Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5188, del 31-01-2006 (2006/1055)

DECRET 18/2006, de 27 de gener, del Consell de la Generalitat, de declaració del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2006/01/27/18/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5188

Data del DOGV
:   31-01-2006

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2006/1055

CVE


Data del document
:   27-01-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Bufali](javascript:void(0))
    * [Albaida](javascript:void(0))
    * [Beniatjar](javascript:void(0))
    * [Salem](javascript:void(0))
    * [Bèlgida](javascript:void(0))
    * [Otos](javascript:void(0))
    * [Palomar, el](javascript:void(0))
    * [Carrícola](javascript:void(0))
    * [Ráfol de Salem](javascript:void(0))
    * [Atzeneta d'Albaida](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 18/2006, de 27 de gener, del Consell de la Generalitat, de declaració del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell. [2006/1055]  
La Serra de Benicadell és un sistema ben definit en l'estructura i la delimitació geogràfica. De relleu robust i vigorós és la Serra que serveix de frontera natural entre les comarques de la Vall d'Albaida al nord i el Comtat al sud, i constitueix el límit provincial entre les províncies d'Alacant i València, s'alça sobre un paisatge aclarit, entre les dilatades valls d'Albaida i el Comtat.   
Es tracta d'una Serra la mola destacada i allargada de la qual dibuixa una bella silueta recognoscible a grans distàncies, delineada per una prolongada i elegant cresteria de calcària grisenca que corona la seua cima. La seua orientació de ponent a orient i els seus abruptes vessants determinen una clara diferenciació climàtica. El vessant nord es caracteritza per ser fred, humit, de belles pinedes, on els núvols queden subjectes a les seues parets, cosa que li dóna un bell ambient d'alta muntanya.   
La gran altitud que aconsegueix la Serra, amb els 1.104 metres del pic de Benicadell, retenen els vents freds i humits del nord, i produeixen una precipitació notablement superior en el vessant d'ombria. Este fet, unit a una menor insolació, comporta una major disponibilitat de recursos hídrics per a la vegetació.  
D'altra banda, el pas del temps ha produït una constant alteració i erosió de la roca calcària, sensible a l'anhídrid carbònic dissolt en l'aigua de la pluja, fenomen que es coneix com carstificació, i que ha donat lloc a infinitat de formes geològiques molt capritxoses, que configuren un espectacular sistema hidrogeològic que fa tan particular i agresta la Serra de Benicadell, amb nombrosos fenòmens de surgència que fan possible l'existència d'un gran nombre de fonts i brolladors.  
La Serra de Benicadell és, a més, un espai utilitzat des de temps prehistòrics com a hàbitat de grups humans, que van trobar en les seues coves i vessants un lloc de refugi i caça. Un dels jaciments més destacats dels primers assentaments humans en la zona és l'Abric i la Coveta del Mig, on poden trobar-se restes de sílex. Ja en l'època romana i àrab es van realitzar construccions per a la captació i la canalització d'aigües per al reg d'hortes i el proveïment de les poblacions. En l'edat Mitjana es van construir, en cingles de difícil accés, torres i castells, on destaca el castell de Carbonera .antic castell andalusí construït amb pedra calcària segons la tècnica de pedra engaltada-, el castell de Penya Cadiella i el castell de Carrícola .torre militar de planta poligonal-.  
Més recents, encara que d'elevat valor etnològic són les magnífiques neveres que es van excavar per a la conservació de la neu, entre les quals destaquen la nevera de Benicadell, de Dalt, de Baix, de la Lloma Solaneta, de Xamarra i del Corral de Diego.  
D'altra banda, la pressió demogràfica en què es va veure immersa la zona en el segle XVIII va forçar l'abancalament dels seus vessants fins cotes difícilment imaginables, que es van compaginar amb altres usos tradicionals de la Serra, com van ser l'explotació fustera, l'extracció de llenya, l'apicultura i la recol·lecció de bolets .pràctica encara molt estesa-.  
En l'aspecte ludicoexcursionista, la Serra de Benicadell constitueix un espai natural apreciat pels habitants de la zona com a lloc d'oci i esbarjo. Però, a més, és el referent de nombrosos escaladors que hi troben la fascinació de les grans muntanyes, amb la seua llarga façana rocosa i emmerletada per una retallada i esvelta cresta, alçada sobre la fosca forest i enriquit per paratges de profund significat social i cultural.   
En definitiva, l'Ombria del Benicadell és un paisatge en la conformació del qual té molt a veure l'acció humana al llarg de la història, que ha configurat ambients nous i diversos.  
El règim del paisatge protegit ha d'atendre esta realitat territorial i, en conseqüència, no es configura en forma estàtica, sinó que assenta les bases per a un mecanisme de gestió activa basat en una atenció especial als processos econòmics, socials i territorials que són responsables de l'evolució del sistema i de la seua adaptació a les noves realitats històriques. Per estes raons, la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, mitjançant un acord del ple de 19 de maig de 2005, ha proposat a la Conselleria de Territori i Habitatge la protecció de l'Ombria del Benicadell mitjançant la figura de paisatge protegit.   
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, contempla la figura de paisatge protegit com l'especialment indicada per a la conservació i la gestió racional d'ambients significatius per la relació harmoniosa entre l'activitat humana i l'ambient físic.  
El règim de gestió de l'espai protegit propugna l'ús sostenible dels recursos naturals, s'inclou en este concepte una important funció social derivada de l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat dels seus valors ambientals i culturals.  
La tramitació de l'expedient de declaració del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell s'ha realitzat de conformitat amb el que disposen els articles 25 i 26 de l'esmentada Llei 11/1994, de 27 de desembre, que regulen el procediment per a la declaració d'Espais Naturals Protegits, i 49 bis de la Llei de Govern Valencià, pel que fa als tràmits a seguir en l'elaboració dels reglaments.  
Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 49 bis de la Llei de Govern Valencià, a proposta del conseller de Territori i Habitatge, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 27 de gener de 2006,  
DECRETE  
Article 1. Objecte  
De conformitat amb el que establix l'article 13 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, es declara el Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, i s'establix per a este un règim especial de protecció per raó de l'esmentada llei.  
Article 2. Àmbit territorial  
1. El Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell comprén una extensió de 2103,11 hectàrees als termes municipals d'Albaida, Atzeneta d'Albaida, Carrícola, el Palomar, Bufali, Bèlgida, Otos, Beniatjar, Ráfol de Salem i Salem, els seus límits són els següents: si partim de les coordenades UTM X: 717304 i Y: 4300772 (terme municipal d'Atzeneta d'Albaida), i seguint el sentit de les agulles del rellotge, queda definit per:  
. El límit entre el sòl urbanitzable i el no urbanitzable del planejament urbanístic vigent del terme municipal d'Atzeneta d'Albaida, arriba al .Camí del Pla en Roda. i continua novament per la delimitació entre el sòl urbanitzable i el no urbanitzable establida en el planejament vigent d'Atzeneta d'Albaida.  
. Per la dita delimitació s'arriba a l'assagador del Camí del Corral de Diego. A partir d'ací el límit discorre pel mateix assagador fins a encreuar-se novament amb el límit de la forest d'utilitat pública V1006V14, coordenades UTM X: 717757 i Y: 4301332, que continua per esta fins a arribar a la parcel·la 8, del polígon 3,del cadastre de rústica de Carrícola, i d'ací i pel límit entre la dita parcel·la i la 5 i 7 del mateix polígon s'arriba a la carretera CV-615.  
. Si continuem per la carretera s'aconsegueix la parcel·la 12, del polígon 3, del cadastre de rústica de Carrícola, la qual es voreja en sentit sud (la dita parcel·la queda exclosa) fins al seu encreuament amb la forest d'utilitat pública V10310V19, i continua per esta fins al camí del pou de Carrícola, pel qual continua pels límits de les parcel·les 27 i 9006, esta última en sentit sud, del polígon 3, del cadastre de rústica de Carrícola, ambdues queden excloses i aconseguixen la forest d'utilitat pública V10310V19.   
. A partir d'ací el límit enllaça amb el límit de la forest d'utilitat pública V1021V137 fins al seu encreuament amb la parcel·la 47, del polígon 3, del cadastre de rústica de Carrícola, esta queda inclosa en l'espai protegit i arriba al .Camí del Garroferal..  
. En este últim punt el límit continua pel camí fins a l'encreuament amb el .Camí del Pleit., en este vira a la dreta. Se segueix pel mateix camí rural fins al següent encreuament i es torna a girar a la dreta i novament en el següent encreuament el límit pren la desviació cap a la dreta, aconseguint la cota 390, per la qual continua, aconseguint un camí, que es pren en sentit nord fins a aconseguir la cota 380, que se segueix fins al .Camí la Barraca..  
. Des d'ací, el límit continua per este girant en un primer encreuament a la dreta i immediatament després i sense abandonar el camí s'arriba a un nou encreuament, girant a l'esquerra. Finalment, el límit arriba a un nou encreuament girant a l'esquerra i aconseguint la cota 380, per la qual continua, arribant al barranc de la Plana.  
. En aqueix punt el límit ascendeix pel barranc fins a la cota 400, continua per esta fins a aconseguir el .Camí del Corral del Frare., per on continua girant en un primer encreuament a l'esquerra i en un segon a la dreta fins a arribar a un camí asfaltat que puja al pou d'aigua potable d'Otos.  
. En aqueix punt el límit gira a l'esquerra pel camí asfaltat, aconseguix un xicotet camí rural .Camí Casa Caregol., pel qual continua i aconsegueix la cota 450, i discorre per esta fins a enllaçar amb el Camí el Carrascot.  
. Se segueix este camí, travessant el límit municipal entre Otos i Beniatjar fins a arribar a la carretera CV-615. En aqueix punt el límit discorre per la carretera en sentit a Beniatjar, i aconseguix en les coordenades UTM X: 723293 i Y: 4302607 un camí de terra a mà dreta, pel qual es continua aconseguint el .Camí de la Pineda., que voreja la població de Beniatjar i torna posteriorment a la carretera CV-615.  
. El límit discorre per la carretera fins a les coordenades UTM X: 725851 i Y:4302607, just abans de la seua entrada en la població de Ráfol de Salem. En aqueix punt continua en sentit sud, voreja les parcel·les cadastrals núm. 186a i 187, l'ermita i aconsegueix el camí rural que uneix Ráfol de Salem amb la pedrera d'àrids, conegut com .Camí de la Pedrera..  
. Pel camí s'aconsegueix el límit de la forest d'utilitat pública V1023V5, pel qual ascendeix fins a la cota 410, continuant per esta, s'arriba al .Camí de la Font d'Elca., pel qual discorre fins al camí conegut com .Cami de Monxoroví. (coordenades UTM X: 726235 i Y: 4303519) i posteriorment fins al .Camí de la Carrasca Roja. (coordenades UTM X:726422 i Y:4303222) que gira a la dreta.  
. Seguint per este aconsegueix les coordenades UTM X: 726374 i Y:4303043, des d'on continuarà entre el sòl no urbanitzable comú i no urbanitzable protegit del Pla general d'ordenació urbana de Salem, aprovat definitivament amb data 2 de maig de 2001 per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, fins a la carretera CV-705 que uneix les poblacions de Salem i Beniarrés.  
. Per la carretera s'aconsegueix el límit amb la província d'Alacant, pel qual continua fins a aconseguir la cota 520 ja en el terme municipal d'Atzeneta d'Albaida, per la qual continua en sentit sud-oest, fins a arribar al límit municipal entre Atzeneta d'Albaida i Palomar, seguix per este en sentit nord-oest fins al camí que es troba en les coordenades UTM X:720319 i Y:4299239, i continua per este en sentit sud-oest fins a la cota 580.   
. En eixe punt el límit continua per la cota en sentit sud-oest fins a trobar-se amb un camí rural en les coordenades UTM X:719411 i Y:4299134, que continua en sentit nord per este, vorejant la pedrera pel límit donat per l'autorització administrativa i aconseguint un camí en les coordenades UTM X: 718564 i Y:4299165, pel qual seguix fins a arribar al barranc del Naixement, pel qual descendeix fins a l'encreuament amb la cota 470 per la qual continua per la banda dreta del barranc, aconseguint un camí en les coordenades UTM X: 717242 i Y:4299381, pel qual segueix. En el primer encreuament continua per l'esquerra i aconsegueix la cota 470 en les coordenades UTM X:716894 i Y:4299560 i es desplaça per esta en sentit nord-oest, arribant a un camí amb les coordenades UTM X:716811 i Y:4300431 girant en sentit est i aconseguint un camí de major envergadura.  
. En este punt el límit continua girant a la dreta, aconseguint immediatament després un altre camí i girant novament a la dreta per a arribar a un encreuament i continuar cap a l'esquerra, direcció al camp de futbol d'Atzeneta d'Albaida, aconseguint el punt d'origen de la delimitació.  
2. La delimitació gràfica del paisatge protegit figura com annex d'este decret.  
Article 3. Règim de protecció  
El règim de protecció del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, que serà desenrotllat pel Pla Rector d'Ús i Gestió de l'espai protegit, està dirigit a les finalitats següents:  
1. Conservar, regenerar, si és el cas, i incrementar el valor ecològic i paisatgístic dels hàbitats naturals i seminaturals de muntanya.  
2. Conservar i millorar els paisatges harmònics generats per la interacció històrica entre el medi natural i l'activitat humana.  
3. Protegir i conservar el patrimoni cultural constituït pels elements arqueològics, arquitectònics i etnològics presents a la zona.  
4. Promoure la gestió racional i l'ús sostenible dels esmentats recursos ambientals i culturals, en el marc d'una estratègia de desenrotllament sostenible.   
5. Fomentar específicament l'ús social de l'espai protegit mitjançant l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat dels valors ambientals, paisatgístics i culturals, promovent, així mateix, el turisme sostenible en relació amb estos.  
6. Integrar l'exercici dels usos econòmics i socials del sòl, tant els presents en l'actualitat com aquells que puguen derivar-se de les finalitats de l'espai protegit, amb els objectius de conservació del medi ambient i del paisatge, permetent la seua evolució futura atesos els canvis en la realitat econòmica, social i territorial dels municipis. Estan en este cas l'activitat agrícola, l'edificació residencial existent i les construccions, infraestructures, equipaments i serveis relacionats amb l'ús públic del medi.  
7. Fomentar i potenciar l'ús sostenible dels recursos, per a garantir la biodiversitat de l'espai.  
8. Aconseguir i mantindre un adequat nivell de quantitat i qualitat de les aigües superficials, fonts i brolladors per evitar qualsevol actuació que puga ser causa de la seua degradació.  
9. Corregir progressivament els impactes negatius existents sobre els hàbitats i el paisatge, mitjançant la regeneració d'ambients degradats i la intervenció sobre els processos naturals i artificials susceptibles de provocar-los.  
10. Fomentar la participació pública i privada en la gestió de l'espai protegit.   
11. Promoure la coordinació i la concurrència d'iniciatives entre la Generalitat, les administracions local i estatal, les institucions de la Unió Europea i el sector privat, en les matèries relatives a la gestió del paisatge protegit.  
Article 4. Règim de gestió  
De conformitat amb el que ha establit en l'apartat 8, de l'article 48, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el qual estableix que la gestió dels paisatges protegits pot delegar-se d'acord amb el que preveu la legislació de règim local, la Conselleria de Territori i Habitatge delega la gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell en la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.  
Article 5. Pla Rector d'Ús i Gestió  
1. La conselleria competent per raó de la matèria, en col·laboració amb la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, elaborarà i tramitarà un Pla Rector d'Ús i Gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, el qual, en desplegament del règim de protecció establit per este decret, serà el marc dins del qual s'executaran les activitats directament relacionades amb la gestió de l'espai protegit.  
2. L'abast, el contingut, els efectes i la tramitació d'este pla rector d'ús i gestió s'ajustaran a allò que han establit, amb caràcter genèric, els articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Article 6. Consell de Participació  
1. Es crea el Consell de Participació del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, com a òrgan col·legiat col·laborador i assessor de la conselleria competent per raó de la matèria en la gestió de l'espai protegit.  
2. Les funcions del Consell de Participació són les establides, amb caràcter genèric, per l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Per raó de les esmentades funcions, el Consell de Participació constitueix un òrgan consultiu, assessor i representatiu, i així mateix és una via per a canalitzar les iniciatives de les distintes administracions i agents, públics i privats, relacionats amb la gestió del paisatge protegit en els àmbits administratiu, econòmic, social i cultural.  
3. El Consell de Participació del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell es compon dels següents membres:  
a) El president nat del Consell de Participació.  
b) El president del Consell de Participació.  
c) Un representant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
d) Un representant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
e) Un representant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
f) Un representant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
g) Un representant de la Conselleria de Turisme.  
h) Un representant de la Diputació Provincial de València  
i) Un representant de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida.  
j) Un representant per cada un dels ajuntaments d'Albaida, Atzeneta d'Albaida, Carrícola, el Palomar, Bufali, Bèlgida, Otos, Beniatjar, Ráfol de Salem i Salem.  
k) Dos representants de les organitzacions sindical més representatives de l'ambit territorial de la Comunitat Valenciana, triats per les dites orgnanitzacions.  
l) Un representant de les associacions de propietaris de terrenys o drets forestals, agrícoles o ramaders amb interessos en el Paisatge Protegit, triat per les dites entitats de comú acord entre estes.  
m) Un representant, amb caràcter rotatori bienal, de les societats de caçadors dels municipis del paisatge protegit, triats per les dites entitats de comú acord entre estes.  
n) Un representant de les universitats de la Comunitat Valenciana, designat per la universitat que corresponga. La Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida establirà un torn bienal de representació de les dites entitats acadèmiques.  
o) Un representant de la Federació d'Esports de Muntanya i Escalada de la Comunitat Valenciana, triat per la dita entitat.  
p) Un representant, amb caràcter rotatori bienal, de les associacions dels municipis del paisatge protegit vinculades a la conservació i l'estudi de la natura o el patrimoni cultural, triat per estes entitats de comú acord entre estes.  
q) Un representant del Centre Excursionista de Valencia, designat per dita entitat.  
r) Un representant del Grup d'Acció Local ADDER, Associació per al Desenvolupament i Diversificació de l'Economia Rural a la Vall d'Albaida, triat per la dita entitat.  
4. President nat del Consell de Participació: de conformitat amb el Decret 264/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica la composició de les juntes rectores dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana, el conseller competent en matèria de medi ambient serà president nat del Consell de Participació. Quan assistisca a les seues reunions, ostentarà la presidència de la sessió amb veu i vot, fins i tot diriment, tenint tots els drets i les obligacions que puguen correspondre a qualsevol membre del consell.  
5. El president del Consell de Participació:  
a) El president del Consell de Participació serà nomenat pel conseller competent en matèria de medi ambient, a proposta de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida, el nomenament pot recaure en un dels membres del Consell.  
b) En absència del president nat, les funcions d'este durant les sessions seran assumides pel president.  
6. El secretari del Consell de Participació, que serà nomenat pel conseller competent en matèria de medi ambient, podrà ser un membre del Consell de Participació, o bé una persona al servei de les administracions autonòmica o local, i en este cas assistirà amb veu però sense dret a vot.  
7. El funcionament intern del Consell de Participació es regirà per un reglament de funcionament que aprovarà el mateix Consell, la proposta del qual serà redactada pel secretari d'este. Fins a l'aprovació de l'expressat reglament, el funcionament del Consell es regirà d'acord amb la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
8. Per al correcte exercici de les comeses, el Consell de Participació podrà organitzar-se en les comissions que siguen necessàries. Amb caràcter permanent o temporal, les dites comissions podran exercir per delegació del Consell, al que donaran compte de les seues activitats, determinades funcions d'informe, proposta, assessorament i seguiment sobre matèries concretes de la gestió del paisatge protegit.  
Article 7. Finançament del paisatge protegit   
Per a la gestió del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell, la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Albaida habilitarà els crèdits oportuns, sense perjudici de les aportacions materials de la Generalitat i d'organismes o entitats, tant públiques com privades, interessades a col·laborar en la dita gestió.  
Article 8. Règim d'infraccions i sancions  
El règim jurídic sancionador en l'àmbit del Paisatge Protegit de l'Ombria del Benicadell serà l'establit pels articles 52 a 60 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge perquè, en el marc de les seues competències, dicte les disposicions necessàries per a l'execució i el desenrotllament del present decret.  
Segona  
Este decret entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Tercera  
D'acord amb l'article 41, apartat 4, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el Pla Rector d'Ús i Gestió s'aprovarà en el termini de dos anys des de l'entrada en vigor del present decret.  
València, 27 de gener de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller de Territori i Habitatge,  
RAFAEL BLASCO CASTANY



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5188, del 31-01-2006 (2006/1055)

DECRETO 18/2006, de 27 de enero, del Consell de la Generalitat, de Declaración del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2006/01/27/18/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5188

Fecha DOGV
:   31-01-2006

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2006/1055

CVE


Fecha del documento
:   27-01-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Bufali](javascript:void(0))
    * [Albaida](javascript:void(0))
    * [Beniatjar](javascript:void(0))
    * [Salem](javascript:void(0))
    * [Bèlgida](javascript:void(0))
    * [Otos](javascript:void(0))
    * [Palomar, el](javascript:void(0))
    * [Carrícola](javascript:void(0))
    * [Ráfol de Salem](javascript:void(0))
    * [Atzeneta d'Albaida](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 18/2006, de 27 de enero, del Consell de la Generalitat, de Declaración del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell. [2006/1055]  
La Serra de Benicadell es un sistema bien definido en su estructura y delimitación geográfica. De recio y vigoroso relieve es la Sierra que sirve de frontera natural entre las comarcas de la Vall d'Albaida al norte y el Comtat al sur, y constituye el límite provincial entre las provincias de Alicante y Valencia, alzándose sobre un despejado paisaje, entre los dilatados valles de Albaida y el Comtat.   
Se trata de una Sierra cuya destacada y alargada mole dibuja una hermosa silueta reconocible a grandes distancias, delineada por una prolongada y elegante crestería de grisácea caliza coronando su cima. Su orientación de poniente a oriente y sus abruptas vertientes determinan una clara diferenciación climática. La vertiente norte se caracteriza por ser fría, húmeda, de hermosas pinadas, donde las nubes quedan sujetas en sus paredes, dándole un bello ambiente de alta montaña.   
La gran altitud que alcanza la Sierra, con los 1.104 metros del pico de Benicadell, retienen los fríos y húmedos vientos del norte, produciendo una precipitación notablemente superior en la vertiente de umbría. Este hecho, unido a una menor insolación, conlleva una mayor disponibilidad de recursos hídricos para la vegetación.  
Por otro lado, el paso del tiempo ha producido una constante alteración y erosión de la roca caliza, sensible al anhídrido carbónico disuelto en el agua de la lluvia, fenómeno que se conoce como carstificación, y que ha dado lugar a infinidad de formas geológicas harto caprichosas, configurando un espectacular sistema hidrogeológico que hace tan particular y agreste la Serra de benicadell, con numerosos fenómenos de surgencia que hacen posible la existencia de un gran número de fuentes y manantiales.  
La Serra de Benicadell es, además, un espacio utilizado desde tiempos prehistóricos como hábitat de grupos humanos, que encontraron en sus cuevas y laderas un lugar de refugio y caza. Uno de los yacimientos más destacados de los primeros asentamientos humanos en la zona es el Abric i la Coveta del Mig, donde pueden encontrarse restos de sílex. Ya en la época romana y árabe se realizaron construcciones para la captación y canalización de aguas para el riego de huertas y abastecimiento de poblaciones. En la Edad Media se construyeron, en riscos de difícil acceso, torres y castillos, destacando el Castell de Carbonera .antiguo castillo andalusí construido con piedra caliza según la técnica de mampostería careada-, el Castell de Penya Cadiella y el Castell de Carrícola .torre militar de planta poligonal-.  
Más recientes, aunque de elevado valor etnológico son las magníficas neveras que se excavaron para la conservación de la nieve, entre las que destacan la nevera de Benicadell, de Dalt, de Baix, de la Lloma Solaneta, de Xamarra y del Corral de Diego.  
Por otro lado, la presión demográfica en la que se vio inmersa la zona en el siglo XVIII forzó el abancalamiento de sus laderas hasta cotas difícilmente imaginables, que se fueron compaginando con otros usos tradicionales de la Sierra, como fueron la explotación maderera, la extracción de leña, la apicultura y la recolección de setas .práctica todavía muy extendida-.  
En el aspecto lúdico-excursionista, la Serra de Benicadell constituye un espacio natural apreciado por los habitantes de la zona como lugar de esparcimiento y desahogo. Pero, además, es el referente de numerosos escaladores que encuentran en ella la fascinación de las grandes montañas, con su larga fachada rocosa y almenada por una recortada y esbelta cresta, alzada sobre la oscura foresta y enriquecido por parajes de profundo significado social y cultural.   
En definitiva, la Ombria del Benicadell es un paisaje en cuya conformación tiene mucho que ver la acción humana a lo largo de la historia, que ha configurado ambientes nuevos y diversos.  
El régimen del Paisaje Protegido debe atender a esta realidad territorial y, en consecuencia, no se configura en forma estática, sino que sienta las bases para un mecanismo de gestión activa basado en una atención especial a los procesos económicos, sociales y territoriales que son responsables de la evolución del sistema y de su adaptación a las nuevas realidades históricas. Por estas razones, la Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Albaida, mediante Acuerdo Pleno de 19 de mayo de 2005, ha propuesto a la Conselleria de Territorio y Vivienda la protección de la Ombria del Benicadell mediante la figura de Paisaje Protegido.   
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, contempla la figura de Paisaje Protegido como especialmente indicada para la conservación y la gestión racional de ambientes significativos por la relación armoniosa entre la actividad humana y el ambiente físico.  
El régimen de gestión del espacio protegido propugna el uso sostenible de los recursos naturales, incluyendo en este concepto una importante función social derivada del estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de sus valores ambientales y culturales.  
La tramitación del expediente de declaración del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell se ha realizado de conformidad con lo dispuesto en los artículos 25 y 26 de la citada Ley 11/1994, de 27 de diciembre, que regulan el procedimiento para la declaración de espacios naturales protegidos, y 49 bis de la Ley de Gobierno Valenciano, por lo que respecta a los trámites a seguir en la elaboración de los reglamentos.  
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 49 bis de la Ley de Gobierno Valenciano, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell de la Generalitat, en la reunión del día 27 de enero de 2006,  
DECRETO  
Artículo 1. Objeto  
De conformidad con lo establecido en el artículo 13 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, se declara el Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, estableciéndose para el mismo un régimen especial de protección en virtud de la citada Ley.  
Artículo 2. Ámbito territorial  
1. El Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell comprende una extensión de 2103,11 hectáreas de los términos municipales de Albaida, Atzeneta d'Albaida, Carrícola, el Palomar, Bufali, Bèlgida, Otos, Beniatjar, Ráfol de Salem y Salem, siendo sus límites los siguientes: partiendo de las coordenadas U.T.M. X: 717304 e Y: 4300772 (término municipal de Atzeneta d'Albaida), y siguiendo el sentido de las agujas del reloj, queda definido por:  
. El linde entre suelo urbanizable y no urbanizable del planeamiento urbanistico vigente del término municipal de Atzeneta d'Albaida, alcanzando el .Camí del Pla en Roda. y continuando nuevamente por la delimitación entre suelo urbanizable y no urbanizable establecida en el planeamiento vigente de Atzeneta d'Albaida.  
. Por dicha delimitación se llega a la colada del Camino del Corral de Diego. A partir de aquí el límite discurre por la misma colada hasta cruzarse nuevamente con el linde del monte de utilidad pública V1006V14, coordenadas U.T.M. X:717757 e Y:4301332, continuando por éste hasta llegar a la parcela 8, del polígono 3, del catastro de rústica de Carrícola, y de ahí y por el límite entre dicha parcela y la 5 y 7 del mismo polígono se llega a la carretera CV-615.  
. Continuando por la carretera se alcanza la parcela 12, del polígono 3, del catastro de rústica de Carrícola, la cual se bordea en sentido sur (quedando dicha parcela excluida) hasta su cruce con el monte de utilidad pública V10310V19, continuando por el mismo hasta el camino del pozo de Carrícola, por el que continúa por los límites de las parcelas 27 y 9006, esta última en sentido sur, del polígono 3, del catastro de rústica de Carrícola, quedando ambas excluidas y alcanzando el monte de utilidad pública V10310V19.   
. A partir de aquí el límite enlaza con el linde del monte de utilidad pública V1021V137, hasta su cruce con la parcela 47, del polígono 3, del catastro de rústica de Carrícola, quedando esta incluida en el espacio protegido y llegando al .Camí del Garroferal..  
. En este último punto el límite continúa por el camino hasta el cruce con el .Camí del Pleit., virando en éste a la derecha. Se sigue por el mismo camino rural hasta el siguiente cruce y se vuelve a girar a la derecha y nuevamente en el siguiente cruce el límite toma el desvío hacia la derecha, alcanzando la cota 390, por la que continúa, alcanzando un camino, que se toma en sentido norte hasta alcanzar la cota 380, que se sigue hasta el camino .Camí la Barraca..  
. Desde aquí, el límite continúa por el mismo girando en un primer cruce a la derecha e inmediatamente después y sin abandonar el camino se llega a un nuevo cruce, girando a la izquierda. Por último, el límite llega a un nuevo cruce girando a la izquierda y alcanzando la cota 380, por la que continúa, llegando al Barranco de la Plana.  
. En ese punto el límite asciende por el barranco hasta la cota 400, continuando por la misma hasta alcanzar el camino .Camí del Corral del Flare., por donde continúa girando en un primer cruce a la izquierda y en un segundo a la derecha hasta llegar a un camino asfaltado que sube al pozo de agua potable de Otos.  
. En ese punto el límite gira a la izquierda por el camino asfaltado, alcanzando un pequeño camino rural .Camí Casa Caregol., por el que continúa y alcanza la cota 450, discurriendo por la misma hasta enlazar con el camino .el Carrascot..  
. Se sigue este camino, atravesando el límite municipal entre Otos y Beniatjar hasta llegar a la carretera CV-615. En ese punto el límite discurre por la carretera en sentido a Beniatjar, alcanzando en la coordenadas U.T.M. X: 723293 e Y: 4302607 un camino de tierra a mano derecha, por el que se continúa alcanzando el camino .Camí del Pinar., que bordea la población de Beniatjar y vuelve posteriormente a la carretera CV-615.  
. El límite discurre por la carretera hasta las coordenadas U.T.M. X: 725851 e Y:4302607, justo antes de su entrada en la población de Ráfol de Salem. En ese punto continúa en sentido sur, bordea las parcelas catastrales nº 186a y 187, la Ermita y alcanza el camino rural que une Ráfol de Salem con la cantera de áridos, conocido como .Camí de la Cantera..  
. Por el camino se alcanza el linde del monte de utilidad pública V1023V5, por el que asciende hasta la cota 410, continuando por la misma, llegando al camino .Camí de la Font d'Elca., por el que discurre hasta el camino conocido como .Cami de Monxoroví. (coordenadas U.T.M. X: 726235 e Y: 4303519), y posteriormente hasta el .Camí de la Carrasca Roja. (coordenadas U.T.M. 726422 e Y:4303222) girando a la derecha.  
. Siguiendo por él, alcanza las coordenadas U.T.M. X: 726374 e Y: 4303043, desde donde continuará entre el suelo no urbanizable común y no urbanizable protegido del Plan General de Ordenación Urbana de Salem, aprobado definitivamente con fecha 2 de mayo de 2001 por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, hasta la carretera CV-705 que une las poblaciones de Salem y Beniarrés.  
. Por la carretera se alcanza el límite con la provincia de Alicante, por el que continúa hasta alcanzar la cota 520 ya en el término municipal de Atzeneta d'Albaida, por la que continúa en sentido sudoeste, hasta llegar al límite municipal entre Atzeneta d'Albaida y el Palomar, siguiendo por el mismo en sentido noroeste hasta el camino que se encuentra en las coordenadas U.T.M. X:720319 e Y:4299239, continuando por el mismo en sentido sudoeste hasta la cota 580.  
. En ese punto el límite continúa por la cota en sentido sudoeste hasta encontrarse con un camino rural en las coordenadas U.T.M. X:719411 e Y:4299134, continuando en sentido norte por el mismo, bordeando la cantera por el límite dado por la autorización administrativa y alcanzando un camino en las coordenadas UTM X: 718564 e Y:4299165, por el que sigue hasta llegar el barranco del nacimiento, por el que desciende hasta su cruce con la cota 470 por la que continúa por el lado derecho del barranco, alcanzando un camino en las coordenadas UTM X: 717242 e Y:4299381, por el que sigue. En el primer cruce continúa por la izquierda y alcanza la cota 470 en las coordenadas UTM X:716894 e Y:4299560 desplazándose por la misma en sentido noroeste, llegando a un camino en las coordenadas UTM X:716811 e Y:4300431 girando en sentido Este y alcanzando un camino de mayor envergadura.  
. En este punto el límite continúa girando a la derecha, alcanzando inmediatamente después otro camino y girando de nuevo a la derecha para llegar a un cruce y continuar hacia la izquierda, dirección al campo de fútbol de Atzeneta d'Albaida, alcanzando el punto de origen de la delimitación.  
2. La delimitación gráfica del Paisaje Protegido figura como anexo de este decreto.  
Artículo 3. Régimen de protección  
El régimen de protección del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, que será desarrollado por el Plan Rector de Uso y Gestión del espacio protegido, está dirigido a las siguientes finalidades:  
1. Conservar, regenerar, en su caso, e incrementar el valor ecológico y paisajístico de los hábitats naturales y seminaturales de monte.  
2. Conservar y mejorar los paisajes armónicos generados por la interacción histórica entre el medio natural y la actividad humana.  
3. Proteger y conservar el patrimonio cultural constituido por los elementos arqueológicos, arquitectónicos y etnológicos presentes en la zona.  
4. Promover la gestión racional y el uso sostenible de los citados recursos ambientales y culturales, en el marco de una estrategia de desarrollo sostenible.   
5. Fomentar específicamente el uso social del espacio protegido mediante el estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de los valores ambientales, paisajísticos y culturales, promoviendo, asimismo, el turismo sostenible en relación con los mismos.  
6. Integrar el ejercicio de los usos económicos y sociales del suelo, tanto los presentes en la actualidad como aquéllos que puedan derivarse de las finalidades del espacio protegido, con los objetivos de conservación del medio ambiente y del paisaje, permitiendo su evolución futura atendiendo a los cambios en la realidad económica, social y territorial de los municipios. Están en este caso la actividad agrícola, la edificación residencial existente y las construcciones, infraestructuras, equipamientos y servicios relacionados con el uso público del medio.  
7. Fomentar y potenciar el uso sostenible de los recursos, garantizando la biodiversidad del espacio.  
8. Conseguir y mantener un adecuado nivel de cantidad y calidad de las aguas superficiales, fuentes y manantiales, evitando cualquier actuación que pueda ser causa de su degradación.  
9. Corregir progresivamente los impactos negativos existentes sobre los hábitats y el paisaje, mediante la regeneración de ambientes degradados y la intervención sobre los procesos naturales y artificiales susceptibles de provocarlos.  
10. Fomentar la participación pública y privada en la gestión del espacio protegido.   
11. Promover la coordinación y la concurrencia de iniciativas entre la Generalitat, las Administraciones local y estatal, las instituciones de la Unión Europea y el sector privado, en las materias relativas a la gestión del Paisaje Protegido.  
Artículo 4. Régimen de gestión  
De acuerdo con lo establecido en el apartado 8, del artículo 48, de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, el cual establece que la gestión de los paisajes protegidos podrá delegarse de acuerdo con lo que se prevé en la legislación de régimen local, la Conselleria de Territorio y Vivienda delega la gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell en la Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Albaida.  
Artículo 5. Plan Rector de Uso y Gestión  
1. La Conselleria competente por razón de la materia, en colaboración con la Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Albaida, elaborará y tramitará un Plan Rector de Uso y Gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, el cual, en desarrollo del régimen de protección establecido por este decreto, será el marco dentro del que se ejecutarán las actividades directamente relacionadas con la gestión del espacio protegido.  
2. El alcance, contenido, efectos y tramitación de dicho Plan Rector de Uso y Gestión se ajustarán a lo establecido, con carácter genérico, por los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Artículo 6. Consejo de Participación  
1. Se crea el Consejo de Participación del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, como órgano colegiado colaborador y asesor de la Conselleria competente por razón de la materia en la gestión del espacio protegido.  
2. Las funciones del Consejo de Participación son las establecidas, con carácter genérico, por el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. En razón de dichas funciones, el Consejo de Participación constituye un órgano consultivo, asesor y representativo, siendo, asimismo, un cauce para canalizar las iniciativas de las distintas Administraciones y agentes, públicos y privados, relacionados con la gestión del Paisaje Protegido en los ámbitos administrativo, económico, social y cultural.  
3. El Consejo de Participación del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell se compone de los siguientes miembros:  
a) El Presidente Nato del Consejo de Participación.  
b) El presidente del Consejo de Participación.  
c) Un representante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
d) Un representante de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
e) Un representante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
f) Un representante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
g) Un representante de la Conselleria de Turismo.  
h) Un representante de la Diputación Provincial de Valencia  
i) Un representante de la Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Albaida.  
j) Un representante por cada uno de los Ayuntamientos de Albaida, Atzeneta d'Albaida, Carrícola, el Palomar, Bufali, Bèlgida, Otos, Beniatjar, Ráfol de Salem y Salem.  
k) Dos representantes de las organizaciones sindicales más representativas del ámbito territorial de la Comunidad Valenciana, elegidos por dichas organizaciones.  
l) Un representante de asociaciones de propietarios de terrenos o derechos forestales, agrícolas o ganaderos con intereses en el Paisaje Protegido, elegido por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.   
m) Un representante, con carácter rotatorio bienal, de las sociedades de cazadores de los municipios del Paisaje Protegido, elegidos por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.  
n) Un representante de las Universidades de la Comunidad Valenciana, designado por la Universidad que corresponda. La Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Albaida establecerá un turno bienal de representación de dichas entidades académicas.  
o) Un representante de la Federación de Deportes de Montaña y Escalada de la Comunidad Valenciana, elegido por dicha entidad.  
p) Un representante, con carácter rotatorio bienal, de las asociaciones de los municipios del Paisaje Protegido vinculadas a la conservación y estudio de la naturaleza o el patrimonio cultural, elegido por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.  
q) Un representante del Centro Excursionista de Valencia, elegido por dicha entidad.   
r) Un representante del Grupo de Acción Local ADDER, Associacio per al Desenvolupament i Diversificacio de l'Economia Rural a la Vall d'Albaida, elegido por dicha entidad.  
4. Presidente nato del Consejo de Participación: de conformidad con el Decreto 264/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica la composición de las Juntas Rectoras de Los Parques Naturales de la Comunidad Valenciana, el conseller competente en materia de medio ambiente será Presidente Nato del Consejo de Participación. Cuando asista a sus reuniones, ostentará la presidencia de la sesión con voz y voto, incluso dirimente, teniendo todos los derechos y obligaciones que puedan corresponder a cualquier miembro del Consejo.  
5. El presidente del Consejo de Participación.  
a) El presidente del Consejo de Participación será nombrado por el conseller competente en materia de medio ambiente, a propuesta de la Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Albaida, pudiendo recaer el nombramiento en uno de los miembros del Consejo.  
b) En ausencia del presidente Nato, las funciones de éste durante las sesiones serán asumidas por el Presidente.  
6. El secretario del Consejo de Participación, que será nombrado por el conseller competente en materia de medio ambiente, podrá ser un miembro del Consejo de Participación, o bien una persona al servicio de las Administraciones Autonómica o Local, en cuyo caso asistirá con voz pero sin derecho a voto.  
7. El funcionamiento interno del Consejo de Participación se regirá por un Reglamento de funcionamiento que aprobará el mismo Consejo, cuya propuesta será redactada por el secretario del mismo. Hasta la aprobación del expresado Reglamento, el funcionamiento del Consejo se regirá de acuerdo con la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
8. Para el correcto desempeño de los cometidos, el Consejo de Participación podrá organizarse en las Comisiones que fueran necesarias. Con carácter permanente o temporal, dichas Comisiones podrán ejercer por delegación del Consejo, al que darán cuenta de sus actividades, determinadas funciones de informe, propuesta, asesoramiento y seguimiento sobre materias concretas de la gestión del Paisaje Protegido.  
Artículo 7. Financiación del Paisaje Protegido  
Para la gestión del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell, la Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Albaida habilitará los créditos oportunos, sin perjuicio de las posibles aportaciones materiales de la Generalitat y de organismos o entidades, tanto públicas como privadas, interesadas en colaborar en dicha gestión.  
Artículo 8. Régimen de infracciones y sanciones  
El régimen jurídico sancionador en el ámbito del Paisaje Protegido de la Ombria del Benicadell será el establecido por los artículos 52 a 60 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera  
Se faculta al conseller de Territorio y Vivienda para que, en el marco de sus competencias, dicte las disposiciones necesarias para la ejecución y el desarrollo del presente Decreto.  
Segunda  
Este decreto entrará en vigor el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Tercera  
De acuerdo con el artículo 41, apartado 4, de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, el Plan Rector de Uso y Gestión se aprobará en el plazo de dos años desde la entrada en vigor del presente Decreto.  
Valencia, 27 de enero de 2006  
El presidente de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller de Territorio y Vivienda,  
RAFAEL BLASCO CASTANY



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI