Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8607, del 06-08-2019 (2019/7489)

RESOLUCIÓ d'11 de juliol de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 141/16-AIA Tírig.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8607

Data del DOGV
:   06-08-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/7489

CVE


Data del document
:   11-07-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de juliol de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 141/16-AIA Tírig. [2019/7489]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 141/16-AIA Tírig.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 141:16-AIA  
Títol: Explotació porcina amb capacitat per a 2.500 places d'encebament.  
Promotor: José Alfonso Roda Folch.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tírig.  
Localització: parcel·la 157, del polígon 10, del terme municipal de Tírig (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental, per a una explotació porcina amb capacitat per a 2.500 porcs d'encebament, situada en el terme municipal de Tírig, província de Castelló.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Emplaçament.  
L'explotació se situarà en la parcel·la 157, del polígon 10, del terme municipal de Tírig, en sòl no urbanitzable protegit, a una distància del nucli habitat més pròxim (nucli urbà de Tírig) de 2.500 m. El peticionari pretén la construcció en aquesta parcel·la de 2 naus, destinades a l'encebament de bestiar porcí.  
Accés a les instal·lacions.  
Eixint del nucli urbà de Tírig pel nord, prenem la carretera CV-130 i trobem la finca a 2.600 m en el marge esquerre.  
Descripció de l'activitat.  
L'explotació es dedica a l'engreixament de bestiar porcí mitjançant un sistema intensiu de producció «tot dins tot fora». El cicle d'engreixament té una durada d'uns 120 dies; a l'any es realitzen 2 cicles d'encebament. La resta del temps la nau es troba en «buit sanitari».  
  
Els animals són facilitats per l'empresa integradora, que a més de subministrar els diferents pinsos també s'encarrega de la retirada dels porcs adults per al seu trasllat a l'escorxador.  
Procés productiu  
Aquesta granja, seguint un model d'explotació intensiva, es dedicarà a l'encebament dels porcs que proporciona la granja subministradora. El sistema de reposició es realitza de tal forma que no entra nou bestiar fins que no hagen eixit tots els del cicle anterior.  
Els porcs entraran en la granja amb uns 15-18 kg de pes, seguint la seua alimentació i cures fins a aconseguir el pes requerit pel mercat de 90-100 kg.  
A càrrec de l'explotació hi haurà una persona amb dedicació a temps parcial.  
Descripció de les construccions i instal·lacions.  
La base territorial assignada a l'explotació té una superfície de 70.731 m². Es pretén la construcció de 2 naus d'encebament de 75,44 x 14,44 m cadascuna, suposant una superfície construïda total de 2.178 m².  
Els tancaments de les naus seran de bloc de formigó. Tots els paraments estaran esquerdejats i arrebossats tant a la seua part interna com a l'exterior. La coberta serà de xapa galvanitzada.  
En cada façana principal, per a afavorir la ventilació natural de la nau, es disposen finestres amb tela metàl·lica galvanitzada i guillotina de plàstic dur. En les façanes frontal i posterior, a més de les finestres, es disposen portes de xapa galvanitzada de 2 x 1 m, que coincideixen amb els corredors de servei de la nau.  
En cada nau discorren longitudinalment 4 canals de recollida de dejeccions d'1,5 m d'ample i 2,25 m de profunditat, que coincideixen amb la superfície enreixada «slat» dels mòduls d'encebament.  
La solera serà a base de capa de formigó en massa HA-25/B/40/I de 10 cm de grossària sobre capa de grava piconada i encebada i no ha de presentar discontinuïtats.  
Sistema de recollida de dejeccions.  
Les dejeccions es recolliran en els fossats interiors de les naus on romandran fins a la seua extracció. La construcció d'aquests és a base de solera i parets de formigó en massa HA-25/B/40/I, completament estancs i recoberts al seu interior amb pintura impermeabilitzant.  
  
La capacitat de emmagatzematge de la granja serà de 2.025 m³, per la qual cosa es podrà emmagatzemar la producció de purí de 3,013 mesos.  
L'extracció dels purins es realitzarà des dels canals mitjançant una cisterna extractora de llots accionada per la presa de força del tractor. Els fossats es buidaran periòdicament i s'empraran com a abonament orgànic en finques agrícoles.  
Estructura sanitària.  
Com a actuació encaminada a establir en l'explotació una barrera sanitària i disminuir el risc de difusió de malalties, s'envoltarà l'explotació amb una tanca de 2 metres a base de tela metàl·lica de simple torsió.  
  
Totes les finestres circumdants de l'explotació estaran protegides per tela gabial per a impedir l'entrada o eixida de possibles transmissors de malalties.  
En l'entrada a la nau i eixida d'aquesta es disposarà d'un pediluvi que desinfecte el calçat i impedisca l'entrada o eixida d'agents patògens en la sola de les sabates.  
A l'entrada de l'explotació es disposarà d'un gual sanitari o sistema equivalent per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren a la granja o n'isquen.  
Ventilació  
La ventilació serà de tipus estàtic horitzontal (finestres), de manera que el vent en incidir sobre una de les façanes principals penetra a través de les finestres i ix per les situades en la façana contrària.  
Calefacció  
El sistema de calefacció serà a base d'estufes de carbó/biomassa que s'utilitzaran en els mesos d'hivern i durant els 15 primers dies de cria.  
  
Subministrament i emmagatzematge d'aigua  
L'aigua per a consum dels animals i el maneig en l'explotació prové de la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable de la qual Facsa és l'empresa concessionària del servei.  
La xarxa de distribució es correspon amb una escomesa de 2 polzades que alimentarà de forma suficient l'explotació. Quan l'aigua arriba a l'explotació passa a un dipòsit regulador i des d'aquest als dipòsits per a medicació, per a passar als abeuradors automàtics assegurant un subministrament a discreció. S'utilitzaran abeuradors amb cassoleta independents de la tremuja d'alimentació.  
Es disposarà en la granja d'un dipòsit regulador de 250.000 litres i en cada nau es disposaran 2 dipòsits de polièster de 3.000 litres per a la medicació.  
Energia i combustible  
Com que no existeix escomesa elèctrica, al principi funcionarà amb un generador a gasoil, el qual possibilitarà el funcionament de diferents elements de l'explotació com són el sistema de subministrament de pinso i l'enllumenat.  
El combustible utilitzat serà carbó/biomassa per a la calefacció i gasoil per al generador. El carbó el subministra a granel l'empresa integradora amb la qual treballa el sol·licitant, i el gasoil el subministrarà el mateix ramader en garrafes. El carbó es diposita a l'exterior, en una zona habilitada i únicament a l'hivern durant els primers 15 dies d'estada dels porcs.  
Alimentació  
El pinso és subministrat per l'empresa integradora, que el transporta fins a l'explotació mitjançant amb cisternes de 20 tones i el descarrega directament en les sitges. Les sitges estan ubicades a l'exterior, al costat de les naus, coincidint amb un dels extrems longitudinals. Cada nau es proveirà d'una sitja cilíndrica amb capacitat per a 12.000 kg, la qual cosa suposa una capacitat total d'emmagatzematge de 24.000 kg.  
Es procurarà aplicar durant el procés d'encebament les millors tècniques disponibles (MTD) per a controlar i reduir en la mesura del possible la contaminació en origen.  
Les menjadores utilitzades seran tremuges per a alimentació en sec de 25-30 kg de capacitat amb subministrament a discreció.  
Gestió dels cadàvers  
La gestió dels cadàvers és a càrrec d'un gestor autoritzat. Els cadàvers originats en el cicle d'encebament es trauen de la nau i es dipositen en contenidors estancs per a traslladar-los a la caseta de recollida. Des d'aquestes casetes són retirats pel gestor i traslladats a la planta de transformació i aprofitament. El promotor presenta còpia del compromís d'inscripció en l'Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de Bestiar no Boví de la Província de Castelló.  
  
Gestió dels residus zoosanitaris.  
S'emmagatzemen en dipòsits estancs que el gestor autoritzat posa a la disposició del ramader fins a la seua retirada periòdica. Es disposarà d'un contracte amb una empresa autoritzada per a la gestió d'aquests residus. S'aporta còpia del compromís de contracte amb una empresa gestora autoritzada.  
Sorolls i vibracions  
S'estima que el nivell sonor màxim dins de les naus (produït pels animals) no sobrepassarà els 65 dBA. El nivell sonor mitjà transmés a l'exterior serà de 35 dBA. Aquests sorolls no són perceptibles fora del recinte de la parcel·la i menys encara des del nucli habitat més pròxim que és el municipi de Tírig situat a 1.550 metres.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 30 de novembre de 2016 s'inicia la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Tírig de la documentació tècnica i còpia de l'expedient administratiu municipal. L'expedient administratiu municipal inclou, entre altres, els següents informes i certificats:  
- Informe favorable condicionat de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, de data 17 de febrer de 2015.  
  
- Informe d'urbanisme de la Direcció territorial de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, de data 2 de juny de 2014, favorable condicionat a l'obtenció de l'informe d'agricultura i de l'informe sobre l'afecció a la CV-100.  
- Informe de compatibilitat urbanística, de data 18 de març de 2014.  
  
- Certificat de compatibilitat urbanística, de data 6 d'agost de 2014, favorable condicionat a l'obtenció de l'informe d'agricultura i de l'informe sobre l'afecció a la CV-100.  
- Informe tècnic sanitari de la Direcció General de Salut Pública, de data 8 de setembre de 2016, favorable amb mesures complementàries.  
  
- Informe del servei de carreteres de la Diputació de Castelló, de data 13 de setembre de 2016, en el qual es determina que amb la informació aportada pel promotor no pot determinar-se l'afecció que l'activitat puga ocasionar sobre la carretera CV-130.  
- Autorització de prospecció arqueològica, de la Direcció Territorial d'Educació, Investigació, Cultura i Esport de Castelló, de data 6 de juliol de 2016.  
- Certificat d'informació pública, de data 17 de novembre de 2016.  
  
- Informe desfavorable a l'al·legació presentada en el tràmit d'informació pública, signat per l'arquitecta municipal en data 8 d'octubre de 2016.  
- Informe de l'ajuntament en què informa favorablement sobre la concessió de llicència, de data 17 de novembre de 2016.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme en el termini de trenta dies, mitjançant la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, núm. 103, de data 25 d'agost de 2016, així com en el tauler d'anuncis de l'ajuntament. Segons certifica el secretari-interventor de l'Ajuntament de Tírig, durant l'esmentat termini es van presentar dins del termini i en la forma escaients les següents al·legacions:  
- Núm. de registre d'entrada: 364. Alicia Prats Calduch. En aquesta al·legació manifesta que siga denegada la llicència ambiental per la producció de gran quantitat de purins que provoca contaminació mediambiental i filtració de nitrats en les terres confrontants i en l'aigua del pou de la seua propietat.  
Els serveis tècnics municipals van informar desfavorablement d'aquesta al·legació, en la qual van informar que «Les mesures preventives correctores previstes per a evitar la contaminació del sòl i de les aigües (fosses de formigó en massa, canalització de pluvials, control en el procés d'extracció, escampat en ventall i enterrat amb pala o conreador dins de les 24 hores següents, així com prohibició d'escampar-se a menys de 25 metres de pous o captacions d'aigües potables o destinades al reg d'hortalisses), contingudes en l'Estudi d'Impacte Ambiental, són suficients per a evitar el risc de contaminació del sòl i de les aigües. El promotor haurà de presentar anualment el Pla de vigilància ambiental, a l'efecte de justificar el compliment de les mesures correctores proposades.»  
El 13 de juliol de 2017 es consulta al Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori perquè informe sobre el risc d'inundació existent en la zona i la seua compatibilitat amb el projecte proposat. En la mateixa data es realitza consulta a la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la compatibilitat del projecte amb l'existència de la via pecuària Colada de la carretera de Sant Mateu.  
  
El 19 de juliol de 2017 es realitza un requeriment d'ampliació de documentació al promotor i a l'Ajuntament de Tírig.  
El 5 d'octubre de 2017, el Servei d'Ordenació del Territori remet un informe.  
El 27 d'octubre de 2017, l'Ajuntament de Sant Mateu remet documentació complementària presentada en el registre general d'aquest ajuntament pel promotor.  
El 22 de novembre de 2017, l'enginyer tècnic agrícola redactor del projecte remet informació complementària.  
  
Consideracions ambientals  
Ubicació:  
L'explotació se situarà en la parcel·la 157, del polígon 10, del terme municipal de Tírig, en sòl no urbanitzable protegit per defecte, ja que compta amb delimitació de sòl urbà, a una distància del nucli habitat més pròxim (nucli urbà de Tírig) de 2.500 m.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, informa favorablement el projecte des del punt de vista de la seua compatibilitat territorial, en data 2 de juny de 2014, condicionat a l'obtenció d'informe de la conselleria competent en agricultura i d'informe sobre l'afecció a la CV-100. L'activitat projectada també compta amb certificat de compatibilitat urbanística favorable, de data 6 d'agost de 2014, condicionat a l'obtenció dels mateixos informes sol·licitats pel Servei Territorial d'Urbanisme.  
  
D'acord amb l'informe previst en l'article 201.2.a de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, emés per la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, en data 17 de febrer de 2015, la distància des del lloc on el sol·licitant pretén construir l'explotació de bestiar porcí respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 1.000 metres i respecte al nucli urbà és superior a 1.000 metres, la qual cosa està d'acord amb la normativa de distàncies establides en el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines i la llei de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, ni terreny forestal. Així mateix, l'actuació proposada no se situa sobre cap hàbitat d'interés comunitari, i segons el BDB no consta la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat de l'activitat.  
  
Segons el visor cartogràfic de la Generalitat, una part de la parcel·la es troba afectada per perillositat geomorfològica (nivell de perillositat per inundació 7) d'acord amb el PATRICOVA. No obstant això, realitzada la consulta al Servei d'Ordenació del Territori, aquest informa que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
  
Identificació d'impactes i mesures protectores i correctores proposades.  
La possible afecció al medi serà l'originada durant la fase de construcció i durant l'exercici normal de l'activitat.  
- Sòl.  
Durant la fase de construcció l'afecció al sòl estarà determinada per la disminució de la capacitat agrològica d'aquest com a conseqüència evident en les zones ocupades per les construccions i els apilaments de materials. D'altra banda, es produirà un increment de l'erosió com a conseqüència de l'eliminació de coberta vegetal. També es pot produir la contaminació dels sòls com a conseqüència de possibles filtracions o vessaments d'olis i combustibles de la maquinària utilitzada en la construcció de les naus.  
Durant la fase d'explotació, l'afecció al sòl estarà determinada per les possibles filtracions o vessaments dels purins que es podran originar en l'allotjament, transport i aplicació d'aquests en cultius agrícoles. D'acord amb el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, la producció de purins s'estima en uns 5.375 m³ anuals i suposa 18.125 kg de N/any. Com a mesures preventives, la solera de les naus serà de formigó en massa i es realitzarà una revisió periòdica després de cada cicle. També es prestarà especial atenció al moment d'extracció i trasllat dels purins. Finalment, la gestió dels purins es realitzarà mitjançant la seua aplicació com a adob orgànic en terrenys de cultiu.  
  
Respecte a la gestió dels purins, s'aporta còpia de les autoritzacions dels propietaris de les parcel·les en les quals seran aplicats aquests. La superfície de les parcel·les aportades suma un total de 257,27 hectàrees, repartides entre camps d'oliveres, fruiteres de secà, pastures de sembra i terra de conreu de secà, en els municipis de: Sant Mateu, Tírig, Albocàsser, Salzadella, Xert, Cabanes i Coves de Vinromà. D'aquests, són municipis designats com a zones vulnerables, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell: Tírig, Albocàsser, Salzadella, Cabanes i Coves de Vinromà.  
Cal recordar que el nitrogen contingut en el purí passa ràpidament a formes minerals, per aquest motiu, mentre les parcel·les de terra de conreu de secà no estiguen o vagen a ser cultivades, no caldrà aplicar el purí en aquestes parcel·les. Descomptant la superfície d'aquestes últimes parcel·les (23,33 hectàrees) es continua comptant amb superfície suficient de terrenys per a adobar complint amb les dosis màximes d'abonat nitrogenat establides en l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries. Per tant, el pla d'abonat presentat compleix la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient. No obstant això, tenint en compte que el pla de gestió de purins no és un document tancat, el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que estiga vigent en cada moment. A més, com a part integrant del programa de vigilància ambiental, anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
- Aigua  
En la fase de construcció, l'eliminació de la coberta vegetal determina l'augment de l'escolament i la consegüent disminució de la capacitat de retenció d'aigua del sòl.  
En la fase d'explotació, directament lligades a la contaminació del sòl, podran originar-se afeccions a la hidrologia superficial i subterrània. Estant la granja fora de la zona d'afecció de corrents d'aigua superficials, l'impacte sobre l'aigua es podrà produir per mitjà de la possible contaminació d'aigües subterrànies en produir-se filtracions o vessaments de fem i lixiviats en el sòl que puguen arribar fins aquestes. Es podran originar en l'allotjament i durant el transport del fem. Com que el purí és el principal element a controlar per la seua major càrrega contaminant, les mesures aniran encaminades a evitar emissions incontrolades de purí tant des de la nau d'encebament com durant els processos de càrrega, transport i aplicació en camp:  
- Després de cada saca d'animals es procedirà a una escrupolosa inspecció i reparació, si escau, dels canals de dejecció a fi d'evitar qualsevol deterioració o situació que puga donar lloc a filtracions.  
- Es vigilarà en tot moment el procés d'extracció del purí per a controlar qualsevol fugida de fem.  
- Quant al transport i forma d'aplicació, s'actuarà sempre segons el punt 2n de l'apartat B) de l'art 5 del Reial decret 324/2000 i el codi valencià de bones pràctiques agràries.  
D'altra banda, tenint en compte que l'aigua es un recurs limitat, el proveïment a l'explotació i un ús incorrecte produiran un impacte sobre la disponibilitat d'aquesta. Com a mesura preventiva s'utilitzaran abeuradors amb reduïdes pèrdues d'aigua. L'aigua per a consum dels animals i el maneig en l'explotació prové de la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable de la qual Facsa és l'empresa concessionària del servei. El volum d'aigua consumida en l'explotació estarà determinat per la despesa d'aigua de beguda i de neteja. S'estima un consum de 5.568 m³/any. S'aporta informe tècnic de l'empresa subministradora en el qual s'indica l'origen de la concessió i en el qual es justifica l'existència de cabal suficient per a proveir el nou ús sense posar en perill el subministrament a altres usos existents.  
- Aire.  
Durant la fase de construcció, l'afecció sobre l'aire estarà definida per l'acumulació de gasos contaminants procedents de la combustió dels motors de vehicles i maquinàries i per l'increment de pols en suspensió originat per la pèrdua de vegetació i els moviments de terres. Durant els treballs es procedirà a l'aigualeig periòdic del terreny, fonamentalment de les zones de pas de maquinària pesant per a fixar part de la pols i evitar la seua incorporació a l'aire. Els vehicles circularan a velocitat reduïda i per les zones assenyalades a aquest efecte.  
  
Durant l'explotació, l'afecció a l'aire vindrà determinada per les emissions de gasos contaminants com ara l'amoníac, òxid nitrós i metà, derivades del metabolisme dels animals i de la volatilització des dels canals de dejecció. Aquestes emissions es produiran en la nau d'encebament. Les mesures correctores per a la reducció de les males olors es basaran en actuacions sobre l'alimentació, la neteja i desinfecció, la retirada de cadàvers i la desodoració o emmascarament d'olors. La granja es troba a suficient distància de nuclis poblats perquè no siguen perceptibles les possibles males olors. Coincidint amb els diferents buits sanitaris es procedirà a una escrupolosa neteja i desinfecció del local i de les instal·lacions, de manera que no queden restes la descomposició de les quals puga originar mala olor. Això s'acompanyarà amb una acurada neteja de sòls, parets i altres elements que constitueixen les instal·lacions.  
Una altra font de contaminació de l'atmosfera procedeix dels gasos produïts pel sistema de calefacció. Atés que el combustible proposat (carbó/biomassa) té un alt poder contaminant, haurà de substituir-se per una altra font d'energia alternativa amb menor poder contaminant.  
  
D'altra banda caldrà considerar el nivell de sorolls i vibracions, així com la pols en suspensió que puga alliberar la nau d'encebament a través del sistema de ventilació. Per a minimitzar els sorolls durant la fase d'explotació, es procurarà un adequat manteniment de la maquinària amb el greixatge periòdic de les peces subjectes a fregament. Es col·locaran tacs de goma en les bancades o punts d'ancoratge dels motors que ho permeten. Es treballarà en horari diürn. La granja estarà construïda a suficient distància de nuclis habitats.  
- Coberta vegetal.  
Els treballs de desmunt i condicionament de la caixa de fonamentació, així com la circulació de maquinària pesant originaran una disminució de la coberta vegetal en la zona d'obres.  
En la fase d'explotació caldrà tindre en compte la possibilitat d'afeccions derivades de la contaminació atmosfèrica per l'amoníac emés i la seua repercussió en la vegetació, amb processos d'acidificació que afavoreixen el desenvolupament d'algunes espècies i frenen el d'unes altres. D'altra banda, l'emissió de pols des de la nau d'encebament podria produir un impacte negatiu sobre la vegetació en depositar-se sobre aquesta i dificultar l'activitat fotosintètica.  
La zona a esbrossar tant en el camí com en l'esplanació serà l'estrictament necessària. Quan per motius de l'obra siga necessari el desbrossament de zones de suport, una vegada finalitzats els treballs es procedirà a restituir-les a l'estat original mitjançant la sembra de les espècies habituals en la zona. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
- Flora i fauna  
Fins i tot no sent la presència de flora autòctona un fet rellevant en la zona d'obres, l'impacte sobre aquesta estarà originat per la circulació de vehicles pesants i pels treballs d'excavació i moviment de terres. L'afecció sobre la fauna també estarà originada per la circulació de maquinària.  
Durant la fase d'explotació, en relació amb la flora autòctona, la presència de la granja i el desenvolupament de l'activitat no suposen un impacte significatiu. Es tracta d'una zona de cultius on és escassa la presència de flora autòctona i escasses, per tant, les possibilitats d'impacte. No obstant això, igual que amb la coberta vegetal les possibilitats d'impacte estaran originades per les emissions contaminants a l'atmosfera i per l'acumulació de pols en la flora immediata a l'explotació. En el cas de la fauna autòctona l'afecció girarà entorn de la possible transmissió de malalties pel flux de vectors patògens des de l'allotjament.  
  
- Paisatge  
La incidència sobre el paisatge circumdant de l'explotació serà mínima. Tant pel tipus de construcció com pel seu acabat, la granja és conforme al seu caràcter rural i aïllat, i es manté dins dels estàndards constructius de la zona. Es tracta d'edificis en planta baixa, allunyats del nucli urbà, en zona rústica on les parcel·les que envolten l'explotació són de cultiu i fins i tot la resta de la finca no ocupada per les instal·lacions també es manté en el seu ús agrícola. La presència d'aquesta vegetació contribueix a l'emmascarament o ocultació en part de la construcció.  
  
Les construccions tindran un acabat exterior amb morter de ciment i colors neutres i es localitzaran fora de les visuals més habituals en els usuaris de la zona. No es depassaran les altures establides en els plans d'ordenació municipals.  
- Patrimoni historicoartístic, etnològic i arqueològic.  
No es produirà cap impacte en aquest aspecte per la situació de l'activitat allunyada d'aquests jaciments. S'adjunta informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 26 de gener de 2017.  
  
- Població i economia.  
Els treballs de construcció determinaran la necessitat de mà d'obra de la zona. L'execució de les obres derivarà en la necessitat de contractar els serveis d'empreses i professionals de la zona (obra de paleta, lampisteria, electricitat [...]), amb la consegüent contribució al desenvolupament econòmic d'aquests contractistes. El desenvolupament de l'activitat i la seua ampliació contribueix al manteniment de la població i evita el despoblament rural en convertir-se en alternatives eficaces per al sosteniment de la renda familiar.  
Pla de vigilància ambiental.  
El programa de vigilància i seguiment ambiental ha d'establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures, preventives, correctores i compensatòries contingudes en l'estudi d'impacte ambiental tant en la fase d'execució com en la d'explotació. Aquest programa atendrà la vigilància durant la fase d'obres i el seguiment durant la fase d'explotació del projecte. Aquest programa de vigilància ambiental haurà de contindre obligatòriament els següents punts:  
  
- En la fase de funcionament es vigilarà especialment que es realitze de forma adequada les tasques de neteja i desinfecció de les instal·lacions, sobretot en cada buit sanitari.  
- Es comprovarà periòdicament l'estanquitat dels canals de dejeccions. Després de cada buidatge i neteja d'aquests es comprovarà de forma visual l'existència de possibles fissures per tal de reparar-les, si escau.  
- Les descàrregues de purí a les cisternes de l'empresa autoritzada per a la seua retirada i gestió es realitzaran de manera meticulosa assegurant el correcte funcionament de la maquinària i mitjans utilitzats per a la seua càrrega. Una vegada acabada la descàrrega es revisaran les instal·lacions per a detectar i netejar ràpidament qualsevol xicoteta resta de purí, si fora el cas.  
- Es comprovarà la correcta aplicació dels purins en les parcel·les autoritzades. Per a això la granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'hauran d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen i indicar: data, identificació de les parcel·les que s'hagen d'adobar i volum de purins aplicat en cadascuna d'aquestes. En cas que alguna parcel·la cause baixa s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les que donaran comunicació a l'òrgan substantiu. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
Anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 1, apartat a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació porcina amb capacitat per a 2.500 places d'encebament, a situar en la parcel·la 157, del polígon 10, del terme municipal de Tírig, província de Castelló, promogut per José Alfonso Roda Folch, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental, el promotor haurà d'obtindre informe favorable sobre l'afecció a la CV-100.  
2. Respecte a la gestió de purins:  
2.1. Una vegada executada l'obra, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat signat pel tècnic competent, en el qual certifique la total estanquitat i impermeabilitat de les fosses de dejeccions.  
2.2. L'aplicació dels purins es realitzarà seguint el codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana vigent a cada moment i respectant les ordenances dels ajuntaments dels municipis en els quals se situen les parcel·les a adobar.  
2.3. L'ús de purins en les parcel·les de terra de conreu de secà, o «terres llaurables» segons la seua denominació en SIGPAC, se cenyirà a les èpoques o anys en què aquestes parcel·les estiguen cultivades. En cas necessari s'ampliarà la base territorial de l'explotació.  
2.4. Per a això la granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'hauran d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen i indicar: data, identificació de les parcel·les que s'hagen d'adobar, cultiu i volum de purins aplicat en cadascuna d'aquestes. Així mateix, es comptarà en tot moment amb les autoritzacions actualitzades dels titulars de les parcel·les. En cas que alguna parcel·la cause baixa serà substituïda per una altra o unes altres que compten amb una superfície equivalent a l'efecte d'adobat, i comunicada a l'òrgan substantiu. Aquest llibre de registre ha d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental, sempre que aquestes el requerisquen.  
2.5. En l'extracció, càrrega i transport dels purins, s'hauran d'evitar vessaments i procedir a traslladar-lo immediatament als camps de cultiu.  
  
2.6. Després de l'adobat amb purins, aquests s'incorporaran immediatament al terreny mitjançant una labor, a fi de mitigar les emissions de gasos a l'atmosfera i les olors.  
2.7. Es portarà l'adequat manteniment de les fosses de purins de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i estanquitat al llarg del temps.  
3. El sistema de calefacció a base d'estufes de carbó/biomassa se substituirà per una altra font d'energia alternativa amb menor poder contaminant.  
4. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
5. Se sol·licitarà de la Direcció Territorial d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de Castelló, autorització per a l'explotació de l'activitat, en atenció a la seua classificació com a grup B segons el Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
  
6. El programa de vigilància i seguiment ambiental ha d'establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures, preventives, correctores i compensatòries contingudes en l'estudi d'impacte ambiental tant en la fase d'execució com en la d'explotació. Aquest programa atendrà la vigilància durant la fase d'obres i el seguiment durant la fase d'explotació del projecte. Aquest programa de vigilància ambiental haurà de contindre obligatòriament els següents punts:  
  
6.1. En la fase de funcionament es vigilarà especialment que es realitzen de forma adequada les tasques de neteja i desinfecció de les instal·lacions, sobretot en cada buit sanitari.  
- Es comprovarà periòdicament l'estanquitat dels canals de dejeccions. Després de cada buidatge i neteja d'aquests es comprovarà de forma visual l'existència de possibles fissures per tal de reparar-les, si escau.  
6.3. Les descàrregues de purí a les cisternes de transport es realitzaran de manera meticulosa per a evitar vessaments.  
6.4. Es comprovarà la correcta aplicació dels purins en les parcel·les autoritzades, mantenint actualitzat el llibre de registre de l'explotació.  
  
Anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
6.7. Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
7. 6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara d'algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si cal, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 5 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 11 de juliol de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8607, del 06-08-2019 (2019/7489)

RESOLUCIÓN de 11 de julio de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 141/16-AIA Tirig.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8607

Fecha DOGV
:   06-08-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/7489

CVE


Fecha del documento
:   11-07-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de julio de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 141/16-AIA Tirig. [2019/7489]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 141/16-AIA Tirig.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 141/16-AIA.  
Título: Explotación porcina con capacidad para 2500 plazas de cebo.  
Promotor: José Alfonso Roda Folch.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Tírig.  
Localización: parcela 157, del polígono 10, del término municipal de Tírig (Castelló).  
  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la obtención de la licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental, para una explotación porcina con capacidad para 2500 cerdos de cebo, ubicada en el término municipal de Tírig, provincia de Castellón.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Emplazamiento.  
La explotación se ubicará en la parcela 157, del polígono 10, del término municipal de Tírig, en suelo no urbanizable protegido, a una distancia del núcleo habitado más próximo (núcleo urbano de Tírig) de 2500 m. El peticionario pretende la construcción en esta parcela de 2 naves, destinadas al cebado de ganado porcino.  
Acceso a las instalaciones.  
Saliendo del núcleo urbano de Tírig por el norte, tomamos la carretera CV-130 y encontramos la finca a 2600 m en el margen izquierdo.  
Descripción de la actividad  
La explotación se dedica al engorde de ganado porcino mediante un sistema intensivo de producción «todo dentro todo fuera». El ciclo de engorde tiene una duración de unos 120 días, realizándose 2 ciclos de cebo al año. El resto del tiempo la nave se encuentra en «vacío sanitario».  
Los animales son facilitados por la empresa integradora, que además de suministrar los diferentes piensos también se encarga de la retirada de los cerdos adultos para su traslado al matadero.  
Proceso productivo  
Esta granja, siguiendo un modelo de explotación intensiva, se dedicará al cebado de los cerdos que proporciona la granja suministradora. El sistema de reposición se realiza de tal forma que no entra nuevo ganado hasta que no hayan salido todos los del ciclo anterior.  
Los cerdos entrarán en la granja con unos 15-18 kg de peso, siguiendo su alimentación y cuidados hasta alcanzar el peso requerido por el mercado de 90-100 kg.  
A cargo de la explotación habrá una persona con dedicación a tiempo parcial.  
Descripción de las construcciones e instalaciones.  
La base territorial asignada a la explotación tiene una superficie de 70.731 m². Se pretende la construcción de 2 naves de cebo de 75,44 x 14,44 m cada una, suponiendo una superficie construida total de 2.178 m².  
Los cerramientos de las naves serán de bloque de hormigón. Todos los paramentos estarán enfoscados y enlucidos tanto en su parte interna como en la exterior. La cubierta será de chapa galvanizada.  
En cada fachada principal, para favorecer la ventilación natural de la nave, se disponen ventanas con tela metálica galvanizada y guillotina de plástico duro. En las fachadas frontal y trasera, además de las ventanas, se disponen puertas de chapa galvanizada de 2 x 1 m, coincidentes con los pasillos de servicio de la nave.  
En cada nave discurren longitudinalmente 4 canales de recogida de deyecciones de 1,5 m de ancho y 2,25 m de profundidad, que coinciden con la superficie enrejillada «slat» de los módulos de cebo.  
La solera será a base de capa de hormigón en masa HA-25/B/40/I de 10 cm de espesor sobre capa de grava apisonada y recebada y no debe presentar discontinuidades.  
Sistema de recogida de deyecciones.  
Las deyecciones se recogerán en los fosos interiores de las naves donde permanecerán hasta su extracción. La construcción de estos es a base de solera y paredes de hormigón en masa HA-25/B/40/I, completamente estancos y recubiertos por su interior con pintura impermeabilizante.  
La capacidad de almacenaje de la granja será de 2.025 m³, por lo que se podrá almacenar la producción de purín de 3,013 meses.  
  
La extracción de los purines se realizará desde los canales mediante una cuba extractora de lodos accionada por la toma de fuerza del tractor. Los fosos se vaciarán periódicamente y se emplearán como abono orgánico en fincas agrícolas.  
Estructura sanitaria  
Como actuación encaminada a establecer en la explotación una barrera sanitaria y disminuir el riesgo de difusión de enfermedades, se rodeará la explotación con una valla de 2 metros a base de tela metálica de simple torsión.  
Todas las ventanas circundantes de la explotación estarán protegidas por tela pajarera para impedir la entrada o salida de posibles transmisores de enfermedades.  
En la entrada y salida de la nave se dispondrá de un pediluvio que desinfecte el calzado e impida la entrada o salida de agentes patógenos en la suela de los zapatos.  
A la entrada de la explotación se dispondrá de un vado sanitario o sistema equivalente para la desinfección de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la granja.  
Ventilación  
La ventilación será de tipo estático horizontal (ventanas), de manera que el viento al incidir sobre una de las fachadas principales penetra a través de las ventanas y sale por las situadas en la fachada contraria.  
Calefacción  
El sistema de calefacción será a base de estufas de carbón/biomasa que se utilizarán en los meses de invierno y durante los 15 primeros días de cría.  
Suministro y almacenamiento de agua  
El agua para consumo de los animales y el manejo en la explotación proviene de la conexión a la red municipal de agua potable de la que Facsa es la empresa concesionaria del servicio.  
La red de distribución se corresponde con una acometida de 2 pulgadas que alimentará de forma suficiente la explotación. Cuando el agua llega a la explotación pasa a un depósito regulador y desde este a los depósitos para medicación, para pasar a los bebederos automáticos asegurando un suministro a discreción. Se utilizarán bebederos con cazoleta independientes de la tolva de alimentación.  
Se dispondrá en la granja de un depósito regulador de 250.000 litros y en cada nave se dispondrán 2 depósitos de poliéster de 3.000 litros para la medicación.  
Energía y combustible  
No existiendo acometida eléctrica, en un principio se funcionará con un generador a gasoil, posibilitándose el funcionamiento de diferentes elementos de la explotación como son el sistema de suministro de pienso y el alumbrado.  
El combustible utilizado será carbón/biomasa para la calefacción y gasoil para el generador. El carbón lo suministra a granel la empresa integradora con la que trabaja el solicitante, y el gasoil lo suministrará el propio ganadero en garrafas. El carbón se deposita en el exterior, en una zona habilitada y únicamente en invierno durante los primeros 15 días de estancia de los cerdos.  
Alimentación  
El pienso es suministrado por la empresa integradora, transportándolo hasta la explotación mediante cubas de 20 toneladas y se descarga directamente en los silos. Los silos se encuentran en el exterior, junto a las naves, coincidiendo con uno de los extremos longitudinales. Cada nave se abastecerá de un silo cilíndrico con capacidad para 12.000 kg, lo que supone una capacidad total de almacenamiento de 24.000 kg.  
Se procurará aplicar durante el proceso de cebado las mejores técnicas disponibles (MTDs) para controlar y reducir en lo posible la contaminación en origen.  
Los comederos utilizados serán tolvas para alimentación en seco de 25-30 kg de capacidad con suministro a discreción.  
Gestión de los cadáveres.  
La gestión de los cadáveres corre a cargo de un gestor autorizado. Los cadáveres originados en el ciclo de cebo se sacan de la nave y se depositan en contenedores estancos para su traslado a la caseta de recogida. Desde estas casetas son retirados por el gestor y trasladados a la planta de transformación y aprovechamiento. El promotor presenta copia del compromiso de inscripción en la Associació de Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de Bestiar no Boví de la Província de Castelló.  
Gestión de los residuos zoosanitarios  
Se almacenan en depósitos estancos que el gestor autorizado pone a disposición del ganadero hasta su retirada periódica. Se dispondrá de un contrato con una empresa autorizada para la gestión de estos residuos. Se aporta copia del compromiso de contrato con empresa gestora autorizada.  
Ruidos y vibraciones  
Se estima que el nivel sonoro máximo dentro de las naves (producido por los animales) no sobrepasará los 65 dBA. El nivel sonoro medio transmitido al exterior será de 35 dBA. Dichos ruidos no son perceptibles fuera del recinto de la parcela y menos aún desde el núcleo habitado más cercano que es el municipio de Tírig situado a 1550 metros.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 30 de noviembre de 2016 se inicia la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Tírig de la documentación técnica y copia del expediente administrativo municipal. El expediente administrativo municipal incluye, entre otros, los siguientes informes y certificados:  
- Informe favorable condicionado de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, de fecha 17 de febrero de 2015.  
- Informe de urbanismo de la Dirección territorial de Castellón de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, de fecha 2 de junio de 2014, favorable condicionado a la obtención del informe de agricultura y del informe sobre la afección a la CV-100.  
- Informe de compatibilidad urbanística, de fecha 18 de marzo de 2014.  
- Certificado de compatibilidad urbanística, de fecha 6 de agosto de 2014, favorable condicionado a la obtención del informe de agricultura y del informe sobre la afección a la CV-100.  
- Informe técnico sanitario de la Dirección General de Salud Pública, de fecha 8 de septiembre de 2016, favorable con medidas complementarias.  
- Informe del servicio de carreteras de la Diputación de Castellón, de fecha 13 de septiembre de 2016, en el que se determina que con la información aportada por el promotor no puede determinarse la afección que la actividad pueda ocasionar sobre la carretera CV-130.  
- Autorización de prospección arqueológica, de la Dirección Territorial de Educación, Investigación, Cultura y Deporte de Castellón, de fecha 6 de julio de 2016.  
- Certificado de información pública, de fecha 17 de noviembre de 2016.  
- Informe desfavorable a la alegación presentada en el trámite de información pública, firmado por la arquitecta municipal en fecha 8 de octubre de 2016.  
- Informe del ayuntamiento informando favorablemente la concesión de licencia, de fecha 17 de noviembre de 2016.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo por término de treinta días, mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón núm. 103, de fecha 25 de agosto de 2016, así como en el tablón de anuncios del ayuntamiento. Según certifica el secretario-interventor del Ayuntamiento de Tírig, durante el citado plazo se presentaron en tiempo y forma las siguientes alegaciones:  
- Núm. de registro de entrada: 364. Alicia Prats Calduch. En dicha alegación manifiesta que sea denegada la licencia ambiental por la producción de gran cantidad de purines que provoca contaminación medioambiental y filtración de nitratos en las tierras colindantes y en el agua del pozo de su propiedad.  
Los servicios técnicos municipales informaron desfavorablemente dicha alegación, indicando que «Las medidas preventivas correctoras previstas para evitar la contaminación del suelo y de las aguas (fosas de hormigón en masa, canalización de pluviales, control en el proceso de extracción, esparcido en abanico y enterrado con vertedera o cultivador dentro de las 24 horas siguientes, así como prohibición de esparcirse a menos de 25 metros de pozos o captaciones de aguas potables o destinadas al riego de hortalizas), contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental son suficientes para evitar el riesgo de contaminación del suelo y de las aguas. El promotor deberá presentar anualmente el Plan de Vigilancia Ambiental a efectos de justificar el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas.»  
El 13 de julio de 2017 se consulta al Servicio de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio para que informe sobre el riesgo de inundación existente en la zona y su compatibilidad con el proyecto propuesto. En la misma fecha se realiza consulta a la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, acerca de la compatibilidad del proyecto con la existencia de la vía pecuaria Colada de la Carretera de Sant Mateu.  
El 19 de julio de 2017 se realiza un requerimiento de ampliación de documentación al promotor y al Ayuntamiento de Tírig.  
El 5 de octubre de 2017 el Servicio de Ordenación del Territorio remite informe.  
El 27 de octubre de 2017 el Ayuntamiento de Sant Mateu remite documentación complementaria presentada en el registro general de dicho ayuntamiento por el promotor.  
El 22 de noviembre de 2017 el ingeniero técnico agrícola redactor del proyecto remite información complementaria.  
  
Consideraciones ambientales  
Ubicación  
La explotación se ubicará en la parcela 157, del polígono 10, del término municipal de Tírig, en suelo no urbanizable protegido por defecto, ya que cuenta con delimitación de suelo urbano, a una distancia del núcleo habitado más próximo (núcleo urbano de Tírig) de 2.500 m.  
El Servicio Territorial de Urbanismo de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, informa favorablemente el proyecto desde el punto de vista de su compatibilidad territorial, en fecha 2 de junio de 2014, condicionado a la obtención de informe de la conselleria competente en agricultura y de informe sobre la afección a la CV-100. La actividad proyectada también cuenta con certificado de compatibilidad urbanística favorable, de fecha 6 de agosto de 2014, condicionado a la obtención de los mismos informes solicitados por el Servicio Territorial de Urbanismo.  
De acuerdo con el informe previsto en el artículo 201.2.a de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, emitido por la Dirección Territorial de Castellón, de la Conselleria de Agricultura, en fecha 17 de febrero de 2015, la distancia desde el lugar donde el solicitante pretende construir la explotación de ganado porcino respecto a otras explotaciones de la misma especie es superior a 1000 metros y respecto al casco urbano es superior a 1000 metros, lo cual está de acuerdo con la normativa de distancias establecidas en el Real decreto 324/2000 sobre ordenación de explotaciones porcinas y la ley de ganadería de la Comunitat Valenciana.  
La localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, ni a terreno forestal. Asimismo, la actuación propuesta no se sitúa sobre ningún hábitat de interés comunitario, y según el BDB no consta la presencia de especies prioritarias en el entorno inmediato de la actividad.  
Según el visor cartográfico de la Generalitat, una parte de la parcela se encuentra afectada por peligrosidad geomorfológica (nivel de peligrosidad por inundación 7) de acuerdo con el PATRICOVA. Sin embargo, realizada la consulta al Servicio de Ordenación del Territorio, este informa que la actuación propuesta no está afectada por riesgo de inundación.  
Identificación de impactos y medidas protectoras y correctoras propuestas.  
La posible afección al medio será la originada durante la fase de construcción y durante el ejercicio normal de la actividad.  
- Suelo.  
Durante la fase de construcción la afección al suelo vendrá determinada por la disminución de la capacidad agrológica del mismo como consecuencia evidente en las zonas ocupadas por las construcciones y los acopios de materiales. Por otro lado, se producirá un incremento de la erosión como consecuencia de la eliminación de cubierta vegetal. También se puede producir la contaminación de los suelos como consecuencia de posibles filtraciones o derrames de aceites y combustibles de la maquinaria utilizada en la construcción de las naves.  
Durante la fase de explotación la afección al suelo vendrá determinada por las posibles filtraciones o derrames de los purines que se podrán originar en el alojamiento, transporte y aplicación de los mismos en cultivos agrícolas. De acuerdo con el Real decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, la producción de purines se estima en unos 5.375 m³ anuales y supone 18125 kg de N/año. Como medidas preventivas la solera de las naves será de hormigón en masa y se realizará una revisión periódica tras cada ciclo. También se prestará especial atención al momento de extracción y traslado de los purines. Finalmente, la gestión de los purines se realizará mediante su aplicación como abono orgánico en terrenos de cultivo.  
Respecto a la gestión de los purines, se aporta copia de las autorizaciones de los propietarios de las parcelas en las que serán aplicados los mismos. La superficie de las parcelas aportadas suma un total de 257,27 hectáreas, repartidas entre campos de olivos, frutales de secano, pastos de siembra y labradío de secano, en los municipios de: San Mateo, Tírig, Albocàsser, Salzadella, Xert, Cabanes y Coves de Vinromà. De estos, son municipios designados como zonas vulnerables, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell: Tírig, Albocàsser, Salzadella, Cabanes y Coves de Vinromà.  
Debe recordarse que el nitrógeno contenido en el purín pasa rápidamente a formas minerales por lo que, mientras las parcelas de labradío de secano no estén o vayan a ser cultivadas, no deberá aplicarse el purín en dichas parcelas. Descontando la superficie de estas últimas parcelas (23,33 hectáreas) se sigue contando con superficie suficiente de terrenos para abonar cumpliendo con las dosis máximas de abonado nitrogenado establecidas en la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el código valenciano de buenas prácticas agrarias. Por lo tanto, el plan de abonado presentado cumple con la normativa sectorial vigente en el momento del inicio de la tramitación del expediente. No obstante, teniendo en cuenta que el plan de gestión de purines no es un documento cerrado, el promotor procederá a modificarlo progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que esté vigente en cada momento. Además, como parte integrante del programa de vigilancia ambiental, anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV.  
- Agua.  
En la fase de construcción la eliminación de la cubierta vegetal determina el aumento de la escorrentía y la consiguiente disminución de la capacidad de retención de agua del suelo.  
En la fase de explotación, directamente ligadas a la contaminación del suelo, podrán originarse afecciones a la hidrología superficial y subterránea. Estando la granja fuera de la zona de afección de corrientes de agua superficiales, el impacto sobre el agua se podrá producir por la posible contaminación de aguas subterráneas al producirse filtraciones o derrames de estiércol y lixiviados en el suelo que puedan llegar hasta ellas. Se podrán originar en el alojamiento y durante el transporte del estiércol. Siendo el purín el principal elemento a controlar por su mayor carga contaminante, las medidas irán encaminadas a evitar emisiones incontroladas de purín tanto desde la nave de cebo como durante los procesos de carga, transporte y aplicación en campo:  
- Tras cada saca de animales se procederá a una escrupulosa inspección y reparación en su caso de los canales de deyección evitando así cualquier deterioro o situación que pudiera dar lugar a filtraciones.  
- Se vigilará en todo momento el proceso de extracción del purín para controlar cualquier fuga de estiércol.  
- En cuanto al transporte y forma de aplicación, se actuará siempre según el punto 2º del apartado B) del artículo 5 del Real decreto 324/2000 y el código valenciano de buenas prácticas agrarias.  
Por otra parte, siendo el agua un recurso limitado el abastecimiento a la explotación y un uso incorrecto producirán un impacto sobre la disponibilidad de la misma. Como medida preventiva se utilizarán bebederos con reducidas pérdidas de agua. El agua para consumo de los animales y el manejo en la explotación proviene de la conexión a la red municipal de agua potable de la que Facsa es la empresa concesionaria del servicio. El volumen de agua consumida en la explotación vendrá determinado por el gasto de agua de bebida y de limpieza. Se estima un consumo de 5.568m³/año. Se aporta informe técnico de la empresa suministradora en el que se indica el origen de la concesión y en el que se justifica la existencia de caudal suficiente para abastecer el nuevo uso sin poner en peligro el suministro a otros usos existentes.  
- Aire.  
Durante la fase de construcción la afección sobre el aire vendrá definida por la acumulación de gases contaminantes procedentes de la combustión de los motores de vehículos y maquinarias y por el incremento de polvo en suspensión originado por la pérdida de vegetación y los movimientos de tierras. Durante los trabajos se procederá al baldeo periódico del terreno, fundamentalmente de las zonas de paso de maquinaria pesada para fijar parte del polvo y evitar su incorporación al aire. Los vehículos circularán a velocidad reducida y por las zonas señaladas al efecto.  
Durante la explotación la afección al aire vendrá determinada por las emisiones de gases contaminantes como el amoniaco, óxido nitroso y metano, derivadas del metabolismo de los animales y de la volatilización desde los canales de deyección. Estas emisiones se producirán en la nave de cebo. Las medidas correctoras para la reducción de los malos olores se basarán en actuaciones sobre la alimentación, la limpieza y desinfección, la retirada de cadáveres y la desodorización o enmascaramiento de olores. La granja se encuentra a suficiente distancia de núcleos poblados para que no sean perceptibles los posibles malos olores. Coincidiendo con los diferentes vacíos sanitarios se procederá a una escrupulosa limpieza y desinfección del local y de las instalaciones, de manera que no queden restos cuya descomposición pueda originar mal olor. Esto se acompañará con una cuidadosa limpieza de suelos, paredes y demás elementos que constituyen las instalaciones.  
Otra fuente de contaminación de la atmósfera procede de los gases producidos por el sistema de calefacción. Dado que el combustible propuesto (carbón/biomasa) tiene un alto poder contaminante, deberá sustituirse por otra fuente de energía alternativa con menor poder contaminante.  
Por otro lado habrá que considerar el nivel de ruidos y vibraciones así como el polvo en suspensión que pueda liberar la nave de cebo a través del sistema de ventilación. Para minimizar los ruidos durante la fase de explotación se procurará un adecuado mantenimiento de la maquinaria con el engrase periódico de las piezas sujetas a rozamiento. Se colocarán tacos de goma en las bancadas o puntos de anclaje de los motores que lo permitan. Se trabajará en horario diurno. La granja estará construida a suficiente distancia de núcleos habitados.  
- Cubierta vegetal.  
Los trabajos de desmonte y acondicionamiento de la caja de cimentación, así como la circulación de maquinaria pesada originarán una disminución de la cubierta vegetal en la zona de obras.  
En la fase de explotación habrá que tener en cuenta la posibilidad de afecciones derivadas de la contaminación atmosférica por el amoniaco emitido y su repercusión en la vegetación, con procesos de acidificación favoreciendo el desarrollo de algunas especies y frenando el de otras. Por otro lado la emisión de polvo desde la nave de cebo podría producir un impacto negativo sobre la vegetación al depositarse sobre ella y dificultando la actividad fotosintética.  
La zona a desbrozar tanto en el camino como en la explanación será la estrictamente necesaria. Cuando por motivos de la obra sea necesario el desbroce de zonas de apoyo una vez finalizados los trabajos se procederá a su restitución al estado original mediante la siembra de las especies habituales en la zona. De acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.  
- Flora y fauna.  
Aun no siendo la presencia de flora autóctona un hecho relevante en la zona de obras, el impacto sobre esta vendrá originado por la circulación de vehículos pesados y por los trabajos de excavación y movimiento de tierras. La afección sobre la fauna también vendrá originada por la circulación de maquinaria.  
Durante la fase de explotación, en relación con la flora autóctona, la presencia de la granja y el desarrollo de la actividad no suponen un impacto significativo. Se trata de una zona de cultivos donde es escasa la presencia de flora autóctona y escasas por tanto las posibilidades de impacto. No obstante al igual que con la cubierta vegetal las posibilidades de impacto vendrán originadas por las emisiones contaminantes a la atmósfera y por la acumulación de polvo en la flora inmediata a la explotación. En el caso de la fauna autóctona la afección girará en torno a la posible transmisión de enfermedades por el flujo de vectores patógenos desde el alojamiento.  
- Paisaje.  
La incidencia sobre el paisaje circundante de la explotación será mínima. Tanto por el tipo de construcción como por su acabado, la granja es acorde a su carácter rural y aislado, y se mantiene dentro de los estándares constructivos de la zona. Se trata de edificios en planta baja, alejados del núcleo urbano, en zona rústica donde las parcelas que rodean la explotación son de cultivo e incluso el resto de la finca no ocupado por las instalaciones también se mantiene en su uso agrícola. La presencia de esta vegetación contribuye al enmascaramiento u ocultación en parte de la construcción.  
Las construcciones tendrán un acabado exterior con mortero de cemento y colores neutros y se localizarán fuera de las visuales más habituales en los usuarios de la zona. No se rebasarán las alturas establecidas en los planes de ordenación municipales.  
- Patrimonio histórico-artístico, etnológico y arqueológico.  
No se producirá impacto alguno en este aspecto por la situación de la actividad alejada de estos yacimientos. Se adjunta informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 26 de enero de 2017.  
- Población y economía.  
Los trabajos de construcción determinaran la necesidad de mano de obra de la zona. La ejecución de las obras derivara en la necesidad de contratar los servicios de empresas y profesionales de la zona (albañilería, fontanería, electricidad, [...]) con la consiguiente contribución al desarrollo económico de estos contratistas. El desarrollo de la actividad y su ampliación contribuye al mantenimiento de la población y evita el despoblamiento rural al convertirse en alternativas eficaces para el sostenimiento de la renta familiar.  
Plan de vigilancia ambiental.  
El programa de vigilancia y seguimiento ambiental debe establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas, preventivas, correctoras y compensatorias contenidas en el estudio de impacto ambiental tanto en la fase de ejecución como en la de explotación. Este programa atenderá a la vigilancia durante la fase de obras y al seguimiento durante la fase de explotación del proyecto. Este programa de vigilancia ambiental deberá contener obligatoriamente los siguientes puntos:  
- En la fase de funcionamiento se vigilará especialmente que se realice de forma adecuada las tareas de limpieza y desinfección de las instalaciones, sobre todo en cada vacío sanitario.  
- Se comprobará periódicamente la estanqueidad de los canales de deyecciones. Después de cada vaciado y limpieza de los mismos se comprobará de forma visual la existencia de posibles fisuras procediéndose, en su caso, a repararlas.  
- Las descargas de purín a las cubas de la empresa autorizada para su retirada y gestión se realizarán de manera meticulosa asegurándose del correcto funcionamiento de la maquinaria y medios utilizados para su carga. Una vez acabada la descarga se revisarán las instalaciones para detectar y limpiar rápidamente cualquier pequeño resto de purín, si fuera el caso.  
- Se comprobará la correcta aplicación de los purines en las parcelas autorizadas. Para ello la granja contará con un libro de registro en el que se deberán anotar todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. En el caso de que alguna parcela cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 1, apartado a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina con capacidad para 2500 plazas de cebo, a ubicar en la parcela 157, del polígono 10, del término municipal de Tírig, provincia de Castellón, promovido por José Alfonso Roda Folch, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Con carácter previo a la concesión de la licencia ambiental, el promotor deberá obtener informe favorable sobre la afección a la CV-100.  
2. Respecto a la gestión de purines:  
2.1. Una vez ejecutada la obra, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se certifique la total estanqueidad e impermeabilidad de las fosas de deyecciones.  
2.2. La aplicación de los purines se realizará siguiendo el código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana vigente en cada momento y respetando las ordenanzas de los ayuntamientos de los municipios en los que se ubiquen las parcelas a abonar.  
2.3. El empleo de purines en las parcelas de labradío de secano, o «tierras arables» según su denominación en SIGPAC, se ceñirá a las épocas o años en los que estas parcelas estén cultivadas. En caso necesario se ampliará la base territorial de la explotación.  
2.4. La granja deberá contar con un libro de registro en el que se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar, cultivo y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Asimismo, se contará en todo momento con las autorizaciones actualizadas de los titulares de las parcelas. En el caso de que alguna parcela cause baja será sustituida por otra u otras que cuenten con una superficie equivalente a efectos de abonado, comunicándolo al órgano sustantivo. El libro de registro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
2.5. En la extracción, carga y transporte de los purines se deberán evitar derrames, procediendo a su traslado inmediato a los campos de cultivo.  
2.6. Tras el abonado con purines, estos se incorporarán inmediatamente al terreno mediante una labor, al objeto de mitigar las emisiones de gases a la atmósfera y los olores.  
2.7. Se llevará el adecuado mantenimiento de las fosas de purines de forma que quede asegurada su impermeabilidad y estanqueidad a lo largo del tiempo.  
3. El sistema de calefacción a base de estufas de carbón/biomasa se sustituirá por otra fuente de energía alternativa con menor poder contaminante.  
4. De acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.  
5. Se solicitará de la Dirección Territorial de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de Castellón, autorización para la explotación de la actividad, en atención a su clasificación como grupo B según el Real decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación.  
6. El programa de vigilancia y seguimiento ambiental debe establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas, preventivas, correctoras y compensatorias contenidas en el estudio de impacto ambiental tanto en la fase de ejecución como en la de explotación. Este programa atenderá a la vigilancia durante la fase de obras y al seguimiento durante la fase de explotación del proyecto. Este programa de vigilancia ambiental deberá contener obligatoriamente los siguientes puntos:  
6.1. En la fase de funcionamiento se vigilará especialmente que se realice de forma adecuada las tareas de limpieza y desinfección de las instalaciones, sobre todo en cada vacío sanitario.  
6.2. Se comprobará periódicamente la estanqueidad de los canales de deyecciones. Después de cada vaciado y limpieza de los mismos se comprobará de forma visual la existencia de posibles fisuras procediéndose, en su caso, a repararlas.  
6.3. Las descargas de purín a las cubas de transporte se realizarán de manera meticulosa para evitar derrames.  
6.4. Se comprobará la correcta aplicación de los purines en las parcelas autorizadas, manteniendo actualizado el libro de registro de la explotación.  
6.5. Anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV.  
6.6. Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
6.7. Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 5 de junio de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 11 de julio de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML