Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4926, del 18-01-2005 (2004/13201)

RESOLUCIÓ de 13 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 072/03-AIA, 246/02-AIA, 190/03-AIA, 350/02-AIA, 151/03-AIA i 156/03-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4926

Data del DOGV
:   18-01-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/13201

CVE


Data del document
:   13-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Paterna](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Torre de les Maçanes, la](javascript:void(0))
    * [Alcoi](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 072/03-AIA, 246/02-AIA, 190/03-AIA, 350/02-AIA, 151/03-AIA i 156/03-AIA. [2004/F13201]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 072/03-AIA, 246/02-AIA, 190/03-AIA, 350/02-AIA, 151/03 i 156/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 hi ha l'obligatorietat de publicar.
  
València, 13 de desembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 072/2003-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial sector Los Monteros
  
Promotor: Ajuntament de la Torre de les Maçanes
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del nucli urbà, que confronta amb aquest i amb la zona on es produeix un assentament d'habitatges unifamiliars aïllats, limitat per la carretera CV-780, per un antic barranc i pel camí Volarí o de la Pedrera.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Facilitar el desenvolupament socioeconòmic de la població per mitjà de la creació d'una bossa de sòl urbanitzable d'ús residencial de baixa densitat (habitatge unifamiliar aïllat o apariat).
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- Actualment el sòl afectat per la proposta està classificat com a no urbanitzable agrícola (comú) subzona A.
  
II- La superfície afectada pel projecte ascendeix a 165.217 m², amb una previsió de 247 nous habitatges i 825 habitants, que contrasten amb els 695 empadronats l'any 2002.
  
III- El projecte es localitza confrontant amb l'actual nucli urbà, en un sòl transformat al cultiu, si bé en els últims temps s'ha produït un progressiu abandó d'aquest que ha permés l'aparició d'espècies naturals de manera espontània.
  
IV- La condició de contigüitat permet l'aprofitament de les infraestructures municipals existents per a d'oferir els serveis necessaris per al desenvolupament dels usos previstos, tot això sense necessitat de produir noves afeccions al medi.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'alternatives no pot ser considerat atés que no valora ni l'àmbit de la proposta ni la seua ubicació en altres parts del terme municipal. No obstant això, es considera acceptable el creixement natural del nucli urbà sobre una àrea transformada per les condicions de contorn d'aquest.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 31 de gener de 2003 el Servei Territorial d'Urbanisme va remetre, a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient, el projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació modificativa i el pla parcial del sector Los Monteros del municipi de la Torre de les Maçanes (Alacant), i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 21 de maig de 2002 i en el DOGV núm. 4247, de 13 de maig de 2002.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en els certificats que ha emés el secretari - interventor accidental de l'Ajuntament de la Torre de les Maçanes, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
Afeccions legals
  
1. Els límits nord i oest del sector estan ocupats per sengles llits. El primer d'ells està ocupat per cultius i el segon conforma la seua desviació, per on circulen les aigües actualment.
  
El projecte situa en els marges del vell llit les zones verdes, mentre que separa el nou de les parcel·les on es localitzarà l'edificació per un vial perimetral el traçat del qual coincideix amb el d'un camí existent. En alguns punts pareix que el límit del sector incorpora les àrees de domini públic dels esmentats llits, circumstància aquesta que s'hauria de modificar.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental cita fins a 17 jaciments catalogats al terme municipal, mentre que la informació disponible de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià augmenta l'esmentat nombre a 19. Dels jaciments inventariats en l'estudi d'impacte ambiental cap d'ells no afecta el sector proposat, si bé no s'ha aportat informe favorable de la mencionada Direcció General en compliment de la vigent legislació sectorial.
  
Consideracions ambientals
  
1. Els terrenys afectats pel projecte es corresponen amb dipòsits al·luvials quaternaris, caracteritzats per una gran permeabilitat. Malgrat la diferència de cota, uns 73 m absoluts, la morfologia de la zona es correspon amb terrenys afeixats, de manera que l'estabilitat dels terrenys s'afavorix amb el manteniment de les esmentades estructures.
  
La construcció de xarxes de sanejament i la seua connexió amb les infraestructures de depuració permetrà fer compatible l'ús previst amb les característiques geològiques del terreny.
  
Respecte de l'adequació de la urbanització a la morfologia existent del terreny no s'estableix res en la documentació facilitada, circumstància que seria convenient tractar tant per a afavorir el control de l'estabilitat dels terrenys com per a frenar l'erosió d'aquests.
  
2. En l'actualitat hi ha un predomini del cultiu de secà en la pràctica totalitat de la superfície afectada pel projecte. No obstant això, es fa patent el progressiu abandó de les explotacions agrícoles i la recuperació natural de la zona. Açò és més evident en les proximitats de la carretera a la vora sud del sector i en l'entorn del vell llit, on la vegetació natural és més densa i està millor conservada, i està formada per exemplars de Pinus halepensis acompanyats de matoll de tipus baix.
  
3. En relació amb l'abastiment d'aigua al sector, dels informes tècnics de l'Ajuntament de la Torre de les Maçanes es desprén l'actual falta de disponibilitat dels cabals necessaris; es troba en execució una sèrie de sondejos que, de ser productius, permetrien seguir endavant amb la proposta.
  
Segons la informació facilitada per l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals on es pretén derivar l'efluent generat pels usos residencials i dotacionals del sector, l'actual infraestructura no pot assumir el creixement poblacional previst i és necessària la seua ampliació o la construcció d'una nova.
  
Respecte de la gestió dels residus no es diu res en la documentació facilitada.
  
4. Les mesures correctores proposades inclouen la regeneració de la zona inclosa en els 25 m d'afecció de carreteres amb espècies autòctones, la creació d'un talús d'1'5 m revegetat per a afavorir la integració paisatgística, la recollida d'aigües pluvials, l'habilitació de sendes per al passeig, la conservació de l'arbratge existent en la mesura que es puga, la utilització de tipologies edificatòries pròpies de l'entorn i el certificat de l'existència d'aigua potable, la capacitat de depuració i l'adequada gestió dels residus, principalment.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i el pla parcial del sector Los Monteros del municipi de la Torre de les Maçanes (Alacant), promogut per l'ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- La superfície del sector ha de reduir-se de manera que el domini públic hidràulic no quede dins d'aquesta.
  
II- Ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
III- La urbanització del sector ha de realitzar-se respectant els bancals actuals del terreny, mai amb únic pendent, excepte en casos puntuals i ben justificats.
  
IV- La zona verda situada al nord del sector ha de respectar totalment la vegetació natural que s'ha desenvolupat al costat de l'antic llit. El vial perimetral que es preveu executar tampoc afecta l'esmentada vegetació.
  
V- És preceptiva per a l'execució del projecte l'obtenció d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient. Atés que el mecanisme d'obtenció proposat és el sondeig, i sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions que resulten pertinents, aquell ha de situar-se, almenys, a 25 m de radi de qualsevol edificació o ús que poguera desembocar en una contaminació del punt de sondeig per abocament o manipulació accidental.
  
VI- Per a la correcta depuració de les aigües residuals s'ha d'optar per l'ampliació de l'actual infraestructura o bé per la reserva, per a posterior execució d'una nova estació depuradora d'aigües residuals, d'una parcel·la d'ús dotacional dins de la superfície del sector proposat. Qualsevol de les dues opcions ha de suposar l'execució i la posada en marxa de les infraestructures necessàries amb caràcter previ a la concessió de les cèdules d'habitabilitat.
  
VII- Els residus sòlids urbans han de recollir-se de manera selectiva, i han de ser traslladats a punts de tractament autoritzats o si és procedent a l'abocador de Xixona. De la mateixa manera, els residus sòlids inerts han de traslladar-se al mencionat abocador o justificar adequadament el seu tractament. En aquest sentit, l'ajuntament ha de sol·licitar amb caràcter previ a l'execució del sector els certificats corresponents a l'agent urbanitzador.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Expedient: 246/02-AIA
  
Declaració d'impacte ambiental
  
En data 20 de juny de 2002 es va rebre, procedent del Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial, la documentació corresponent a la modificació puntual del Pla general del municipi de Paterna, denotada com a correcció d'error núm. 21 del Pla general en l'esmentada documentació.
  
L'objecte de la correcció que es planteja és la modificació en la classificació del sòl corresponent a una àrea que confronta amb el carrer Ontinyent del polígon industrial Fuente del Jarro, actualment classificada, en el Pla general, com a sòl no urbanitzable-III-24, zona d'usos limitats per risc d'inundació o per constituir vies d'aigua (art. 198 del Pla general), la qual quedaria redefinida com a sòl no urbanitzable comú, segons la clau NU-III-21, zones sense altres limitacions que les derivades del contingut dels articles 85 i 86 de la Llei del sòl (art. 196 del Pla general).
  
La zona estudiada no presenta valors ambientals ressenyables, atés que aquesta es troba circumdada per sòl urbà d'ús industrial i infraestructures viàries de comunicació, la qual cosa denota l'alt grau d'antropització de l'entorn on s'ubica. En tot cas, ha de ser destacada la proximitat dels barrancs de la Font i Travessat, els quals discorren en llit obert, abans de ser entubat el de la Font en el punt en què aquests dos conflueixen, la qual cosa ocorre poc després de superar la zona en qüestió.
  
L'estudi d'impacte ambiental aportat també ha adjuntat, un estudi que justifica la no-inundabilitat dels terrenys objecte de la modificació puntual, localitzant únicament la possibilitat a les riberes pròximes al llit obert, just abans del seu entubament. Ha d'indicar-se, no obstant això, que aquestes conclusions són vàlides per a un període de retorn de 100 anys.
  
D'altra banda, cal assenyalar que l'ús de l'àrea objecte de modificació no s'ha determinat, no hi ha un ús exclusiu d'aquesta. És per això pel que cal remetre's als disposats com a usos compatibles en la correcció núm. 21, d'entre els quals es recorden alguns d'aquests com són indústria en categoria 6a, magatzems qualificats i escorxador.
  
Amb tot, s'entén que, per l'extrema proximitat de l'àrea requalificada al punt en què convergeixen els barrancs abans mencionats, com també que el període de retorn per al qual s'han calculat els cabals ha sigut de 100 anys, haguera sigut desitjable l'obtenció dels calats esperables per a avingudes de menor probabilitat d'idea. És per això pel que queda la incertesa entorn a la definició de la superfície inundada en el cas que es presentara, per exemple, una avinguda amb període de retorn de 500 anys. De manera que es considera que haguera sigut important eliminar-la ja que alguns dels usos que s'han de disposar a la zona requalificada, enumerats anteriorment, són molt sensibles a una possible inundació, per les conseqüències ambientals que poden derivar-se de l'arrossegament dels materials emprats en els seus processos de producció, residus generats o matèries emmagatzemades.
  
Malgrat tot, se suposa que la superfície inundable per a l'avinguda corresponent a un període de retorn de 500 anys no aconseguirà dimensions d'entitat de forma que, d'afectar-se, només es faça a una xicoteta porció de l'àrea ara requalificada, la qual cosa redueix els riscos abans descrits.
  
S'entén, per tot l'anterior, que la ubicació del sòl com també els nous usos donats a aquest exigeixen de la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, perquè afecta els marges del barranc de la Font, com així procedeix d'acord amb la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i posteriors modificacions.
  
La modificació puntual s'ha sotmés al corresponent tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, el qual culmina amb la present Resolució, per quedar recollida en l'apartat 8.g de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, la correcció d'error núm. 21 del Pla general, promogut per l'Ajuntament de Paterna.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 190/03-AIA.
  
Títol: Ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals d'Algorós a Elx (Alacant)
  
Promotor: Sanejament d'aigües
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques Urbanisme i Transports
  
Localització: En el marge dret del riu Vinalopó, a la parcel·la que confronta amb les instal·lacions de l'EDAR actual a Algorós, al terme municipal d'Elx (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte
  
Actualment hi ha una estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) d'Algorós per a la depuració de les aigües residuals del municipi d'Elx, amb disseny inicial de l'any 1980, remodelada l'any 1993 amb un procés de doble etapa biològica amb tractament anaerobi de fangs, i capacitat per a tractar 24.000 m³/d. Les instal·lacions han quedat xicotetes quant a capacitat, ja que es preveu una demanda futura de 36.000 m³/d, amb possibilitats d'arribar als 48.000 m³/d. La capacitat de tractament que resulta després de l'execució del projecte és per a una població de 420.000 habitants equivalents.
  
La solució que s'adopta per al present projecte es caracteritza per:
  
- Disseny d'un nou pretractament, en una zona franca capaç de tractar tot el cabal (36.000 m³/d), quedant les instal·lacions actuals de reserva. La capacitat de tot el pretractament és de 48.000 m³/d, amb la qual cosa, en el futur només serà necessari condicionar les actuals instal·lacions.
  
- Les instal·lacions de tractament primari i secundari actuals es deixen per a processar 18.000 m³/d, que és la seua major capacitat possible.
  
- Es dissenyen, en una zona franca, dues noves línies, i es deixa espai per a una tercera futura de tractament primari (biològic d'alta càrrega) i secundari (biològic de baixa càrrega) per a tractar, cadascuna d'elles 10.000 m³/d, amb una capacitat total de 20.000 m³/d. La capacitat total de l'EDAR serà de 38.000 m³/d i la futura amb la tercera línia, de 48.000 m³/d.
  
- El tractament terciari està dissenyat per a cabal mitjà que consisteix en un tractament fisicoquímic, decantació, filtració i desinfecció.
  
- La línia de fangs és semblant a la de la solució base (amb tamisat, espessament, estabilització i assecat mecànic per mitjà de centrífuga), però s'ubica en una zona més pròxima a les instal·lacions actuals.
  
Es projecta també una ampliació en la línia de gas que està formada per les instal·lacions d'emmagatzematge i cogeneració, de forma que el biogàs generat en l'estabilització anaeròbia s'utilitza en el procés per a l'escalfament dels fangs, i en cas d'excedents es pot aprofitar energèticament per mitjà de la seua conversió en energia per mitjà d'una instal·lació de cogeneració que produeix energia en forma de calor i electricitat, per al seu consum en les pròpies instal·lacions que componen l'EDAR.
  
No s'indica la destinació de l'aigua residual depurada, encara que en els objectius que s'han d'aconseguir cita la possibilitat de reutilització d'aquesta.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives d'ubicació, ja que es tracta d'una ampliació de les instal·lacions existents.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Sanejament d'aigües remet en data 9 de juny de 2003 la documentació corresponent al projecte, i l'estudi d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient publicat en el DOGV núm. 4586, de 12 de setembre de 2003, i no s'han presentat al·legacions segons consta en els certificats remesos.
  
Afeccions legals
  
En el cas d'afecció al domini públic hidràulic ja siga per abocament de les aigües residuals depurades o per execució d'obres en zona de policia o zona de protecció, haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte
  
La ubicació de la planta es realitza a terrenys ja transformats per les instal·lacions existents, i en la parcel·la que confronta ocupada per matoll, per la qual cosa no s'esperen afeccions rellevants sobre la vegetació o la fauna.
  
En la fase de funcionament, el principal element que pot vore's afectat és el medi hídric per la qualitat de l'efluent depurat, la destinació del qual no s'indica però pot ser la reutilització per a reg o l'abocament al riu Vinalopó. També l'emissió d'olors i l'impacte paisatgístic per la presència d'edificacions en una zona de conca visual àmplia, són elements que poden produir impactes derivats del funcionament del sistema.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Entre els impactes que s'assenyalen en l'estudi es troben els produïts sobre l'atmosfera (sorolls i olors); sobre la geologia i geomorfologia; hidrologia i hidrogeologia; vegetació; fauna i paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
S'estableixen mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, les corresponents als impactes més significatius són:
  
- Sobre emissió d'olors: Ubicació en edificis amb sistema de desodorització, els processos de pretractament, bombaments, tractament de fangs i els processos que produïsquen olors desagradables.
  
- Sobre les emissions acústiques: Reducció de les emissions per mitjà de la inclusió dels bufadors en cabines d'insonorització i per a la resta tancant la maquinària que cause els sorolls en edificis amb aïllament acústic.
  
- Sobre l'afecció a la vegetació: Revegetació de talussos, terraplens i superfícies nues amb espècies autòctones per a evitar l'erosió i facilitar la integració en el paisatge circumdant, efectuarà la retirada i recollida del perfil edàfic, per a la posterior reutilització.
  
- Sobre l'alteració del paisatge: La instal·lació indica que s'adoptarà un disseny i acabat exterior que afavorisca la integració paisatgística.
  
- Sobre la contaminació: Establiment d'un sistema de control de cabals, a fi de registrar qualsevol anomalia apreciable que indique ruptura o pèrdua de residus líquids al medi.
  
En el programa de vigilància ambiental s'estableix un seguiment tant per a la fase de construcció com per a la fase d'explotació, amb un control de la qualitat d'aigua (pH, velocitat de sedimentació, sòlids en suspensió, terbolesa, DBO5,DQO, nitrogen total en efluent i fòsfor total en efluent) i dels fangs tractats (pH, matèria seca i matèria volàtil), aquests dos controls amb periodicitat setmanal, i en el cas que els fangs siguen aprofitats com a fertilitzants agrícoles, s'inclouran en els controls la quantitat anual de fangs produïts, tractament i destinació d'aquests. S'inclouen també visites quinzenals i informes mensuals de control que mostren el grau de funcionament i rendiment de depuració obtingut.
  
No obstant això, s'han d'incloure els paràmetres de control d'aigües destinades per al reg d'acord amb els criteris establerts per organismes internacionals fins a l'aprovació de normativa nacional específica.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I-6.B.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental, sense perjudici de l'aplicació de la legislació sectorial específica, el projecte d'ampliació de la depuradora d'aigües residuals d'Algorós d'Elx, que s'ha d'ubicar als terrenys de l'EDAR existent i parcel·la confrontant al terme municipal d'Elx (Alacant), projecte promogut per sanejament d'aigües, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1) La qualitat exigible a l'efluent depurat ha d'ajustar-se al que estableix la Directiva 91/271 sobre tractament d'aigües residuals urbanes, com també en el Reial decret 509/1996 que la trasllada. Així mateix quant a la qualitat de l'aigua depurada per a reg, si és procedent, s'hauran d'atendre les recomanacions de diversos organismes (FAO, OMS, etc.). En el cas d'afectar zones declarades com a zones sensibles, d'acord amb els criteris establits en el Reial decret 509/1996, s'hauran de controlar especialment les concentracions de nitrogen i fòsfor presents en l'efluent, aplicant els nivells exigibles a poblacions superiors als 100.000 habitants equivalents.
  
2) La instal·lació de cogeneració es troba inclosa en l'annex I-2f entre els projectes sotmesos a declaració d'impacte ambiental del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989 de 3 de març de la Generalitat Valenciana, per la qual cosa s'ha de tramitar la corresponent avaluació d'impacte ambiental d'aquest.
  
3) S'ha de garantir una xarxa de pluvials separativa en les zones urbanes a les que dóna servei l'estació depuradora, de forma que s'evite el desbordament de la planta en moments de pluges forts. Es considerarà també en l'estudi d'inundabilitat la proximitat a una zona amb risc d'inundació de grau 1.
  
4) Com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions es recomana l'adequació del disseny dels edificis a l'entorn agrícola, la utilització de materials que no produïsquen reflectància, com també la incorporació d'una pantalla arbòria en el perímetre de la parcel·la i en forma de cordons que permeten l'ocultació dels elements de l'EDAR, amb espècies acords amb l'entorn. Assegurant el manteniment d'aquesta per mitjà de regs periòdics. A les zones no ocupades per instal·lacions s'estendrà a la conservació de la vegetació natural existent, i s'evitarà introduir espècies d'enjardinament al·lòctones.
  
5) S'ha de garantir una destinació i gestió adequades per als fangs generats en el procés de depuració. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'han de complir les prescripcions de la Directiva 86/278/CEE, transposada a la nostra normativa a través del Reial decret 1310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de fangs de depuració en el sector agrari.
  
6) S'ha de remetre anualment a aquesta direcció general un informe amb els resultats del programa de vigilància ambiental incloent:
  
- Resultats analítics obtinguts tant de l'influent com de l'efluent amb una periodicitat mensual almenys dels paràmetres fisicoquímics de pH, DBO5, DQO, sòlids en suspensió, N total i P total, com també dels paràmetres microbiològics en l'efluent de coliformes totals, fecals, estreptococ fecal, nematodes i els que s'establisquen per a les aigües depurades reutilitzades per al reg. També s'indicaran els cabals d'arribada i cabals tractats.
  
- La gestió i la destinació dels fangs generats i resultats analítics obtinguts (en el fang dessecat:% en pes sòlids volàtils sobre el total de sòlids (estabilitat),% en pes de sòlids (sequedat)). També s'especificaran els distints tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades.
  
- Control d'olors: Es controlarà el funcionament de les mesures de desodorització de l'EDAR periòdicament i almenys amb caràcter semestral. S'ha de ser més exhaustius quan es tinga constància que es produeixen molèsties en la població. El control serà sistemàticament sensorial o analític, de forma qualitativa.
  
- Control de sorolls: Efectuant controls periòdics, almenys semestralment, del nivell de sorolls de les instal·lacions en tot el perímetre de la planta, procurant minimitzar en la mesura que es puga el nivell sonor de les operacions de manteniment, detectant les causes de la seua producció i avaluant alternatives d'operació.
  
- L'estat de la tanca perimetral i la resta d'incidències que s'hagueren produït incloent reportatge fotogràfic sobre les mesures de minimització de l'impacte paisatgístic.
  
7) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
8) Es pressupostaran en el projecte tant les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en el present condicionat.
  
9) S'ha de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de Conca, tant per a l'abocament al llit com per a la reutilització de les aigües residuals depurades per al reg, segons el cas.
  
10) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen en les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 30 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 350/02-AIA
  
Títol: Obertura de la pedrera EMMA-DOS, secció A
  
Promotor: Nueva Cerámica ARB, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant
  
Localització: Paratge la Murta. Terme municipal d'Agost (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte tramitat és l'obertura d'una pedrera d'argiles denominada EMMA-DOS tramitada com a recurs de la secció A per la Llei de mines. L'objecte del projecte és l'extracció d'argiles per a abastar de matèria primera la fàbrica de productes ceràmics ubicada en el paratge Pla de la Cova del terme municipal d'Alacant, propietat de l'empresa promotora.
  
Els treballs d'explotació consistiran en l'obertura de pistes i camins d'accés, desmunt, arrancada, càrrega i transport del material a fàbrica.
  
Per a l'extracció dels materials s'utilitzaran mitjans mecànics sense ocupació de voladures deixant bancs d'alçada variable entre 3 i 10 m i bermes intermèdies de 6 m segons s'avance sobre la topografia del terreny .
  
La parcel·la propietat de l'empresa té una superfície total de 10,9 ha i es troba dividida en dos per un barranc, l'eix del qual s'orienta en direcció NO. La zona situada al sud del barranc es destina a l'aprofitament del recurs i la zona al nord del barranc es destina al dipòsit dels estèrils d'explotació, aparcament i conservació d'equips mecànics, traçat de pistes i camins d'accés.
  
Geològicament, segons estudi, els terrenys que ocupen la parcel·la a explotar es corresponen amb margues i margocalcària de l'albià superior. Això no obstant, l'objecte del projecte és l'explotació d'argiles destinades a la indústria ceràmica, recurs que d'acord amb la descripció geològica realitzada no apareix en la parcel·la objecte d'explotació.
  
La superfície destinada a explotació és de 44.000 m² amb una potència mitjana, segons projecte de 18 m i un nivell de producció anual previst en unes 40.000 t/any, que donen a l'explotació una vida útil d'uns 25 anys.
  
El càlcul de reserves de material realitzat no s'ha efectuat correctament ja que s'ha calculat la superfície total d'explotació per una potència de material beneficiable de 18 m i un 80% de material aprofitable, mentre que en el projecte s'indica que dels 18 m hi ha 4 m de material de recobriment i l'aprofitament útil de les argiles és del 90%.
  
Segons s'indica en el projecte, els estèrils generats en l'explotació seran desallotjats de la zona central de l'explotació espentant i dipositant les terres en principi en aquests dos laterals del front d'avanç de l'explotació. Això es contradiu amb altres punts del projecte en què es diu que la zona situada al nord del barranc s'utilitzarà per al dipòsit d'estèrils.
  
Una vegada retirats els estèrils que recobreixen el jaciment d'argiles, aquestes seran explotades per mitjà de dos bancs de 7 m d'alçada i 45 d'inclinació.
  
També s'indica en el projecte que l'explotació minera i els escombreres es trobaran allunyades de possibles cursos d'aigua i en conseqüència es pot prescindir del corresponent estudi hidrològic de la conca de drenatge. No obstant, l'explotació es troba a mitja vessant, afecta un barranc i modifica el curs de les aigües superficials.
  
No es fa menció en el projecte d'explotació - restauració ni en l'estudi d'impacte ambiental que l'explotació proposada pretén rebaixar el flanc dret d'un barranc, i deixar els bancs de restauració a cotes inferiors a les del llit del barranc.
  
La restauració proposada consisteix en el modelatge final dels talussos, reubicació d'estèrils i recobriments emmagatzemats per a la reutilització, construcció d'infrastructures com canals de desguàs, cunetes d'intercepció d'aigües en els caps dels talussos i tanques de seguretat, plantació o sembra d'espècies vegetals i cures de les plantacions com també treballs de neteja de l'entorn.
  
D'altra banda, s'indica en el projecte que la restauració començarà per les cotes més baixes de la pedrera, al mateix temps que pels perímetres exteriors d'aquesta, deixant les zones més altes i perímetres inferiors per al final de la restauració.
  
Es desconeix el mètode i les fases d'explotació, no obstant això se suposa que en ser una restauració integrada, segons projecte, l'explotació començarà per les cotes més baixes i anirà ascendint fins a les cotes més altes d'explotació.
  
La documentació no desenvolupa en el projecte cap dels aspectes referits en els tres punts anteriors i tampoc queda reflectit en els plànols que s'adjunten en el projecte.
  
Tot les actuacions descrites en el projecte són contradictòries, ambigües, i molt generals. No queda definit el disseny d'explotació ni el de restauració de la pedrera. Els límits laterals de l'explotació, talussos i bermes del perfil de restauració no s'adapten de forma progressiva a la topografia circumdant i no s'aplica cap mesura correctora per a garantir el correcte drenatge de les aigües de vessament.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remesa de l'expedient
  
A l'octubre de 2002, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet a aquesta Conselleria projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental del projecte d'obertura de la pedrera d'argiles denominada EMMA'DOS, tramitada com a secció A per la Llei de mines.
  
S'adjunta certificat del resultat de la informació pública de l'expedient que indica que publicat l'expedient en el DOGV núm. 4314 de 14 d'agost de 2002, no s'han presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
Revisat l'estudi d'impacte ambiental aportat, s'ha pogut comprovar que és una còpia exacta d'un altre estudi presentat pel mateix tècnic redactor per a un projecte d'obertura de pedrera d'argiles en el mateix terme municipal.
  
Els dos estudis d'impacte elaborats pel mateix tècnic es corresponen amb projectes de pedreres d'argiles de característiques tècniques diferents i ubicades en zones ambientalment distintes; això no obstant, sengles estudis descriuen el medi, identifiquen i avaluen els impactes amb la mateixa ambigüitat i d'una forma genèrica i bibliogràfica, aplicant les mateixes mesures protectores i correctores per a aquests dos projectes.
  
Atés que la documentació aportada no pot ser considerada com un estudi d'impacte ambiental per a un projecte concret, que l'estudi d'impacte ambiental no ha avaluat adequadament el medi i els impactes derivats de l'actuació i conseqüència d'això ha sigut la proposta d'un projecte que no garanteix la correcta restauració de l'espai afectat es considera desfavorable al l'efecte ambiental l'expedient d'obertura d'una pedrera d'argiles al paratge la Murta.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Per l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable al sol efecte ambiental, el projecte d'explotació - restauració de la pedrera d'argiles denominada EMMA-DOS, tramitada com a secció A per la Llei de mines, en el terme municipal d'Agost (Alacant), el promotor del qual és Nueva Cerámica Arb, SA.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 151/03-AIA
  
Títol: Centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús
  
Promotor: Grúas y Contratas del Mare Nostrum, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Elx
  
Localització: Partida les Vall-llongues, del terme municipal d'Elx (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
El projecte tracta de la instal·lació d'un centre autoritzat de recepció i descontaminació (CARD en endavant) de vehicles fora d'ús (VFU en endavant), en el qual a més s'habilitarà el dipòsit municipal de vehicles de l'Ajuntament d'Elx.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Es tracta d'un CARD de VFU, considerats actualment com a residus perillosos. En aquesta instal·lació es projecta portar a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzematge dels residus d'una banda i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables i vehicles descontaminats per una altra. Segons diversos condicionants econòmics i logístics, els vehicles descontaminats s'han d'emmagatzemar en qualitat de ferralla valoritzable o s'han de disposar per al seu gradual desballestament per peces.
  
D'altra banda, també es projecta habilitar una zona per al dipòsit municipal de vehicles de l'Ajuntament d'Elx. A aquest aniran dirigits els vehicles retirats de la via pública seguint les instruccions de la Policia municipal d'Elx, o d'altres administracions, de manera que es convertirà en lloc de guarda i recaptació de vehicles intervinguts a ciutadans per diverses qüestions.
  
La indústria projecta el desenvolupament de les seues activitats en una parcel·la de la partida les Vall-llongues, d'una superfície total de 27.415 m². D'acord amb el PGOU vigent del municipi d'Elx, la parcel·la està classificada com a sòl no urbanitzable i qualificada com a sòl comú de reserva. No obstant això, la parcel·la comprén part del llit d'un barranc, és a dir, part del domini públic hidràulic i la seua zona de protecció, motiu pel qual en una proposta de modificació puntual del PGOU d'Elx, pendent d'aprovació definitiva, aquesta part del sòl està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i qualificat amb la clau corresponent a zones humides, llits i barrancs i afectat per la seua zona de protecció. Encara que s'assenyala que la superfície objecte de declaració d'interés comunitari és de 18.560 m², no es detalla gràficament amb precisió aquesta superfície, encara que s'entén que evidentment es tracta de la superfície de la parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable sense protecció.
  
El barranc assenyalat delimita al nord la parcel·la, que a l'oest, est i sud es veu flanquejada per cultius. Al sud es veu afectada per l'assagador de Montfort a Santa Pola, que secciona en dues parts la parcel·la i que, connectat amb la CV-850, es projecta emprar com a vial d'accés al CARD.
  
La proximitat del barranc determina l'orografia d'una parcel·la que ja s'havia vist transformada amb anterioritat, a causa de l'ús agrícola a què s'havia vist sotmesa (d'acord amb la cartografia estudiada, una xicoteta conca tributària del barranc que delimita la parcel·la pel seu costat nord, va ser reblerta en el seu moment per a facilitar el conreu agrícola). En aquest estat de coses, amb poques paraules, s'ha projectat el CARD en dos nivells i s'han aprofitat els pendents de la parcel·la: un superior on van l'accés, les oficines i la bàscula, i adjacent a aquest, encara que separat per un talús vertical d'uns 5 metres, està projectat el nivell inferior on es portaran a terme les activitats pròpies d'un CARD. D'aquesta manera, des de l'assagador de Montfort a Santa Pola, camí d'accés al CARD i a altres habitatges i activitats agrícoles de la zona, no s'apreciaran les activitats de desballestament i descontaminació de vehicles.
  
Com ja s'ha assenyalat, en el nivell superior es trobarà l'accés, la bàscula i les oficines, que s'executaran a l'estil d'una casa de camp, i que mantindran la morfologia de les construccions típiques de la zona, de manera que es minimitza l'impacte perceptual.
  
Al nivell inferior de la parcel·la, al qual els vehicles accedeixen per una rampa, es projecta elevar una nau industrial de dos cossos d'una sola planta, i totalitzar una superfície de 2.000 m², quatre accessos per a vehicles i cobertes a dos aigües. En l'interior de la nau es portarà a terme la recepció, descontaminació, i posterior emmagatzematge dels residus perillosos d'una banda i dels elements reciclables, reutilitzables o recuperables d'una altra. La nau industrial en el nivell inferior i les oficines en el nivell superior es trobaran comunicades per una escala.
  
Seguint en el nivell inferior, però ja a la intempèrie, es projecta una zona d'aparcament per a clients situada entre la nau industrial i la rampa d'accés al nivell inferior. Enfront de la nau industrial queda una superfície pràcticament expedita ?excepte unes files d'arbreda- on, a més de dur-se a terme les funcions de dipòsit municipal de vehicles de l'Ajuntament d'Elx, s'emmagatzemaran els vehicles descontaminats, bé a l'espera de ser premsats quan vinga la premsa, bé per a l'aprofitament de peces (aquesta situació pot canviar si s'instal·la una premsa de VFU descontaminats, de manera que siguen premsats segons es descontaminen, d'aquesta manera ocupen un menor espai mentre estan emmagatzemats temporalment). Igualment, es portarà a terme l'emmagatzematge dels pneumàtics fora d'ús en un contenidor disposat a la intempèrie.
  
Finalment, assenyalar que es projecta la tanca perimetral de les instal·lacions, si bé no es delimita amb precisió quina zona s'ha de tancar, si la parcel·la completa o només la part d'aquesta dedicada a les activitats de CARD.
  
Quant als serveis necessaris per al desenvolupament d'activitats industrials en un sòl no urbanitzable, com ara accessos, electricitat, subministrament d'aigua, tractament d'aigües residuals, recollida de residus, etc., s'han resolt de la següent manera:
  
- No es disposa d'aigua de xarxa. L'aigua potable serà embotellada. Es disposa d'una bassa agrícola a la zona sud de la parcel·la, zona seccionada per l'assagador de Montfort a Santa Pola.
  
- No es disposa de connexió al clavegueram municipal. S'han projectat dues opcions per a la gestió de les aigües sanitàries: una depuradora l'efluent de la qual serà emprat com a reg agrícola o bé emmagatzemat en un recipient estanc i posteriorment es gestiona d'aquesta aigua a través de camió cisterna i EDAR.
  
- No es disposa d'una xarxa separativa de pluvials. Es projecta implementar una xarxa per al drenatge de pluvials de cobertes i vessament superficial.
  
- Els serveis municipals retiraran els residus sòlids urbans.
  
- Tal com ja s'ha assenyalat, com a vial d'accés es projecta emprar l'assagador de Montfort a Santa Pola, connectat amb la CV-850.
  
- Quant al subministrament elèctric, en aparença en les proximitats de la parcel·la es disposa de línies elèctriques aèries capaces de donar servei a l'activitat, no obstant això, també es proposa l'ús de plaques solars i acumuladors.
  
Pel que fa a l'examen d'alternatives tècnicament viables a l'emplaçament del CARD, i la justificació de la solució adoptada, l'estudi d'impacte ambiental se centra en una justificació econòmica basada en un estudi econòmic en el qual, en aparença, no s'han tingut en compte les actuacions necessàries per a adequar una parcel·la de sòl no urbanitzable per al desenvolupament d'activitats industrials, ni la restitució d'aquesta a les seues condicions originals.
  
En aparença, amb les superfícies previstes per a les diverses etapes de la gestió de VFU, i d'acord amb el que expressa la Resolució de 25 de setembre de 2001 de la Secretaria General de Medi Ambient, per la qual es disposa la publicació de l'acord del Consell de Ministres de 3 d'agost de 2001, pel qual s'aprova el Pla Nacional de Vehicles al final de la seua vida útil, es tractaria d'un CARD de tipus A.
  
Tramitació administrativa
  
En data 26 de febrer de 2003, el promotor remet la documentació relativa al projecte de referència, entre la qual s'inclou una memòria de l'activitat, annexos, estudi d'impacte ambiental i informes de l'Ajuntament d'Elx i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Quant a l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, cal destacar que s'autoritza ?a títol precari- a l'execució del CARD a la zona de policia del barranc, sempre que es complisquen una sèrie de condicions entre les quals es troba que es respecte la zona de servitud de 5 metres d'amplària d'ús públic (que ha de quedar apta i practicable) i que en cap concepte es dipositen materials o runes a la zona de domini públic. Es prohibeix l'escapçada de branques, arbustos o arrels del llit, que queda totalment prohibit l'abocament d'aigües i productes residuals al llit públic o al subsòl, i tot això sempre que les obres s'executen d'acord amb la documentació presentada a la CHJ. D'altra banda, assenyalen que serà necessari sol·licitar nova autorització per a qualsevol tipus de captació d'aigües públiques, abocament, o realitzar activitats semblants.
  
Quant a l'informe de l'Ajuntament d'Elx, cal destacar que s'assenyalen les carències quant a subministrament d'aigua potable, absència de clavegueram (considerant que ha de projectar-se dipòsit de PRFV i incloure's contracte amb gestor autoritzat per a les aigües residuals sanitàries), necessitat d'instal·lar un sistema de recollida de greixos i productes hidrocarburats previ a l'abocament al barranc de les aigües pluvials de vessament superficial, que poden arrossegar residus, que els residus sòlids urbans generats per l'activitat poden ser arreplegats pel Servei Municipal de Recollida Rural, etc. Conclou favorablement sempre que s'adopten les mesures correctores adequades.
  
En data 13 de maig de 2003, el Servei de Gestió de Residus remet la documentació relativa al projecte de referència.
  
En data 14 de maig de 2003, es fa consulta a l'Ajuntament d'Elx perquè comunique les al·legacions, propostes o indicacions que considere oportunes respecte de l'impacte ambiental que suposa el desenvolupament de l'esmentada activitat, especialment la qualificació i la classificació urbanística de la parcel·la i les condicions que establisquen les ordenances per a l'esmentat lloc, incloent si és procedent la disposició de l'ajuntament per a portar a terme l'actuació urbanística que permeta el desenvolupament de l'activitat industrial de referència.
  
En data 14 de maig de 2003, s'efectua consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant perquè comunique els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de la realització del projecte de referència o presente totes les propostes i consideracions que en matèria de la seua competència estime oportunes.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre a informació publica durant el període de trenta dies hàbils. L'anunci es va publicar en el DOGV núm. 4540 de 9 de juliol de 2003.
  
En data 9 de juliol de 2003, es rep en aquesta Conselleria, remés pel Servei Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, la documentació relativa a l'expedient de declaració d'interés comunitari per a la recepció i descontaminació de vehicles, promoguda per Grúas y Contratas del Mare Nostrum SL. Juntament a aquesta documentació, s'adjunta informe de la Secció de Qualitat Ambiental en el qual s'assenyala:
  
- La proposta d'abastiment d'aigua a través d'aigua embotellada es considera acceptable. Respecte de l'aigua en els serveis serà degudament desinfectada i s'adequarà al que estableix el Reial decret 909/2001, de 27 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, s'haurà d'indicar que és aigua no apta per a consum humà.
  
- L'activitat que es vol desenvolupar està considerada segons l'Ordre MAM/3042002, de 8 de febrer, per la qual es publiquen les operacions de valoració i eliminació de residus, com a operació de valoració de residus, per la qual cosa ha de sol·licitar autorització administrativa per a la gestió de residus perillosos, en la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, de la Conselleria de Medi Ambient.
  
- Ha de complir amb les obligacions derivades de l'esmentada gestió, segons el que estableix la Llei 10/00, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial Decret 833/88, de 20 de juliol, residus tòxics i perillosos, el Reial Decret 952/97, de 20 de juny, que modifica al Reial Decret 833/88 i el Reial Decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil.
  
- De conformitat amb el que estableix l'article 13.3, de la Llei 10/98, de residus i l'article 50.4, de la Llei 10/00, de residus de la Comunitat Valenciana, tindrà un registre documental en el qual es faran constar la quantitat, naturalesa, origen, destinació, freqüència de recollida, mètode de valoració o eliminació dels residus gestionats. Així mateix, ha de presentar una memòria anual de les seues activitats, en la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, abans de l'1 de març de l'any següent.
  
- S'han d'extraure i retirar de forma els següents residus perillosos: combustible, líquid de transmissió i altres olis hidràulics, olis del motor, del diferencial i de la caixa de canvi (llevat que es reutilitze el bloc complet, en aquest cas es pot mantenir lubricat), líquids de refrigeració, de frens i anticongelant; bateries d'arrancada; filtres d'oli i combustible; sabates de fre amb amiant i components de mercuri; fluids del sistema de l'aire condicionat, dipòsit de gas liquat i qualsevol altre fluid perillós necessari per a la reutilització de l'element de què forma part.
  
- Amb relació a la producció de residus generats en el procés de valoració ha de tindre's en compte el següent:
  
- Els residus considerats assimilables a urbans, seran retirats pel servei municipal de recollida de residus sòlids urbans, en les condicions que establisca l'ordenança municipal.
  
- Els residus no perillosos distints dels anteriors, es gestionaran a través de gestor de residus autoritzats, es dóna prioritat a la seua valoració enfront de l'abocament en instal·lació d'eliminació autoritzada.
  
La gestió de pneumàtics fora d'ús s'ajustarà al que estableix el Decret 2/2003, de 7 de gener, el reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús a la Comunitat Valenciana.
  
- Els residus perillosos es gestionaran a través de gestor de residus autoritzat.
  
- L'abocament d'aigua residual tractada, procedent del sistema de depuració, ha de comptar amb l'autorització de l'organisme de conca. Els fangs seran retirats per gestor autoritzat.
  
- Respecte de la prevenció i correcció de la generació de sorolls i vibracions es tindrà en compte el que estableix la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, ordenança municipal i la normativa urbanística municipal.
  
En data 24 de juliol de 2003, es rep en aquesta Conselleria, l'informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, on s'assenyala que el projecte no afecta els béns mediambientals que gestiona l'esmentada Direcció Territorial.
  
En data 17 de setembre de 2003, es rep el certificat del cap de Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge on s'assenyala que, transcorregut el període d'exposició pública, no consta en el Registre General la presentació de cap al·legació.
  
En data 10 de setembre de 2003, es rep còpia confrontada amb l'original del certificat del vicesecretari en funcions de secretari de l'Ajuntament d'Elx, en el qual s'assenyala que transcorregut el període d'exposició pública del projecte de referència, no consten al·legacions a aquest en l'Ajuntament d'Elx.
  
En data 29 d'octubre de 2003, es rep un annex a l'estudi d'impacte ambiental en el qual es detallen la gestió dels pneumàtics, l'estabilitat del talús, la gestió de pluvials, l'ús de la premsa, els usos del pati exterior i la tanca de la parcel·la.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a la instal·lació d'un CARD que atorga l'Ajuntament d'Elx.
  
Durant el normal funcionament, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
La indústria ha d'obtenir la declaració d'interés comunitari per al desenvolupament d'activitats industrials en sòl no urbanitzable.
  
Igualment, l'empresa ha de portar a terme una actuació sobre la ribera del barranc per a mantenir la seua estabilitat. Ha d'utilitzar l'aigua provinent d'un embassament per a ús agrícola pròxim. També ha d'executar un aljub per a la captació d'aigües pluvials de regulació de les aigües residuals, i realitzar un abocament d'aigües pluvials tractades i residuals tractades. Per a tot això ha d'obtenir la corresponent autorització de l'organisme de conca.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Els CARD es projecten d'una banda, per a reduir al mínim les repercussions sobre el medi ambient degudes als residus continguts en els vehicles al final de la seua vida útil i, d'altra banda, per a reduir el consum d'energia i recursos en reutilitzar, reciclar i valorar aquelles parts dels VFU que siguen susceptibles d'això. Així es contribueix a la protecció, conservació i millora de la qualitat ambiental. No obstant això, la inadequada gestió dels residus arruïna els lloables objectius mediambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, i podria danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir, com també atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
Com ja s'ha assenyalat, es projecta instal·lar el CARD sobre una parcel·la de sòl no urbanitzable on amb anterioritat hi havia una explotació agrícola. La parcel·la es troba delimitada al nord per un barranc, i està flanquejada a l'oest, est i sud per cultius. D'altra banda, l'assagador de Montfort a Santa Pola secciona en dues parts la parcel·la pel seu costat sud. Aquest assagador, connectat amb la CV-850, es projecta utilitzar com a vial d'accés al CARD.
  
El fet que a la parcel·la objecte de projecte es desenvoluparen ?i en les frontereres es desenvolupen- activitats agrícoles, implica que la flora és del tipus nitròfila pròpia de camps de cultiu de secà, on abunden gramínies, crucíferes i restes d'algunes plantes del bosc mediterrani. Concretament, a través d'un estudi de camp, s'han catalogat tres zones de 25 m², corresponents al mont situat cap al sud de la parcel·la, els camps de cultiu que envolten la parcel·la pels costats est, oest i sud, i el barranc situat al nord. Com a resultat de l'estudi, cal ressaltar l'absència de flora i fauna d'interés.
  
Quant al marge del barranc, s'afecta la zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic, de conformitat amb el reglament del domini públic hidràulic, i la zona de policia, de 100 metres d'amplària. Quant a l'assagador de Montfort a Santa Pola, té una amplària legal de 5 metres.
  
Respecte del sòl i les aigües, cal assenyalar que la parcel·la objecte de projecte es troba ubicada en una zona de vulnerabilitat mitjana a la contaminació de les aigües subterrànies, de mitjana accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per Grúas y Contratas del Mare Nostrum, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar en la seua parcel·la del terme municipal d'Elx, s'han descrit primer les accions del projecte que poden generar impactes durant les fases de construcció, funcionament i desmantellament, que bàsicament es redueixen a:
  
- Fase de construcció: eliminació de la vegetació existent, desplaçament de la fauna, generació d'emissions atmosfèriques, soroll, vibracions i residus de construcció. Disminució de la qualitat paisatgística.
  
- Fase de funcionament: gestió de residus (manipulació i emmagatzematge temporal), generació d'aigües residuals, sorolls i vibracions.
  
- Fase de desmantellament: gestió de tots els residus romanents propis del CARD, demolició d'estructures (idèntics impactes que produïts durant la fase de construcció), i les accions derivades de la correcta restauració de la parcel·la (desenrunat, neteja, aportació de terra vegetal i plantació de fruiters).
  
Els impactes d'aquestes accions s'han estudiat sobre el medi biòtic, abiòtic, cultural i socioeconòmic. Els majors impactes es donaran durant la fase de construcció sobre la flora i la fauna directament per desplaçament, i indirectament per l'impacte directe sobre l'atmosfera derivat de la generació d'emissions atmosfèriques, sorolls i vibracions. Durant la fase de funcionament els impactes també es donaran sobre la flora i la fauna local, per la generació de sorolls i vibracions i l'abocament d'aigües pluvials i residuals tractades (que també podrà afectar la geomorfologia, per erosió del terreny). No es valoren els impactes durant la fase de desmantellament de les instal·lacions i la restauració de la parcel·la, si bé podrien assemblar-se als de la fase de construcció.
  
No es valora la possible afecció a la ribera del barranc que pot suposar la inestabilitat del talús, ni l'afecció que la major intensitat en el trànsit de vehicles lleugers i pesats pot suposar sobre l'assagador de Montfort a Santa Pola, tant des del punt de vista del suport físic i com dels actuals usuaris.
  
No es valora l'afecció de la vegetació del barranc aigües avall, per la reducció de l'aportació natural d'aigua derivada de la impermeabilització de la parcel·la i retenció de les aigües pluvials de cobertes i soleres en una bassa. En base a això, tampoc es valora la possible afecció derivada de l'arrossegament de contaminants per les aigües pluvials de vessament.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1) Flora i fauna
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala en aquest apartat la creació d'un apantallament vegetal en el costat sud de la parcel·la, encara que més bé pareix una mesura correctora de l'impacte sobre el medi perceptual. D'altra banda, s'assenyala que en el 50% de la parcel·la que ha de quedar lliure i es replantaran els arbres arrancats per a l'execució de les instal·lacions, a més de palmeres (Phoenix dactilifera); es construiran abeuradors per a aus, la qual cosa s'indica que contribuirà positivament en la recuperació tant de la fauna com de la flora de la zona (de manera que més que mesures correctores, pareixen lloables mesures compensatòries, ja que s'ha ocupat un SNU).
  
D'altra banda, es projecta plantar alguns pins de deu anys en el límit del barranc. I en el talús, es projecta la plantació d'una planta ornamental com és la Mesambriantamus, planta de fàcil arrelament en aquest tipus de sòls. Tot això amb l'objectiu de donar-li estabilitat al talús.
  
2): Medi perceptual
  
Com ja s'ha assenyalat es projecta l'apantallament vegetal, encara que únicament del costat sud de la parcel·la. D'altra banda, s'ha projectat el CARD en dos nivells aprofitant els pendents de la parcel·la, d'aquesta manera, des de l'assagador de Montfort a Santa Pola, camí d'accés al CARD i a altres habitatges i activitats agrícoles de la zona, no s'apreciaran les activitats de desballestament i descontaminació de vehicles. En la mateixa línia, les oficines s'executaran a l'estil d'una casa de camp, amb la morfologia de les construccions típiques de la zona, de manera que es minimitza l'impacte perceptual.
  
3) Contaminació acústica i vibratòria.
  
Per al servei d'aire comprimit necessari per al pont elevador, pistola pneumàtica, etc., es compta amb un compressor. Encara que no s'indica a quin lloc de la parcel·la es disposa aquesta unitat, s'entén que s'instal·larà a l'interior de la nau industrial.
  
Un altre focus el constitueix la premsa de VFU descontaminats. Segons s'indica en la documentació presentada, inicialment no es disposarà d'un equip fix per a complir amb aquesta comesa, sinó que es portarà a terme amb una premsa mòbil que acudirà a les instal·lacions quan es tinga prou nombre de VFU descontaminats per a premsar. En tot cas el premsat es portarà a terme en l'interior de la nau industrial.
  
A més, totes les activitats de descontaminació i desballestament es portaran a terme en l'interior de la nau industrial, les mesures correctores s'han pres directament en l'execució de la nau. D'aquesta manera, i centrant-nos en la nau industrial, s'indica que partint d'un nivell sonor mitjà de les habituals activitats de descontaminació i desballestament de 70 dB(A), i les puntuals de premsat de 86 dB(A), tot això en l'interior de la nau, amb l'atenuació dels materials emprats en els paraments horitzontals i verticals, es transmetran a l'exterior un màxim de 33 dB(A).
  
4) Contaminació atmosfèrica
  
Per les característiques de l'activitat no s'han de produir fums, gasos, olors, en la quantitat que durant el seu normal desenvolupament puguen afectar el medi circumdant.
  
5) Usos de l'aigua i contaminació hídrica
  
L'aigua potable serà embotellada. Encara que no es necessita aigua per al procés industrial, per al reg de les zones verdes es disposa de l'aigua procedent d'una bassa agrícola a la zona sud de la parcel·la, zona seccionada per l'assagador de Montfort a Santa Pola.
  
Durant la fase de funcionament es generaran aigües sanitàries, aigües pluvials netes de cobertes i aigües pluvials potencialment contaminades de vessament, ja que encara que totes les activitats de descontaminació i emmagatzematge temporal dels residus extrets es porten a terme a cobert en l'interior de la nau industrial, en el pati exterior està previst que es porte a terme l'activitat de dipòsit municipal de vehicles, entre els quals hi haurà vehicles que s'hagen vist involucrats en accidents i es troben en males condicions. Es pot presentar la possibilitat que es generen abocaments de residus perillosos.
  
Per a la gestió de les aigües sanitàries s'han projectat dues opcions: una depuradora l'efluent de la qual serà emprat com a reg agrícola o bé l'emmagatzematge en un recipient estanc i la posterior gestió d'aquesta aigua a través de camió cisterna i EDAR.
  
Quant a les pluvials de vessament potencialment contaminades, seran les procedents del pati descobert. S'assenyala que la zona es projecta asfaltada, amb buits per a la plantació d'arbreda i vials del recinte, i amb una xarxa de drenatge - dotada de trampes per a greixos, olis i sòlids en suspensió- executada a partir de soleres en pendent que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions per a l'evacuació de pluvials.
  
Com a primera opció, en la memòria s'assenyala que les aigües pluvials així recollides s'evacuaran a través del desguàs natural de vessament de la zona. Com a segona opció, en l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest, s'indica que tota l'aigua que s'arreplegue, tant del nivell superior com de l'inferior, es trasbalsarà fins a un aljub de 150 m³ de capacitat ?sense especificar la ubicació- connectat amb un sistema de bombament amb la bassa principal de reg (propietat de la comunitat de regants de la zona).
  
Aquesta segona opció de gestió d'aigües pluvials d'escorrentia potencialment contaminades no pareix la més adequada, tant per la destinació d'aquestes (agrícola), com per la reducció de l'aportació natural d'aigua al barranc, i l'efecte que això pot tenir sobre la vegetació aigües avall (efecte que no s'ha valorat). S'entén que si anteriorment la parcel·la tenia un ús agrícola, la bassa situada entre el límit sud de la parcel·la i l'assagador de Montfort a Santa Pola ha de ser suficient per al reg de les espècies vegetals que es projecten plantar (ja que si es necessiten més, o bé no s'haurien elegit les espècies correctament, o bé la seua densitat faria que desentonaren amb el paisatge de la zona). No obstant això, s'entén també que es podria instal·lar un aljub que, alimentat per les pluvials de les cobertes de la nau i oficines, i si és procedent, de l'efluent de la depuradora, servira com a dipòsit pulmó per al reg de les instal·lacions.
  
6) Contaminació del sòl
  
Aquest impacte està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
A la nau industrial, que és on es porta a terme la descontaminació dels VFU, per a prevenir les infiltracions en el subsòl procedents de les zones clau, s'adopta com a mesura preventiva la impermeabilització amb pintura epoxi dels sòls sobre els quals es poden produir fugues o vessaments accidentals. A més es col·locaran estratègicament canaletes enreixades amb cubeta receptora cega, tot això impermeabilitzat, de manera que on siga necessari s'evite l'entrada de pluvials per vessament o l'eixida de vessaments accidentals.
  
La zona corresponent al dipòsit municipal de vehicles es projecta asfaltada, encara que no es detallen les característiques del ferm que s'emprarà.
  
7) Residus
  
Durant el seu normal funcionament, el CARD generarà els residus derivats de la descontaminació de VFU i el manteniment de les instal·lacions. Tots els residus s'emmagatzemaran en l'interior de la nau industrial, excepte en el cas dels pneumàtics, que es dipositaran en un contenidor situat a l'exterior de les instal·lacions.
  
Concretament, pel que fa als residus perillosos generats durant el procés de descontaminació, es proposa emmagatzemar-los temporalment, sense rebre cap tractament, en una zona específicament destinada per a això en l'interior de la nau industrial, fins a la seua recollida per gestor autoritzat.
  
7) Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental en el qual es proposen una sèrie de controls durant la fase d'explotació, com pot ser sobre les emissions atmosfèriques, sorolls, vibracions, aigües residuals i pluvials, la vegetació, fauna, sòl i paisatge (amb el manteniment de les barreres vegetals). No es presenta la part del programa de vigilància ambiental corresponent al seguiment després de la fase de desmantellament i restitució d'unes instal·lacions executades sobre sòl no urbanitzable a través de declaració d'interés comunitari.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, ja que tal com estableix el punt 6.c de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desballestament o emmagatzematge de ferralla, es troba sotmés al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés l'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'un centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut per l'empresa Grúas y Contratas del Mare Nostrum, SL, que s'ha de situar a la partida les Vall-llongues, del terme municipal d'Elx (Alacant), en els termes que estableix la memòria d'activitat, annexos diversos, l'estudi d'impacte ambiental i annex a aquest, sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1) Els residus gestionats, com també els generats per la indústria durant el seu normal funcionament, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús. No s'emmagatzemaran residus perillosos a la intempèrie.
  
2) S'executarà el tancament perimetral de la part de la parcel·la objecte de DIC dedicada a les activitats de CARD i dipòsit municipal de vehicles de l'Ajuntament d'Elx (9.000 m²). El tancament perimetral va acompanyat en tot moment d'un apantallament vegetal dens. L'altura de l'emmagatzematge de residus no perillosos no sobrepassarà en cap moment l'altura de l'apantallament vegetal. La resta de la parcel·la fins a totalitzar els 27.415 m², ha de quedar lliure de tancaments per a facilitar el pas de fauna.
  
3) Quant a la generació i gestió d'aigües residuals:
  
3.1. Es mantindrà l'aportació d'aigües pluvials al barranc, es prendran les mesures necessàries per a evitar l'erosió amb l'abocament de pluvials de vessament tractades (per exemple amb la implementació de més d'un desaigüe, o amb la protecció del punt del barranc on es faça efectiu l'abocament).
  
3.2. Ha d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials de vessament.
  
3.3. En el cas que se seleccione l'opció de la depuradora, dins del programa de vigilància ambiental, es constatarà, per mitjà d'anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells expressats en la preceptiva autorització d'abocament al medi de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Per a això, ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió a l'aljub que servisca com a dipòsit pulmó per al reg de les instal·lacions.
  
4) Per a l'emmagatzematge de residus líquids o de residus que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs de major grandària o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose l'augment de la seua perillositat o dificulte la seua gestió.
  
5) Les arquetes i sistemes de recollida de vessaments han de ser cecs i trobar-se impermeabilitzats. El residu retingut en les arquetes, serà arreplegat i emmagatzemat fins a la recollida periòdica per gestor autoritzat. El llavat de la solera de la nau es portarà a terme per mitjà d'agranat humit, mai per neteja.
  
6) L'asfaltat de la zona corresponent al dipòsit municipal de vehicles s'executarà assegurant que la capa de rodadura presente unes condicions d'impermeabilitat suficients, pròpies de les mescles bituminoses denses o semidenses.
  
7) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.
  
8) Respecte del nivell de sorolls transmesos a l'exterior controlats a través del programa de vigilància ambiental, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll «Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis» i en el títol ll, capítol ll «Nivells de pertorbació», de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
9) Quant a la possible inestabilitat del talús del barranc provocada per l'absència de vegetació:
  
9.1. Pel pendent del terraplé del barranc, s'hauria d'executar una berma d'almenys un metre d'amplària en la meitat del talús. La berma s'hauria de realitzar en contrapendent per a facilitar la retenció d'aigües pluvials, al mateix temps que es reduiria la seua velocitat, i disminuiria el risc de formació de regueres o escorrancs.
  
9.2. S'hauria de portar a terme una hidrosembra del talús, amb espècies herbàcies de ràpid creixement i adaptades a les condicions ecològiques de la zona.
  
9.3. S'hauria de procedir a la plantació d'espècies arbustives i arbòries, en una densitat de plantació semblant a la de la resta del barranc, es recomana segons les apreciacions de l'estudi d'impacte ambiental: espart (Stipa tenacissima), albada (Anthyllis cystisoides), arçot (Rhammus lycioides), i pi blanc (Pinus halepensis). A la zona del talús més pròxima al barranc s'hauria d'emprar el baladre (Nerium oleander), i si hi haguera, tamariu (Tamarix canariensis).
  
9.4. No obstant això, el condicionant número nou ha de servir com a recomanació ambiental a l'hora d'executar el projecte d'actuació i revegetació sobre la ribera del barranc, que ha de ser aprovat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, quedant al criteri de l'òrgan competent la seua proposta de resolució.
  
10) Una vegada finalitzada l'activitat, i dins dels sis primers mesos següents, es presentarà davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació de la parcel·la, per a adequar-la al seu estat original.
  
11) En el cas que l'execució de les obres puga arribar a afectar l'assagador de Montfort a Santa Pola, o que després d'executar-se siga necessària algun tipus d'actuació sobre aquesta a fi de facilitar l'accés a les instal·lacions, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València. L'autorització corresponent s'ha d'obtenir d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
12) Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquest per part de la mencionada Direcció General, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
13) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació.
  
14) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser immediatament comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.
  
15) S'atendrà a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisquen en el seu moment a través de les preceptives autoritzacions la Direcció General de Qualitat Ambiental, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 156/03-AIA
  
Títol: Magatzem de ferralla i altres productes de rebuig
  
Promotor: Juan Fco. Rodríguez González
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alcoi
  
Localització: C/ Sant Vicent, 26 € baix. CP 03801. Alcoi (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'activitat la llicència de la qual se sol·licita és el comerç a l'engròs i magatzem de ferralla i altres productes de rebuig com màquines velles, bigues metàl·liques, borumballes, elements diversos de tancaments metàl·lics, etc.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 12 de maig de 2003 l'Ajuntament d'Alcoi va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de referència.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de referència, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el DOGV núm. 4540, de data 9 de juliol de 2003 sense que s'hagen presentat al·legacions i informes corresponents.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 16 de maig de 2003 es va efectuar consulta a l'Ajuntament d'Alcoi, el qual va informar en escrit remés a aquest Servei, en data 11 de juny, dient que:
  
«Que, vistos la zona, ús, situació i grau de l'esmentada activitat, no hi ha inconvenient en què es concedisca la corresponent llicència d'obertura a l'emplaçament proposat, i això sense perjudici del compliment de les altres condicions particulars ambientals i de seguretat exigibles.»
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
No hi ha elements ambientals susceptibles de rebre impactes per part del desenvolupament de l'activitat, en ubicar-se en sòl urbà ja consolidat, totalment transformat per l'home.
  
Per tant l'únic impacte possible a tenir en compte és el soroll, produït pel trasllat de la ferralla i elements metàl·lics. L'esmentat impacte acústic pot generar molèsties en els habitatges confrontants i en els voltants del magatzem.
  
2. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
De l'estudi d'impacte ambiental, es deduix que les mesures correctores han d'estar encaminades a minimitzar l'impacte acústic, com:
  
- Compliment del que disposa l'article 221 del vigent PGOU d'Alcoi.
  
- Respecte del nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol IV, capítol II «Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis» i en el títol II, capítol II «Nivells de pertorbació», de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6 c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el magatzem de ferralla i altres productes de rebuig, promogut per Juan Fco. Rodríguez González, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4926, del 18-01-2005 (2004/13201)

RESOLUCIÓN de 13 de diciembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 072/03-AIA, 246/02-AIA, 190/03-AIA, 350/02-AIA, 151/03-AIA y 156/03-AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4926

Fecha DOGV
:   18-01-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/13201

CVE


Fecha del documento
:   13-12-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Paterna](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Torremanzanas](javascript:void(0))
    * [Alcoy](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de diciembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la publicación de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 072/03-AIA, 246/02-AIA, 190/03-AIA, 350/02-AIA, 151/03-AIA y 156/03-AIA. [2004/F13201]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 072/03-AIA, 246/02-AIA, 190/03-AIA, 350/02-AIA, 151/03-AIA y 156/03-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 13 de diciembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 072/2003-AIA
  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector Los Monteros
  
Promotor: Ayuntamiento de Torremanzanas
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Al norte del casco urbano, colindante con el mismo y con la zona donde se está produciendo un asentamiento de viviendas unifamiliares aisladas, limitado por la carretera CV-780, por un antiguo barranco y por el camino Volarí o de la Cantera.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Facilitar el desarrollo socio-económico de la población mediante la creación de una bolsa de suelo urbanizable de uso residencial de baja densidad (vivienda unifamiliar aislada o pareada)
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I- Actualmente, el suelo afectado por la propuesta está clasificado como no urbanizable agrícola (común) subzona A.
  
II- La superficie afectada por el proyecto asciende a 165.217 m², con una previsión de 247 nuevas viviendas y 825 habitantes, que contrastan con los 695 censados en 2.002.
  
III- El proyecto se localiza colindante con el actual casco urbano, en un suelo transformado al cultivo, si bien en los últimos tiempos se ha producido un progresivo abandono del mismo que ha permitido la aparición de especies naturales de manera expontánea.
  
IV- La condición de colindancia permite el aprovechamiento de las infraestructuras municipales existentes de cara a ofrecer los servicios necesarios para el desarrollo de los usos previstos, todo ello sin necesidad de producir nuevas afecciones al medio.
  
3. Alternativas
  
El estudio de alternativas no puede ser considerado como tal dado que no valora ni el ámbito de la propuesta ni su ubicación en otras partes del término municipal. No obstante, se considera aceptable el crecimiento natural del casco urbano sobre un área transformada dadas las condiciones de contorno del mismo.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 31 de enero de 2003 el servicio territorial de Urbanismo remitió, a través de la dirección territorial de Medio Ambiente, proyecto técnico, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo a la Homologación Modificativa y Plan Parcial del sector Los Monteros del municipio de Torremanzanas (Ali0cante), incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Información de Alicante, de fecha 21 de mayo de 2002 y en el DOGV nº4.247, de 13 de mayo de 2002.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el secretario - interventor accidental del Ayuntamiento de Torremanzanas, en los cuales se incluía la aprobación provisional, y el informe del trámite de información al público realizado.
  
Afecciones legales
  
1. Los límites norte y oeste del sector están ocupados por sendos cauces, estando ocupado el primero de ellos por cultivos y conformando el segundo el desvío de aquél, por donde circulan las aguas actualmente.
  
El proyecto sitúa en los márgenes del viejo cauce las zonas verdes, mientras que separa el nuevo de las parcelas donde se localizará la edificación por un vial perimetral cuyo trazado coincide con el de un camino existente. En algunos puntos parece que el límite del sector incorpora las áreas de dominio público de dichos cauces, circunstancia ésta que cabría modificar.
  
2. El estudio de impacto ambiental cita hasta diecisiete yacimientos catalogados en el término municipal, mientras que la información disponible de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano aumenta dicho número a diecinueve. De los yacimientos inventariados en el estudio de impacto ambiental ninguno de ellos afecta al sector propuesto, si bien no se ha aportado informe favorable de la mencionada dirección general en cumplimiento de la vigente legislación sectorial.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Los terrenos afectados por el proyecto se corresponden con depósitos aluviales cuaternarios, caracterizados por su gran permeabilidad. A pesar de la diferencia de cota, unos 73 m. absolutos, la morfología de la zona se corresponde con terrenos abancalados, de manera que la estabilidad de los terrenos se ve favorecida con el mantenimiento de dichas estructuras.
  
La construcción de redes de saneamiento y su conexión con las infraestructuras de depuración permitirá compatibilizar el uso previsto con las características geológicas del terreno.
  
Respecto a la adecuación de la urbanización a la morfología existente del terreno no se establece nada en la documentación facilitada, circunstancia que merecería la pena tratar tanto por favorecer el control de la estabilidad de los terrenos como para frenar la erosión de los mismos.
  
2. En la actualidad existe un predominio del cultivo de secano en la práctica totalidad de la superficie afectada por el proyecto. No obstante, se hace patente el progresivo abandono de las explotaciones agrícolas y la recuperación natural de la zona. Esto es más evidente en las proximidades de la carretera en el borde sur del sector y en el entorno del viejo cauce, donde la vegetación natural es más densa y está mejor conservada, consistiendo en ejemplares de Pinus halepensis acompañados de matorral de porte bajo.
  
3. En relación con el abastecimiento de agua al sector, de los informes técnicos del Ayuntamiento de Torremanzanas se desprende la actual falta de disponibilidad de los caudales necesarios, encontrándose en ejecución una serie de sondeos que, de ser productivos, permitirían seguir adelante con la propuesta.
  
Según la información facilitada por la entidad gestora de la estación depuradora de aguas residuales a la que se pretende derivar el efluente generado por los usos residenciales y dotacionales del sector, la actual infraestructura no puede asumir el crecimiento poblacional previsto siendo necesaria su ampliación o la construcción de una nueva.
  
Respecto a la gestión de los residuos nada se dice en la documentación facilitada.
  
4. Las medidas correctoras propuestas incluyen la regeneración de la zona incluida en los 25 m. de afección de carreteras con especies autóctonas, la creación de un talud de 1'5 m. revegetado para favorecer la integración paisajística, la recogida de aguas pluviales, la habilitación de sendas para el paseo, la conservación del arbolado existente en la medida de lo posible, la utilización de tipologías edificatorias propias del entorno y la certificación de la existencia de agua potable, capacidad de depuración y la adecuada gestión de los residuos, principalmente.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector Los Monteros del municipio de Torremanzanas (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I- La superficie del sector deberá reducirse de manera que el dominio público hidráulico no quede dentro de la misma.
  
II- Deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.
  
III- La urbanización del sector se realizará respetando los bancales actuales del terreno, nunca con única pendiente, salvo en casos puntuales y bien justificados.
  
IV- La zona verde situada al norte del sector deberá respetar en su totalidad la vegetación natural que se ha desarrollado junto al antiguo cauce. El vial perimetral que se prevé ejecutar tampoco afectará a dicha vegetación.
  
V- Será preceptiva para la ejecución del proyecto la obtención de agua potable en cantidad y calidad suficiente. Dado que el mecanismo de obtención propuesto es el sondeo, y sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones que resulten pertinentes, aquél deberá situarse, al menos, a 25 m. de radio de cualquier edificación o uso que pudiera desembocar en una contaminación del punto de sondeo por vertido o manipulación accidental.
  
VI- Para la correcta depuración de las aguas residuales se optará por la ampliación de la actual infraestructura o bien por la reserva, para posterior ejecución de una nueva estación depuradora de aguas residuales, de una parcela de uso dotacional dentro de la superficie del sector propuesto. Cualquiera de las dos opciones deberá suponer la ejecución y puesta en marcha de las infraestructuras necesarias con carácter previo a la concesión de las cédulas de habitabilidad.
  
VII- Los residuos sólidos urbanos se recogerán de manera selectiva, siendo trasladados a puntos de tratamiento autorizados o en su caso al vertedero de Jijona. De la misma manera, los residuos sólidos inertes deberán trasladarse al mencionado vertedero o justificar adecuadamente su tratamiento. En ese sentido, el Ayuntamiento solicitará con carácter previo a la ejecución del sector los certificados correspondientes al agente urbanizador.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 29 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Expediente: 246/02-AIA
  
Declaración de impacto ambiental
  
En fecha 20 de junio de 2002 se recibió, procedente del Servicio Territorial de Urbanismo y Ordenación Territorial, la documentación correspondiente a la Modificación Puntual del Plan General del municipio de Paterna, denotada como «Corrección de error nº21 del Plan General» en la citada documentación.
  
El objeto de la corrección que se plantea es la modificación en la clasificación del suelo correspondiente a un área colindante a la calle Onteniente del polígono industrial Fuente del Jarro, actualmente clasificada, en el Plan General, como suelo no urbanizable-III-24, «zona de usos limitados por riesgo de inundación o por constituir vías de agua» (art. 198 del Plan General), la cual quedaría redefinida como suelo no urbanizable común, según la clave NU-III-21, «zonas sin otras limitaciones que las derivadas del contenido de los artículos 85 y 86 de la ley del suelo» (art. 196 del Plan General).
  
La zona estudiada no presenta valores ambientales reseñables, dado que la misma se halla circundada por suelo urbano de uso industrial e infraestructuras viarias de comunicación, lo que denota el alto grado de antropización del entorno en que se ubica aquélla. Cabe, en todo caso, ser destacada la proximidad de los barrancos de la Font y Travessat, los cuales discurren en cauce abierto, antes de ser entubado el de la Font en el punto en que ambos confluyen, lo que ocurre poco después de superar la zona en cuestión.
  
El Estudio de Impacto Ambiental aportado ha adjuntado, a su vez, un estudio que justifica la no inundabilidad de los terrenos objeto de la modificación puntual, localizando únicamente tal posibilidad en las riberas cercanas al cauce abierto, justo antes de su entubamiento. Debe indicarse, no obstante, que tales conclusiones son válidas para un periodo de retorno de 100 años.
  
Por otra parte, cabe referirse a que el uso del área objeto de modificación no se ha determinado, no habiendo, por demás, un uso exclusivo de la misma. Es por ello por lo que hay que remitirse a los dispuestos como usos compatibles en la Corrección nº21, de entre los que se recuerdan algunos de ellos como son industria en categoría 6ª, almacenes calificados y matadero.
  
Con todo, se entiende que, dada la extrema proximidad del área recalificada al punto en que convergen los barrancos antes mencionados, así como que el periodo de retorno para el que se han calculado los caudales ha sido de 100 años, hubiera sido deseable la obtención de los calados esperables para avenidas de menor probabilidad de ocurrencia. Es por ello por lo que queda la incertidumbre entorno a la definición de la superficie inundada en el caso de que se presentase, por ejemplo, una avenida con periodo de retorno de 500 años. Se considera, pues, que hubiese sido importante eliminar la misma por cuanto algunos de los usos a disponer en la zona recalificada, enumerados anteriormente, son muy sensibles a una posible inundación, dadas las consecuencias ambientales que podrían derivarse del arrastre de los materiales empleados en sus procesos de producción, residuos generados o materias almacenadas.
  
Pese a todo, se presume que la superficie inundable para la avenida correspondiente a un periodo de retorno de 500 años no alcanzará dimensiones de entidad de forma que, de afectarse, sólo se haga a una pequeña porción del área ahora recalificada, todo lo cual reduce los riesgos antes descritos.
  
Se entiende, por todo lo anterior, que la ubicación del suelo así como los nuevos usos dados al mismo exigen de la correspondiente autorización de la Confederación Hidrográfica del Xúquer, en tanto se afecta a las márgenes del barranco de la Fuente, como así procede de acuerdo con la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas y posteriores modificaciones.
  
La Modificación Puntual se ha sometido al correspondiente trámite de Evaluación de Impacto Ambiental, el cual culmina con la presente resolución, por quedar recogida en el apartado 8.g del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Corrección de error nº21 del Plan General, promovido por el Ayuntamiento de Paterna.
  
Segundo
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
València, 30 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 190/03-AIA.
  
Título: Ampliación de la Estación Depuradora de Aguas Residuales de Algorós en Elche (Alicante)
  
Promotor: Sanejament d'Aigües.
  
Autoridad Sustantiva: Conselleria de Obras Públicas Urbanismo y Transportes.
  
Localización: En la margen derecha del río Vinalopó, en parcela colindante a las instalaciones de la E.D.A.R. actual en Algorós, en el término municipal de Elche (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
Actualmente existe una Estación Depuradora de Aguas Residuales (E.D.A.R.) de Algorós para la depuración de las aguas residuales del municipio de Elche, con diseño inicial del año 1980, remodelada en el año 1993 con un proceso de doble etapa biológica con tratamiento anaerobio de fangos, y capacidad para tratar 24.000 m³/d. Las instalaciones han quedado pequeñas en cuanto a capacidad, ya que se prevé una demanda futura de 36.000 m³/d, con posibilidades de llegar a los 48.000 m³/d. La capacidad de tratamiento resultante tras la ejecución del proyecto es para una población de 420.000 habitantes-equivalentes.
  
La solución que se adopta para el presente proyecto se caracteriza por:
  
- Diseño de un nuevo pretratamiento, en una zona franca capaz de tratar todo el caudal (36.000 m³/d), quedando las instalaciones actuales de reserva. La capacidad de todo el Pretratamiento es de 48.000 m³/d, con lo que, en el futuro solo será necesario acondicionar las actuales instalaciones.
  
- Las instalaciones de Tratamiento Primario y Secundario actuales se dejan para procesar 18.000 m³/d, que es su mayor capacidad posible.
  
- Se diseñan, en una zona franca, dos nuevas líneas, dejándose espacio para una tercera futura, de Tratamiento Primario (Biológico de Alta Carga) y Secundario (Biológico de Baja Carga) para tratar, cada una de ellas 10.000 m³/d, con una capacidad total de 20.000 m³/d. La capacidad total de la E.D.A.R. será de 38.000 m³/d y la futura con la tercera línea, de 48.000 m³/d.
  
- Tratamiento Terciario diseñado para caudal medio que consiste en un tratamiento fisico-químico, decantación, filtración y desinfección.
  
- La línea de fangos es similar a la de la Solución Base (con tamizado, espesamiento, estabilización y secado mecánico mediante centrífuga), pero se ubica en una zona más próxima a las instalaciones actuales.
  
Se proyecta asimismo una ampliación en la Línea de Gas que está formada por las instalaciones de almacenamiento y cogeneración, de forma que el biogas generado en la estabilización anaerobia se utiliza en el propio proceso para el calentamiento de los fangos, y en caso de excedentes se puede aprovechar energéticamente mediante su conversión en energía mediante una instalación de Cogeneración que produce energía en forma de calor y electricidad, para su consumo en las propias instalaciones que componen la E.D.A.R.
  
No se indica el destino del agua residual depurada, aunque en los objetivos a conseguir cita la posibilidad de reutilización de la misma.
  
2. Alternativas:
  
No se plantean otras alternativas de ubicación, ya que se trata de una ampliación de las instalaciones existentes.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente:
  
Sanejament d'Aigües remite en fecha 9 de junio de 2003 la documentación correspondiente al Proyecto, y Estudio de Impacto Ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se ha sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Medio Ambiente publicado en el DOGV nº 4.586 de 12 de septiembre de 2.003, no habiéndose presentado alegaciones al mismo según consta en los certificados remitidos.
  
Afecciones legales
  
En el caso de afección al dominio público hidráulico ya sea por vertido de las aguas residuales depuradas o por ejecución de obras en zona de policía o zona de protección, deberá disponer de las autorizaciones preceptivas del Organismo de Cuenca.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto:
  
La ubicación de la planta se realiza en terrenos ya transformados por las instalaciones existentes, y en parcela colindante ocupada por matorral, por lo que no se esperan afecciones relevantes sobre la vegetación o la fauna.
  
En la fase de funcionamiento, el principal elemento que puede verse afectado es el medio hídrico por la calidad del efluente depurado cuyo destino no se indica pero puede ser la reutilización para riego o el vertido al río Vinalopó. Asimismo la emisión de olores y el impacto paisajístico por la presencia de edificaciones en una zona de cuenca visual amplia, son elementos que pueden producir impactos derivados del funcionamiento del sistema.
  
2. Identificación y valoración de los impactos
  
Entre los impactos que se señalan en el estudio se encuentran los producidos sobre la atmósfera (ruidos y olores); Sobre la geología y geomorfología; hidrología e hidrogeología; Vegetación; Fauna y Paisaje.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:
  
Se establecen medidas correctoras tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento, las correspondientes a los impactos más significativos son:
  
- Sobre emisión de olores: Ubicando en edificios con sistema de desodorización los procesos de pretratamiento, bombeos, tratamiento de fangos y los procesos que produzcan olores desagradables.
  
- Sobre las emisiones acústicas: Reduciendo las emisiones mediante la inclusión de las soplantes en cabinas de insonorización y para el resto encerrando la maquinaria causante de ruidos en edificios con aislamiento acústico.
  
- Sobre la afección a la vegetación, revegetar taludes, terraplenes y superficies desnudas con especies autóctonas para evitar la erosión y facilitar la integración en el paisaje circundante, efectuando la retirada y acopio del perfil edáfico, para su posterior reutilización.
  
- Sobre la alteración del paisaje por la instalación, indica que se adoptará un diseño y acabado exterior que favorezcan su integración paisajística.
  
- Sobre la contaminación, estableciendo un sistema de control de caudales, con el fin de registrar cualquier anomalía apreciable que indique rotura o pérdida de residuos líquidos al medio.
  
En el Programa de Vigilancia Ambiental se establece un seguimiento tanto para la fase de construcción como para la fase de explotación, con un control de la calidad de agua (pH, Velocidad de sedimentación, Sólidos en suspensión, Turbidez, DBO5,DQO, Nitrógeno total en efluente y Fósforo total en efluente) y de los fangos tratados (pH, materia seca y materia volátil), ambos controles con periodicidad semanal, y en el caso de que los fangos sean aprovechados como fertilizantes agrícolas, se incluirán en los controles la cantidad anual de lodos producidos, tratamiento y destino de los mismos. Se incluye asimismo visitas quincenales e informes mensuales de control que reflejen el grado de funcionamiento y rendimiento de depuración obtenido.
  
No obstante, se deberán incluir los parámetros de control de aguas destinadas para el riego de acuerdo con los criterios establecidos por organismos internacionales hasta la aprobación de normativa nacional específica.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I-6.b.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de la aplicación de la legislación sectorial específica, el Proyecto de ampliación de la depuradora de aguas residuales de Algorós de Elche, a ubicar en los terrenos de la E.D.A.R. existente y parcela colindante en el término municipal de Elche (Alicante), proyecto promovido por Sanejament d'Aigües, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1) La calidad exigible al efluente depurado deberá ajustarse a lo establecido en la Directiva 91/271 sobre tratamiento de aguas residuales urbanas, así como en el Real Decreto 509/1996 que la transpone. Así mismo en lo relativo a la calidad del agua depurada para riego, en su caso, se deberá atender a las recomendaciones de diversos organismos (FAO, OMS...).En el caso de afectar a zonas declaradas como zonas sensibles, de acuerdo con los criterios establecidos en el Real Decreto 509/1996, se deberá controlar especialmente las concentraciones de nitrógeno y fósforo presentes en el efluente, aplicando los niveles exigibles a poblaciones superiores a los 100.000 habitantes-equivalentes.
  
2) La instalación de cogeneración se encuentra incluida en el anexo I-2.f entre los proyectos sometidos a Declaración de Impacto Ambiental del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, por lo que se deberá tramitar la correspondiente evaluación de impacto ambiental del mismo.
  
3) Se debe garantizar una red de pluviales separativa en las zonas urbanas a las que da servicio la estación depuradora, de forma que se evite el desbordamiento de la planta en momentos de lluvias fuertes. Se considerará así mismo en el estudio de inundabilidad la proximidad a una zona con riesgo de inundación de grado 1.
  
4) Como medida de integración paisajística de las instalaciones se recomienda la adecuación del diseño de los edificios al entorno agrícola, utilización de materiales que no produzcan reflectancia, así como la incorporación de una pantalla arbórea en el perímetro de la parcela y en forma de cordones que permitan la ocultación de los elementos de la E.D.A.R., con especies acordes con el entorno. Asegurando el mantenimiento de la misma mediante riegos periódicos. En las zonas no ocupadas por instalaciones se tenderá a la conservación de la vegetación natural existente, evitando introducir especies de ajardinamiento alóctonas.
  
5) Se debe garantizar un destino y gestión adecuados para los fangos generados en el proceso de depuración. En el caso de que el destino sea el uso agrícola, se deberán cumplir las prescripciones de la Directiva 86/278/CEE, traspuesta a nuestra normativa a través del Real Decreto 1310/1990, y la Orden de 26 de octubre de 1993, sobre utilización de lodos de depuración en el sector agrario.
  
6) Se deberá remitir anualmente a esta Dirección General un informe con los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental incluyendo:
  
- Resultados analíticos obtenidos tanto del influente como del efluente con una periodicidad mensual al menos de los parámetros fisico-químicos de pH, DBO5, DQO, sólidos en suspensión, N total y P total, así como de los parámetros microbiológicos en el efluente de Coliformes totales, fecales, Estreptococo fecal, nematodos y los que se establezcan para las aguas depuradas reutilizadas para el riego. Se indicarán asimismo los caudales de llegada y caudales tratados.
  
- La gestión y destino de los fangos generados y resultados analíticos obtenidos (en el fango desecado:% en peso sólidos volátiles sobre el total de sólidos (estabilidad),% en peso de sólidos (sequedad)). Asimismo se especificarán los distintos tipos de residuos generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas.
  
- Control de olores: Se controlará el funcionamiento de las medidas de desodorización de la E.D.A.R periódicamente y al menos con carácter semestral siendo más exhaustivos cuando se tenga constancia de que se están produciendo molestias en la población. El control será por sistema sensorial o analítico, de forma cualitativa.
  
- Control de ruidos: Efectuando controles periódicos, al menos semestral, del nivel de ruidos de las instalaciones en todo el perímetro de la planta, procurando minimizar en lo posible el nivel sonoro de las operaciones de mantenimiento, detectando las causas de su producción y evaluando alternativas de operación.
  
- El estado del seto perimetral y demás incidencias que se hubieran producido incluyendo reportaje fotográfico sobre las medidas de minimización del impacto paisajístico.
  
7) Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
8) Se presupuestarán en el proyecto tanto las medidas correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental como las que se establecen en el presente condicionado.
  
9) Deberá disponer de las autorizaciones preceptivas del Organismo de Cuenca, tanto para el vertido a cauce como para la reutilización de las aguas residuales depuradas para el riego, según el caso.
  
10) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan en las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 30 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 350/02-AIA
  
Título: Apertura de la cantera EMMA-DOS, sección A).
  
Promotor: Nueva Cerámica ARB, SA.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante.
  
Localización: Paraje La Murta. T.M. de Agost (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto tramitado es la apertura de una cantera de arcillas denominada EMMA-DOS tramitada como recurso de la Sección A) por la Ley de Minas. El objeto del proyecto es la extracción de arcillas para abastecer de materia prima la fábrica de productos cerámicos ubicada en el paraje Pla de la Cova del T.M. de Alicante propiedad de la empresa promotora.
  
Los trabajos de explotación consistirán en la apertura de pistas y caminos de acceso, desmonte, arranque, carga y transporte del material a fábrica.
  
Para la extracción de los materiales se utilizarán medios mecánicos sin empleo de voladuras dejando bancos de altura variable entre 3 y 10 m. y bermas intermedias de 6 m. según se avance sobre la topografía del terreno
  
La parcela propiedad de la empresa tiene una superficie total de 10,9Ha y se encuentra divida en dos por un barranco, cuyo eje se orienta en dirección NO. La zona situada al Sur del barranco se destina al aprovechamiento del recurso y la zona al Norte del barranco se destina al deposito de los estériles de explotación, aparcamiento y conservación de equipos mecánicos, trazado de pistas y caminos de acceso.
  
Geológicamente, según estudio, los terrenos que ocupan la parcela a explotar se corresponden con margas y margocalizas del Albiense Superior. Sin embargo, el objeto del proyecto es la explotación de arcillas destinadas a la industria cerámica, recurso que de acuerdo con la descripción geológica realizada no aparece en la parcela objeto de explotación.
  
La superficie destinada a explotación es de 44.000 m² con una potencia media, según proyecto de 18 m. y un nivel de producción anual previsto en unas 40.000 Tm/año lo que dan a la explotación una vida útil de alrededor de 25 años.
  
El cálculo de reservas de material realizado no se ha efectuado correctamente puesto que se ha calculado la superficie total de explotación por una potencia de material beneficiable de 18 m. y un 80% de material aprovechable, mientras que en el proyecto se indica que de los 18 m. hay 4 m. de material de recubrimiento y el aprovechamiento útil de las arcillas es del 90%.
  
Según se indica en el proyecto, los estériles generados en la explotación serán desalojados de la zona central de la explotación empujando y depositando las tierras en principio a ambos laterales del frente de avance de la explotación. Esto se contradice con otros puntos del proyecto en los que se dice que la zona situada al Norte del barranco se utilizará para el depósito de estériles.
  
Una vez retirados los estériles que recubren el yacimiento de arcillas, éstas serán explotadas mediante dos bancos de 7 m. de altura y 45º de inclinación.
  
También se indica en el proyecto que la explotación minera y sus escombreras se encontrarán alejadas de posibles cursos de agua y en consecuencia se puede prescindir del correspondiente estudio hidrológico de la cuenca de drenaje. Sin embargo, la explotación se encuentra a media ladera, afectando un barranco y modificando el curso de las aguas superficiales.
  
No se hace mención en el proyecto de explotación - restauración ni en el estudio de impacto ambiental que la explotación propuesta pretende rebajar el flanco derecho de un barranco, dejando los bancos de restauración a cotas inferiores a las del lecho del barranco.
  
La restauración propuesta consiste en el modelado final de los taludes, reubicación de estériles y monteras almacenadas para su reutilización, construcción de infraestructuras tales como canales de desagüe, cunetas de intercepción de aguas en las cabezas de los taludes y vallados de seguridad, plantación y/o siembra de especies vegetales y cuidados de las plantaciones así como trabajos de limpieza del entorno.
  
Por otra parte, se indica en el proyecto que la restauración comenzará por las cotas más bajas de la cantera, al tiempo que por los perímetros exteriores de la misma, dejando las zonas más altas y perímetros inferiores para el final de la restauración.
  
Se desconoce el método y fases de explotación, sin embargo se supone que al ser una restauración integrada, según proyecto, la explotación comenzará por las cotas más bajas e irá ascendiendo hasta las cotas más altas de explotación.
  
La documentación no desarrolla en proyecto ninguno de los aspectos referidos en los tres puntos anteriores y tampoco queda reflejado en los planos que se adjuntan en el proyecto.
  
Todo las actuaciones descritas en el proyecto son contradictorias, ambiguas, y muy generales no quedando definido el diseño de explotación ni el de restauración de la cantera. Los límites laterales de la explotación, taludes y bermas del perfil de restauración no se adaptan de forma progresiva a la topografía circundante y no se aplica ninguna medida correctora para garantizar el correcto drenaje de las aguas de escorrentía.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
En octubre de 2002, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remite a esta Conselleria proyecto de explotación, restauración y estudio de impacto ambiental del proyecto de apertura de la cantera de arcillas denominada EMMA'DOS, tramitada como sección A) por la Ley de Minas.
  
Se adjunta certificado del resultado de la información pública del expediente indicando que publicado el expediente en el DOGV nº 4.314 de 14 de agosto de 2002, no se han presentado alegaciones.
  
Consideraciones ambientales
  
Revisado el estudio de impacto ambiental aportado, se ha podido comprobar que es una copia exacta de otro estudio presentado por el mismo técnico redactor para un proyecto de apertura de cantera de arcillas en el mismo término municipal.
  
Los dos estudios de impacto elaborados por el mismo técnico se corresponden con proyectos de canteras de arcillas de características técnicas diferentes y ubicadas en zonas ambientalmente distintas, sin embargo sendos estudios describen el medio, identifican y evalúan los impactos con la misma ambigüedad y de una forma genérica y bibliográfica, aplicando las mismas medidas protectoras y correctoras para ambos proyectos.
  
Dado que la documentación aportada no puede ser considerada como un estudio de impacto ambiental para un proyecto concreto, que el estudio de impacto ambiental no ha evaluado adecuadamente el medio y los impactos derivados de la actuación y consecuencia de ello ha sido la propuesta de un proyecto que no garantiza la correcta restauración del espacio afectado se considera desfavorable a los efectos ambientales el expediente de apertura de una cantera de arcillas en el paraje La Murta.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. Por la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaracion de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar desfavorable a los solos efectos ambientales, el proyecto de explotación - restauración de la cantera de arcillas denominada EMMA-DOS, tramitada como sección A) por la Ley de Minas, en el término municipal de Agost (Alicante), cuyo promotor es Nueva Cerámica Arb, SA.
  
Segundo
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 31 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 151/03-AIA
  
Título: Centro Autorizado de Recepción y Descontaminación de Vehículos Fuera de Uso
  
Promotor: Gruas y Contratas del Mare Nostrum, SL.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Elche
  
Localización: Partida Les Vall-llongues, del término municipal de Elche (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del Proyecto
  
El Proyecto trata la instalación de un Centro Autorizado de Recepción y Descontaminación (CARD en adelante) de Vehículos de Vehículos Fuera de Uso (VFU en adelante), en el que además se habilitará el Depósito Municipal de Vehículos del Ayuntamiento de Elche.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
Se trata de un CARD de VFU, considerados actualmente como residuos peligrosos. En esta instalación se proyecta llevar a cabo la recepción, descontaminación, y posterior almacenamiento de los residuos por un lado y de los elementos reciclables, reutilizables o recuperables y vehículos descontaminados por otro. En función de diversos condicionantes económicos y logísticos, los vehículos descontaminados se almacenarán en calidad de chatarra valorizable o dispuestos para su paulatino desguace por piezas.
  
Por otro lado, también se proyecta habilitar una zona para el Depósito Municipal de Vehículos del Ayuntamiento de Elche. A él irán dirigidos los vehículos retirados de la vía pública siguiendo las instrucciones de la Policía Municipal de Elche, o de otras administraciones, convirtiéndose así en lugar de guarda y recaudo de vehículos intervenidos a ciudadanos por diversas cuestiones.
  
La industria proyecta el desarrollo de sus actividades en una parcela de la Partida Les Vall-llongues, de una superficie total de 27.415 m². De acuerdo al PGOU vigente del municipio de Elche, la parcela está clasificada como suelo no urbanizable y calificada como suelo común de reserva. No obstante, la parcela comprende parte del cauce de un barranco, esto es, dominio público hidráulico y su zona de protección, motivo por el que en una propuesta de modificación puntual del PGOU de Elche, pendiente de aprobación definitiva, esa parte del suelo está clasificado como suelo no urbanizable de especial protección y calificado con la clave correspondiente a zonas húmedas, cauces y barrancos y afectado por su zona de protección. Aunque se señala que la superficie objeto de Declaración de Interés Comunitario es de 18.560 m², no se detalla gráficamente con precisión esta superficie, aunque se entiende que evidentemente se trata de la superficie de la parcela clasificada como suelo no urbanizable sin protección.
  
El barranco señalado delimita al norte la parcela, que al oeste, este y sur se ve flanqueada por cultivos. Al sur se ve afectada por la Colada de Monforte a Santa Pola, que secciona en dos partes la parcela y que, conectada con la CV-850, se proyecta emplear como vial de acceso al CARD.
  
La proximidad del barranco determina la orografía de una parcela que ya se había visto transformada con anterioridad, debido al uso agrícola al que se había visto sometida (de acuerdo a la cartografía estudiada, una pequeña cuenca tributaria del barranco que delimita la parcela por su lado norte, fue aterrada en su momento para facilitar el laboreo agrícola). En éste estado de cosas, a grandes rasgos, se ha proyectado el CARD en dos niveles aprovechando las pendientes de la parcela: uno superior en el que se encontrará el acceso, las oficinas y la báscula, y adyacente al mismo aunque separado por un talud vertical de unos 5 metros, estará el nivel inferior en el que se llevarán a cabo las actividades propias de un CARD. De este modo, desde la Colada de Monforte a Santa Pola, camino de acceso al CARD y a otras viviendas y actividades agrícolas de la zona, no se apreciarán las actividades de desguace y descontaminación de vehículos.
  
Como ya se ha señalado, en el nivel superior se encontrará el acceso, la báscula y las oficinas, que se ejecutarán al estilo de una casa de campo, manteniendo la morfología de las construcciones típicas de la zona, de modo que se minimiza el impacto perceptual.
  
En el nivel inferior de la parcela, al que los vehículos acceden por una rampa, se proyecta elevar una nave industrial de dos cuerpos de una sola planta, totalizando una superficie de 2.000 m², cuatro accesos para vehículos y cubiertas a dos aguas. En el interior de la nave se llevará a cabo la recepción, descontaminación, y posterior almacenamiento de los residuos peligrosos por un lado y de los elementos reciclables, reutilizables o recuperables por otro. La nave industrial en el nivel inferior y las oficinas en el nivel superior se encontrarán comunicadas por una escalera.
  
Siguiendo en el nivel inferior, pero ya a la intemperie, se proyecta una zona de aparcamiento para clientes situada entre la nave industrial y la rampa de acceso al nivel inferior. Frente a la nave industrial quedará una superficie prácticamente expedita ?salvo unas filas de arboleda- en la que además de llevarse a cabo las funciones de depósito municipal de vehículos del Ayuntamiento de Elche, se almacenarán los vehículos descontaminados, bien a la espera de ser prensados cuando venga la prensa, bien para el aprovechamiento de piezas (esta situación podrá cambiar si se instala una prensa de VFU descontaminados, de modo que sean prensados según se descontaminan, ocupando de este modo un menor espacio mientras están almacenados temporalmente). Igualmente, se llevará a cabo el almacenamiento de los neumáticos fuera de uso en un contenedor dispuesto a la intemperie.
  
Finalmente, señalar que se proyecta el vallado perimetral de las instalaciones, si bien no se delimita con precisión qué zona será la que se cierre, si la parcela completa o sólo la parte de ella dedicada a las actividades de CARD.
  
En cuanto a los servicios necesarios para el desarrollo de actividades industriales en un suelo no urbanizable, tales como accesos, electricidad, suministro de agua, tratamiento de aguas residuales, recogida de residuos, etc., se han resuelto de la siguiente manera:
  
- No se dispone de agua de red. El agua potable será embotellada. Se dispone de una balsa agrícola en la zona sur de la parcela, zona seccionada por la Colada de Monforte a Santa Pola.
  
- No se dispone de conexión al alcantarillado municipal. Se han proyectado dos opciones para la gestión de las aguas sanitarias: una depuradora cuyo efluente será empleado como riego agrícola o bien almacenamiento en un recipiente estanco y posterior gestión de esta agua a través de camión cuba y EDAR.
  
- No se dispone de una red separativa de pluviales. Se proyecta implementar una red para el drenaje de pluviales de cubiertas y escorrentía superficial.
  
- Los residuos sólidos urbanos serán retirados por los servicios municipales.
  
- Tal y como ya se ha señalado, como vial de acceso se proyecta emplear la Colada de Monforte a Santa Pola, conectada con la CV-850.
  
- En cuanto al suministro eléctrico, en apariencia en las proximidades de la parcela se dispone de líneas eléctricas aéreas capaces de dar servicio a la actividad, no obstante, también se propone el uso de placas solares y acumuladores.
  
En cuanto al examen de alternativas técnicamente viables al emplazamiento del CARD, y la justificación de la solución adoptada, el Estudio de Impacto Ambiental se centra en una justificación económica basada en un estudio económico en el que, en apariencia, no se han tenido en cuenta las actuaciones necesarias para adecuar una parcela de suelo no urbanizable para el desarrollo de actividades industriales, ni la restitución de la misma a sus condiciones originales.
  
En apariencia, con las superficies previstas para las diversas etapas de la gestión de VFU's, y de acuerdo a lo expresado en la Resolución de 25 de septiembre de 2001 de la Secretaría General de Medio Ambiente, por la que se dispone la publicación del Acuerdo del Consejo de Ministros de 3 de agosto de 2001, por el que se aprueba el Plan Nacional de Vehículos al final de su vida útil, se trataría de un CARD de tipo A.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 26 de febrero de 2003, el promotor remite la documentación relativa al proyecto de referencia, entre la que se incluye una Memoria de la Actividad, anexos, Estudio de Impacto Ambiental e informes del Ayuntamiento de Elche y de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
En cuanto al informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, cabe destacar que se autoriza ?a título precario- a la ejecución del CARD en la zona de policía del barranco, siempre y cuando se cumplan una serie de condiciones entre las que se encuentra que se respete la zona de servidumbre de 5 metros de anchura de uso público (que debe quedar apta y practicable), que bajo ningún concepto se depositen materiales o escombros en la zona de dominio público, prohibiéndose el desmoche de ramas, arbustos o raíces del cauce, que queda totalmente prohibido el vertido de aguas y productos residuales al cauce público o al subsuelo, y todo ello siempre y cuando las obras se ejecuten de acuerdo con la documentación presentada a la CHJ. Por otro lado, señalan que será necesario solicitar nueva autorización para cualquier tipo de captación de aguas públicas, vertido, o realizar actividades similares.
  
En cuanto al informe del Ayuntamiento de Elche, cabe destacar que se señalan las carencias en cuanto a suministro de agua potable, ausencia de alcantarillado (considerando que debe proyectarse depósito de PRFV e incluirse contrato con gestor autorizado para las aguas residuales sanitarias), necesidad de instalar un sistema de recogida de grasas y productos hidrocarburados previo al vertido al barranco de las aguas pluviales de escorrentía superficial, que pueden arrastrar residuos, que los residuos sólidos urbanos generados por la actividad pueden ser recogidos por el Servicio Municipal de Recogida Rural, etc., concluyendo favorablemente siempre que se adopten las medidas correctoras adecuadas.
  
En fecha 13 de mayo de 2003, el Servicio de Gestión de Residuos remite la documentación relativa al proyecto de referencia.
  
En fecha 14 de mayo de 2003, se hace consulta al Ayuntamiento de Elche para que comunicara las alegaciones, propuestas o indicaciones que considere oportunas respecto al impacto ambiental que supone el desarrollo de dicha actividad, especialmente la calificación y clasificación urbanística de la parcela y las condiciones que establezcan las ordenanzas para dicho lugar, incluyendo en su caso la disposición del Ayuntamiento para llevar a cabo la actuación urbanística que permita el desarrollo de la actividad industrial de referencia.
  
En fecha 14 de mayo de 2003, se efectúa consulta a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante para que comunicara los posibles impactos ambientales que pueden derivarse de la realización del proyecto de referencia o presentara cuantas propuestas y consideraciones en materia de su competencia estimaran oportunas.
  
El Estudio de Impacto Ambiental se sometió a información publica durante el periodo treinta días hábiles. El anuncio se publicó en el DOGV número 4.540 de 9 de julio de 2003.
  
En fecha 9 de julio de 2003, se recibe en ésta Conselleria, remitido por el Servicio Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la documentación relativa al expediente de Declaración de Interés Comunitario para la Recepción y Descontaminación de Vehículos, promovida por Grúas y Contratas del Mare Nostrum SL. Acompañando a esta documentación, se adjunta Informe de la Sección de Calidad Ambiental en el que se señala:
  
- La propuesta de abastecimiento de agua a través de agua embotellada se considera aceptable. Respecto al agua en los servicios será debidamente desinfectada y se adecuará a lo establecido en el Real Decreto 909/2001, de 27 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, debiéndose indicar que es AGUA NO APTA para consumo humano.
  
- La actividad a desarrollar está considerada según la Orden MAM/3042002, de 8 de febrero, por la que se publican las operaciones de valorización y eliminación de residuos, como operación de valorización de residuos, por lo que deberá solicitar autorización administrativa para la gestión de residuos peligrosos, en la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental, de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
- Deberá cumplir con las obligaciones derivadas de dicha gestión, según lo establecido en la Ley10/00, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 833/88, de 20 de julio, Residuos Tóxicos y Peligrosos, el real Decreto 952/97 de 20 de junio, que modifica al Real Decreto 833/88 y el Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil.
  
- De conformidad con lo establecido en el artículo 13.3, de la Ley 10/98, de Residuos y el artículo 50.4, de la Ley 10/00, de Residuos de la Comunidad Valenciana, llevará un registro documental en el que se harán constar la cantidad, naturaleza, origen, destino, frecuencia de recogida, método de valorización o eliminación de los residuos gestionados. Asimismo deberá presentar una memoria anual de sus actividades, en la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, antes del 1 de marzo del año siguiente.
  
- Se deberán extraer y retirar de forma los siguientes residuos peligrosos: combustible, líquido de transmisión y otros aceites hidráulicos, aceites del motor, del diferencial y de la caja de cambios (salvo que se reutilice el bloque completo, en cuyo caso se puede mantener lubricado), líquidos de refrigeración, de frenos y anticongelante; baterías de arranque; filtros de aceite y combustible; zapatas de freno con amianto y componentes de mercurio; fluidos del sistema del aire acondicionado, depósito de gas licuado y cualquier otro fluido peligroso necesario para la reutilización del elemento del que forma parte.
  
- Con relación a la producción de residuos generados en el proceso de valorización deberá tenerse en cuenta lo siguiente:
  
- Los residuos considerados asimilables a urbanos, serán retirados por el Servicio municipal de recogida de residuos sólidos urbanos, en las condiciones que establezca la ordenanza municipal.
  
- Los residuos no peligrosos distintos de los anteriores, se gestionarán a través de gestor de residuos autorizado, dando prioridad a su valorización frente al vertido en instalación de eliminación autorizada.
  
La gestión de neumáticos fuera de uso se ajustará a lo establecido en el Decreto 2/2003, de 7 de enero, Reglamento de la Producción, Posesión y Gestión de los Neumáticos Fuera de Uso en la Comunidad Valenciana.
  
- Los residuos peligrosos se gestionarán a través de gestor de residuos autorizado.
  
- El vertido de agua residual tratada, procedente del sistema de depuración, deberá contar con la autorización del Organismo de Cuenca. Los lodos serán retirados por gestor autorizado.
  
- Respecto a la prevención y corrección de la generación de ruidos y vibraciones se tendrá en cuenta lo establecido en la ley 7/2002, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, Ordenanza municipal y la normativa urbanística municipal.
  
En fecha 24 de julio de 2003, se recibe en ésta Conselleria, el informe de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en el que se señala que el proyecto no afecta a los bienes medioambientales que gestiona esa Dirección Territorial.
  
En fecha 17 de septiembre de 2003, se recibe el certificado del Jefe de Negociado de Información y Registro de la Conselleria de Territorio y Vivienda en el que se señala que, transcurrido el periodo de exposición pública, no consta en el Registro General la presentación de ninguna alegación.
  
En fecha 10 de septiembre de 2003, se recibe copia confrontada con el original del certificado del vicesecretario en funcionas de secretario del Ayuntamiento de Elche, en el que se señala que transcurrido el periodo de exposición pública del proyecto de referencia, no constan alegaciones al mismo en el Ayuntamiento de Elche.
  
En fecha 29 de octubre de 2003, se recibe un anexo al Estudio de Impacto Ambiental en el que se detallan la gestión de los neumáticos, la estabilidad del talud, la gestión de pluviales, el uso de la prensa, los usos del patio exterior y el vallado de la parcela.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la Licencia Municipal de Actividad para la instalación de un CARD que otorga el Ayuntamiento de Elche.
  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
La industria deberá obtener la Declaración de Interés Comunitario para el desarrollo de actividades industriales en Suelo No Urbanizable.
  
Igualmente, la empresa deberá llevar a cabo una actuación sobre la ribera del barranco para mantener su estabilidad. Utilizará el agua proveniente de un embalse para uso agrícola próximo. También ejecutará un aljibe para la captación de aguas pluviales de regulación de las aguas residuales. Realizará un vertido de aguas pluviales tratadas y residuales tratadas. Para todo ello deberá obtener la correspondiente autorización del Organismo de cuenca.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Los CARD se proyectan por un lado, para reducir al mínimo las repercusiones sobre el medio ambiente debidas a los residuos contenidos en los vehículos al final de su vida útil y, por otro lado, para reducir el consumo de energía y recursos al reutilizar, reciclar y valorizar aquellas partes de los VFU que fueran susceptibles de ello, contribuyendo así a la protección, conservación y mejora de la calidad ambiental. Sin embargo, la inadecuada gestión de los residuos arruina los loables objetivos medioambientales perseguidos en la gestión de los mismos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el Medio Ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.
  
Como ya se ha señalado, se proyecta instalar el CARD sobre una parcela de suelo no urbanizable en la que con anterioridad había una explotación agrícola. La parcela se encuentra delimitada al norte por un barranco, estando flanqueada al oeste, este y sur por cultivos. Por otro lado, la Colada de Monforte a Santa Pola secciona en dos partes la parcela por su lado sur. Esta colada, conectada con la CV-850, se proyecta emplear como vial de acceso al CARD.
  
El hecho de que en la parcela objeto de proyecto se desarrollaran ?y en las lindantes se desarrollen- actividades agrícolas, implica que la flora sea del tipo nitrófila propia de campos de cultivo de secano, donde abundan gramíneas, crucíferas y restos de algunas plantas del bosque mediterráneo. Concretamente, a través de un estudio de campo, se han catalogado tres zonas de 25 m², correspondientes al monte situado hacia el sur de la parcela, los campos de cultivo que rodean a la parcela por sus lados este, oeste y sur, y el barranco situado al norte. Como resultado del estudio, cabe resaltar la ausencia de flora y fauna de interés.
  
En cuanto a la margen del barranco, se afecta la zona de servidumbre de 5 metros de anchura para uso público, de conformidad con el reglamento del Dominio Público Hidráulico, y la zona de policía, de 100 metros de anchura. En cuanto a la Colada de Monforte a Santa Pola, tiene una anchura legal de 5 metros.
  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la parcela objeto de proyecto se encuentra ubicada en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de media accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental elaborado por Grúas y Contratas del Mare Nostrum, SL, para conocer el impacto generado por la actividad que proyecta desarrollar en su parcela del término municipal de Elche, se han descrito primero las acciones del proyecto que pueden generar impactos durante las fases de construcción, funcionamiento y desmantelamiento, que básicamente se reducen a:
  
- Fase de construcción: eliminación de la vegetación existente, desplazamiento de la fauna, generación de emisiones atmosféricas, ruido, vibraciones y residuos de construcción. Disminución de la calidad paisajística.
  
- Fase de funcionamiento: gestión de residuos (manipulación y almacenamiento temporal), generación de aguas residuales, ruidos y vibraciones.
  
- Fase de desmantelamiento: gestión de todos los residuos remanentes propios del CARD, demolición de estructuras (idénticos impactos que los que se producen durante la fase de construcción), y las acciones derivadas de la correcta restauración de la parcela (desescombrado, limpieza, aporte de tierra vegetal y plantación de frutales).
  
Los impactos de estas acciones se han estudiado sobre el medio biótico, abiótico, cultural y socioeconómico. Los mayores impactos se darán durante la fase de construcción sobre la flora y la fauna directamente por desplazamiento, e indirectamente por el impacto directo sobre la atmósfera derivado de la generación de emisiones atmosféricas, ruidos y vibraciones. Durante la fase de funcionamiento los impactos también se darán sobre la flora y fauna local, por la generación de ruidos y vibraciones y el vertido de aguas pluviales y residuales tratadas (que también podrá afectar a la geomorfología, por erosión del terreno). No se valoran los impactos durante la fase de desmantelamiento de las instalaciones y restauración de la parcela, si bien podrían asemejarse a los de la fase de construcción.
  
No se valora la posible afección a la ribera del barranco que puede suponer la inestabilidad del talud, ni la afección que la mayor intensidad tráfico de vehículos ligeros y pesados puede suponer sobre la Colada de Monforte a Santa Pola, tanto desde el punto de vista del soporte físico y como de los actuales usuarios.
  
No se valora la afección de la vegetación del barranco aguas abajo, por la reducción del aporte natural de agua derivado de la impermeabilización de la parcela y retención de las pluviales de cubiertas y soleras en una balsa. En base a ello, tampoco se valora la posible afección derivada del arrastre de contaminantes por las aguas pluviales de escorrentía.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
1) Flora y fauna.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se señala en este apartado la creación de un apantallamiento vegetal en el lado sur de la parcela, aunque más pareciera una medida correctora del impacto sobre el medio perceptual. Por otro lado, se señala que en el 50% de la parcela que debe quedar libre se replantarán los arboles arrancados para la ejecución de las instalaciones, además de palmeras (Phoenix dactilifera), construyendo abrevaderos para aves, todo lo cual se indica que contribuirá positivamente en la recuperación tanto de la fauna como de la flora de la zona (lo que más que medidas correctoras, parecen loables medidas compensatorias, puesto que se ha ocupado un SNU).
  
Por otro lado, se proyecta plantar algunos pinos de diez años en el linde del barranco. Y en el propio talud, se proyecta la plantación de una planta ornamental como es la Mesambriantamus, planta de fácil arraigo en este tipo de suelos. Todo ello con el objetivo de darle estabilidad al talud.
  
2) Medio perceptual.
  
Como ya se ha señalado se proyecta el apantallamiento vegetal, aunque únicamente del lado sur de la parcela. Por otro lado, se ha proyectado el CARD en dos niveles aprovechando las pendientes de la parcela, de este modo, desde la Colada de Monforte a Santa Pola, camino de acceso al CARD y a otras viviendas y actividades agrícolas de la zona, no se apreciarán las actividades de desguace y descontaminación de vehículos. En la misma línea, las oficinas se ejecutarán al estilo de una casa de campo, manteniendo la morfología de las construcciones típicas de la zona, de modo que se minimiza el impacto perceptual.
  
3) Contaminación acústica y vibratoria.
  
Para el servicio de aire comprimido necesario para el puente elevador, pistola neumática, etc., se cuenta con un compresor. Aunque no se indica en que lugar de la parcela se dispone esta unidad, se entiende que se instalará en el interior de la nave industrial.
  
Otro foco lo constituye la prensa de VFU descontaminados. Según se indica en la documentación presentada, inicialmente no se dispondrá de un equipo fijo para cumplir con éste cometido, sino que se llevará a cabo con una prensa móvil que acudirá a las instalaciones cuando se tenga suficiente número de VFU descontaminados para prensar. En todo caso el prensado se llevará a cabo en el interior de la nave industrial.
  
Como quiera que, además, todas las actividades de descontaminación y desguace se llevarán a cabo en el interior de la nave industrial, las medidas correctoras se han tomado directamente en la ejecución de la nave. De este modo, y centrándonos en la nave industrial, se indica que partiendo de un nivel sonoro medio de las habituales actividades de descontaminación y desguace de 70 dB(A), y las puntuales de prensado de 86 dB(A), todo ello en el interior de la nave, con la atenuación de los materiales empleados en los paramentos horizontales y verticales, se transmitirán al exterior un máximo de 33 dB(A).
  
4) Contaminación atmosférica.
  
Por las características de la actividad no se deben producir humos, gases, olores, en medida tal, que durante su normal desarrollo puedan afectar al medio circundante.
  
5) Usos del agua y contaminación hídrica.
  
El agua potable será embotellada. Aunque no se necesita agua para el proceso industrial, para el riego de las zonas verdes se dispone del agua procedente de una balsa agrícola en la zona sur de la parcela, zona seccionada por la Colada de Monforte a Santa Pola.
  
Durante la fase de funcionamiento se generarán aguas sanitarias, aguas pluviales limpias de cubiertas y aguas pluviales potencialmente contaminadas de escorrentía, ya que aunque todas las actividades de descontaminación y almacenamiento temporal de los residuos extraídos se llevan a cabo a cubierto en el interior de la nave industrial, en el patio exterior está previsto que se lleve a cabo la actividad de depósito municipal de vehículos, entre los que habrá vehículos que se hayan visto envueltos en accidentes y se encuentren en malas condiciones, presentándose la posibilidad de que se generen vertidos de residuos peligrosos.
  
Para la gestión de las aguas sanitarias se han proyectado dos opciones: una depuradora cuyo efluente será empleado como riego agrícola o bien almacenamiento en un recipiente estanco y posterior gestión de esta agua a través de camión cuba y EDAR.
  
En cuanto a las pluviales de escorrentía potencialmente contaminadas, serán las procedentes del patio descubierto. Se señala que esa zona se proyecta asfaltada, dejando huecos para la plantación de arboleda y viales del recinto, y con una red de drenaje - dotada de trampas para grasas, aceites y sólidos en suspensión- ejecutada a partir de soleras en pendiente que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones para la evacuación de pluviales.
  
Como primera opción, en la Memoria se señala que las aguas pluviales así recogidas se evacuarán a través del desagüe natural de escorrentía de la zona. Como segunda opción, en el Estudio de Impacto Ambiental y anexo al mismo, se indica que toda el agua que se recoja, tanto del nivel superior como del inferior, se trasegará hasta un aljibe de 150 m³ de capacidad ?del que no se especifica ubicación- conectado con un sistema de bombeo con la balsa principal de riego (propiedad de la comunidad de regantes de la zona).
  
Esta segunda opción de gestión de aguas pluviales escorrentía potencialmente contaminadas no parece la más adecuada, tanto por el destino de las mismas (agrícola), como por la reducción del aporte natural de agua al barranco, y el efecto que ello puede tener sobre la vegetación aguas abajo (efecto que no se ha valorado). Se entiende que si anteriormente la parcela tenía un uso agrícola, la balsa situada entre el límite sur de la parcela y la Colada de Monforte a Santa Pola deberá ser suficiente para el riego de las especies vegetales que se proyecta plantar (ya que de necesitarse más, o bien no se habrían elegido las especies correctamente, o bien su densidad haría que desentonaran con el paisaje de la zona). No obstante, se entiende también que se podría instalar un aljibe que, alimentado por las pluviales de las cubiertas de la nave y oficinas, y en su caso, del efluente de la depuradora, sirviera como depósito pulmón para el riego de las instalaciones.
  
6) Contaminación del suelo.
  
Este impacto está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.
  
En la nave industrial, que es donde se lleva a cabo la descontaminación de los VFU, para prevenir las infiltraciones en el subsuelo procedentes de las zonas clave, se adopta como medida preventiva la impermeabilización con pintura epoxi de los suelos sobre los que se pudieran producir fugas o derrames accidentales. Además se colocarán estratégicamente canaletas enrejadas con cubeta receptora ciega, todo ello impermeabilizado, de modo que donde sea necesario se evite la entrada de pluviales por escorrentía y/o la salida de derrames accidentales.
  
La zona correspondiente al depósito municipal de vehículos se proyecta asfaltada, aunque no se detallan las características del firme que se empleará.
  
7) Residuos.
  
Durante su normal funcionamiento, el CARD generará los residuos derivados de la descontaminación de VFU y el mantenimiento de las instalaciones. Todos los residuos se almacenarán en el interior de la nave industrial, excepto en el caso de los neumáticos, que se depositarán en un contenedor situado en el exterior de las instalaciones.
  
Concretamente, en cuanto a los residuos peligrosos generados durante el proceso de descontaminación, se propone almacenarlos temporalmente, sin recibir tratamiento alguno, en una zona específicamente destinada para ello en el interior de la nave industrial, hasta su recogida por gestor autorizado.
  
7) Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que se proponen una serie de controles durante la fase de explotación, como puede ser sobre las emisiones atmosféricas, ruidos, vibraciones, aguas residuales y pluviales, la vegetación, fauna, suelo y paisaje (con el mantenimiento de las barreras vegetales). No se presenta la parte del Programa de Vigilancia Ambiental correspondiente al seguimiento tras la fase de desmantelamiento y restitución de unas instalaciones ejecutadas sobre suelo no urbanizable a través de Declaración de Interés Comunitario.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.c del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, el desguace y/o almacenamiento de chatarra, se encuentra sometido al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando el art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la instalación de un Centro Autorizado de Recepción y Descontaminación de Vehículos de Vehículos Fuera de Uso, promovido por la empresa Grúas y Contratas del Mare Nostrum, SL., a situar en la Partida Les Vall-llongues, del término municipal de Elche (Alicante), en los términos que establece la Memoria de Actividad, anexos diversos, Estudio de Impacto Ambiental y anexo al mismo, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
1) Los residuos gestionados, así como los generados por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos y el Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento de la Producción posesión y Gestión de los Neumáticos Fuera de Uso. No se almacenarán residuos peligrosos a la intemperie.
  
2) Se ejecutará el cerramiento perimetral de la parte de la parcela objeto de DIC dedicada a las actividades de CARD y Depósito Municipal de Vehículos del Ayuntamiento de Elche (9.000 m²). El cerramiento perimetral ira acompañado en todo momento de un apantallamiento vegetal denso. La altura del almacenamiento de residuos no peligrosos no sobrepasará en ningún momento la altura del apantallamiento vegetal. El resto de la parcela hasta totalizar los 27.415 m², deberá quedar libre de cerramiento alguno para facilitar el paso de fauna.
  
3) En cuanto a la generación y gestión de aguas residuales:
  
3.1. Se mantendrá el aporte de aguas pluviales al barranco, tomando las medidas necesarias para evitar su erosión con el vertido de pluviales de escorrentía tratadas (p.e. implementando más de un desagüe, o protegiendo el punto del barranco en el que se haga efectivo el vertido).
  
3.2. Deberá instalarse una arqueta separadora de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes de la conexión final de la conducción de aguas pluviales de escorrentía.
  
3.3. En caso de que se seleccione la opción de la depuradora, dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles expresados en la preceptiva autorización de vertido al medio de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión al aljibe que servirá como depósito pulmón para el riego de las instalaciones.
  
4) Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.
  
5) Las arquetas y sistemas de recogida de derrames deberán ser ciegos y encontrarse impermeabilizados. El residuo retenido en las arquetas, será recogido y almacenado hasta su recogida periódica por gestor autorizado. El lavado de la solera de la nave se llevará a cabo mediante barrido húmedo, nunca por baldeo.
  
6) El asfaltado de la zona correspondiente al depósito municipal de vehículos se ejecutará asegurando que la capa de rodadura presente unas condiciones de impermeabilidad suficientes, propias de las mezclas bituminosas densas o semidensas.
  
7) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales producidos durante el trasiego de residuos líquidos, etc. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.
  
8) Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior controlados a través del Programa de Vigilancia Ambiental, deberá cumplirse lo establecido en el Título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
9) En cuanto a la posible inestabilidad del talud del barranco provocada por la ausencia de vegetación:
  
9.1. Dada la pendiente del terraplén del barranco, se debería ejecutar una berma de al menos un metro de anchura en la mitad del talud. La berma se debería realizar en contrapendiente para facilitar la retención de aguas pluviales, a la vez que se reduciría su velocidad, disminuyendo el riesgo de formación de regueros o cárcavas.
  
9.2. Se debería llevar a cabo una hidrosiembra del talud, con especies herbáceas de rápido crecimiento y adaptadas a las condiciones ecológicas de la zona.
  
9.3. Se debería proceder a la plantación de especies arbustivas y arbóreas, en una densidad de plantación similar a la del resto del barranco, recomendándose según lo apreciado en el Estudio de Impacto Ambiental: esparto (Stipa tenacissima), albaida (Anthyllis cystisoides), espino negro (Rhammus lycioides), y pino carrasco (Pinus halapensis). En la zona del talud más próxima al barranco se debería emplear la adelfa (Nerium oleander), y si lo hubiera, taray (Tamarix canariensis).
  
9.4. No obstante, sirva lo expuesto en el condicionante número nueve como recomendaciones ambientales a la hora de ejecutar el Proyecto de actuación y revegetación sobre la ribera del barranco, que deberá ser aprobado por la Confederación Hidrográfica del Júcar, quedando al criterio del órgano competente su propuesta de resolución.
  
10) Una vez finalizada la actividad, y dentro de los seis primeros meses siguientes, se presentará ante la Dirección General de Gestión del Medio Natural, como parte del Programa de Vigilancia Ambiental, informe acompañado de reportaje fotográfico sobre la aplicación de las medidas de restauración y revegetación de la parcela, para adecuarla a su estado original.
  
11) En caso de que la ejecución de las obras pueda llegar a afectar la Colada de Monforte a Santa Pola, o que tras ejecutarse sea necesaria alguna clase de actuación sobre ella con objeto de facilitar el acceso a las instalaciones, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación ante la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
12) Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de los restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano. Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la mencionada Dirección General, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
13) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
14) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser inmediatamente comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
15) Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezcan en su momento a través de las preceptivas autorizaciones la Dirección General de Calidad Ambiental, la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante y la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 31 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 156/03-AIA
  
Título: Almacén de chatarra y otros productos de desecho.
  
Promotor: Juan Fco. Rodríguez González.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alcoy.
  
Localización: C San Vicente, 26 € bajo. C.P. 03801. Alcoy. Alicante.
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La actividad cuya licencia se solicita es el comercio al por mayor y almacén de chatarra y otros productos de desecho como, máquinas viejas, vigas metálicas, virutas, elementos diversos de carpintería metálica, etc.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 12 de mayo de 2003 el Ayuntamiento de Alcoy remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de referencia.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de referencia, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº4.540, de fecha 9 de julio de 2003 no habiéndose presentado alegaciones e informes correspondientes.
  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 16 de mayo de 2003 se efectuó consulta al Ayuntamiento de Alcoy, el cual informó en escrito remitido a este Servicio, en fecha 11 de junio, diciendo que:
  
«Que, vistos la zona, uso, situación y grado de dicha actividad, no hay inconveniente en que se conceda la correspondiente licencia de apertura en el emplazamiento propuesto, y ello sin perjuicio del cumplimiento de las demás condiciones particulares ambientales y de seguridad exigibles.»
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
No existen elementos ambientales susceptibles de recibir impactos por parte del desarrollo de la actividad, al ubicarse en suelo urbano ya consolidado, totalmente transformado por el hombre.
  
Por lo tanto el único impacto posible a tener en cuenta es el ruido, producido por el traslado de la chatarra y elementos metálicos. Dicho impacto acústico puede generar molestias en las viviendas colindantes y en los alrededores del almacén.
  
2. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Del Estudio de Impacto Ambiental, se deduce que las medidas correctoras deberán estar encaminadas a minimizar el impacto acústico, como:
  
- Cumplimiento de lo dispuesto en el Artículo 221 del vigente P.G.O.U. de Alcoy.
  
- Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior, deberá cumplirse lo establecido en el Título IV, capítulo II «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el Título II, capítulo II «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6 c) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Almacén de chatarra y otros productos de desecho, promovido por Juan Fco. Rodríguez González, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.
  
Segundo
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 31 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML