Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9436, del 27-09-2022 (2022/8381)

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig captació d'aigües subterrànies, en parcel·la 200 del polígon 28, partida «Roturas» del terme municipal de Tuéjar (València). Expedient: (1618885) 85/2020/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9436

Data del DOGV
:   27-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8381

CVE


Data del document
:   12-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig captació d'aigües subterrànies, en parcel·la 200 del polígon 28, partida «Roturas» del terme municipal de Tuéjar (València). Expedient: (1618885) 85/2020/AIA.  
 [2022/8381]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1618885) 85/2020-AIA.  
Títol: Sondeig captació d'aigües subterrànies.  
Titulars: José Luis Moreno Varea i María José Giménez Illueca.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (València).  
Exp. ASOSUB/2020/56.  
Localització: parcel·la 200 del polígon 28, partida «Roturas» del terme municipal de Tuéjar (València).  
  
Descripció del projecte  
Els promotors són propietaris de les parcel·les 195, 196, 200, 203, 207, 208, 212, 214, 215, 216, 217, 222, 223, 224 i 752 del polígon 28 del terme municipal de Tuéjar (València). Aquestes parcel·les, actualment cultivades amb arbres vells i improductius, són parcel·les agrícoles confrontants entre si. Els promotors pretenen posar en valor aquestes terres i conformar una explotació agrícola de magraners en regadiu amb un marc de plantació de 5 x 4 metres, dissenyat seguint les corbes de nivell, per a la qual cosa han realitzat els moviments de terra necessaris per a donar-los continuïtat i disminuir el pendent de la parcel·la a un 10 %, i donar lloc a una única finca.  
La finalitat del projecte és atendre les necessitats hídriques de l'explotació agrícola d'aquestes parcel·les, que suposen una superfície total cultivada de 66.760 m², realitzant per a això un sondeig de captació d'aigües subterrànies en la parcel·la 200 del polígon 28, situada en la partida «Roturas» del terme municipal de Tuéjar. Per a això, el promotor ha sol·licitat autorització que li permeta investigar aigües subterrànies mitjançant la construcció en la seua parcel·la d'un sondeig d'uns 150 m de profunditat que, en cas de ser positiu, li permeta obtindre un cabal suficient per a regar l'explotació. El promotor indica que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té en tràmit l'expedient 2016CP0226, per a un cabal màxim instantani de 7,78 l/s, i un cabal mitjà equivalent en el mes de màxim consum de 7,05 l/s.  
Per a justificar les necessitats de reg, el projectista ha calculat les necessitats hídriques a partir del mòdul de càlcul de les necessitats de reg disponible en el web de l'IVIA, emprant per a això les dades climàtiques proporcionades per l'estació meteorològica de Chulilla, per ser la més pròxima entre aquelles integrades en la xarxa SIAR. D'aquests càlculs es desprén que, ateses les dades climàtiques de l'any 2016, es requereix un volum anual de 29.473,51 m³, i que les màximes necessitats d'aigua es donen el mes de juliol, i es requereixen 6.295,30 m³ per a cobrir les necessitats hídriques de les 6,67 ha cultivades. Això és, es requeriran 203.074,23 l/dia per a cobrir les necessitats hídriques del cultiu. No obstant això, segons indica el projectista, són previsibles anualitats amb unes condicions climàtiques més adverses per al cultiu del magraner, per la qual cosa es va sol·licitar la concessió d'aigües subterrànies per a reg fins a aconseguir la limitació imposada pel Reial decret 1/2016, de 8 de gener, per a la dotació neta del cultiu del magraner (fruiter de fruit carnós no cítric) per a la zona agrària dels Serrans (0901702), concretament un volum anual de 29.474,54 m³. Si bé l'informe emés per l'oficina de planificació hidrològica en data 29.01.2018 estableix una limitació de 28.382,85 m³, indica que no suposaria un problema, ja que el magraner és un cultiu tolerant a la sequera i el reg deficitari tant continu com controlat pot emprar-se com eina en cas d'escassetat de recursos hídrics. Així mateix, s'opta segons projecte, per la implantació d'un sistema de reg localitzat que permeta la màxima eficiència del recurs.  
Atesa la classificació de les unitats hidrogeològiques, la captació es troba dins de la delimitació de la unitat hidrogeològica 08.15-Alpuente, pertanyent a la subconca hidrogràfica núm. 153, situada en la massa d'aigua subterrània denominada els Serrans, amb codi 080.132, del Pla hidrològic de la conca hidrogràfica del Xúquer. Segons indica el projectista, es considera que la demanda d'aigua no repercutirà de manera negativa als requeriments hídrics de la zona, al nivell piezomètric de l'aqüífer o al seu estat quantitatiu i qualitatiu, en tant que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer considera que la massa d'aigües subterrània en la qual se situa la captació es troba en bon estat quantitatiu, i que la concessió és compatible amb el Pla Hidrològic del Xúquer, aprovat pel Reial decret 1/2016, de 8 de gener, sent el volum sol·licitat d'acord amb els criteris sobre dotacions i eficiències per a reg segons el pla.  
  
D'acord amb el que s'estableix en l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 29 de gener de 2018, l'estat quantitatiu d'aquesta massa d'aigua subterrània és bo.  
Els materials existents en l'àrea d'estudi són d'edats molt variades. L'àrea està coberta per sediments paleozoics (un xicotet aflorament en el nucli anticlinal principal), triàsics en fàcies germànica (Keuper, Muschelkaki i Buntsandstein), i juràssics i cretàcics, tots dos carbonatats i amb els dos episodis detrítics del Weald i d'Utrillas. El Terciari i Quaternari estan escassament representats. La disposició estructural del Mesozoic, que està afectat per innombrables falles, no afavoreix el seu estudi, resultant molt difícil alçar columnes estratigràfiques completes. La captació se situa sobre un substrat geològic del Keuper, del període Triàsic.  
El punt on es pretén realitzar el sondeig queda emplaçat en terrenys corresponents al Barremià (Cretàcic Inferior), format per argiles amb una potència aproximada de 50 metres. Entre els 50 i 100 metres han d'aparéixer argiles i margues del Keuper (Triàsic Superior). Per davall de tots ells han d'aparéixer les calcàries del Muschelkalk (Triàsic Mitjà), que són els materials susceptibles d'albergar aigua i fins als quals es pretén arribar.  
A causa de les característiques de les formacions que es preveu travessar i als diàmetres a aconseguir, resulta aconsellable que el sondeig es realitze pel sistema de ?rotopercussió?, aconseguint una profunditat d'uns 150 m, sempre que la litologia dels terrenys travessats siga favorable, i es procurarà realitzar en una sola columna amb un diàmetre de perforació d'uns 254 mm perquè puga allotjar la intubació mitjançant una canonada de 200 mm de diàmetre i 4,5 mm de grossària. El ranurat de la canonada s'efectuarà directament sobre ella, la seua forma serà paral·lela a la longitud de la canonada i a les cotes indicades en el projecte. En l'espai anular comprés entre la perforació i la intubació definitiva es realitzarà una cementació amb lletada de ciment, fins a la profunditat a la qual es col·loque la canonada d'embocadura, que es preveu de 2 metres de profunditat.  
S'instal·larà un grup de bombament dimensionat per a oferir un cabal de 28,8 m³/h a una altura de 118 m. Es tracta d'una bomba solar de profunditat de 6», que es preveu instal·lar a 130 m de profunditat, amb una potència de 12,8 kW (17,5 CV), trifàsica, a 400 V, que funciona directament amb plaques solars, a major o menor intensitat de potència segons la radiació solar que reben els panells solars, en un interval de 5 a 8 hores al dia, depenent de l'estació de l'any.  
Els terrenys on se situa el sondeig estan situats dins dels límits de l'explotació agrària de magraners, propietat dels titulars Sr. José Luis Moreno Varea i Sra. María José Giménez Illueca. L'accés al sondeig s'efectua per camins ja existents i degudament condicionats, per la qual cosa no es requereixen obres addicionals sobre aquest tema.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit signat en data 10.09.20 pel cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València (referència expedient ASOSUB/2020/56), va tindre entrada en aquest òrgan ambiental el document ambiental i el seu corresponent projecte, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada, segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, amb data 16 de febrer de 2021, aquest òrgan ambiental va sol·licitar informe/proposta al Servei Territorial de Medi Ambient de València, no havent rebut resposta fins hui.  
Amb data 25 de febrer de 2022, aquest òrgan ambiental va remetre consulta sobre afeccions a Xarxa Natura 2000 a la Subdirecció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de València, perquè emeta informe en matèria de gestió de la Xarxa Natura 2000.  
L'informe de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de data 31 de març de 2022, resol que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa segons el que s'estableix en el Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta prou elements de judici per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
  
Característiques del projecte  
a) La superfície afectada per les obres és d'aproximadament 300 m² i serà parcialment ocupada per l'equip de perforació, per la maquinària i accessoris i per la bassa per al depòsit de detritus.  
Una vegada acabat el pou es condicionarà la bassa de llots mitjançant l'extracció de detritus i el seu transport a abocador autoritzat d'inerts, i farcit amb el propi material de l'excavació. L'entorn del pou serà barrat amb malla de simple torsió i pals metàl·lics galvanitzats, ancorats al sòl mitjançant sabata de formigó.  
En finalitzar els treballs, es retiraran tots els equips i materials utilitzats durant l'obra, es tancarà al capdavant de sondeig amb una brida caragolada o capçal amb vàlvula i manòmetre i, finalment, es construirà una solera de formigó amb pendent cap a l'exterior, així com una xicoteta caseta de protecció.  
En el cas que el resultat del sondeig fora negatiu, abans del seu abandó definitiu, s'emplenaria amb els mateixos materials extrets durant la perforació, i el punt quedaria totalment integrat en la superfície de labor.  
b) El termini d'execució previst per a la realització de les obres serà d'1 setmana a partir de la data de recepció de les autoritzacions necessàries, atorgades pels organismes competents, incloent-hi el muntatge i desmuntatge dels equips.  
c) Els residus que es generaran durant les obres provenen principalment de la perforació del sondeig, d'uns 150 m de profunditat, consistents en roca triturada, que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. En la documentació aportada no es fa constar el volum de residu que s'extraurà, però es tracta en tot cas d'un residu inert, per la qual cosa s'aniran depositant en la bassa per a depòsit de detritus, i una vegada finalitzada la perforació, quedarà completament emplenada, tant pel propi detritus com pels terrenys inicialment extrets, que s'estendran sobre els depositats i s'anivellarà amb el terreny extret, deixant la superfície restaurada.  
d) Les obres a realitzar es troben en una parcel·la agrícola de fàcil accés, per la qual cosa per a executar l'obra no es requereix l'obertura de nous accessos ni moviments de terra ni desbrossaments. Es tracta d'una afecció breu, de baixa entitat i que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
e) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'organisme de conca (l'informe de la qual consta entre la documentació analitzada) i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
  
Ubicació del projecte  
a) La zona on se situa l'explotació agrícola està al nord-oest del nucli urbà de Tuéjar, a una distància aproximada de 2,9 km. L'accés a la parcel·la es realitza des de la carretera CV-35, una vegada superat el nucli urbà de Tuéjar, en direcció Ademús, i prenent un camí situat en el marge esquerre a l'altura del PK 75,800, que permet l'accés immediat a l'explotació. La perforació objecte d'estudi es localitza en la partida «Roturas», concretament en la parcel·la 200 del polígon 28, en una zona de cultiu de titularitat privada, propietat del Sr. José Luis Moreno Varea i de la Sra. María José Giménez Illueca. Segons la informació cadastral, aquesta parcel·la té una superfície de 6.176 m², l'ús principal de la qual és agrari (rústic), i les seues coordenades UTM són (ETRS89; Fus 30): X=665.201, Y=4.406.007, i se situen a una altitud de 682 msnm.  
  
b) La perforació se situa sobre una subparcel·la agrícola en un entorn eminentment agrícola, però enclavada en una superfície ocupada per terreny forestal. De fet, la parcel·la 200 del polígon 28 confronta amb sòl forestal segons el visor cartogràfic valencià, per la qual cosa la parcel·la és considerada com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Per això, s'haurà de complir el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants El sòl sobre el qual se situarà la perforació està classificat de no urbanitzable en el planejament vigent del terme municipal de Tuéjar.  
c) Tot el terme municipal de Tuéjar es troba inclòs en l'àmbit de l'espai ZEPA Alt Túria i Serra del Negret, espai protegit pertanyent a la Xarxa Natura 2000. Aquest espai té una norma de gestió aprovada mitjançant el Decret 116/2017, d'1 de setembre, i segons aquesta, la parcel·la afectada pel sondeig està classificada com a zona C.  
  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'1 setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, durant la perforació solament s'utilitzarà aigua de perforació i escumant biodegradable, per la qual cosa l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà, segons el projectista, un problema d'eliminació. El fet d'utilitzar una bomba que funciona mitjançant plaques solars redueix el risc de vessaments o pèrdues de combustibles que pogueren afectar l'entorn.  
c) De conformitat amb l'informe de valoració preliminar de repercussions, no s'estima que puga tindre efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
d) No es produeix cap mena d'afecció sobre vies pecuàries, estant a 850 metres al sud la més pròxima, el Corriol de Talayuelas (de 20 metres d'ample). Tampoc afecta cap muntanya d'utilitat pública, ni cap altre element ambiental, ni es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, ni sobre la fauna, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l'execució dels treballs a causa de l'ús de la maquinària. L'impacte sobre el paisatge serà temporal i de caràcter visual, a causa de la torre de la maquinària que alterarà mínimament el paisatge. Tampoc es preveu afecció a altres elements ambientals, ni històric culturals coneguts o catalogats. No s'ha detectat ni es preveu afecció a béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements del patrimoni cultural valencià.  
S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. Si fa el cas, es donarà compliment al que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Conclusió  
En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte d'Investigació d'aigües subterrànies situat en la parcel·la 200 del polígon 28, en la partida «Roturas», del terme municipal de Tuéjar (València), constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb annex II-grup 3.a).3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot quant antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el projecte presentat per a l'autorització d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies amb destinació a reg d'una finca de magraners al terme municipal de Tuéjar (València), promogut per José Luis Moreno Varea i María José Giménez Illueca, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació obrant en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes del present informe, en particular:  
  
1r) Donada la localització del sondeig, a molt poca distància de zona forestal, haurà de tindre's en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals, a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
2n) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, els promotors haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3r) El material extret del sondeig haurà de ser reutilitzat d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles que es van generar. També pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1.a.  
4t) Durant el temps que dure el possible assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que, mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia, resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, els promotors de l'obra hauran de reparar els desperfectes i, si fa el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
5é) Haurà de preveure's un seguiment adequat de les obres a fi d'anar completant la informació hidrogeològica de l'obra, i poder prendre sobre el terreny les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d'incidències o imprevistos.  
6é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
7é) En el cas que, per diferents motius, es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, o qualsevol altra causa), s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones. En la mateixa línia, una vegada finalitzada l'obra, s'adequarà mitjançant cobriment d'una caseta per a la seua protecció.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A) L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B) L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera fet l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C) L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels quals, si escau, escaiguen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si fa el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 12 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9436, del 27-09-2022 (2022/8381)

RESOLUCIÓN de 12 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo captación de aguas subterráneas, en parcela 200 del polígono 28, partida Roturas del término municipal de Tuéjar (València). Expediente: (1618885) 85/2020/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9436

Fecha DOGV
:   27-09-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8381

CVE


Fecha del documento
:   12-04-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo captación de aguas subterráneas, en parcela 200 del polígono 28, partida Roturas del término municipal de Tuéjar (València). Expediente: (1618885) 85/2020/AIA. [2022/8381]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (1618885) 85/2020-AIA.  
Título: Sondeo captación de aguas subterráneas.  
Titulares: José Luis Moreno Varea y María José Giménez Illueca.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas (València).  
Exp. ASOSUB/2020/56.  
Localización: parcela 200 del polígono 28, partida Roturas del término municipal de Tuéjar (València).  
  
Descripción del proyecto  
Los promotores son propietarios de las parcelas 195, 196, 200, 203, 207, 208, 212, 214, 215, 216, 217, 222, 223, 224 y 752 del polígono 28 del término municipal de Tuéjar (València). Dichas parcelas, actualmente cultivadas con árboles viejos e improductivos, son parcelas agrícolas colindantes entre sí. Los promotores pretenden poner en valor dichas tierras y conformar una explotación agrícola de granados en regadío con un marco de plantación de 5 x 4 metros, diseñado siguiendo las curvas de nivel, para lo que han realizado los movimientos de tierra necesarios para darles continuidad y disminuir la pendiente de la parcela a un 10 %, dando lugar a una única finca.  
La finalidad del proyecto es atender las necesidades hídricas de la explotación agrícola de dichas parcelas, que suponen una superficie total cultivada de 66.760 m², realizando para ello un sondeo de captación de aguas subterráneas en la parcela 200 del polígono 28, situada en la partida «Roturas» del término municipal de Tuéjar. Para ello, el promotor ha solicitado autorización que le permita investigar aguas subterráneas mediante la construcción en su parcela de un sondeo de unos 150 m de profundidad que, en caso de ser positivo, le permita obtener un caudal suficiente para regar la explotación. El promotor indica que la Confederación Hidrográfica del Júcar tiene en trámite el expediente 2016CP0226, para un caudal máximo instantáneo de 7,78 l/s y un caudal medio equivalente en el mes de máximo consumo de 7,05 l/s.  
Para justificar las necesidades de riego, el proyectista ha calculado las necesidades hídricas a partir del módulo de cálculo de las necesidades de riego disponible en la web del IVIA, empleando para ello los datos climáticos proporcionados por la estación meteorológica de Chulilla, por ser la más próxima entre aquellas integradas en la red SIAR. De dichos cálculos se desprende que, atendiendo a los datos climáticos del año 2016, se requiere un volumen anual de 29.473,51 m³, y que las máximas necesidades de agua se dan en el mes de julio, requiriéndose de 6.295,30 m³ para cubrir las necesidades hídricas de las 6,67 ha cultivadas. Esto es, se requerirán 203.074,23 l/día para cubrir las necesidades hídricas del cultivo. No obstante, según indica el proyectista, son previsibles anualidades con unas condiciones climáticas más adversas para el cultivo del granado, por lo que se solicitó la concesión de aguas subterráneas para riego hasta alcanzar la limitación impuesta por el Real decreto 1/2016, de 8 de enero, para la dotación neta del cultivo del granado (frutal de fruto carnoso no cítrico) para la zona agraria de la Serranía (0901702), concretamente un volumen anual de 29.474,54 m³. Si bien el informe emitido por la oficina de planificación hidrológica en fecha 29.01.2018 establece una limitación de 28.382,85 m³, indica que no supondría un problema ya que el granado es un cultivo tolerante a la sequía y el riego deficitario tanto continuo como controlado puede emplearse como herramienta en caso de escasez de recursos hídricos. Asimismo, se opta según proyecto, por la implantación de un sistema de riego localizado que permita la máxima eficiencia del recurso.  
Atendiendo a la clasificación de las unidades hidrogeológicas, la captación se encuentra dentro de la delimitación de la unidad hidrogeológica 08.15-Alpuente, perteneciendo a la subcuenca hidrográfica núm. 153, ubicada en la masa de agua subterránea denominada «Las Serranías» con código 080.132, del Plan hidrológico de la cuenca hidrográfica del Júcar. Según indica el proyectista, se considera que la demanda de agua no repercutirá de forma negativa a los requerimientos hídricos de la zona, al nivel piezométrico del acuífero o a su estado cuantitativo y cualitativo, en tanto que la Confederación Hidrográfica del Júcar considera que la masa de aguas subterránea en la que se ubica la captación se encuentra en buen estado cuantitativo, y que la concesión es compatible con el Plan hidrológico del Júcar, aprobado por el Real decreto 1/2016, de 8 de enero, siendo el volumen solicitado acorde con los criterios sobre dotaciones y eficiencias para riego según el plan.  
De acuerdo con lo establecido en el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar en fecha 29 de enero de 2018, el estado cuantitativo de dicha masa de agua subterránea es bueno.  
Los materiales existentes en el área de estudio son de edades muy variadas. El área está cubierta por sedimentos paleozoicos (un pequeño afloramiento en el núcleo anticlinal principal), triásicos en facies germánica (Keuper, Muschelkaki y Buntsandstein), y jurásicos y cretácicos, ambos carbonatados y con los dos episodios detríticos del Weald y de Utrillas. El Terciario y Cuaternario están escasamente representados. La disposición estructural del Mesozoico, que está afectado por innumerables fallas, no favorece su estudio, resultando muy difícil levantar columnas estratigráficas completas. La captación se ubica sobre un sustrato geológico del Keuper, del período Triásico.  
El punto donde se pretende realizar el sondeo queda emplazado en terrenos correspondientes al Barremiense (Cretácico Inferior), formado por arcillas con una potencia aproximada de 50 metros. Entre los 50 y 100 metros deben aparecer arcillas y margas del Keuper (Triásico Superior). Por debajo de todos ellos deben aparecer las calizas del Muschelkalk (Triásico Medio), que son los materiales susceptibles de albergar agua y hasta los que se pretende llegar.  
Debido a las características de las formaciones que se prevé atravesar y a los diámetros a conseguir, resulta aconsejable que el sondeo se realice por el sistema de «rotopercusión», alcanzando una profundidad de unos 150 m, siempre que la litología de los terrenos atravesados sea favorable, y se procurará realizar en una sola columna con un diámetro de perforación de unos 254 mm para que pueda alojar la entubación mediante una tubería de 200 mm de diámetro y 4,5 mm de espesor. El ranurado de la tubería se efectuará directamente sobre ella, su forma será paralela a la longitud de la tubería y a las cotas indicadas en el proyecto. En el espacio anular comprendido entre la perforación y la entubación definitiva se realizará una cementación con lechada de cemento hasta la profundidad a la que se coloque la tubería de emboquille, que se prevé de 2 metros de profundidad.  
Se va a instalar un grupo de bombeo dimensionado para ofrecer un caudal de 28,8 m³/h a una altura de 118 m. Se trata de una bomba solar de profundidad de 6», que se prevé instalar a 130 m de profundidad, con una potencia de 12,8 kW (17,5 CV), trifásica, a 400 V, que funciona directamente con placas solares, a mayor o menor intensidad de potencia según la radiación solar que reciban los paneles solares, en un intervalo de 5 a 8 horas al día, dependiendo de la estación del año.  
Los terrenos donde se sitúa el sondeo están ubicados dentro de los límites de la explotación agraria de granados, propiedad de los titulares D. José Luis Moreno Varea y doña María José Giménez Illueca. El acceso al sondeo se efectúa por caminos ya existentes y debidamente acondicionados, por lo que no se requieren obras adicionales al respecto.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 10.09.20 por el jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia (referencia expediente ASOSUB/2020/56) tuvo entrada en este órgano ambiental el documento ambiental y su correspondiente proyecto, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada, según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, con fecha 16 de febrero de 2021, este órgano ambiental solicitó informe-propuesta al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, no habiendo recibido respuesta hasta la fecha.  
Con fecha 25 de febrero de 2022, este órgano ambiental remitió consulta sobre afecciones a Red Natura 2000 a la Subdirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental de Valencia para que emita informe en materia de gestión de la Red Natura 2000.  
El informe de valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000, de fecha 31 de marzo de 2022, resuelve que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, por lo que según lo establecido en el Decreto 60/2012, de 5 de abril, se considera que no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
  
Características del proyecto  
a) La superficie afectada por las obras es de aproximadamente 300 m² y será parcialmente ocupada por el equipo de perforación, por la maquinaria y accesorios y por la balsa para el depósito de detritos.  
Una vez terminado el pozo se acondicionará la balsa de lodos mediante la extracción de detritus y su transporte a vertedero autorizado de inertes y relleno con el propio material de la excavación. El entorno del pozo será vallado con malla de simple torsión y postes metálicos galvanizados, anclados al suelo mediante zapata de hormigón.  
Al finalizar los trabajos, se retirarán todos los equipos y materiales utilizados durante la obra, se cerrará en cabeza de sondeo con una brida atornillada o cabezal con válvula y manómetro y, finalmente, se construirá una solera de hormigón con pendiente hacia el exterior, así como una pequeña caseta de protección.  
En el supuesto de que el resultado del sondeo fuera negativo, antes de su abandono definitivo, se rellenaría con los mismos materiales extraídos durante la perforación, quedando el punto totalmente integrado en la superficie de labor.  
b) El plazo de ejecución previsto para la realización de las obras será de 1 semana a partir de la fecha de recepción de las autorizaciones necesarias, otorgadas por los organismos competentes, incluyendo el montaje y desmontaje de los equipos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de la perforación del sondeo, de unos 150 m de profundidad, consistentes en roca triturada, que se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo. En la documentación aportada no se hace constar el volumen de residuo que se va a extraer, pero se trata en todo caso de un residuo inerte, por lo que se irán depositando en la balsa para depósito de detritos, y una vez finalizada la perforación, quedará completamente rellenada, tanto por el propio detritus como por los terrenos inicialmente extraídos, que se extenderán sobre los depositados y se nivelará con el terreno extraído, dejando la superficie restaurada.  
d) Las obras a realizar se encuentran en una parcela agrícola de fácil acceso, por lo que para ejecutar la obra no se requiere la apertura de nuevos accesos ni movimientos de tierra ni desbroces. Se trata de una afección breve, de baja entidad y que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
e) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca (cuyo informe consta entre la documentación analizada) y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
  
Ubicación del proyecto  
a) La zona donde se ubica la explotación agrícola está al noroeste del casco urbano de Tuéjar, a una distancia aproximada de 2,9 km. El acceso a la parcela se realiza desde la carretera CV-35, una vez superado el casco urbano de Tuéjar, en dirección Ademuz, y tomando un camino situado en el margen izquierdo a la altura del PK 75,800, que permite el acceso inmediato a la explotación. La perforación objeto de estudio se localiza en la Partida «Roturas», concretamente en la parcela 200 del polígono 28, en una zona de cultivo de titularidad privada, propiedad de D. José Luis Moreno Varea y de doña María José Giménez Illueca. Según la información catastral, dicha parcela tiene una superficie de 6.176 m², cuyo uso principal es agrario (rústico) y sus coordenadas UTM son (ETRS89; Huso 30): X=665.201, Y=4.406.007, y se sitúan a una altitud de 682 msnm.  
b) La perforación se ubica sobre una subparcela agrícola en un entorno eminentemente agrícola, pero enclavada en una superficie ocupada por terreno forestal. De hecho, la parcela 200 del polígono 28 linda con suelo forestal según el visor cartográfico valenciano, por lo que la parcela está considerada como zona de influencia forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Por ello, se deberá cumplir lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones El suelo sobre el que se ubicará la perforación está clasificado como no urbanizable en el planeamiento vigente del término municipal de Tuéjar.  
c) Todo el término municipal de Tuéjar se encuentra incluido en el ámbito del espacio ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete, espacio protegido perteneciente a la Red Natura 2000. Este espacio cuanta con norma de gestión aprobada mediante el Decreto 116/2017, de 1 de septiembre, y según la misma, la parcela afectada por el sondeo está clasificada como zona C.  
  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de 1 semana y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, durante la perforación solamente se utilizará agua de perforación y espumante biodegradable, por lo que el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no va a constituir, según el proyectista, un problema de eliminación. El hecho de utilizar una bomba que funciona mediante placas solares reduce el riesgo de derrames o perdidas de combustibles que pudiesen afectar al entorno.  
c) De conformidad con el informe de valoración preliminar de repercusiones, no se estima que pueda tener efectos apreciables sobre la Red Natura 2000.  
d) No se produce ningún tipo de afección sobre vías pecuarias, estando a 850 metros al sur la más cercana, la Vereda de Talayuelas (de 20 metros de ancho). Tampoco afecta a monte de utilidad pública, ni a ningún otro elemento ambiental, ni se prevé un impacto significativo sobre la vegetación, ni sobre la fauna, salvo el que se pueda producir con carácter puntual y temporal durante la ejecución de los trabajos debido al uso de la maquinaria. El impacto sobre el paisaje será temporal y de carácter visual, a causa de la torre de la maquinaria que alterará mínimamente el paisaje. Tampoco se prevé afección a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. No se ha detectado ni se prevé afecciones a bienes culturales, restos arqueológicos ni otros elementos del patrimonio cultural valenciano.  
Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. En su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Conclusión  
En relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de Investigación de aguas subterráneas ubicado en la parcela 200 del polígono 28, en la partida «Roturas», del término municipal de Tuéjar (València)» constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con anexo II-grupo 3. a) 3º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que el proyecto presentado para la autorización de un sondeo de captación de aguas subterráneas con destino a riego de una finca de granados en el término municipal de Tuéjar (València), promovido por José Luis Moreno Varea y María José Giménez Illueca, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) Dada la localización del sondeo, a muy poca distancia de zona forestal, deberá tenerse en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
2ª) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, los promotores tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
3º) El material extraído del sondeo deberá ser reutilizado de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas que se generaron. También por el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción como se prevé en su artículo 3.1. a).  
4º) Durante el tiempo que dure el posible ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, los promotores de la obra deberán reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
5º) Deberá preverse un seguimiento adecuado de las obras a fin de ir completando la información hidrogeológica de la obra y poder tomar sobre el terreno las decisiones técnicas y de seguridad más adecuadas en caso de incidencias o imprevistos.  
6º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
7º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, o cualquier otra causa) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas. En la misma línea, una vez finalizada la obra, se adecuará mediante cubrimiento de una caseta para su protección.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 12 de abril de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML