bardissa i oliveres que amb el temps cromatitzaran amb l'entorn, minimitzant la seua visibilitat i integració en el paisatge.  
- La tanca perimetral evitarà el contacte i el possible risc de contagi de malalties entre els animals de la granja i la fauna exterior.  
- En el traçat del camí d'accés a l'explotació per la parcel·la 22, es respectaran els bancals que actuen conservant el sòl agrari en tota la parcel·la i s'eliminaran únicament aquells peus d'oliveres imprescindibles.  
  
D) Programa de vigilància ambiental.  
L'objectiu de la vigilància ambiental és detectar desviacions negatives sobre les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental. El responsable del control ambiental serà el propietari de l'explotació.  
Encara que en l'EIA es concreta en un control periòdic trimestral vigilar la correcta impermeabilització de la zona d'emmagatzematge del fem; la totalitat de control de les mesures correctores previstes no comprenen les incidències negatives identificades.  
El programa de vigilància ambiental s'aplicarà diferenciant els controls que es realitzen durant la fase de construcció i durant la fase de funcionament de l'activitat avícola.  
- En la fase de construcció, s'arreplegaran els diferents tipus de residus generats per a fer-ne una gestió correcta d'acord amb la seua naturalesa, els assimilables a urbans es portaran a abocador, els de tipus perillós com ara olis i greixos de maquinària (produïts de forma accidental, [...]) a gestor autoritzat. S'extremarà la vigilància en totes les tasques que es realitzen per a no afectar els terrenys amb vegetació forestal i llits pròxims. Finalitzada aquesta fase s'arreplegaran en un informe els resultats dels controls duts a terme, sobre l'execució del projecte i les mesures projectades, així com les incidències ocorregudes, i conclusions.  
- Durant la fase de funcionament, ja es tindran establits en llibreta de camp els controls dels elements ambientals amb risc de contaminació per l'activitat (aigües superficials, subterrànies, llits, vegetació forestal pròxima, [...]) i s'hi anotarà la seua metodologia i periodicitat per a cada tipus de control, sobretot al final de cada cicle de producció, com: la impermeabilitat de les zones de cria de pollastres, paviments de les sales adossades a les naus, del femer, arreplega de lixiviats i pouets d'arreplega d'aigües de neteja. També s'anotaran totes les incidències en el llibre de registre, i de forma anual s'elaborarà l'informe de resultats i conclusions de la vigilància ambiental efectuada a l'explotació.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, annex 1.a i annex I.1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això es proposa resoldre:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte «explotació avícola d'engreixament de 60.000 pollastres o broilers en les parcel·les 225-96 i 22, del polígon 3, en la partida Planes de l'Ullastre del terme municipal de Rossell (Castelló), el promotor de la qual és Ivan Agramunt Sorlí, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, ampliació a l'EIA i els condicionants establits a continuació:  
1. Amb anterioritat a l'autorització substantiva del projecte i de l'atorgament de la llicència d'obres s'obtindrà l'Informe favorable de l'òrgan competent en matèria del patrimoni cultural valencià.  
2. La present explotació avícola, encara que entregue la gallinassa generada a final de cada cicle productiu a gestor autoritzat SANDACH, tindrà instal·lat el femer previst en el projecte, i en compliment de la llei de ramaderia, construït de formigó armat i impermeabilitzat tant la solera com les tres parets d'un 1 metre d'alçària, i la cara orientada al sud per on s'accedeix a l'interior del femer tindrà, a tot el seu llarg, arreplega de lixiviats amb una reixeta, i tot el femer estarà protegit de les pluges amb una coberta.  
3. La construcció de la nau B en la parcel·la 96 serà desplaçada uns metres, de forma tal que quede fora dels terrenys determinats en el PATRICOVA amb nivell de perillositat per inundació a causa de la geomorfologia de la zona.  
4. S'exclourà de qualsevol actuació no prevista en la documentació presentada en la parcel·la 22, inclosa en la ZEPA ES0000465 «Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana», i s'hauran d'adaptar en la línia elèctrica les prescripcions establides en el Decret 1432/2008, de 29 d'agost, sobre prevenció i electrocució d'avifauna.  
  
5. En el traçat del camí d'accés a l'explotació per la parcel·la 22, es respectaran els bancals que actuen conservant el sòl agrari en tota la parcel·la i s'eliminaran únicament aquells peus d'oliveres imprescindibles.  
  
6. Respecte a la pantalla vegetal que es realitze per a ocultar les instal·lacions amb major incidència visual de l'explotació com són les sitges i les naus, els exemplars arboris que s'implanten seran els de l'entorn: autòctons i/o els del cultiu. Es trasplantaran aquelles oliveres d'una certa envergadura, dins de les mateixes parcel·les, que per les obres hagen d'eliminar-se.  
7. En cap moment podran abocar-se a l'exterior: les aigües de neteja procedents de les naus, els lixiviats del femer, crear zones d'acumulació de residus o zones on s'acumulen substàncies que puguen contaminar les aigües superficials o subterrànies.  
Per això, com a mesura correctora, les aigües de neteja per aigualeig de les naus seran canalitzades a un pouet impermeable on s'evapore l'aigua -o siguen arreplegades per empresa gestora autoritzada-, i, totes les restes i partícules sòlides que queden en el fons del dit pouet (fins i tot les procedents de la gallinassa) es portaran al femer.  
8. Es durà a terme la vigilància ambiental prevista en l'apartat anterior D) Programa de vigilància ambiental. Els resultats de la vigilància ambiental seran remesos amb periodicitat anual, a aquesta conselleria.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjuí dels que, si és el cas, pertoquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 2 de juny de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 4 de juliol de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8106, del 16-08-2017 (2017/6787)

RESOLUCIÓN de 4 de julio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 52/16-AIA Rossell.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8106

Fecha DOGV
:   16-08-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/6787

CVE


Fecha del documento
:   04-07-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de julio de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 52/16-AIA Rossell. [2017/6787]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 52/16-AIA Rossell.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 52/2016-AIA.  
Proyecto: Explotación avícola de engorde de pollos (broilers).  
Localización: partida Planes del Ullastre, polígono 3, parcelas 225, 96 y 22 en el término municipal de Rossell (Castellón).  
Promotor: Ivan Agramunt Sorli.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rossell.  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.  
El proyecto de la instalación avícola de engorde de pollos o broilers promovido por Ivan Agramunt Sorli, ubicado en las parcelas 225, 96 y 22 del polígono 3 en el término municipal de Rossell (Castellón), tiene como objetivo obtener la licencia ambiental para llevar a cabo el engorde avícola intensivo con una capacidad de 60.000 animales.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se emplaza la explotación avícola en las parcelas 225, 96 y 22 del polígono 3, partida Planes del Ullastre al noreste de término municipal de Rossell (Castellón), en terrenos de cultivos, frutales y olivos así como las parcelas colindantes donde predominan los olivos.  
La actividad mantendrá una separación a zonas habitadas de 2,54 km al Barrio Les Cases del Riu, el más cercano, y de 3,10 km al núcleo urbano de Rossell.  
El curso de agua más próximo es el Barranc de Ullastre, a 152 m, al oeste y norte de la explotación avícola (parcelas 225 y 96).  
No hay ninguna vía pecuaria clasificada de Rossell que se vea afectada o próxima al lugar del emplazamiento avícola.  
La granja ocupará los terrenos de las parcelas 225 y 96, quedando la parcela 22 vinculada a la explotación al disponer su acceso por dicha parcela. Desde este camino particular, a ejecutar por el promotor (240 m), se conecta con el Camí Espona que siguiéndolo unos 3,3 km se enlaza con la CV-100 (La Senia-Rossell) a la altura del polígono industrial del Barrio Les Cases del Riu, que sería el recorrido a seguir para acceder a la granja desde las poblaciones.  
Esta actividad de engorde de pollos se proyecta para una capacidad de 60.000 animales, a partir de pollitos de pocos días hasta conseguir pollos de un peso de 2,20-2,30 kg, mediante el aporte de piensos de tres tipos según edad del animal, para llevarlos al matadero.  
  
El ciclo productivo es del orden de 50 días de engorde más 15 días de vacío sanitario, con 5,5 ciclos de engorde por año. El vacío sanitario se realiza una vez retirados los pollos para recoger todo el estiércol y hacer la limpieza y desinfección de las instalaciones dejándolas disponibles para iniciar otro ciclo productivo.  
Los pollos se criarán sobre una yacija de viruta de serrín o cascarilla de arroz, dependiendo de si se trata de invierno o verano, que junto con los excrementos genera la gallinaza o estiércol. La cantidad de gallinaza es de 600.000 kg/año, estimada según la tabla 27 de la «guía de MTD de explotaciones intensivas de aves en la Comunidad Valenciana».  
El consumo medio de pienso es de 3 kg/animal por ciclo que resulta un total de 180.000 kg/ciclo entre las dos naves. La capacidad de los silos (15 t/ud) representa una autonomía mínima de 20 días de alimentación para los animales. De cada silo parte el sistema de alimentación automático, formado por cuatro líneas de comederos a cada nave, cada línea tiene la longitud de la nave (125 m) y 160 comederos por línea. Los comederos serán del tipo plato con capacidad para alimentar a 45 pollo cada uno.  
El aporte de agua a los pollos se realiza desde la tubería que llega al interior de la nave y derivaciones a las líneas de bebederos de cazoleta, cinco líneas por nave, con una separación de 25 cm entre estos bebederos de baja densidad que será un bebedero por cada 12 pollos. Cada línea tendrá 118 ramales y un total de 472 bebederos que suponen un total por nave de 2.360 uds.  
La gallinaza generada después de cada ciclo (unos 109.090 kg) será utilizada por el promotor para el abonado de campos de cultivo que gestiona en propiedad y en alquiler, así como de otros propietarios agrícolas, por lo que adjuntan las parcelas agrícolas a gestionar con las autorizaciones de los correspondientes propietarios.  
Para el desarrollo de esta explotación avícola de 60.000 plazas se proyecta las siguientes construcciones e instalaciones:  
- La construcción de dos naves iguales (A y B) colocadas en paralelo de NE a SO, dejando 20 m entre ellas, de dimensiones 120x15 m y 1.800 m² de superficie (útil 1.786,51 m²) cada una.  
La estructura es metálica con altura de cornisa de 2,75 m y 4,25 m en cumbrera; los cerramientos de doble chapa prelacada con aislamiento de poliuretano expandido de 50 mm de grosor; las cubiertas a dos aguas de chapa y pendiente al 20 %, debajo en falso techo de doble panel de aluminio y aislante expandido, y con un volumen de 4.950 m³.  
El pavimento interior de las naves consistirá en una solera de hormigón fratasada de 10 cm con hormigón hidrófugo y lámina impermeabilizante de polietileno (capa de pintura).  
En cada nave hay una puerta de dos hojas (de 4 m ancho x 3,4 m alto) en la fachada NE por donde se hace la recepción/expedición de las aves, y también la retirada de la gallinaza; y 5 puertas de acceso al exterior de menor anchura (1 m x 2,08 m alta), repartidas tres puertas en el lateral sureste y dos puertas en el lateral noroeste.  
- Una construcción para sala de control de 15 m² (5x3 m) adosada a la fachada orientada al NE de cada nave, de igual tipo de construcción a la de las naves pero con 3,35 m de altura en cumbrera y un volumen de 4125 m³. La sala de la nave-A se destina, en dos dependencias, a sala de control eléctrico, aseo-vestuarios y oficina, y en la otra sala adosada a la nave-B, en dos dependencias se encontrarán, en una el grupo electrógeno y en otra el control eléctrico y oficina veterinario.  
- 4 silos de alimentación para el pienso. Se instalan junto a las naves, dos por nave en la esquina de la fachada NE con el lateral sureste, construidos con chapa ondulada y de forma cilíndrica de 2,50 m de diámetro por 6 m de alto, resultando un volumen de 117,60 m y colocados a 0,80 m sobre el terreno.  
- Vado sanitario, formado por un solado de hormigón en «badén» de dimensiones 5x4 m (20 m²) con recogida de agua, preparado para aplicar la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación mediante agua a presión. En las dos puertas de acceso en fachada NE y en las diez puertas restantes de acceso peatonal, existirán pediluvios de 7 cm de profundidad para el calzado.  
- Se prevé un estercolero (12x10 m) al sur de la nave-B, con capacidad para 150.000 kg de gallinaza, con solera de hormigón armado y tres paredes de un 1 metro de altura también de hormigón armado hidrofugado por 15 cm de grosor para evitar filtraciones.  
- La instalación de agua potable estará conectada a la red municipal, que discurre a 300 m de distancia al sur de la parcela 225. Se dispondrá de un depósito de 40.000 litros de poliéster reforzado con fibra de vidrio para situaciones de falta de suministro de agua por la red.  
En el interior de cada nave se dispondrá de 4 redes independientes instaladas de agua: la instalación de agua para las cinco líneas de bebederos por nave; la instalación para el sistema de refrigeración; la instalación para la medicación y la instalación en la red de tomas de agua para la limpieza sanitaria (baldeo).  
Las aguas residuales procedentes de los aseos y vestuarios, unos 18 m³, son evacuadas a un sistema de tratamiento mediante depósito cilíndrico de polietileno de alta densidad con capacidad para 1.000 litros, con filtro percolador. Los lodos generados serán periódicamente retirados por parte de gestor.  
- La acometida eléctrica. Paralela al Camí Espona transcurre una línea aérea AT 20 kV, que desde Les Cases del Riu suministra un PI (poste intemperie) a las masías del Ullastre y Mas de Roc, a la cual se entroncará una línea aérea de AT de 250 metros de longitud por la parcela 22 hasta un CTI (centro de transformación intemperie PI) de donde irá una LBT trenzada unos 12 metros hasta la CGPM, en el linde de la parcela 96 con la 22 dentro de la granja, desde donde sale una línea de BT enterrada que llega al cuadro general de distribución en la sala de control de la nave B.  
- Calefacción mediante pantallas térmicas que usan como combustible gas propano, para ello se instalará entre ambas naves un depósito de GLP de 5 m³ en un recinto vallado con malla rómbica de 8x4 m y 1,5 m de altura.  
- Sistema de ventilación, renovación y gestión climática-ambiental. Se dispondrá por nave de un sistema de ventilación forzada tipo «túnel» con diez extractores (38.000 m³/h) situados en la fachada sur, y cuatro extractores (21.200 m³/h) para renovar el aire a colocar encima de los extractores de ventilación.  
Para refrigerar en época veraniega se complementará la instalación con paneles humidificadores tipo cooling-system, que funcionarán por el sistema evaporativo y estará el módulo fijado en los paramentos laterales del extremo norte de cada una de las naves. En cada nave se pondrán 16 paneles en cada lateral.  
Cada nave tendrá 48 ventanas-trampilla abatibles (19,20 m²) con mallas pajareras.  
- Se dispondrá de depósito estanco homologado de cadáveres, que serán retirados periódicamente por empresa gestora Les Casetes de recogida de cadáveres en la provincia de Castellón.  
- Contenedores para la recogida de restos de medicamentos y restos de material usado, retirados por empresa gestora AGRIPORTE.  
El terreno que se destina para la granja avícola, urbanísticamente tienen la calificación de suelo no urbanizable común por las normas subsidiarias de planeamiento del Ayuntamiento de Rosell de fecha 31 de octubre de 1989, donde se permite el uso ganadero.  
La superficie disponible con las tres parcelas (225, 96 y 22) es de 32.450 m², correspondiendo a cada parcela 5.965 m², 14.069 m² y 12.416 m², respectivamente.  
El total de superficie construida (naves, salas de control, silos, vado sanitario y estercolero) en el proyecto será de 3.669,60 m².  
Se delimitará en esos terrenos una superficie de 9.662 m², mediante un vallado con tela metálica de 392 m de perímetro como recinto sanitario, quedando las dos naves de engorde, salas y silos aisladas del exterior, y así poder realizar tareas sin necesidad de entrar en el recinto como sería en el caso de los vehículos que llevan los piensos, que pueden acceder a los silos desde fuera para reponerlos. También quedaría fuera o retirado del recinto sanitario el estercolero.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 28 de abril de 2016 se recibe del Ayuntamiento de Rossell (Castellón) el estudio de impacto ambiental y proyecto técnico sobre la instalación de la explotación avícola de engorde de pollos en régimen intensivo, solicitado por Ivan Agramunt Sorlí a emplazar en el polígono 3 parcelas 225-96 y 22, y copia del expediente municipal a los efectos del procedimiento de evaluación de impacto ambiental para formular la declaración de impacto ambiental, previo a obtener la licencia ambiental. En la documentación del expediente municipal constan los siguientes informes:  
- Informe agropecuario, de fecha 2 de diciembre de 2015, emitido favorable por la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, en cumplimiento de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
- Informe técnico municipal, de fecha 11 de abril de 2016, en relación con la incidencia de la actividad sobre las materias que son de competencia municipal según dispone el artículo 58.4 de la Ley 6/2014, que se emite favorablemente.  
- Certificado del secretario del Ayuntamiento de Rossell del Informe emitido por el arquitecto técnico municipal de la compatibilidad urbanística de la actividad con el planeamiento y ordenanzas vigentes, y conforme al artículo 22 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, e informando lo siguiente:  
Que las parcelas a ocupar por la actividad, según las normas subsidiarias y planeamiento de Rossell, aprobadas el 31 de octubre de 1989 y modificaciones puntuales posteriores, están en suelo no urbanizable común, cuyos usos permitidos son «edificaciones destinadas a explotaciones agrícolas que guarden relación con la naturaleza y destino de la finca (?). Respecto a instalaciones industriales, tan solo se permitirán las que estén necesariamente vinculadas a terrenos agrícolas como granjas y almacenes, y aquellas otras que por sus características haya de emplazarse aisladas en el medio rural, siempre que garanticen la seguridad, salubridad y no contaminación mediante la aplicación, en su caso, de las medidas correctoras».  
Que, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 5/2014, de 25 de diciembre, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, la actividad de instalación de engorde intensivo de pollos no requiere declaración de interés comunitario.  
En consecuencia la actividad si es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal; deberá garantizarse de forma efectiva la dotación de agua de la red municipal u otra procedencia y el acceso hasta la parcela.  
- En anexo al estudio de impacto ambiental consta: Copia del escrito, de fecha 10 de julio de 2015, que remite «dos copias de la solicitud y proyecto de prospección arqueológica en proyecto de prospección arqueológica del polígono 3, parcelas 96-225 del término municipal de Rossell (Castellón) para su revisión, informe y autorización», a la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte la solicitud de informe ante el Servicio de Patrimonio Cultural.  
  
Información pública.  
El estudio de impacto ambiental ha estado expuesto al público durante treinta días conjuntamente con el proyecto técnico, mediante anuncio inserto en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 26 de fecha 1 de marzo de 2016. Finalizado el periodo de exposición no se ha registrado ninguna alegación, según certifica el secretario del Ayuntamiento de Rossell con fecha 11 de abril de 2016.  
Petición de ampliación de información.  
En fecha 7 de octubre de 2016, se remite escrito al Ayuntamiento de Rossell en el que se solicita la subsanación de los siguientes aspectos en el estudio de impacto ambiental:  
- Justificación de la disponibilidad de agua potable para uso ganadero mediante informe técnico municipal;  
- La forma de eliminar las aguas residuales generadas en la actividad (limpieza) y las procedentes del sistema de tratamiento de las aguas de aseos, que de ser vertidas a terreno o usadas para riego se requiere obtener la correspondiente autorización de vertido al terreno de la Confederación Hidrográfica;  
- La eliminación de la gallinaza mediante su uso como abono en parcelas con cultivos de secano (olivos, [...]) que se propone, se realizará teniendo en cuenta el código valenciano de buenas prácticas agrarias (CVBPA) aprobado por la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación;  
- Revisión de los cálculos del nitrógeno contenido en la gallinaza utilizando la tabla VI del CVBPA, y para el cálculo de hectáreas de cultivos necesarias para la gestión final de la gallinaza se usará la tabla IV del CVBPA, recomendándose un máximo de 90 kgN/Ha para ese tipo de cultivo de secano;  
- Se aconseja que, para eliminar la gallinaza producida, se entregue a un gestor de esos residuos e inscrito SANDACH, y justificarlo presentando el documento de aceptación por parte de la persona autorizada.  
- Se delimitarán todos los terrenos ocupados por la actividad con un vallado perimetral, de forma que queden todas las instalaciones auxiliares (estercolero, vado sanitario, instalación de tratamiento de las aguas de los aseos, [...]) dentro del recinto obtenido.  
- Medidas correctoras aplicables en el terreno ocupado por la actividad, ante el riesgo de contaminación de las aguas subterráneas y superficiales (agua de escorrentía contaminada, cauces próximos), así como canalizar las aguas pluviales de las edificaciones fuera de la parcela y evitar el traslado de dicha contaminación tanto en aguas subterráneas como superficiales. Se adjuntará plano reflejando estas medidas en los terrenos ocupados por la actividad.  
Ampliación de información.  
El 9 de diciembre de 2016 se recibe del Ayuntamiento de Rossell un informe técnico municipal y un anexo al estudio de impacto ambiental, de parte del promotor, en respuesta a la información solicitada:  
1.º) Informe del técnico municipal sobre la disponibilidad de agua destinada a uso ganadero con que cuenta el Ayuntamiento de Rossell.  
Se han considerado los datos del consumo histórico de los años 2012 a 2015, proporcionado por el departamento municipal que realiza la gestión de las aguas -para la población de derecho y estacional, usos públicos municipales varios, usos industriales y para abastecer explotaciones ganaderas-, y los datos contenidos en el planeamiento urbanístico del municipio.  
Se concluye: «El volumen anual de agua medio calculado para cubrir las necesidades de abastecimiento a la población actual y el desarrollo previsto en las normas subsidiarias de planeamiento de Rossell es de 265.872 m³, por lo que queda garantizado por las captaciones de la Font de San Pere, Font de Baix, Font de la Figuera y Pou del Mas del Trinxant que pueden generar un volumen de 310.664 m³/año.  
En particular, siendo la cantidad de agua solicitada por el promotor Ivan Agramunt Sorlí para la explotación avícola de nueva implantación (registro municipal núm.: E-RC 1.228, de 25.10.2016) de 4.393 m³/año, se puede deducir que el Ayuntamiento de Rossell, como empresa suministradora de agua, dispone de la cantidad suficiente.»  
2.º) En el anexo al estudio de impacto ambiental (anexo-EIA) consta lo siguiente:  
- Se cuantifica el consumo de agua anual teniendo en cuenta las indicaciones para ello en las tablas 15 y 17 de la guía de MTDs, en 4.140 m³ para consumo de los pollos y 235 m³ en el baldeo y limpieza de las instalaciones durante el periodo de vacío sanitario. El consumo estimado para aseos y vestuarios al año es de 18 m³, resultando los 4.393 m³/año de agua potable solicitada al ayuntamiento.  
- Las aguas sanitarias generadas de aseos y vestuarios (18 m³) se canalizarán a la instalación de tratamiento ubicada junto a la sala de control-C. Los lodos generados en dicha instalación serán retirados por la empresa de limpieza autorizada SENAR, con sede en la población de Benicarló; no se precisa contrato anual, sino que en función del estado se irá contratando las veces que sea preciso, a lo que el promotor se obliga. Se adjunta certificado de compromiso de retirada de dichas aguas fecales sólidos y líquidos, con transporte y vaciado en EDAR correspondiente por la empresa Limpiezas Senar, SL.  
- Las aguas de limpieza de las dos naves por baldeo, una vez retirada la gallinaza con una carretilla equipada con pala y realizado un barrido de los restos, se realiza con una máquina hidrolimpiadora, tipo Katcher, equipada con lanza de alta presión (180-200 atm) que permite un menor consumo de agua, no se generarán lixiviados que se tengan que conectar con la red de tratamiento de las aguas sanitarias.  
Además, el pavimento de las naves que es de hormigón armado e impermeabilizado junto a un murete de hormigón de 50 cm de alto, previsto a ejecutar con el proyecto, garantiza la estanqueidad de la zona baldeada evitando filtraciones al exterior y, al mismo tiempo, protegiendo los cerramientos de las naves de roces al retirar la gallinaza.  
- En relación a la gestión de la gallinaza producida en la explotación avícola (600.000 kg/año), que en proyecto se destinaba para uso agronómico en cultivos propios del promotor y de otros agricultores que daban su autorización, se decide cambiarla, procediendo a su retirada inmediata tras cada ciclo de engorde, cada 50 días aproximadamente y estimada en 110 t/ciclo, por gestor contratado y autorizado que lo lleva a empresa de producción agrícola en la región de Murcia. La retirada de la gallinaza será directamente a camión sin necesidad de amontonarla en el vertedero, ya que se dispone de muchos vehículos de transporte, y por lo tanto no se precisa ya la construcción del estercolero proyectado.  
Se adjuntan: documento de compromiso de contrato para la retirada de la gallinaza del gestor transportista Pepillos Trucking, SL (con código SANDACH 830 037 061); declaración responsable del citado gestor y la declaración de aceptación y valorización de la gallinaza (6.000 t/año) por la empresa agrícola Agricola El Guijoso, SL, en fecha 15 de julio de 2016, situada en Dolores de Pacheco-Murcia, que la gestiona para utilizarla como estiércol.  
- Además del vallado sanitario alrededor de las dos naves avícolas de 392 metros, se vallará la superficie total de las tres parcelas 225-96-22 (32.450 m²) vinculadas a la actividad avícola con el mismo tipo de malla unos 1.242 metros de perímetro. La superficie ocupada por la explotación hace referencia a todo lo englobado por el recinto sanitario (construcciones, instalaciones, [...]) y la superficie de acceso y de los viales de circulación (960 y 772 m²), ya que la parcela 22 forma parte de la explotación avícola al situar por ella el camino de acceso y la acometida eléctrica enterrada.  
  
Afecciones legales.  
- La explotación se ubicará en suelo no urbanizable común.  
- La gestión de los residuos se hará conforme a la Ley 22/2011, de 28 de julio, de 2011, de residuos y suelos contaminados.  
- Se respetarán y protegerán los cursos de aguas superficiales y del estado de las subterráneas, en cumplimiento de la legislación de aguas el Real Decreto Legislativo, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
  
Consideraciones ambientales  
Las parcelas 225, 96 y el acceso por la 22 del polígono 3 en Rossell, donde se emplazará la actividad de engorde intensivo de pollos se encuentra en la comarca del Baix Maestrat, en la zona de Les Planes del Ullastre, al NE del municipio y núcleo de población de Rossell, cerca del río Senia y, por tanto, del límite con la provincia de Tarragona. Son parcelas de un área de cultivos de secano (sobre todo los olivos), que se encuentra al margen derecho del Barranco de Ullastre y junto al cauce está el camino de la Espona utilizado para acceder a dichas parcelas desde la CV-100 (La Senia-Rossell).  
Los terrenos ocupados por la granja avícola (parcelas 225 y 96) no pertenecen a ninguna zona de protección de la Red Natura 2000 de las existentes en su entorno. Así pues, la ZEPA «L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turnell y Vallivana» que, circundando la plana de cultivos, llega su límite hasta el camino de la Espona, siendo el punto más cercano de las naves avícolas al camino de unos 100 metros. La zona LIC «Tinença de Benifassà, Turnell y Vallivana», de menor tamaño que la ZEPA y coincidiendo en parte de su ámbito, se encontraría respecto a las naves avícolas (parcela 225) a una distancia bastante alejada de unos 1.400 m.  
En cambio, la parcela 22 de configuración alargada tiene un tercio aproximadamente dentro del ámbito de la ZEPA al lindar por uno de sus extremos con el camino de la Espona, según cartografía temática de esta Conselleria consultada. Por esta parcela con cultivos de olivos se prevé el camino a todo su largo para entrar a la instalación avícola que ocupará los terrenos vallados de las otras dos parcelas; asimismo, discurre por dicha parcela la acometida eléctrica que entronca con la LAT 20 kV paralela al Camí Espona hasta la CGPM (caja general de protección y medida) en el linde con la parcela 96, y entrada a la granja.  
Esos terrenos agrícolas donde se sitúa la explotación avícola pertenecen al paisaje de relevancia regional «Olivares de San Rafael» (PRR-7) siendo los campos de olivos uno de los elementos esenciales del paisaje por lo que se debe procurar su conservación.  
  
La altitud de las parcelas es de unos 475 msnm, en una zona plana que desciende paulatinamente al mar mediterráneo, sin estribación montañosa que impida que lleguen las brisas marinas en invierno, impediendo las heladas por advección y al mismo tiempo encajona el cierzo (no) por los barrancos de la sierra Turmell a la costa alcanzando altas velocidades y frecuencias de viento de oeste a este.  
A) En el apartado sobre los elementos ambientales susceptibles de impacto descritos en el estudio de impacto ambiental, se recoge lo siguiente:  
- A nivel edafológico, el tipo de suelo observado en las parcelas 96-225 es apto para el cultivo del olivo, que es el cultivo actual, y el del algarrobo pero no para otros frutales o agrios por su pequeño espesor, con contenidos pobres en materia orgánica y pH básicos. Se trata de un suelo carbonatado, constituido sobre una base litológica formada por arcillas y margas, pertenecientes al cuaternario.  
- El clima reinante está influenciado por el mar mediterráneo y por los vientos del norte, tramontana y cierzo (el más frecuente). En invierno suelen ser típicas las altas presiones que impiden la llegada de los ciclones atlánticos, con vientos fríos, débil carga de humedad, pero entibiado por el efecto Foehn. En verano, las bajas presiones sobre la meseta castellana arrastran los vientos marinos del mar al continente, mientras que las borrascas de frente polar producen fríos intensos cuando el viento es del norte, ya que no existen barreras montañosas hacia el norte, aunque afortunadamente estos vientos no son frecuentes.  
La estación meteorológica más cercana es la de Sant Mateu, ubicada a 11 km de la zona de estudio y a 325 msnm, sus datos se toman como muy similares a los de la zona de estudio que se encuentra a 475 msnm.  
La temperatura media anual es de 15 ºC, y la precipitación media anual es de 674,50 mm, con máximas en octubre y mayo.  
El régimen térmico presenta veranos calurosos, con máximas entre 32 y 36 ºC, y los inviernos suaves con temperaturas mínimas entre -3 y -5 ºC.  
- Hidrología. El sistema acuífero de la zona, Maestrazgo-Javalambre, se alimenta por infiltración de agua de lluvia cuyo recurso se estima en 196 hm³/año (descarga: por emergencias 8 hm³/año, salida al mar 105 hm³/año y bombeos 77hm³/año en la Plana de Vinarós y Oropesa). Se trata de terrenos con acuíferos de interés local.  
El acuifero de la zona presenta riesgo de vulnerabilidad medio, y de accesibilidad al mismo alta, de acuerdo con la cartografía temática de esta conselleria consultada.  
De los cursos de aguas superficiales, el cauce que se encuentra más cerca de la zona de estudio es el Barranc del Ullastre, a 152 m al norte, y es de pequeña entidad; sin embargo, las aguas superficiales de esta llanura del Ullastre derivan al este y dan inicio a barrancos pequeños a un km de distancia, como el Barranc de la Cova y el Barranc de Les Canyes.  
En el apartado anterior de ampliación de información o anexo al EIA se dan a conocer, las captaciones de agua subterránea de donde se abastece el Ayuntamiento de Rossell, en el informe del técnico municipal que ha realizado para justificar la suficiencia de agua que se dispone como para cubrir la cantidad solicitada para la referida instalación de engorde de pollos. No obstante, el ayuntamiento debe contar con la correspondiente concesión del organismo de cuenca hidrográfica.  
B) Del desarrollo de esta actividad de explotación intensiva de engorde de pollos la principal incidencia negativa deriva de la producción de residuos. En concreto la gallinaza, que resulta una cantidad de 600.000 kg/año de heces de los pollos más la cama o yacija utilizada (serrín o cascara de arroz) para absorber la humedad en la zona de cría durante el ciclo productivo de las dos naves proyectadas.  
Otros residuos generados son animales muertos, residuos peligrosos, no peligrosos, aguas residuales sanitarias y de limpieza.  
- Los animales muertos, serán almacenados en un contenedor estanco homologado de polietileno de 1.000 litros situado cerca de la puerta de acceso a la explotación, y la retirada de los cadáveres por la asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino de Castellón, según compromiso de inscripción presentado con dicha asociación.  
- Con los residuos peligrosos generados: los restos de tratamiento veterinario con código LER 15 01 10 (36 kg) y 18 02 02 (14 kg), material usado y medicamentos de uso zoosanitario, se dispondrá de dos contenedores para su almacenamiento; y, los residuos de código 18 02 05 (23 kg) restos y envases vacíos de productos de limpieza y desinfección que también serán almacenados en contenedor, serán retirados para su gestión por gestor contratado ACRIPORTE (AR-GRP/45). Los tubos LED y bombillas serán retirados por el instalador electricista en el momento de su sustitución.  
- Los residuos no peligrosos como envases de plástico y de cartón (15 01 01 y 15 01 02) serán llevados al ecoparque más próximo, guardando el documento acreditativo del residuo allí depositado.  
Según el estudio de impacto ambiental, los elementos que se verán afectados negativamente por la actividad corresponden a la calidad del aire, olores, fauna, hidrología, vegetación y paisaje, y de forma positiva el medio socioeconómico.  
- El impacto sobre la calidad del aire.  
Es debido a las emisiones a la atmósfera de los gases, sobre todo, como el amoniaco, metano y oxido nitroso que se generan con la gallinaza (heces y yacija) al ir degradándose en el interior de las naves donde se encuentran los pollos durante su ciclo de engorde. También se evacuan estos gases a la atmósfera durante el almacenamiento de esa gallinaza en el exterior si no fueran retirados por empresa gestora, como se va a proceder durante el funcionamiento de esta explotación avícola.  
Otros contaminantes emitidos a la atmósfera son: Las partículas de polvo procedentes de la yacija (serrín o cascarilla de arroz) y de la distribución del pienso en los comederos; y las emisiones de dióxido de carbono, debido a la respiración de los animales dentro de las naves y el resultante de la combustión del propano usado en la calefacción.  
Concentración de los principales contaminantes a la atmósfera que se producirán en esta explotación de engorde avícola para 60.000 plazas/ciclo, que se calculan de acuerdo a lo indicado en la guía de MTD del sector de la avícola de carne del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación (2006):  
  
Amoniaco (NH3) 22.464 kg/año.  
Óxido nitroso (N2O) 572 kg.  
Metano (CH4) 5.959 kg/año.  
- Impacto por olores.  
El olor es el impacto más directamente perceptible de todos los que se producen en la explotación ganadera, y es la principal fuente de molestias a las poblaciones cercanas.  
De las sustancias o elementos químicos presentes en la gallinaza que dan lugar a malos olores caben destacar el amoniaco, el ácido sulhídrico y los componentes volátiles, que resultan de procesos fermentativos anaeróbicos.  
La detección del olor es un proceso complejo que depende de numerosos factores, destacando el factor humano, las condiciones ambientales, la distancia entre la fuente emisora y el receptor, la cantidad de olor emitido, (...) En la actualidad, se determina la concentración de olor mediante «olfatometría dinámica» que se basa en la participación de jurado de expertos.  
En la explotación avícola se distinguen las fuentes fijas o fuentes emisores de olor como es el interior de las naves donde se crían los pollos, el estercolero donde se almacena la gallinaza (excrementos más la yacija o cama), hay que añadir los depósitos de cadáveres. Otras fuentes serían temporales como las emisiones olorosas que se generan en el esparcimiento de la gallinaza en el campo como estiercol.  
Los gases tóxicos y/o contaminantes que puedan darse en el interior de las naves de engorde y que podrían dar asfixias en los animales, es un riesgo que queda eliminado al disponer dichas naves de una ventilación forzada dinámica por medio de ventiladores helicoidales de baja velocidad, un sistema de ventilación tipo túnel y las ventanas-trampillas abatibles.  
En cada nave se instala un sistema informático de control climático que regulará el funcionamiento del sistema de ventilación-refrigeración; controlará las concentraciones de amoniaco y dióxido de carbono para que no sobrepasen los valores indicados en el Real decreto 692/2010 que aprueba las normas mínimas para la protección de pollos destinados a producción de carne.  
Por el tamaño y la ubicación de la explotación, alejada del núcleo de población más cercano (a 2,5 km) permite afirmar que las molestias por olores serán nulas.  
Se considera el impacto producido de moderado, pues al situarse la explotación al NE del casco urbano de Rossell (a 3,10 km) y del barrio de Les Cases del Riu (a 2,54 km), por lo que los vientos dominantes (Cierzo) empujarán los olores al este y la Tramontana al sur, alejándolos del casco urbano de la población.  
En la ampliación al estudio de impacto ambiental se establece no aplicar la gallinaza a los campos agrícolas propios o de particulares del entorno, y sí el entregar la gallinaza a gestor autorizado SANDACH para su uso como estiércol en finca agrícola en la región de Murcia.  
- Impacto por el ruido.  
En el anexo-4 del proyecto técnico, se presenta un estudio acustico de la actividad con el cálculo de los espesores de aislamiento recomendados por el código técnico de la edificación (CTE). Respecto a los límites de ruido transmitidos al exterior se cumplirá lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de protección contra la contaminación acústica.  
- Impacto sobre la hidrología.  
La contaminación de las aguas, superficiales o subterráneas, por la gallinaza puede darse por escorrentía de las sustancias minerales de dicha gallinaza arrastrándola a otro lugar, por lixiviación y por vertido directo de forma accidental a cauces o cursos de agua.  
En la cartografía temática de esta conselleria consultada, los terrenos donde se proyecta la instalación de explotación avícola de engorde de pollos y alrededores, presentan riesgos de vulnerabilidad de acuíferos media y de accesibilidad de acuíferos alta, y según el PATRICOVA posee nivel de peligrosidad por inundación debido a la geomorfología de la zona: vaguadas y barrancos de fondo plano; esta peligrosidad afecta a la parcela 96 por su extremo SO que es atravesada por una vaguada o inicio de barranco de dirección oeste a sureste siguiendo la pendiente. Esta afección alcanzaría unos metros de forma lateral a la nave B, proyectada en la parcela 96, que sería fácilmente subsanable desplazando unos metros la construcción de la nave.  
En el EIA se establece que el impacto a las aguas subterráneas sería importante si las deyecciones de los pollos se filtraran en el subsuelo.  
El agua de baldeo de las instalaciones (235 m³) y el de aseos y vestuarios (18 m³), por su reducido volumen no afectará al sistema hidrológico del entorno de la zona de actuación.  
Las filtraciones al subsuelo por la explotación no se producirán dado que se tendrá:  
- La cama con viruta de madera o cascarilla de arroz, a razón de 7 kg por m², que absorberá las deyecciones líquidas de los pollos y el posible agua de bebida que se derrame fuera de las cazoletas.  
- El pavimento, en todo el perímetro con animales, consiste en una solera de hormigón armado e hidrofugado con 10 cm de espesor y en los cerramientos laterales se ejecutará un murete de hormigón armado también hidrofugado, de 50 cm de altura y 25 cm de espesor. Este murete tendrá la función de impermeabilizar las filtraciones laterales de la gallinaza y la protección de los cerramientos de las naves en la retirada de la gallinaza.  
- Las aguas de limpieza por baldeo de alta presión durante el vacío sanitario en ambas naves, y realizado después de hacer un barrido de los restos de gallinaza, quedan sobre la solera secándose por lo que no generan lixiviados.  
Las aguas sanitarias de aseos y vestuarios son canalizadas hasta una pequeña instalación para su tratamiento, ubicada junto a la sala de control-C, y sus lodos generados serán retirados por la empresa de limpieza autorizada.  
En las aguas superficiales, se establece en el EIA que el impacto que pueda producirse debido a la gallinaza de forma accidental en cauce público será nulo ya que no se permitirán vertidos, estando prohibido su vertido. El barranco o curso de agua más próximo a la zona de estudio es el Barranc del Ullastre a 150 m al norte que únicamente lleva agua en épocas torrenciales, mientras que el cauce del río Senia se encuentra a 1 km en esa misma dirección.  
- Impacto sobre la fauna.  
Se considera este impacto en el EIA moderado y temporal durante la fase de construcción. Durante el funcionamiento será temporal y severo ante el riesgo de propagar enfermedades contagiosas y epidemias de los pollos a los animales silvestres, si estos últimos consiguieran comerse algún pollo, este impacto requiere aplicación de medidas correctoras.  
  
- Impacto sobre la vegetación.  
La explotación avícola ocupará terrenos de cultivos, en la plana del Ullastre dedicada al uso agrícola. Entre los cultivos, puede encontrarse pequeñas superficies con vegetación forestal conservada, como hay en la parcela que colinda por el noroeste con la parcela 22, donde estará el camino de acceso a la granja, aunque no resultará afectada.  
Dada las distancias mantenidas desde la granja a la ZEPA ES0000465 «Alt Maestrat, la Tinença de Benifassá, Turmell i Vallivana» es de unos 122 m al norte, y más alejada (unos 1.400 m) el LIC ES5233001 «La Tinença de Benifassá, Turmell i Vallivana» y que la zona forestal comienza al otro lado del barranco del Ullastre, se determina en el EIA este impacto nulo.  
No obstante, como se ha indicado anteriormente, los cultivos de parte de la parcela 22 se encuentran incluidos en la ZEPA.  
- Impacto sobre el paisaje.  
La afección de la edificación sobre el paisaje, según el EIA, es considerada mínima y compatible con el entorno aunque se proyecta ocupar una gran superficie; la altura de la construcción sobre el terreno de 2,75 m en cornisa y 4,75 m en cumbrera es reducida y no crea grandes distorsiones en el entorno visual circundante.  
Se realizará junto al vallado perimetral la plantación de setos y olivos que con el tiempo la cromatizarán con el entorno. Se tomarán medidas, acordes con las normas subsidiarias de planeamiento de Rossell, en el acabo del color de las cubiertas (granate) y del exterior de los cerramientos laterales (beige) de las construcciones que minimizen el efecto visual respecto al terreno circundante, dominado por cultivo de olivar y también cereal en secano.  
Respecto a la pantalla vegetal que se realice para ocultar las instalaciones más visuales de la explotación como son los silos y las naves, los ejemplares arbóreos que se implanten serán los del entorno: autóctonos y/o los del cultivo.  
- Impacto sobre el patrimonio cultural y arqueológico.  
En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, en el EIA se adjunta el escrito de 10 de julio de 2015 que acompaña al «proyecto de prospección arqueológica de las parcelas 96-225 del polígono 3 del término municipal de Rossell (Castelló), para su revisión, informe y autorización», dirigido a los servicios territoriales de Castellón de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, y presentado en la Diputación Provincial de Castellón (OFISAM-ONDA) el 13 de julio de 2015.  
- Impacto sobre el medio socioeconómico.  
Este impacto en el EIA se considera positivo en el municipio, ante el gran desplazamiento hacia actividades industriales con abandono de las tareas agrícolas que se ha dado en el interior de la provincia de Castellón. Con esta explotación ganadera proyectada, además de generarse un puesto de trabajo, se contribuirá a mantener la economía local del municipio.  
C) Las medidas correctoras y preventivas para minimizar los efectos negativos detectados.  
- En el diseño del proyecto se ha tenido en cuenta las medidas correctoras de la normativa vigente de epizootias, tales como:  
El vallado sanitario de las naves, silos (perímetro de 392 m), y el vallado del estercolero ubicado separado de las instalaciones de la explotación;  
Instalación mallas electrosoldadas en los huecos de las 96 trampillas de ventilación y los 14 huecos de ubicación de los extractores;  
En las puertas de acceso habrá pediluvios de 7 cm para el calzado y para las ruedas de vehículos un vado sanitario dotado con lanza de agua a presión, a continuación de la puerta de entrada a la explotación, junto al acceso NE de la parcela 96 desde la parcela 22;  
Los animales muertos se recogerán en depósito estaco hasta su retirada por la «asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino de Castellón»;  
Se tiene contrato con la empresa ACRIPORTE para la retirada y gestión de los residuos de tratamientos zoosanitarios, envases y medicamentos;  
- La gallinaza producida tras cada ciclo de engorde será retirada por gestor autorizado SANDACH con destino a empresa agrícola en la región de Murcia para ser usado como abono orgánico. Al ser recogida al final de cada ciclo, el promotor decide no construir el estercolero pues indica que no lo necesita para almacenar la gallinaza. Sin embargo, se considera necesaria la ejecución del estercolero tal y como se indica en los condicionantes de la presente resolución.  
- Para minimizar el impacto a las aguas subterráneas, se establece en el EIA que se tendrá especial atención en la ejecución del pavimento del interior de las dos naves con un murete perimetral de 50 cm de alto, ambos de hormigón armado e impermeabilizado en la planta de fabricación del hormigón, garantizando que no se darán filtraciones al suelo.  
En el EIA se describe el estercolero de la explotación que estará ejecutado también con hormigón armado e impermeabilizado, incluso las paredes laterales de un metro de altura exceptuando la orientada al sur por donde se accederá a descargar o cargar gallinaza, y se dotará de zona con rejilla para recogida de lixiviados.  
- Las aguas sanitarías de aseos y vestuarios se canalizan a una pequeña instalación para su tratamiento dentro de la parcela de explotación, los lodos generados serán retirados por la empresa de limpieza autorizada.  
- Durante el vacio sanitario, tras cada ciclo de engorde, se realizará la limpieza y desinfección de las instalaciones. La gallinaza es retirada por gestor SANDACH, se barren los restos de gallinaza dentro de las dos naves y por último la desinfección mediante equipo de lavado de alta presión (baldeo) dejando que se evaporen.  
- Con el fin de evitar contaminaciones en cumplimiento de la ley de aguas, se considera medioambientalmente más adecuado el conducir dichas aguas de «baldeo», mediante canalización, a una poceta impermeable donde allí se deje evaporar el agua (o ser retiradas por empresa gestora), y en el fondo de dicha poceta queden todos los restos y partículas sólidas aún procedentes de la gallinaza.  
El acúmulo de esos restos en la poceta/s serán llevados al estercolero de la explotación avícola y añadidos a la gallinaza en el momento de la recogida por la empresa gestora. Por consiguiente, el estercolero, necesario en la explotación y en cumplimiento de la ley de ganadería, se construirá: con hormigón armado e impermeabilizado tanto el suelo como las paredes, dotado de recogida de lixiviados en la cara sur y protegido de las lluvias con una cubierta.  
- Los animales muertos, serán almacenados en un contenedor estanco homologado de polietileno de 1.000 litros situado cerca de la puerta de acceso a la explotación, y retirados por la asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino de Castellón.  
- Los tubos LED y bombillas gastadas serán retirados por el instalador electricista en el momento de su sustitución.  
- Los residuos no peligrosos como envases de plástico y de cartón (15 01 01 y 15 01 02) serán llevados al ecoparque más próximo, guardando el documento acreditativo del residuo allí depositado.  
- Se prevé en el EIA, la plantación una barrera vegetal perimetral junto al vallado de setos y olivos que con el tiempo cromatizarán con el entorno, minimizando su visibilidad e integración en el paisaje.  
- El vallado perimetral evitará el contacto y el posible riesgo de contagio de enfermedades entre los animales de la granja y la fauna exterior.  
- En el trazado del camino de acceso a la explotación por la parcela 22, respetará los bancales que actúan conservando el suelo agrario en toda la parcela y se eliminarán únicamente aquellos pies de olivos imprescindibles.  
D) Programa de vigilancia ambiental.  
El objetivo de la vigilancia ambiental es detectar desviaciones negativas sobre las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental. El responsable del control ambiental será el propietario de la explotación.  
Aunque en el EIA se concreta en un control periódico trimestral en vigilar la correcta impermeabilización de la zona de almacenamiento del estiércol; no abarcando la totalidad de control de las medidas correctoras previstas a las incidencias negativas identificas.  
El programa de vigilancia ambiental se aplicará diferenciando los controles que se realicen durante la fase de construcción y durante la fase de funcionamiento de la actividad avícola.  
- En la fase de construcción, se recogerán los diferentes tipos de residuos generados para dar su gestión correcta de acuerdo a su naturaleza, los asimilables a urbanos se llevarán a vertedero, los de tipo peligroso como aceites y grasas de maquinaria (producidos de forma accidental, [...]) a gestor autorizado. Se extremará la vigilancia en todas las tareas que se realicen para no afectar los terrenos con vegetación forestal y cauces próximos. Finalizada esta fase se recogeran en un informe los resultados de los controles llevados a cabo, sobre la ejecución del proyecto y las medidas proyectadas, así como las incidencias ocurridas, y conclusiones.  
- Durante la fase de funcionamiento, ya se tendrán establecidos en libreta de campo los controles de los elementos ambientales con riesgo de contaminación por la actividad (aguas superficiales, subterráneas, cauces, vegetación forestal próxima, [...]) anotando su metodología y periodicidad para cada tipo de control, sobre todo al final de cada ciclo de producción, como: la impermeabilidad de las zonas de cría de pollos, pavimentos de las salas adosadas a las naves, del estercolero, recogida de lixiviados y pocetas de recogida de aguas de baldeo. También se anotarán todas las incidencias en el libro de registro, y de forma anual se elaborará el informe de resultados y conclusiones de la vigilancia ambiental efectuada a la explotación.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, anexo 1.a y anexo I.1.h del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se propone resolver:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «explotación avícola de engorde de 60.000 pollos o broilers» en las parcelas 225-96 y 22, del polígono 3, en la partida Planes del Ullastre del término municipal de Rossell (Castellón), cuyo promotor es Ivan Agramunt Sorli, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, ampliación al EIA y los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Con anterioridad a la autorización sustantiva del proyecto y del otorgamiento de la licencia de obras se obtendrá el Informe favorable del órgano competente en materia del patrimonio cultural valenciano.  
2. La presente explotación avícola, aunque entregue la gallinaza generada a final de cada ciclo productivo a gestor autorizado SANDACH, tendrá instalado el estercolero previsto en el proyecto, y en cumplimiento de la ley de ganadería, construido de hormigón armado e impermeabilizado tanto la solera como las tres paredes de un 1 metro de altura, y la cara orientada al sur por donde se accede al interior del estercolero tendrá a todo su largo recogida de lixiviados con una rejilla, y protegido de las lluvias con una cubierta todo el estercolero.  
3. La construcción de la nave B en la parcela 96 será desplazada unos metros, de forma tal que quede fuera de los terrenos determinados en el PATRICOVA con nivel de peligrosidad por inundación debido a la geomorfología de la zona.  
4. Se excluirá de cualquier actuación no prevista en la documentación presentada en la parcela 22, incluida en la ZEPA ES0000465 «Alt Maestrat, la Tinença de Benifassá, Turmell i Vallivana», debiendo adaptar en la línea eléctrica las prescripciones establecidas en el Decreto 1432/2008, de 29 de agosto, sobre prevención y electrocución de avifauna.  
5. En el trazado del camino de acceso a la explotación por la parcela 22, respetará los bancales que actúan conservando el suelo agrario en toda la parcela y se eliminarán únicamente aquellos pies de olivos imprescindibles.  
6. Respecto a la pantalla vegetal que se realice para ocultar las instalaciones con mayor incidencia visual de la explotación como son los silos y las naves, los ejemplares arbóreos que se implanten serán los del entorno: autóctonos y/o los del cultivo. Se trasplantarán aquellos olivos de cierta envergadura, dentro de las mismas parcelas, que por las obras tengan que eliminarse.  
7. En ningún momento podrán verterse al exterior: las aguas de limpieza procedentes de las naves, los lixiviados del estercolero, crear zonas de acumulación de residuos o zonas donde se acumulen sustancias que puedan contaminar las aguas superficiales o subterráneas.  
Por ello, como medida correctora a las aguas de limpieza por baldear las naves serán canalizadas a poceta impermeable donde se evapore el agua -o sean recogidas por empresa gestora autorizada-, y, todos los restos y partículas sólidas que queden en el fondo de dicha poceta (aún procedentes de la gallinaza) se llevarán al estercolero.  
8. Se llevará a cabo la vigilancia ambiental contemplada en el apartado anterior D) Programa vigilancia ambiental. Los resultados de la vigilancia ambiental serán remitidos con periodicidad anual, a esta conselleria.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 2 de junio de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 4 de julio de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML