Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6232, del 24-03-2010 (2010/3175)

ORDE 11/2010, de 26 de febrer, de la consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre qüestions generals aplicables al conjunt d'ajudes incloses en la sol·licitud única dins del marc de la política agrària comuna (PAC) a la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2010/02/26/11/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6232

Data del DOGV
:   24-03-2010

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2010/3175

CVE


Data del document
:   26-02-2010

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [legislació](javascript:void(0))
    * [FEOGA](javascript:void(0))
    * [ajuda a l'agricultura](javascript:void(0))

ORDE 11/2010, de 26 de febrer, de la consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre qüestions generals aplicables al conjunt d'ajudes incloses en la sol·licitud única dins del marc de la política agrària comuna (PAC) a la Comunitat Valenciana. [2010/3175]  
A principi de 2009 es va publicar en el DOUE el Reglament (CE) 73/2009, de 19 de gener de 2009, pel qual s'establixen disposicions comunes aplicables als règims d'ajuda directa als agricultors en el marc de la política agrícola comuna i s'instauren determinats règims d'ajuda als agricultors i pel qual es modifiquen els reglaments (CE) núm. 1290/2005, (CE) núm. 247/2006 i (CE) núm. 378/2007, i es deroga el Reglament (CE) núm. 1782/2003, reforma denominada col·loquialment com a revisió mèdica.  
Per a desplegar-lo, la Comissió ha publicat diversos reglaments. Concretament es tracta dels reglaments (CE) següents: núm. 639/2009, de 22 de juliol; núm. 1120/2009, de 29 d'octubre; núm. 1121/2009, de 29 d'octubre; i 1122/2009, de 30 de novembre.  
Així mateix, com a conseqüència de la innovació anterior en la normativa comunitària, el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí ha dictat diverses normes a l'empara de la competència que l'article 149.1.13 de la Constitució Espanyola reserva a l'Estat. Concretament, estes normes són el Reial Decret 486/2009, de 3 d'abril, pel qual s'establixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que han de complir els agricultors que reben pagaments directes en el marc de la política agrícola comuna, els beneficiaris de determinades ajudes de desenvolupament rural i els agricultors que reben ajudes en virtut dels programes de suport a la reestructuració i reconversió i a la prima per arrancada de la vinya, i el Reial Decret 1680/2009, de 13 de novembre, sobre l'aplicació del règim de pagament únic en l'agricultura i la integració de determinades ajudes agrícoles en este a partir de l'any 2010.  
Per tant, atés que la regulació del règim jurídic de les subvencions vinculades a la sol·licitud única es troba prou detallat en el marc normatiu comunitari i estatal de referència, la present norma tan sols es limita a abordar les qüestions procedimentals de detall no previstes allí. És aplicable a tot el conjunt normatiu de desenvolupament dels reglaments comunitaris la previsió que conté l'article 6 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre de 2003, General de Subvencions.   
A més, es considera procedent efectuar un tractament conjunt en un mateix text de les diferents ajudes que confluïxen en la sol·licitud única per tal d'afavorir més claredat en el tractament unitari de la sol·licitud i facilitar la gestió de les possibles modificacions i adaptacions posteriors que puguen anar produint-se.  
En tot cas, tenint en compte la necessitat de facilitar per part d'estats membres l'aplicabilitat de la normativa comunitària, tal com obliga l'article 4.3 del TUE, amb esta norma s'efectua el desenvolupament a la Comunitat Valenciana del marc normatiu mencionat que es dicta en l'exercici de la competència de desenvolupament del dret comunitari sobre la matèria, prevista per l'article 49, apartats 4 i 3.3, del vigent Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.  
Per això, fent ús de les atribucions conferides en els articles 37 i 28e de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, i en l'article 47.11 del Decret Legislatiu de 26 de juny de 1991, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana,  
ORDENE  
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació  
1. En esta orde s'establix la normativa aplicable a la sol·licitud única de les ajudes següents, vinculades al Fons Europeu Agrícola de Garantia (FEAGA):  
a) Pagament desacoblat corresponent a les ajudes integrades en el pagament únic.  
b) Pagament dels règims específics per superfície: els règims específics que progressivament passen a integrar-se en les ajudes desacoblades passaran a estar compresos en la lletra anterior sempre que complisquen els requisits previstos en la normativa de referència.  
c) Els règims d'ajuda per bestiar boví previstos en la normativa de referència.  
d) Ajudes específiques i pagaments addicionals als productors previstos en la normativa de referència.  
2. Així mateix, esta norma conté la regulació de les ajudes agroambientals i d'indemnització compensatòria, tal com estiguen previstes en els reglaments comunitaris relatius a les ajudes finançades a través del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER).  
Article 2. Normativa de referència  
S'entendrà per normativa de referència els reglaments comunitaris i els reials decrets estatals, de caràcter sectorial, vigents en cada moment en què es detallen les condicions, els requisits i els pressupostos per a l'aplicació de les ajudes previstes en l'article anterior que vinculen el contingut d'esta orde. En l'annex I d'esta orde consta la llista de la normativa de referència.  
En el supòsit de les ajudes agroambientals i d'indemnització compensatòria, la normativa de referència estarà formada, a més, pels requisits i les condicions previstos en les directrius estratègiques comunitàries, els plans estratègics nacionals i en el Pla de Desenvolupament Rural de la Comunitat Valenciana (PDRCV) que haja sigut prèviament aprovat per l'òrgan competent de la UE. En els annexos II i III d'esta orde es recull la regulació aprovada i continguda en el PDRCV referida respectivament a les ajudes agroambientals i d'indemnització compensatòria.  
Per a la interpretació del sentit i l'abast de la terminologia expressada en esta orde cal ajustar-se a les definicions que conté la normativa de referència.  
Article 3. Requisits dels beneficiaris  
A més dels requisits genèrics previstos en la normativa de referència, als beneficiaris de les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde i a les ajudes de l'apartat 1 de l'article 1 en què hi haja aportació de fons nacionals, els són aplicables les prohibicions per a obtindre la condició de beneficiari previstes en l'article 13.2 de la Llei 38/2003, General de Subvencions, i les obligacions que conté l'article 14 del mateix text legal. A l'efecte, ha de constar en la sol·licitud la declaració responsable sobre el compliment dels requisits previstos en l'article 13.2 mencionat.  
No obstant això, llevat de manifestació en contra del sol·licitant, amb la presentació de la sol·licitud s'autoritza l'administració actuant perquè puga efectuar la consulta de les dades sobre el compliment de les seues obligacions tributàries i de Seguretat Social.  
Quan es tracte de comunitats de béns, s'identificaran les persones físiques o jurídiques que les integren, amb la indicació de les quotes percentuals respectives sobre la cosa comuna, i caldrà designar, en estos casos, un representant de la comunitat. El document de representació de comunitats de béns ha d'anar signat pel representant i, almenys, pels representats que representen la majoria de quotes sobre la cosa comuna.  
En el supòsit de comunitats de béns, es comprovarà en relació amb totes les persones integrants el compliment de les seues obligacions tributàries i, si s'escau, el compliment de les seues obligacions amb la Seguretat Social.  
Cal complir tots els requisits de condicionalitat tal com es preveuen en la normativa de referència.  
Article 4. Convocatòries  
Anualment s'efectuarà la convocatòria de les ajudes vinculades a la sol·licitud única, per mitjà d'una resolució del director de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària. En la convocatòria cal especificar obligatòriament:  
a) Indicació de la disposició en què s'establixen les bases reguladores.  
b) Crèdits pressupostaris a què s'imputa la subvenció i quantia total màxima de les subvencions convocades dins dels crèdits disponibles o, si no n'hi ha, quantia estimada de les subvencions.  
c) Termini de presentació de la sol·licitud única.  
d) Relació de les ajudes concretes vinculades a la sol·licitud única convocades per mitjà de la resolució.  
e) Requisits concrets per a poder obtindre la condició de beneficiari en cada règim d'ajuda.  
f) Règims en què es podrà utilitzar la sol·licitud preemplenada.  
g) Documentació que cal adjuntar preceptivament a la sol·licitud única tenint en compte allò que s'establix en la normativa de referència i en esta orde.  
h) Termini màxim de modificació de la sol·licitud única i, si s'escau, identificació del termini de presentació extemporània de modificacions de sol·licitud.  
i) Data límit per a efectuar al·legacions al SIGPAC.  
j) Relació total de les obligacions que comporta el compliment de la condicionalitat.  
k) Relació de compromisos per línies d'ajudes FEADER.  
l) Règim de publicitat de les subvencions concedides.  
m) Percentatge màxim de reducció no penalitzable de superfície en relació amb les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde.  
n) Superfície mínima d'ampliació anual de compromisos en ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde.  
o) Compatibilitat dels règims d'ajuda.  
p) Tràmits a realitzar a través de mitjans electrònics en aplicació de l'article 38 d'esta orde.  
q) Indicació de municipis als quals pot resultar d'aplicació alguna de les mesures en relació amb les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde.  
Article 5. Competència per a la tramitació  
1. En els casos en què es dirigisca una sol·licitud a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i la competència per a la tramitació, segons la normativa de referència, corresponga a una altra comunitat autònoma, i sense perjudici de la possibilitat prevista en l'article 20.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, l'òrgan competent dictarà una resolució d'incompetència que posarà fi a la via administrativa sobre la base de l'article 109d del mateix text legal.  
2. S'aplicarà a les sol·licituds que puguen ser remeses a la Comunitat Valenciana, a l'efecte de les disposicions de l'article 24.4 d'esta orde, la data d'entrada prevista en l'article 42.3b de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Article 6. Sol·licitud  
1. Els agricultors titulars d'una explotació agrària que desitgen obtindre durant l'any alguna de les ajudes esmentades en l'article 1 han de presentar una sol·licitud única en els termes que es preveuen en la resolució de convocatòria de l'ajuda.  
2. Sense detriment del que es preveu en el punt anterior, per a l'elaboració i la presentació de les sol·licituds s'utilitzarà preferentment l'aplicació informàtica dissenyada a este efecte per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, disponible en entitats col·laboradores, OCAPA i direccions territorials de la Conselleria.  
3. En el supòsit de les ajudes FEADER vinculades a la sol·licitud única, es presentarà una sol·licitud d'ajuda inicial i anualment caldrà presentar una sol·licitud de pagament per a tindre dret al cobrament de l'ajuda.  
Article 7. Contingut de la sol·licitud única  
1. El contingut de la sol·licitud atendrà el contingut mínim previst en la normativa de referència, que serà indicat degudament en la resolució de convocatòria de l'ajuda i que estarà recollit en els impresos que es facilitaran a les oficines de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i a les entitats col·laboradores.  
2. A la sol·licitud s'adjuntarà, si no l'han presentada ja en les campanyes anteriors o si n'hi ha modificacions, la documentació de caràcter general i la documentació específica per a cada règim d'ajuda que es detalle en la normativa de referència i en la convocatòria d'ajudes.  
3. S'emplenaran tots els apartats de les sol·licituds i tots els fulls han d'anar signats pel titular de l'explotació o la persona degudament autoritzada per ell respecte d'això. En tot cas, quan el sol·licitant actue a través de representant, este haurà d'acreditar per qualsevol mitjà vàlid en dret tal condició en el moment de presentar la sol·licitud, com també consignar en la sol·licitud les seues dades personals. Si la sol·licitud es realitza amb l'aplicació informàtica disposada a este efecte per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació n'hi ha prou amb signar el primer full de la sol·licitud.  
Article 8. Declaracions responsables  
La sol·licitud d'ajuda inclourà la declaració expressa del sol·licitant en què s'afirme que té coneixement de les condicions aplicables per a la concessió de les ajudes, declaració del compliment dels requisits obligatoris amb la formulació dels compromisos específics assumits en cada ajuda i declaració global de coneixement de tots els requisits aplicables a la condicionalitat.  
Article 9. Sol·licitud preemplenada  
Els sol·licitants que presenten una sol·licitud única sense canvis respecte a la sol·licitud de l'any anterior han de presentar l'imprés preemplenat, que s'entregarà a l'interessat en els termes previstos en la normativa de referència.  
En la convocatòria anual d'ajudes s'establiran els règims a què siguen aplicables este apartat. En estos casos no caldrà efectuar presentació de documentació addicional llevat de les declaracions sobre el compliment de la condicionalitat en tota la seua explotació.  
En els casos en què hi haja alguna sol·licitud en què es declaren superfícies coincidents amb altres sol·licitants i no es trobe resolta l'atribució de la seua disponibilitat no podrà utilitzar-se la via prevista en este article.  
Article 10. Lloc de presentació  
1. Les sol·licituds d'ajuda es dirigiran a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació quan l'explotació o la major part de la superfície d'esta es trobe al territori de la Comunitat Valenciana. Les sol·licituds poden presentar-se als llocs i de les maneres previstos en l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Article 11. Termini de presentació  
1. El termini de presentació de les sol·licituds d'ajuda única és el comprés entre el dia 1 de febrer i el 30 d'abril. Es consideraran així mateix les possibles modificacions de l'anterior termini que es puguen establir en la normativa estatal i que ha de constar expressament en la convocatòria anual de l'ajuda.  
2. A més del que es preveu en l'apartat anterior, quan les primes per sacrifici se sol·liciten per animals sacrificats en un altre estat membre de la Unió Europea o exportats vius a països tercers, les sol·licituds de primes per sacrifici es presentaran segons el que es preveu en la normativa estatal que constarà en la convocatòria anual de l'ajuda.  
3. Les sol·licituds que es presenten amb retards superiors a 25 dies naturals una vegada vençut el termini de sol·licitud es consideraran inadmissibles, i no serà procedent en estos casos apreciar la concurrència de cap supòsit de força major o de circumstàncies excepcionals.  
Article 12. Modificació de sol·licituds  
1. Respecte a la possibilitat de modificar les sol·licituds úniques ja presentades, la resolució de convocatòria anual contindrà la data límit per a les modificacions.  
2. Dins del termini anterior només seran admissibles les modificacions previstes en la normativa de referència.  
Article 13. Casos de força major o circumstàncies excepcionals  
En els casos en què la normativa de referència preveja la possibilitat de valorar la concurrència de casos de força major i circumstàncies excepcionals, estes circumstàncies s'han d'acreditar dins del termini previst en la normativa de referència, amb la presentació de la documentació següent:  
a) Defunció de l'agricultor: certificat de defunció del Registre Civil.  
b) Incapacitat laboral de llarga duració: cal aportar certificat mèdic o certificat del centre gestor de la Seguretat Social en què constarà un temps d'incapacitat que comprenga almenys la mitat del termini no atés.  
c) Catàstrofe natural greu que haja afectat seriosament les terres agràries de l'explotació: perquè concórrega este supòsit cal ajustar-se fonamentalment a l'existència de declaració de zona catastròfica a l'àrea afectada pels danys excepcionals o a la zonificació prevista en procediments de concessió directa de subvencions, estatals o autonòmiques, en què es reconega l'existència de catàstrofes naturals.  
d) Destrucció accidental dels locals ramaders de l'explotació: s'acreditarà, entre altres mitjans, per mitjà de documents de pagament d'asseguradores de riscos, documents notarials, administratius i judicials o certificats emesos per les persones que en l'exercici degudament col·legiat de la seua professió que posseïsquen estes funcions entre les seues comeses, sempre que de tots els documents mencionats se'n desprenga clarament la causa accidental.  
e) Epizoòtia que haja afectat una part o la totalitat del bestiar de l'agricultor: s'acreditarà per mitjà de la declaració efectuada a l'autoritat competent en matèria de sanitat animal i amb els efectes que esta autoritat preveja.   
Article 14. Declaracions de superfícies coincidents  
1. En els casos en què es comprove l'existència d'una coincidència en la declaració de superfícies per diferents sol·licitants es requerirà els dos declarants perquè acrediten documentalment a qui en correspon la disponibilitat. En la notificació seran informats que tenen el dret d'accedir a l'expedient en què s'ha declarat la superfície coincident.  
2. Es considerarà que el sol·licitant té la disponibilitat quan:  
a) Directament, atenga el requeriment en termini i aconseguisca acreditar documentalment la disponibilitat.  
b) Indirectament, quan no haja acreditat directament la disponibilitat i l'altre declarant aporte un document en què manifeste que no li correspon la disponibilitat de la superfície coincident.  
3. Quant al declarant que, de manera directa o indirecta, no aconseguisca acreditar la disponibilitat de les superfícies sol·licitades:  
Si ha atés el requeriment en termini aportant un document exprés en què manifesta que no li correspon la disponibilitat de la superfície controvertida, la superfície coincident no es computarà per a fixar la superfície determinada.  
En canvi, si no atén el requeriment en termini i l'altre sol·licitant ha acreditat documentalment la disponibilitat, es podrà valorar esta circumstància com un indici d'intencionalitat a l'efecte de l'aplicació de les reduccions.  
4. Quan no s'acredite la disponibilitat per cap dels sol·licitants, la superfície coincident no es considerarà superfície determinada i es descomptarà la superfície no justificada per cada un dels sol·licitants. No obstant això, si en alguna campanya posterior es reitera la mateixa duplicitat no resolta, es presumirà la intencionalitat en la sobredeclaració del declarant que sol·licite ajudes per eixa superfície i no acredite directament la disponibilitat aportant document probatori amb la sol·licitud.  
5. Excepte en el cas de persistència no resolta previst en l'apartat anterior, en els casos en què la declaració de superfícies coincidents es produïsca respecte a una sol·licitud simplificada efectuada segons les disposicions de l'article 9 d'esta orde, es presumirà vàlida la informació de la sol·licitud simplificada i correspondrà a l'altre declarant l'acreditació de la disponibilitat de la superfície coincident. Si es produïx l'acreditació, la sol·licitud efectuada com a simplificada deixarà de tramitar-se amb tal caràcter.  
Article 15. Cessió de la sol·licitud  
1. En les ajudes previstes en l'apartat 1 de l'article 1 d'esta orde serà possible efectuar la cessió de la condició de sol·licitant de l'ajuda, amb la condició que se cedisca la totalitat de l'explotació, i no seran admissibles, per tant, les cessions parcials. El cessionari haurà de complir els requisits genèrics previstos en l'article 3 d'esta orde i tots els requisits previstos en la normativa de referència.  
2. Respecte al termini per a la comunicació de la cessió de la sol·licitud a l'autoritat competent, s'haurà d'efectuar dins dels terminis següents:   
a) En els casos en què la cessió s'origine per una situació aliena a la voluntat dels intervinents, s'establix un termini màxim de 4 mesos des que es produïsca la causa originadora de la cessió.  
b) Quan la cessió s'origine com a conseqüència d'un acte dependent de la voluntat de les parts intervinents, s'establix un termini màxim de 2 mesos des que es produïsca la causa originadora de la cessió.  
Amb independència del termini mencionat adés no es podran tindre en compte les comunicacions de cessions que reba l'òrgan competent una vegada que s'haja confeccionat la proposta de pagament.  
3. El cessionari acreditarà l'existència de la transmissió de la totalitat de l'explotació, de la qual deriva la seua condició d'interessat, aportant una còpia del document exigit en la normativa aplicable per a efectuar la cessió de l'explotació de què es tracte. En el supòsit d'arrendaments, es tindrà en compte el que s'establix en l'apartat 2 de l'article 11 de la Llei 49/2003, de 26 de novembre, d'Arrendaments Rústics. En el cas que el cedent o el cessionari siguen una comunitat de béns, cal complir el que es preveu en l'article 3 d'esta orde.  
4. Esta cessió no es considera transmissió dels drets de pagament únic i, per tant, per a la transmissió efectiva cal tramitar l'oportuna comunicació de transferència de dret basant-se en el que es preveu en la normativa de referència. No obstant això, quan haja comunicat prèviament la cessió de la sol·licitud de pagament, no serà necessari que presente la documentació acreditativa que ja s'haja presentat per a la cessió de la sol·licitud, i tan sols caldrà identificar, en este cas, l'expedient en què es va produir la cessió de la sol·licitud i documentació ja presentada.  
Article 16. Subrogació de compromisos en ajudes FEADER  
En el cas que es tracte de les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde, la cessió de l'explotació pot ser total o parcial. En estos casos, el cessionari ha d'adherir-se de manera expressa al compromís assumit inicialment pel cedent i per tot el temps que reste fins al final del període de programació. En el cas que el cessionari no manifeste expressament la voluntat adhesiva, el cedent està obligat a reemborsar les ajudes percebudes, excepte en els supòsits previstos en la normativa de referència.  
Les subrogacions de compromisos anteriors s'han de comunicar dins dels terminis previstos en l'apartat 2 de l'article anterior.  
Quan la normativa de referència es referisca al compliment d'una part significativa del compromís, ha d'haver transcorregut almenys la mitat del termini del període d'execució que haja assumit el sol·licitant inicial.  
Article 17. Transformacions i adaptacions de compromisos en ajudes FEADER  
1. En el supòsit que es tracte de les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde, poden autoritzar-se les transformacions i adaptacions dels compromisos subscrits, tenint en compte allò que es preveu a este efecte en la normativa de referència. Quan el beneficiari resulte privat de l'ús de les superfícies afectes als compromisos per situacions que s'imposen com a conseqüència de l'exercici d'una potestat de caràcter públic, es poden adaptar els compromisos subscrits quan així resulte possible.  
2. Durant la vigència d'un compromís no poden intercanviar-se les parcel·les per les quals es percep l'ajuda, excepte en el cas de cultius sotmesos a rotació i a les superfícies de vinya de vinificació en procés de reestructuració. En el cas de vinya de vinificació les condicions d'aplicació del que es preveu en este article s'establiran en la resolució de convocatòria anual.  
Article 18. Reduccions i ampliacions de superfícies objecte de compromisos en ajudes FEADER  
1. En el supòsit que es tracte de les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde es considerarà que les reduccions de superfícies afectes al compromís són canvis insignificants quan estos no superen el percentatge màxim previst en la convocatòria anual sobre la superfície determinada per a la percepció de l'ajuda.   
2. En la convocatòria anual es fixarà la superfície mínima, per grups de cultiu, per a poder acceptar ampliacions de superfícies en relació amb els compromisos ja subscrits en les mateixes condicions que les previstes inicialment. La petició d'ampliació de superfície, perquè produïsca efecte, s'ha de realitzar dins del termini previst per a la presentació de la sol·licitud única.  
Article 19. Sol·licituds de modificació del SIGPAC  
1. A l'efecte previst respecte de l'admissibilitat de superfícies i del control encreuat, es pot sol·licitar la modificació de la informació que conté el SIGPAC, llevat de les modificacions que facen referència al canvi de morfologia de les parcel·les.  
2. Perquè la modificació produïsca efecte en una convocatòria determinada, la sol·licitud de modificació s'efectuarà com a màxim fins al dia previst en la convocatòria anual de l'ajuda. A l'efecte previst en l'article 42.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, es fixa en sis mesos el termini màxim per a resoldre el procediment de sol·licitud de modificació.  
3. Es farà constar en la sol·licitud única l'existència de la sol·licitud de modificació efectuada, i també les dades identificatives de la sol·licitud de modificació que figuren en el model de sol·licitud.   
4. Respecte al procediment de concessió de l'ajuda, els centres gestors, en els casos en què hi haja pendent de resoldre una modificació de l'apartat primer d'este article, poden sol·licitar informe a l'òrgan competent. L'informe s'ha d'emetre en el termini màxim de 2 mesos i una vegada sol·licitat l'informe es considerarà vinculant.  
Article 20. Dades que es troben en poder de registres administratius utilitzats en els controls  
1. En els supòsits en què cal tindre en compte dades que contenen altres registres administratius, els interessats poden modificar les dades allí contingudes perquè produïsquen efectes en la mateixa campanya en què s'efectua la sol·licitud única, sempre que la sol·licitud de modificació s'haja sol·licitat abans de la finalització del termini previst per a la modificació de la sol·licitud única.  
2. No obstant això, no es tindran en compte les sol·licituds de modificacions de registres administratius que, a pesar d'haver-se realitzat en el termini previst en l'apartat anterior, no hagen sigut aportats al procediment abans de la fi del termini previst per a realitzar al·legacions en el tràmit d'audiència.  
3. L'òrgan gestor de la subvenció, en els casos que siga tècnicament possible, pot accedir directament a les dades que contenen els registres administratius mencionats sense necessitat que concórrega el consentiment del titular, sobre la base del que es preveu en l'article 10.4ª i c del Reial Decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel qual s'aprova el reglament de desplegament de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal. Quan puga realitzar-se la consulta directament, en la convocatòria anual no se sol·licitarà la corresponent documentació acreditativa de les dades que contenen els registres al·ludits.  
Article 21. Error obvi o manifest  
1. Per a l'apreciació de l'existència de l'error obvi o manifest previst per la normativa comunitària, cal que este siga reconegut prèviament per l'autoritat competent i tan sols es pot referir a errors que tinguen l'origen en les dades incorporades en la sol·licitud única.  
2. Amb caràcter general, no es tindran en compte les al·legacions d'errors obvis o manifestos que es realitzen després del tràmit d'audiència, sobre la base del que es preveu en l'article 79.1 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Article 22. Ajudes de concurrència competitiva  
1. En relació amb les ajudes previstes en l'apartat 2 de l'article 1 d'esta orde, en els casos en què no hi haja prou fons per a atendre el pagament de les ajudes convocades, es recorrerà als criteris de prioritat previstos en el PDRCV. Només en este supòsit d'insuficiència pressupostària s'ha de reunir la comissió de valoració, que efectuarà l'avaluació de les sol·licituds. En estos casos, la resolució posterior que es prenga es pot notificar als interessats per mitjà de la publicació substitutiva en el DOCV.  
2. En el supòsit d'ajudes d'indemnització compensatòria per als agricultors de zones amb dificultats naturals de la Comunitat Valenciana, quan calga recórrer a la concurrència competitiva per insuficiència de fons cal ajustar-se en primer lloc als criteris de prioritat que s'establixen en el PDRCV i, posteriorment, als criteris següents:  
1r. Titulars d'explotacions amb SAU. En zona de muntanya.  
2n. Titulars d'explotacions prioritàries de zona desfavorida per despoblament.  
3r. Titulars amb edat igual o inferior a quaranta anys o dona.  
4t. La resta d'explotacions de zona desfavorida per despoblament.  
En cas d'igualtat entre sol·licituds, s'atendran en primer lloc les dels sol·licitants que acrediten que ocupaven, abans de la publicació d'esta orde, un major percentatge de treballadors discapacitats en relació amb les seues plantilles respectives, que es comprometen a contractar un percentatge major de treballadors discapacitats durant l'àmbit temporal de la subvenció o que acrediten un increment en les quotes previstes en la normativa vigent per a les mesures alternatives a la contractació de treballadors discapacitats, d'acord amb el Decret 279/2004, del Consell de la Generalitat. Si persistix l'empat, s'atendran per orde cronològic a la data del registre d'entrada de la sol·licitud.  
3. En els casos en què calga que es reunisca la comissió de valoració mencionada en l'apartat primer d'este article, esta estarà integrada pel cap del Servici de Gestió Agrària Sostenible, el cap de secció de la línia d'ajuda de què es tracte i un tècnic del servici esmentat.  
Article 23. Incompliment dels criteris d'admissibilitat en ajudes agroambientals  
Cal ajustar-se a la classificació de tipus d'incompliment que estiguen previstos en el PDRCV. Les reduccions i exclusions associades seran les següents:  
1. Per incompliments de compromisos bàsics, el primer any que es produïsca l'incompliment es reduirà l'ajuda en un 60% si s'incomplix només un compromís; si s'incomplixen 2 compromisos o més es reduirà en un 100%. El segon any en què es reitere novament el mateix incompliment bàsic l'ajuda es reduirà en un 100%, i el tercer any en què es reitere el mateix incompliment bàsic es reduirà el pagament en un 100%, s'anul·larà l'expedient i serà procedent el reintegrament de les ajudes percebudes.  
2. Per incompliments de compromisos principals, el primer any que es produïsca l'incompliment es reduirà l'ajuda en un 25% si s'incomplix només un compromís, si s'incomplixen 2 compromisos en un 50%, i si s'incomplixen 3 compromisos o més en un 75%. El segon any en què es reitere novament el mateix incompliment principal es reduirà l'ajuda en un 40% si s'incomplix només un compromís, si s'incomplixen 2 compromisos en un 80% i si s'incomplixen 3 compromisos o més en un 100%, i el tercer any en què es reitere el mateix incompliment principal es reduirà el pagament en un 100%, s'anul·larà l'expedient i serà procedent el reintegrament de les ajudes percebudes.  
3. Per incompliments de compromisos secundaris, el primer any que es produïsca l'incompliment es reduirà l'ajuda en un 10% per cada compromís incomplit. El segon any en què es reitere novament el mateix incompliment secundari es reduirà l'ajuda en un 20% per cada compromís incomplit, i el tercer any en què es reitere el mateix incompliment principal es reduirà el pagament anual en un 100%.  
4. Quan no es complisquen els requisits previstos en el PDRCV, es denegarà o s'anul·larà l'ajuda sol·licitada en la seua totalitat o en part, depenent del requisit incomplit.  
Article 24. Resolució, pagament i finançament de les ajudes directes  
1. La titularitat de la competència per a resoldre i pagar les ajudes regulades en esta orde correspon al director de l'Agència Valenciana de Foment i garantia Agrària, sense perjudici de les possibles delegacions de l'exercici d'esta que hi puguen haver.  
2. Amb caràcter previ a la resolució de concessió de l'ajuda i en els casos previstos en l'article 3 d'esta orde, cal acreditar trobar-se al corrent amb la hisenda estatal i autonòmica i amb la Seguretat Social, Llevat de manifestació expressa del sol·licitant, la presentació de la sol·licitud comporta l'autorització per a demanar el compliment mencionat a través de mitjans telemàtics.   
3. El pagament de les ajudes recollides en esta orde anirà a càrrec de les línies pressupostàries corresponents al capítol IV de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària, línia SE830000 (fons FEAGA) i línia SE832000 (fons FEADER), que corresponen a l'aplicació a la Comunitat Valenciana de la política agrícola comuna, amb els límits pressupostaris que s'indiquen en la resolució de convocatòria anual.  
4. El termini màxim per a resoldre el procediment de concessió de les ajudes regulades en esta orde i l'efecte del silenci administratiu són els establits en l'annex de la Llei 9/2001, de 27 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat Valenciana, en virtut de les disposicions del seu article 54.  
5. Basant-se en l'article 109.d) de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, l'acte pel qual es resol el procediment de concessió de les ajudes previstes en esta orde posa fi a la via administrativa i contra la resolució és procedent el recurs potestatiu de reposició davant del director de l'Agència Valenciana de Foment i Garantia Agrària, o la interposició directa d'un recurs contenciós administratiu.  
Article 25. Col·laboració en el control del compliment de la condicionalitat  
1. A fi de complir els objectius de la condicionalitat, els agricultors que sol·liciten les ajudes regulades en esta orde han de complir en la seua explotació els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals establides en la normativa de referència i que constaran en la resolució anual de convocatòria.  
2. En relació amb les matèries de control que són competència d'altres òrgans de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, diferents del competent per a la tramitació de les subvencions en què s'efectua el control, l'òrgan gestor de les subvencions regulades en esta orde els podrà sol·licitar el seu informe per a qualificar l'incompliment, un informe que, una vegada sol·licitat, tindrà caràcter vinculant i haurà de ser emés en el termini màxim d'un mes.  
3. Les situacions, detectades pel centre gestor de la subvenció, que puguen constituir una infracció sobre la base de la normativa sectorial aplicable, poden ser remeses a l'òrgan competent a l'efecte de la deguda qualificació.   
4. La Direcció General de Producció Agrària, en compliment de les disposicions dels articles 18.1 i 4.1 de Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, pot sol·licitar la informació que necessite a l'òrgan competent sobre la matèria objecte de control.  
5. En els casos en què, en execució del Pla Anual de Controls de Condicionalitat, siga convenient demanar dades de tercers que realitzen actuacions en nom del sol·licitant, són aplicables les previsions de l'article 10.4ª del Reial Decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel qual s'aprova el reglament de desplegament de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal.  
Article 26. Controls administratius de condicionalitat  
1. Si, com a conseqüència de l'execució dels plans de control de condicionalitat, s'aporta alguna declaració responsable de caràcter específic sobre el compliment de condicionalitat i es detecta la falta de veracitat en algun punt de la declaració, es podrà valorar esta circumstància com un indici d'actuació intencional a l'efecte que se'n puga derivar.  
2. Quan es remeta a l'interessat una petició d'informació en ocasió de l'execució dels plans anuals de control de condicionalitat, l'interessat podrà remetre amb la informació sol·licitada totes les al·legacions o documents que trobe procedent sobre la matèria objecte de control. Quan no siga presentada la documentació sol·licitada es considerarà com un incompliment de la condicionalitat en eixe punt.  
Article 27. Devolució dels pagaments indegudament percebuts  
1. Per als casos de recuperació dels pagaments indeguts com a conseqüència de concessió de les ajudes previstes en esta orde, s'aplicarà al procediment de reintegrament allò que es preveu en la normativa de referència amb caràcter preferent, a més d'allò que s'establix amb caràcter de norma bàsica en la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, la regulació que conté el Decret Legislatiu de 26 juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, el Decret 75/2001, de 2 d'abril, i els articles d'esta orde referits al reintegrament.  
2. En els casos en què el pagament indegut s'haja percebut com a conseqüència de l'existència d'un error en la resolució de concessió, d'acord amb el que es preveu en l'article 105.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, serà procedent la devolució de l'excés de pagament, sense perjudici que concórrega alguna de les circumstàncies previstes en la normativa de referència.  
Article 28. Interés de demora  
1. En el cas de pagaments indeguts, els productors han de reembossar-ne l'import més els interessos corresponents al temps transcorregut entre la notificació de l'obligació de reembossament i el reembossament o la deducció. El tipus d'interés a aplicar serà el de demora establit en la normativa estatal.  
2. En els casos en què el pagament indegut procedisca d'un error, tal com es preveu en l'apartat 2 de l'article anterior, no serà procedent l'aplicació d'interessos de demora durant el procediment declaratiu de l'existència de l'excés de pagament, sense perjudici d'allò que es disposa reglamentàriament per al període d'execució forçosa del dèbit no satisfet.  
Article 29. Procediment i competència per a la declaració d'obligació de reintegrament  
En les ajudes tramitades en execució d'esta orde, el procediment per a declarar l'existència d'obligació de reintegrament de subvencions es regirà per les disposicions generals sobre procediments administratius que conté el títol VI de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú. Correspon prendre la resolució que declare l'obligació del reintegrament a l'organisme pagador d'acord amb el que es disposa en l'article 4.2b del Decret 124/2006, sense perjudici de la possible existència de delegacions sobre el particular.   
Article 30. Prescripció de l'exercici del dret de reintegrament  
En relació amb els terminis de prescripció de l'exercici del dret a declarar l'existència de l'obligació de reintegrament, s'aplicaran preferentment els terminis de prescripció previstos en la normativa de referència. A este efecte, s'entendrà com a moment de la primera notificació el de la notificació de l'acord d'inici previst en l'article 69 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu.  
Article 31. Termini màxim per a resoldre el procediment de reintegrament  
El termini màxim per a resoldre el procediment de reintegrament i l'efecte del silenci administratiu són els previstos en l'annex de la Llei 9/2001, de 27 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat Valenciana en virtut de les disposicions del seu article 54.  
Article 32. Obligats al reintegrament  
1. A més del que es preveu en l'article 40.1 de la Llei 38/2003, General de Subvencions, a l'efecte d'esta orde estan obligats al reintegrament tots aquells a qui s'haja atorgat la condició de beneficiari. En els casos en què posseïsca esta condició més d'una persona, física o jurídica, la responsabilitat serà solidària.  
2. Quan es tracte d'agrupacions de persones físiques o jurídiques, públiques o privades sense personalitat, o de comunitats de béns, respondran del reintegrament els integrants amb caràcter solidari.  
3. A l'efecte d'esta orde, en el cas d'entitats i societats, tant de caràcter mercantil com civil, que es troben dissoltes i liquidades, les seues obligacions de reintegrament pendent es transmetran als socis o partícips en el capital o quota de participació de les entitats, els quals en respondran solidàriament i fins al límit del valor de la quota de liquidació que se'ls haja adjudicat.  
Article 33. Entitats col·laboradores  
Poden ser acreditades com a entitats col·laboradores a l'efecte de col·laborar en la gestió de la subvenció prevista en esta orde les entitats següents:  
a) Les organitzacions professionals agràries amb presència en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, com a entitats representatives dels interessos generals dels agricultors, que tinguen com a mínim àmbit territorial provincial.  
b) Els sindicats de treballadors per compte d'altri limitats al sector agrari.  
c) Unions sectorials, grups o federacions de cooperatives agràries que en el seu objecte social o en el de diversos dels seus socis figure la possibilitat que es gestionen servicis d'interés col·lectiu o de titularitat pública o que conste en els estatuts d'alguns dels seus socis referència als continguts de l'article 114.4 de la Llei 8/2003, de 24 de març, de Cooperatives de la Comunitat Valenciana, o de la disposició addicional primera de la Llei 27/1999, de 16 de juliol, de Cooperatives.  
d) Consells reguladors o òrgans de gestió de les figures de qualitat agroalimentària de la Comunitat Valenciana.  
e) Federacions de caixes d'estalvi l'àmbit territorial de les quals incloga la Comunitat Valenciana, en el sentit previst en l'article 31 de la Llei 31/1985, de 2 d'agost, de Regulació de les Normes Bàsiques sobre Òrgans Rectors de les Caixes d'Estalvi, i qualssevol altres entitats financeres que disposen, almenys, d'establiments oberts al públic a les tres províncies de la Comunitat Valenciana.  
f) Fundacions en què, entre els seus fins fundacionals, figure la promoció d'interessos generals vinculats al sector agrari i en què la majoria dels membres integrants del patronat tinguen un objecte social vinculat al sector agrari.  
Article 34. Prohibició d'obtindre la condició d'entitat col·laboradora  
1. No poden obtindre la condició d'entitat col·laboradora a l'efecte d'esta orde les persones o entitats en què concórrega alguna de les circumstàncies previstes en l'article 13.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions. En el supòsit que concórrega posteriorment a la seua acreditació qualsevol de les circumstàncies anteriors, se suspendrà l'acreditació.  
2. En compliment del que es preveu en l'article 47.7 del Decret Legislatiu de 26 juny de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, cal acreditar trobar-se al corrent amb la hisenda estatal i autonòmica i amb la Seguretat Social. La presentació de la sol·licitud d'acreditació comporta l'autorització per a demanar el compliment mencionat a través de mitjans telemàtics.  
3. Segons les disposicions de l'article 13.7 de la Llei 38/2003, i respecte als aspectes no inclosos en l'apartat anterior, les entitats regulades en este capítol han d'adjuntar a la seua sol·licitud d'acreditació de l'article següent una declaració responsable com a justificació de no trobar-se sotmesos a prohibicions per a obtindre la condició d'entitat col·laboradora.  
Article 35. Sol·licitud d'acreditació com a entitat col·laboradora  
1. Les entitats previstes en l'article 67 poden sol·licitar l'acreditació com a entitat col·laboradora en qualsevol moment a través del règim previst en l'article 38.4 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
2. En la sol·licitud d'acreditació cal identificar expressament la tipologia d'entitat basant-se en els diferents supòsits compresos en l'article 33 d'esta orde. A la sol·licitud s'adjuntaran els documents següents:  
a) Estatuts socials i les seues modificacions.  
b) Si és el cas, certificat en què conste l'adopció de l'acord pel qual s'aprova la sol·licitud de reconeixement com a entitat col·laboradora.  
c) Identificació del representant de l'entitat.  
d) Declaració responsable de no trobar-se sotmés a les prohibicions per a obtindre la condició de beneficiari establida en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.  
e) Certificats de trobar-se al corrent en les obligacions tributàries i de Seguretat Social, llevat que s'haja autoritzat en la sol·licitud que es demanen estes dades telemàticament.  
f) Document de declaració de compliment i identificació dels aspectes següents del Decret 96/1998 i del RD 1720/2007:  
- Relació de persones autoritzades per a l'accés a les dades i informacions que contenen amb una breu descripció de les funcions i obligacions de cada un dels usuaris o perfils d'usuaris amb accés a les dades de caràcter personal i als sistemes d'informació clarament definides.  
- Declaració que prendrà les mesures necessàries perquè el personal conega d'una forma comprensible les normes de seguretat que afecten el desenvolupament de les seues funcions, així com les conseqüències en què puga incórrer en cas d'incompliment.  
- Mesures de prevenció d'alteracions o pèrdues de les dades i informacions.  
- Descripció de les mesures de seguretat tendents a evitar la intercepció i alteració de les comunicacions, així com els accessos no autoritzats.  
- Compromís d'establir els mitjans necessaris que permeten l'existència de compatibilitat dels mitjans utilitzats per l'emissor.  
- Declaració que prendrà les mesures necessàries perquè el personal conega d'una forma comprensible les normes de seguretat que afecten el desenvolupament de les seues funcions, així com les conseqüències en què puga incórrer en cas d'incompliment.  
- Declaració que sempre que s'haja de rebutjar qualsevol document o suport que continga dades de caràcter personal se'n procedirà a la destrucció o l'esborrament, per mitjà de l'adopció de mesures dirigides a evitar l'accés a la informació que continga o la seua recuperació posterior.  
g) Han d'acreditar tindre cobertura respecte als danys que puguen irrogar-se com a conseqüència de la seua actuació col·laboradora, per mitjà d'una pòlissa d'assegurances de responsabilitat civil professional adequada.  
3. A l'efecte previst en l'article 42.3 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, es fixa en 6 mesos el termini màxim per a resoldre el procediment.  
Article 36. Protecció de dades  
Les entitats acreditades com a encarregats del tractament han de garantir, en tot moment, el compliment del que es preveu en els articles 12.2 i 9 de la Llei Orgànica 15/1999, de Protecció de Dades.   
Article 37. Efecte de l'acreditació com a entitat col·laboradora  
1. L'adquisició, amb plenitud d'efectes, de la condició d'entitat col·laboradora tan sols es produirà després de la subscripció del conveni de col·laboració.  
2. El conveni subscrit tindrà una duració màxima de 4 anys, prorrogable automàticament només per un període d'1 any, en el cas que cap de les parts es manifeste en sentit contrari amb 3 mesos d'antelació respecte a la finalització de la vigència del conveni.  
3. El conveni inclourà necessàriament en les clàusules les qüestions previstes en l'article 16.3ª, b, c i m de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, així com el contingut previst en els articles 2.2 i 7.3 i 4 del Decret 20/1993, de Registre de Convenis, i el que es preveu en l'article 12.2 de la Llei Orgànica 15/1999, de Protecció de Dades.  
Article 38. Remissió dels escrits, sol·licituds i comunicacions efectuats per mitjans telemàtics  
1. Es podrà utilitzar la unitat registral telemàtica de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació per a la presentació, per part dels ciutadans, de sol·licituds, escrits i comunicacions que es realitzen per via telemàtica relatius als procediments administratius vinculats a la sol·licitud única i a partir del moment en què estiga disponible el servici a la seu electrònica de la Generalitat Valenciana.  
2. En el supòsit que els sol·licitants siguen persones jurídiques, en la resolució anual de convocatòria es podrà fixar anualment els tràmits que es realitzaran a través de mitjans electrònics amb caràcter obligatori.  
3. Els sol·licitants han de disposar de certificat d'usuari per a signar digitalment les seues sol·licituds i escrits que presenten a través de mitjans electrònics.  
4. Una vegada que estiga disponible el servici de notificació telemàtica, els impresos de sol·licitud hauran d'especificar la possibilitat d'optar per la notificació telemàtica.   
Article 39. Entitats representants a l'efecte de presentació telemàtica  
1. Es pot obtindre l'habilitació per a la realització de les funcions previstes en l'article 23 de la Llei 11/2007, de 22 de juny, d'Accés Electrònic dels Ciutadans als Servicis Públics, sobre transaccions en representació de tercers amb relació a les tramitacions derivades del procediment regulat en esta orde segons el que es preveu en el paràgraf següent.  
2. Per a les entitats que pretenen actuar respecte a les persones previstes en l'article 11.1 del Decret de la Generalitat 98/2005, han d'efectuar la seua sol·licitud per mitjà del document individualitzat previst en l'article 11.2 del decret esmentat. El document de sol·licitud d'adhesió tindrà el contingut mínim següent:  
a) Les entitats han de disposar de certificat d'usuari per a signar digitalment, complint els requisits de la Llei 59/2003, de Firma Electrònica, en concret l'article 7, sobre emissió de certificats a persones jurídiques, i han de complir en l'àmbit de la Comunitat Valenciana les disposicions dels articles 7, 11 i 13 del Decret 87/2002.  
b) La representació en el marc del que es preveu en l'article 32 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, sense perjudici de qualsevol altre mitjà admés en dret, s'ha d'acreditar per mitjà del document en què conste l'autorització, que podrà ser requerit en qualsevol moment per l'autoritat competent. Este document ha de ser signat pel representant de l'entitat i pel representat, serà degudament custodiat per l'entitat representant i s'entregarà una còpia signada al representat.  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
Primera  
El que es preveu en l'article 20 d'esta orde s'aplicarà a les ajudes ramaderes incloses dins de la sol·licitud única a partir del moment en què siga factible oferir als sol·licitants de les ajudes la informació que conté el Registre d'Explotacions Ramaderes (RERA) amb anterioritat a la presentació de la seua sol·licitud. En el seu moment s'indicarà expressament en la convocatòria anual de l'ajuda la plena aplicabilitat del règim que conté l'article 20 en relació amb la informació que conté el RERA.  
Segona  
Les sol·licituds d'acreditació com a entitat col·laboradora que s'hagen efectuat abans de l'entrada en vigor d'esta norma i que a partir d'eixe moment puguen resultar degudament acreditades, es poden resoldre tenint en compte la petició efectuada amb anterioritat.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera  
Es faculta la Direcció General de Producció Agrària o l'òrgan que posseïsca la competència sobre la matèria perquè, per mitjà d'una resolució i exclusivament en el supòsit que s'introduïsquen les modificacions pels òrgans competents, puga actualitzar la relació de la normativa de referència i el contingut del PDRCV que s'han inserit com a annexos a esta orde, a l'efecte de recopilar, harmonitzar i aclarir el règim vigent en cada moment. Esta adaptació dels annexos es realitzarà, preferentment, en la resolució de convocatòria anual de les ajudes prevista en l'article 4 d'esta orde.  
Segona  
En els supòsits de modificacions normatives del marc comunitari i de l'estatal bàsic subsistirà la regulació ací continguda, excepte en els punts en què es produïsca una contradicció, cas en què s'entendrà tàcitament derogat.  
En el supòsit que s'introduïsquen modificacions en el règim jurídic comunitari i estatal bàsic es tindran en compte les correspondències entre normes que puguen establir-se per les mateixes normes modificatives.  
Tercera  
En aplicació dels articles 1.4 i 7.4 del Decret 147/2007, de 7 de setembre, del Consell, pel qual es regula el procediment de notificació i comunicació a la Comissió Europea dels projectes de la Generalitat dirigits a establir, concedir o modificar ajudes públiques, s'especifica que a les ajudes regulades en esta orde i a les convocatòries que es realitzen per aplicar-la no els és aplicable l'article 107.1 del Tractat de Funcionament de la UE (TFUE), atés que els fons destinats a finançar les actuacions previstes tenen un origen comunitari, en el marc de les previsions del Reglament (CE) 1290/2005 i de les previsions que conté l'article 139 del Reglament (CE) 73/2009, del Consell, de 19 de gener, i l'article 88 del Reglament (CE) 1698/2005, del Consell, de 20 de setembre de 2005.  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
Queden derogades les ordes següents:  
Orde de 23 gener de 2009, de la consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre qüestions generals aplicables al règim d'ajudes agroambientals i indemnització compensatòria i règim aplicable al pagament únic i altres pagaments directes a l'agricultura i ramaderia en l'àmbit de la Comunitat Valenciana i d'aprovació de les bases reguladores d'ajudes de pagament únic i altres ajudes directes.  
Orde de 21 de gener de 2008, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regulen les bases de les ajudes agroambientals i per al període 2008-2013.  
Orde de 21 de gener de 2008, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establixen les bases reguladores de les ajudes d'indemnització compensatòria per als agricultors de zones amb dificultats naturals de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix, queden derogades totes les disposicions del mateix rang o d'un rang inferior que s'oposen a les disposicions d'esta orde.  
DISPOSICIÓ FINAL  
Esta orde entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
València, 26 de febrer de 2010  
La consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació,  
MARITINA HERNÁNDEZ MIÑANA  
ANNEX I  
Normativa de referència  
1. D'origen comunitari (CE)  
Reglaments dictats pel Consell (CE)  
Reglament (CE) núm. 1290/2005, del Consell, de 21 de juny de 2005, sobre el finançament de la política agrícola comuna (DO L 209, d'11.8.2005).  
Reglament (CE) núm. 1698/2005, del Consell, de 20 de setembre de 2005, relatiu a l'ajuda al desenvolupament rural a través del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER) (DO L 277, de 21.10.2005).  
Reglament (CE) núm. 491/2009, del Consell, de 25 de maig de 2009, que modifica el Reglament (CE) núm. 1234/2007, pel qual es crea una organització comuna de mercats agrícoles i s'establixen disposicions específiques per a determinats productes agrícoles (reglament únic per a les OCM) (DO L 154, de 17.6.2009).  
Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, de 19 de gener de 2009, pel qual s'establixen disposicions comunes aplicables als règims d'ajuda directa als agricultors en el marc de la política agrícola comuna i s'instauren determinats règims d'ajuda als agricultors i pel qual es modifiquen els Reglaments (CE) núm. 1290/2005, (CE) núm. 247/2006 i (CE) núm. 378/2007 i es deroga el Reglament (CE) núm. 1782/2003 (DO L 30, de 31.01.2009).  
Reglaments dictats per la Comissió (CE)  
Reglament (CE) núm. 1974/2006, de la Comissió, de 15 de desembre de 2006, pel qual s'establixen disposicions d'aplicació del Reglament (CE) núm. 1698/2005, del Consell, relatiu a l'ajuda al desenvolupament rural a través del Fons Europeu Agrícola de Desenvolupament Rural (FEADER) (DO L 368, de 23.12.2006).  
Reglament (CE) núm. 1975/2006, de la Comissió, de 7 de desembre de 2006, pel qual s'establixen disposicions d'aplicació del Reglament (CE) núm. 1698/2005, del Consell, pel que fa a l'aplicació dels procediments de control i la condicionalitat en relació amb les mesures d'ajuda al desenvolupament rural (DO L 368, de 23.12.2006).  
Reglament (CE) núm. 639/2009, de la Comissió, de 22 de juliol de 2009, pel qual s'establixen disposicions d'aplicació del Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, pel que fa a les ajudes específiques (DO L 191, de 23.07.2009).  
Reglament (CE) núm. 691/2009, de la Comissió, de 30 de juliol de 2009, pel qual es preveuen bestretes que s'abonaran des del 16 d'octubre de 2009 de la prima làctia i pagaments addicionals, els pagaments per superfícies de cultius herbacis, els pagaments directes en virtut de mesures establides en els programes POSEI i illes del mar Egeu, el règim de pagament únic, l'ajuda específica a l'arròs, la prima a les proteaginoses, les primes en el sector del bestiar oví i caprí, els pagaments per bestiar boví i el règim de pagament únic per superfície (DO L 199, de 31.07.2009).  
Reglament (CE) núm. 1120/2009, de la Comissió, de 29 d'octubre de 2009, pel qual s'establixen disposicions d'aplicació del règim de pagament únic previst en el títol III del Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, pel qual s'establixen disposicions comunes aplicables als règims d'ajuda directa als agricultors en el marc de la política agrícola comuna i s'instauren determinats règims d'ajuda als agricultors (DO L 316, de 02.12.2009).  
Reglament (CE) núm. 1121/2009, de la Comissió, de 29 d'octubre de 2009, pel qual s'establixen les disposicions d'aplicació del Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, respecte als règims d'ajuda als agricultors previstos en els seus títols IV i V (DO L 316, de 02.12.2009).  
Reglament (CE) núm. 1122/2009, de la Comissió, de 30 de novembre de 2009, pel qual s'establixen normes de desplegament del Reglament (CE) núm. 73/2009, del Consell, pel que fa a la condicionalitat, la modulació i el sistema integrat de gestió i control en els règims d'ajuda directa als agricultors establits per eixe reglament, i normes de desplegament del Reglament (CE) núm. 1234/2007, del Consell, pel que fa a la condicionalitat en el règim d'ajuda establit per al sector vitivinícola (DO L 316, de 02.12.2009).  
2. Normativa estatal  
Reial Decret 486/2009, de 3 d'abril, pel qual s'establixen els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals que han de complir els agricultors que reben pagaments directes en el marc de la política agrícola comuna, els beneficiaris de determinades ajudes de desenvolupament rural i els agricultors que reben ajudes en virtut dels programes de suport a la reestructuració i reconversió i a la prima per arrancada de la vinya (BOE núm. 94, de 17.04.09).  
Reial Decret 1680/2009, de 13 de novembre, sobre l'aplicació del règim de pagament únic en l'agricultura i la integració de determinades ajudes agrícoles en este a partir de l'any 2010 (BOE núm. 275, de 14.11.2009).  
Reial decret 66/2010, de 29 de gener, sobre l'aplicació l'any 2010 i 2011 dels pagaments directes a l'agricultura i a la ramaderia. (BOE núm 26, de 30.01.2010).  
ANNEX II  
Ajudes agroambientals en el PDRCV  
Títol  
Ajudes agroambientals.  
Article del Reglament 1698/2005 i codi de la mesura  
Article 39, "Ajudes agroambientals". Codi de la mesura 214  
Confirmació que els requeriments de condicionalitat són els mateixos que els establits per mitjà del Reglament 1782/2005  
Els requisits de condicionalitat són els mateixos que els establits per mitjà del Reglament 1782/2005 (vegeu el quadre de Baseline).  
Tal com es reflectix en l'article 39.3, "Les ajudes agroambientals només cobriran els compromisos que imposen majors exigències que els requisits obligatoris corresponents establits en els articles 4 i 5 ("Requisits legals de gestió" i "Bones condicions agràries i mediambientals", respectivament) i en els annexos III i IV del Reglament (CE) núm. 1782/2003?".  
Per tant, esta mesura s'ha dissenyat complint este article, i els requeriments de condicionalitat que afecten la mesura són els mateixos que els establits per mitjà del Reglament 1782/2005.  
Així mateix, es tindrà en compte el que s'establix en el Reial Decret 2352/2004.  
Els requisits de condicionalitat que cal complir en l'àmbit de la Comunitat Valenciana es recullen amb més detall en el Decret 91/2006, de 23 de juny, del Consell.  
Requisits mínims d'ús d'adobs i productes fitosanitaris i altres requisits obligatoris  
Requisits mínims en relació amb l'ús d'adobs  
Respectar els requisits mínims obligatoris que establix la legislació nacional i autonòmica per a l'ús d'adobs:  
- Reial Decret 824/2005, de 8 de juliol, sobre productes fertilitzants.  
- Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre la protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries.  
- Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
- Decret 11/2004, de 30 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries. Amb este decret s'amplia la designació realitzada en el Decret 13/2000.  
- Orde de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries.  
- Orde de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el Programa d'Actuació sobre Zones Vulnerables designades a la Comunitat Valenciana.  
Estos requisits es concreten en:  
- En l'ús d'adobs se seguirà el Codi de Bones Pràctiques Agràries introduït per la directiva de nitrats.  
- La fertilització fosfòrica es realitzarà seguint les dosis i el calendari recomanats per a la zona i cultiu a fi d'evitar la contaminació fosfòrica.  
- La dosi d'adob nitrogenat per a un cultiu determinat s'establix en funció de les seues necessitats a fi d'evitar, d'una banda, mancances d'este element que afecten el desenvolupament normal de les plantes, i d'altra banda, intentant aconseguir un equilibri òptim entre el rendiment i la qualitat de la collita. Òbviament, cal evitar les aportacions excessives de nitrogen, ja que poden provocar efectes adversos sobre el cultiu, a més que els excedents de nitrats, que no arriben a ser absorbits per les arrels, estan exposats a ser llavats per les aigües.  
   
- Quan s'apliquen fertilitzants orgànics en zones vulnerables, s'establix la condició de no aportar al sòl una quantitat d'estos amb un contingut en nitrogen que supere els 170 quilograms per hectàrea i any, amb la possibilitat de complementar amb nitrogen mineral per damunt d'esta quantitat si així ho demana el cultiu.   
- La quantitat d'adob nitrogenat mineral que cal aplicar al terreny s'establirà per la diferència entre les dosis d'adobament indicades en la taula i el nitrogen assimilable aportat al sòl per altres fonts (nitrogen aportat per l'aigua de reg, nitrogen inorgànic a l'inici del cultiu, nitrogen procedent de la mineralització neta de la matèria orgànica que es troba en el sòl de forma natural, nitrogen mineralitzat en el sòl a partir dels fertilitzants i esmenes orgàniques).  
- Esta informació es troba recollida en l'Orde de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi Valencià de Bones Pràctiques Agràries, i en l'Orde de 3 de juny de 2003, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'establix el Programa d'Actuació sobre Zones Vulnerables designades a la Comunitat Valenciana. No obstant això, seguint les indicacions de la Comissió de les Comunitats Europees en la Carta d'Emplaçament complementària, Infracció núm. 2000/2009, s'han reduït els requeriments màxims per al cultiu de cítrics, que es plasmen en la taula anterior, i que tindran el seu reflex normatiu en el Programa d'Actuació sobre Zones Vulnerables que es troba en tramitació.  
- Quant a la fabricació d'adobs, per part dels servicis de control de qualitat agroalimentària de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació es duen a terme plans anuals de control de fabricants i productes per a assegurar el compliment de la legislació en la matèria.  
- En particular, per a l'ús d'adobs, amb caràcter general, cal ajustar-se als principis o requisits generals bàsics següents:  
· Els adobs emprats seran adobs CE o pertanyeran a alguna de les categories definides en el RD 824/2005. En este últim cas, el fabricant ha de disposar del certificat oportú, tal com es definix en l'article 12 del RD 824/2005, i en el cas que s'utilitzen matèries primeres d'origen animal, que complix els requisits del Reglament (CE) núm. 1774/2002.  
· Els productes fertilitzants elaborats amb matèries d'origen orgànic estaran inscrits en el registre de productes fertilitzants i afins del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, i han de complir els requisits quant a l'origen de les matèries primeres i els nivells màxims de microorganismes i metalls pesants descrits en el capítol IV del RD 824/2005.  
· Els adobs a base de nitrat amònic amb alt contingut en nitrogen compliran els requisits del Reglament (CE) 2003/2003 i del RD 824/2005 i, en particular, han d'haver superat l'assaig de detonabilitat.  
Requisits mínims aplicables als productes fitosanitaris  
Inclouen l'obligació de posseir autorització d'ús de productes fitosanitaris i complir obligacions en matèria de formació, així com requisits sobre emmagatzemament segur, verificació de maquinària d'aplicació i normes sobre l'ús de plaguicides en les proximitats de masses d'aigua i altres llocs vulnerables, tal com s'establix en la normativa nacional i autonòmica:  
- Reial Decret 2163/1994, de 4 de novembre, pel qual es trasllada la Directiva 91/414/CEE, del Consell, de 15 de juliol, sobre comercialització de productes fitosanitaris, a l'ordenament jurídic espanyol.  
- Reial Decret 1416/2001, de 14 de desembre, sobre envasos de productes fitosanitaris.  
- Reial Decret 280/1994, de 18 de febrer, pel qual s'establixen els límits màxims de residus de plaguicides i el seu control en determinats productes d'origen vegetal.  
- Llei 43/2002, de 20 de novembre, de Sanitat Vegetal.  
- Reial Decret 3349/1983, de 30 de novembre, pel qual s'aprova la reglamentació tecnicosanitària per a la fabricació, comercialització i utilització de plaguicides.  
- Reial Decret 255/2003, de 28 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament de classificació, envasament i etiquetatge de preparats perillosos.  
- Decret 27/2007, de 2 de març, del Consell, pel qual es regulen els carnets de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitaris a la Comunitat Valenciana. En este decret s'obliga els aplicadors i el personal d'establiments i servicis plaguicides d'ús fitosanitari a estar en possessió del corresponent carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari.  
- Decret 134/1995, de 19 de juny, del Govern Valencià, pel qual s'establix el programa de vigilància de residus de plaguicides en productes vegetals.  
- Orde de 5 d'abril de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula i es planifica el tractament contra el barrinador o cucat de l'arròs a la Comunitat Valenciana.  
Estos requisits es concreten en:  
- Les persones encarregades dels tractaments fitosanitaris han de disposar del carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari. Hi ha diversos nivells de capacitació: bàsic, qualificat i fumigador, com també autoritzacions especials. El nombre de carnets emesos fins al 31.12.2007 va ser de 51.205 bàsics i 7.186 qualificats. El 2007 es va aprovar el Decret 27/2007, pel qual es regula l'obtenció dels carnets de manipulador i que ha ampliat el temari i la duració dels cursos ajustant-se a les disposicions de l'Orde de 8 de març de 1994, del Ministeri de Presidència, modificada per mitjà de l'Orde PRE/2922/2005, de 19 de setembre.  
- L'ús dels productes fitosanitaris i la resta de mitjans de defensa fitosanitària ha de respectar les bones pràctiques fitosanitàries, és a dir, han de realitzar-se amb les condicions d'ús autoritzades. Per a això, la Comunitat Valenciana du a terme els programes de vigilància de la comercialització, utilització i residus de productes fitosanitaris. El 2007, a la Comunitat Valenciana es van realitzar 187 inspeccions d'establiments fitosanitaris, 45 controls de qualitat dels formulats de fitosanitaris, 124 inspeccions de la utilització correcta de productes fitosanitaris i unes 700 mostres per a l'anàlisi de residus. En tots els plans es prenen mesures correctores en els casos d'incompliments.  
- Els encarregats de l'aplicació de fitosanitaris han de disposar dels mitjans d'aplicació adequats i mantindre un règim de revisions periòdiques del seu funcionament.  
- Els productes fitosanitaris es guardaran seguint les instruccions donades pel fabricant en locals amb prou ventilació, i altres normes tècniques i que són revisades durant les inspeccions dels establiments del programa de vigilància corresponent.   
- Prop de l'aigua i altres llocs sensibles no s'utilitzaran productes fitosanitaris. En cas de ser necessaris, es triaran els menys danyosos per a la flora i la fauna. Per exemple, els productors d'arròs de la zona del Parc Natural de l'Albufera ja no realitzen tractaments químics contra el barrinador de l'arròs (Chilo suppressalis Walk.) i es combat exclusivament per mitjans biotècnics (feromones de confusió sexual).  
- Així mateix, a fi de reduir els tractaments químics, des de la Conselleria d'Agricultura es duen a terme campanyes de lluita contra Ceratitis capitata per mitjà de la solta de mascles estèrils, utilització de trampes quimioesterilitzants, captura massiva i altres tècniques no contaminants. Igualment, contra els cucs del raïm (Lobesia botrana) s'està iniciant la lluita per confusió sexual en substitució de productes químics.  
- La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació du a terme el Programa de lluita contra insectes vectors, en què es realitzen soltes d'artròpodes beneficiosos amb l'objectiu de reduir les aplicacions fitosanitàries. Per al combat del cotonet (Planococcus citrii) en cítrics, s'està realitzant la lluita biològica per mitjà de solta de Cryptolaemus montrouzieri criat massivament en els insectaris de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Els establiments de fitosanitaris i les empreses de servicis han d'estar inscrites en el Registre Oficial d'Establiments i Servicis Plaguicides d'Ús Fitosanitari.  
Requisits de condicionalitat  
Estan obligats a complir la condicionalitat:  
- Reglament (CE) núm. 1782/2003, del Consell, de 29 de setembre de 2003, pel qual s'establixen les disposicions comunes aplicables als règims d'ajuda directa en el marc de la PAC.  
- Reial Decret 2352/2004, de 23 de desembre, sobre l'aplicació de la condicionalitat en relació amb les ajudes directes en el marc de la política agrícola comuna.  
- Decret 91/2006, de 23 de juny, del Consell, sobre l'aplicació de la condicionalitat en relació amb les ajudes directes en el marc de la política agrícola comuna en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
Requisits d'agricultura ecològica  
Complir estrictament totes les normes de producció establides en el Reglament (CEE) 2092/91, pel qual es regula la producció ecològica i complir el que s'establix en les normes genèriques i específiques sobre agricultura ecològica per als diferents cultius, promulgades i aprovades per la Comunitat Valenciana. Addicionalment, complir les disposicions del Reglament Comunitari 1804/1999, de 24 d'agost, sobre producció ramadera ecològica, en cas de sol·licitar ajudes a superfícies farratgeres.  
Requisits de la producció integrada  
Complir el que s'establix en les normes genèriques i específiques sobre producció integrada aprovades per la Comunitat Valenciana per als diferents cultius vigents en cada moment:  
- Resolució de 23 de novembre de 2000, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
- Resolució de 10 d'abril de 2003, del director general d'Innovació Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en vinya, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
- Reial Decret 1201/2002, de 20 de novembre, pel qual es regula la producció integrada de productes agrícoles.  
Requisits de la lluita contra l'erosió  
- Prohibició de l'ús de productes químics per a la poda i eliminació de brots.  
- Pertànyer a una agrupació de tractaments integrats en agricultura o semblant.  
Mesures, objectius i criteris aplicats en cas de selecció dels beneficiaris per licitació de conformitat amb l'article 39, apartat 4, paràgraf segon, del Reglament (CE) núm. 1698/2005  
En el cas que les peticions d'ajudes superen els límits pressupostaris s'establixen els criteris de prioritat següents, per orde decreixent:  
1. Titulars d'explotacions agràries de cultiu en comú.  
2. Explotacions amb producció agrària ecològica registrades en el Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana i que comercialitzen els seus productes com a ecològics.  
3. Explotacions localitzades en zones Xarxa Natura 2000.  
4. Explotacions localitzades en zones de muntanya i/o en zones desfavorides diferents de les de muntanya, a l'efecte de la mesura d'indemnització compensatòria.  
5. Titulars d'explotacions agràries prioritàries.  
6. Quan el titular de l'explotació siga un jove agricultor.  
7. Quan el titular de l'explotació siga dona.  
En cas d'igualtat entre sol·licituds, s'atendran en primer lloc les dels sol·licitants que acrediten que ocupaven un percentatge major de treballadors discapacitats en relació amb les seues plantilles respectives, o que es comprometen a contractar un percentatge major de treballadors discapacitats durant l'àmbit temporal de la subvenció o que acrediten un increment en les quotes previstes en la normativa vigent per a les mesures alternatives a la contractació de treballadors discapacitats, d'acord amb el Decret 279/2004, del Consell de la Generalitat. Si persistix l'empat s'atendran per orde cronològic a la data de registre d'entrada.  
Incompatibilitats  
Cada una de les mesures agroambientals serà incompatible amb altres mesures que perseguisquen els mateixos objectius i actuacions.  
Totes les ajudes agroambientals són incompatibles amb les ajudes a la jubilació anticipada de l'activitat agrària.  
Les actuacions objecte de les ajudes agroambientals seran incompatibles amb altres règims d'ajuda que tinguen la mateixa finalitat.  
AJUDES AGRICULTURA ECOLÒGICA  
Part general  
Títol de la mesura  
Agricultura ecològica.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques  
Millora del medi ambient i de l'entorn natural.  
Prioritats: biodiversitat. Preservació i desenvolupament de sistemes agraris. Aigua i canvi climàtic.  
Actuacions: foment de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient. Foment de pràctiques sostenibles de gestió rural. Lluita contra el canvi climàtic.  
Descripció de la mesura  
Utilització de mètodes compatibles amb el medi ambient establint un marc d'ajudes a favor d'un desenvolupament rural sostenible per als productors que adopten tècniques agroambientals en compliment del Reglament (CEE) 2092/1991, pel qual es regula la producció ecològica, elaborant un pla de cultiu previ per a tota l'explotació, un pla de gestió d'adob orgànic i comercialització de la producció ecològica.  
Justificació de la mesura  
L'agricultura ecològica constituïx una forma global d'agricultura sostenible. Esta mesura suposa un suport a les tècniques de producció agrària compatible amb el medi ambient, amb l'objectiu de reducció de l'ús i efectes contaminants dels productes agroquímics sobre aigües i sòls, i foment de l'adopció de tècniques de cultiu que aprofiten al màxim els recursos i mecanismes de producció naturals, i asseguren a llarg termini una agricultura sostenible i la protecció dels recursos naturals. Estos aspectes són importants a la Comunitat Valenciana on es desenvolupa una agricultura intensiva, molt consumidora d'inputs.  
Amb la producció ecològica s'afavorix l'augment de la biodiversitat, perquè el tractament de plagues és molt selectiu, es realitza sobretot per mitjans biològics, i no es perjudica la fauna útil. En cas d'utilitzar-se, l'ús de productes admesos pel seu reglament permet una millor conservació de l'entorn.   
També assegura la no-contaminació de l'aigua, ja que tant la fertilització com la lluita contra les plagues és molt més restrictiva i racional que en les pràctiques agràries convencionals. Este aspecte és especialment important en les zones de la Comunitat Valenciana situades en les zones vulnerables als nitrats.  
El no-ús de productes químics, la disminució de tractaments o el manteniment de coberta vegetal contribuïx a evitar emissions contaminants a l'atmosfera, per la qual cosa esta tècnica es pot considerar beneficiosa en la lluita contra el canvi climàtic. També s'aconseguixen productes de més qualitat, sense residus, i açò és beneficiós per als consumidors.  
Objectius i resultats previstos  
Augment progressiu de la superfície dedicada a la producció ecològica respecte a períodes anteriors.  
Millora de l'entorn gràcies a la disminució de la contaminació de sòls i aigües.  
Obtenció de productes de molta qualitat sense residus.  
Abast i accions. Beneficiaris. Requisits de l'explotació  
Àmbit d'aplicació  
Tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
Requisits dels beneficiaris  
Seran beneficiaris els titulars d'explotacions agràries que produïsquen a la Comunitat Valenciana, productes agroalimentaris susceptibles d'utilitzar indicacions referents al mètode de producció ecològica previst en el Reglament (CEE) 2092/1991, del Consell, amb vista a la seua comercialització.  
Els titulars de l'explotació han d'estar inscrits en el Registre de Productors del Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana.  
Requisits de l'explotació  
Han de dedicar una superfície mínima de cultiu ecològic establida segons cultius en:  
- Cultius herbacis: 2 ha.  
- Arròs: 0,3 ha.  
- Olivar, vinya, fruites de corfa (fruites seques): 1 ha.  
- Fruiter de secà i de regadiu, cítrics: 0,5 ha.  
- Hortalisses: 0,3 ha.  
- Prat natural i/o prat artificial: 5 ha.  
Les superfícies de vinya han d'estar inscrites en el Registre Vitícola de la Comunitat Valenciana.  
Els titulars que sol·liciten superfícies de prat natural i/o prat artificial han de complir els límits de càrrega ramadera en la seua explotació següents:  
- Càrrega ramadera mínima: 0,2 UBM per hectàrea.  
- Càrrega ramadera màxima: 1 UBM per hectàrea.  
Queden excloses de les ajudes les superfícies de pastura arbrada i pastura arbustiva, i aquelles sobre les quals no es faça cap labor de cura, millora o manteniment del sòl i de la seua fertilitat, encara que estes superfícies es poden tindre en compte per al càlcul de la càrrega ramadera. Tampoc tenen dret a les ajudes les superfícies cultivades amb plançons que no hagen entrat en producció.  
S'han de complir en tota l'explotació els requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals previstes en els annexos III i IV del Reglament (CE) número 1782/2003, definides en els annexos I i II del Decret 91/2006, de 23 de juny, del Consell, sobre aplicació de la condicionalitat en relació amb les ajudes directes en el marc de la política agrícola comuna en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i els requisits en relació amb la utilització d'adobs i productes fitosanitaris i altres requisits obligatoris pertinents establits en la legislació nacional.  
Descripció operacions/contractes vigents del període anterior, que inclou el finançament, i els procediments/normes (que inclou les de transició) d'estos, d'acord amb el reglament de transició  
Compromisos adquirits en períodes anteriors: 490 expedients, que es corresponen amb una despesa pública total, en el període 2007-2013, de 13.784.707 euros.  
AGRICULTURA ECOLÒGICA  
Part específica  
Article Reglament 1698/2005: 39  
Ajuda PDR  
Les ajudes cobriran els costos addicionals i les pèrdues d'ingressos derivats dels compromisos específics de la mesura, que imposen més exigències que els requisits obligatoris: requisits legals de gestió i bones condicions agràries i mediambientals, així com els requisits mínims en relació amb la utilització d'adobs i productes fitosanitaris i altres requisits obligatoris establits en la legislació nacional.  
Grup de cultiu Imports de les ajudes  
Herbacis 181,25 euros/ha  
Arròs 600,00 euros/ha  
Fruites seques (secà) 119,00 euros/ha  
Fruites seques (regadiu) 205,15 euros/ha  
Fruiter secà 328,15 euros/ha  
Fruiter regadiu 364,21 euros/ha  
Olivar 266,85 euros/ha  
Hortícoles 310,13 euros/ha  
Hivernacle 504,85 euros/ha  
Vinya 228,38 euros/ha  
Raïm de taula 495,83 euros/ha  
Cítrics 468,79 euros/ha  
Praderia artificial 168,25 euros/ha  
Pastiu i praderia natural 125,85 euros/ha  
Aromàtiques 198,00 euros/ha  
La producció d'una explotació de producció convencional a producció ecològica implica uns costos i unes pèrdues d'ingressos superiors als de manteniment, sense poder comercialitzar la producció com a ecològica. Per a fomentar la incorporació de noves explotacions a este sistema de producció, els imports de les ajudes es poden diferenciar d'acord amb la fase de conversió en què es troba l'explotació, i es pot incrementar el 20%, sense sobrepassar, en cap cas, els màxims previstos en el Reglament (CE) 1698/2005.  
Descripció i justificació dels diversos tipus de compromisos d'acord amb els efectes previstos en el medi ambient en relació amb les necessitats i les prioritats mediambientals  
Compromisos bàsics  
- Els compromisos s'han d'aplicar en la totalitat de la superfície de l'explotació dedicada a la mateixa orientació productiva (cultiu i/o espècie, i varietats per a cítrics i vinya) i per un període mínim de cinc anys.  
Compromisos principals  
- Complir amb totes les normes de producció establides en el Reglament (CEE) 2092/1991, que regula la producció ecològica i complir allò que s'establix en les normes genèriques i específiques sobre agricultura ecològica per als diferents cultius, promulgades i aprovades per la Comunitat Valenciana. Addicionalment complir allò que es disposa en el Reglament Comunitari 1804/1999, de 24 d'agost, sobre producció ramadera ecològica, en cas de sol·licitar ajudes a superfícies farratgeres.  
- Inscripció de les parcel·les de l'explotació i la ramaderia associada, en el corresponent Registre del Comité d'Agricultura Ecològica de la Comunitat Valenciana.  
- Disposar d'un certificat expedit pel CAE-CV en el qual se certifique que s'han complit satisfactòriament les normes de producció específiques.  
- Obligatorietat de la realització d'anàlisis al llarg dels 5 anys.  
- Comercialització de la producció ecològica, una vegada passat el període obligatori de reconversió.  
Compromisos secundaris  
- Mantindre les bardisses i els ribassos, la vegetació en límits i marges per a reserva ecològica i manteniment de la biodiversitat.  
- Controlar les males herbes de forma mecànica o per mitjà de pasturatge controlat.  
- Efectuar rotacions en cultius anuals. Si s'establix una coberta vegetal o cultiu per a adobament en verd, es considerarà com a part de la rotació.  
- Mantindre la coberta vegetal en cultius perennes. En èpoques de molta competència per l'aigua i la recol·lecció es permetrà la sega (manual o mecànica) o el pasturatge controlat.  
- Emplenar i mantindre actualitzat un quadern d'explotació, que incloga una comptabilitat detallada i en el qual s'inscriuran totes les operacions de cultiu realitzades en cada una de les parcel·les; inclourà un pla de fertilització, que és obligatori establir.  
Justificació  
En general, tots els requeriments d'agricultura ecològica tenen una repercussió en l'augment de la biodiversitat i de la qualitat de l'aigua, així com una disminució de la contaminació i dels possibles efectes de l'agricultura sobre el canvi climàtic.  
El compliment de les bones condicions agràries i mediambientals està implícit dins de la reglamentació de l'agricultura ecològica que és la més restrictiva.  
CULTIU SOSTENIBLE DE L'ARRÒS EN AIGUAMOLLS  
Part general  
Títol de la mesura  
Cultiu sostenible de l'arròs en aiguamolls.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques  
- Eix 2, Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Rural, article 36, mesures, article 39.  
Prioritats: biodiversitat. Preservació i desenvolupament de sistemes agraris. Aigua i canvi climàtic.  
Actuacions: foment de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient. Foment de pràctiques sostenibles de gestió rural. Lluita contra el canvi climàtic.  
Descripció de la mesura  
Protecció de flora i fauna en aiguamolls en espais protegits mediambientalment a la Comunitat Valenciana i que pertanyen a la Xarxa Natura 2000. S'afavorix el desenvolupament sostenible per als productors d'arròs en les esmentades zones, i s'adopten tècniques de cultiu favorables a la conservació del medi ambient i d'ecosistemes singulars lligats tradicionalment al cultiu de l'arròs.  
Justificació de la mesura  
El cultiu de l'arròs a la CV, situat en la seua gran majoria en el Parc Natural de l'Albufera, és de molta importància en zones humides, ja que es tracta de l'única opció agrícola compatible amb la conservació dels valors naturals. Qualsevol altre tipus de cultiu no inundat implicaria majors problemes de dessecació, salinització i contaminació de la zona. Al mateix temps, l'arrossar, al romandre inundat durant gran part de l'any, resulta un hàbitat adequat per a la reproducció i l'alimentació de moltes aus aquàtiques.  
L'arrossar, d'altra banda, adquirix un valor ecològic addicional ja que actua com a àrea en què es desenvolupen processos de descontaminació natural (actuació com a filtre biològic), i afavorix amb això una millora en la qualitat de les aigües superficials que arriben a esta zona humida.  
Objectius i resultats previstos  
Manteniment del cultiu de l'arròs en les zones humides de la CV, amb el consegüent manteniment del paisatge d'estes zones tan valuoses per al nostre patrimoni cultural i natural. Protecció de la flora i fauna dels aiguamolls.  
Beneficiaris (territoris i persones físiques/jurídiques). Requisits de l'explotació  
Àmbit d'aplicació  
Tot el territori de la Comunitat Valenciana amb cultiu d'arròs.  
Requisits dels beneficiaris  
Titulars d'explotacions agràries amb cultiu de l'arròs en aiguamolls de la Comunitat Valenciana.  
Requisits de l'explotació  
Han de dedicar una superfície mínima de cultiu a l'arròs de 0,3 ha:  
Es faran els controls encreuats necessaris per a garantir que no es produïsca una duplicitat en el pagament amb la mesura d'agricultura ecològica.  
Descripció operacions/contractes vigents del període anterior, que inclou el finançament, i els procediments/normes (que inclou les de transició) d'estos d'acord amb el reglament de transició  
Compromisos adquirits en períodes anteriors: 596 expedients, que corresponen amb una despesa pública total, en el període 2007-2013, de 872.650 euros  
CULTIU SOSTENIBLE D'ARRÒS EN AIGUAMOLLS  
Part específica  
Article Reglament 1698/2005: 39 article Reglament 1974/2006: 27 Ajuda PDR  
Les ajudes cobriran els costos addicionals i les pèrdues d'ingressos derivats dels compromisos específics de la mesura, que imposen més exigències que els requisits obligatoris: requisits legals de gestió i bones condicions agràries i mediambientals, així com els requisits mínims en relació amb la utilització d'adobs i productes fitosanitaris i altres requisits obligatoris establits en la legislació nacional.  
Grup de cultiu Imports de les ajudes  
Arròs 468,44 euros  
Descripció i justificació dels diversos tipus de compromisos d'acord amb els efectes previstos en el medi ambient en relació amb les necessitats i prioritats mediambientals   
Descripció dels compromisos:  
Obligatoris  
- Portar un quadern d'explotació en què queden reflectides totes aquelles operacions que sobre el cultiu es realitzen, en què s'inclouran tots els documents relatius al cultiu: factures, albarans, etc.  
- Triturar la palla de l'arròs i la incorporació al sòl o bé retirar-la del terreny.  
- Manteniment i conservació dels elements de retenció d'aigua, dics xicotets i comportes.  
Opcionals  
Opció 1: inundació  
- Mantindre inundada la superfície de cultiu, almenys, durant 3 mesos i mig addicionals al cultiu.  
- El control de males herbes, quan no estiga realitzant-se el cultiu, es realitzarà per mitjà de la tècnica de l'enfangada.  
Opció 2:  
- Mantindre el restoll i la palla de l'arròs, almenys, fins a l'1 de febrer.  
- El control de males herbes, quan no estiga realitzant-se el cultiu, es realitzarà per mitjà de fresa (rotovator).  
El cultiu de l'arròs de la Comunitat Valenciana es desenvolupa en zones vulnerables als nitrats.  
D'altra banda, les tres zones principals de cultiu són parcs naturals (Parc Natural de l'Albufera, amb 14.500 ha de cultiu d'arròs d'entre les 21.120 ha que té el parc; la marjal de Pego-Oliva i el prat de Cabanes-Torreblanca) i estan classificades com a zones Natura 2000.  
La pertinença al parc els obliga a complir amb els plans d'ordenació dels recursos naturals, que impliquen més restriccions al cultiu que en altres zones productores d'Espanya, tant en les quantitats com en el tipus de productes que han d'utilitzar. Per exemple, no poden utilitzar productes fitosanitaris de categoria ecotoxicològica C tant per a la fauna terrestre com per a l'aqüícola; es prohibix l'aplicació d'herbicides per mitjans aeris, en les aplicacions contra algues es prohibix la utilització de derivats de sals d'estany i mancozeb, es prohibix en l'arrossar la utilització d'herbicides en la composició del qual estiga inclosa la matèria activa quinclorac. El cultiu de l'arròs és el que millor s'adapta a la conservació del paisatge i les característiques d'un aiguamoll i, per això, es proposen els compromisos següents:  
Compromisos obligatoris per a tots  
- Portar un quadern d'explotació, amb registres superiors als establits en l'Orde APA/326/2007, de 9 de febrer de 2007, per la qual s'establixen les obligacions dels titulars d'explotacions agrícoles en matèria de registre d'informació sobre l'ús de productes fitosanitaris: necessari per a tasques de control.  
- Triturar la palla de l'arròs i la incorporació al sòl o bé retirar-la del terreny: manteniment i conservació dels elements de retenció d'aigua, dics xicotets i comportes.  
Este compromís és necessari per a dur a terme la inundació tardorenca-hivernal, que va més enllà de la tècnica tradicional, en la qual els camps s'inunden o no d'acord amb les pluges, i no d'acord amb el maneig de l'aigua i de la regulació de les comportes de l'Albufera. Este compromís és obligatori per a l'opció 1 i l'opció 2 perquè s'inunden o no els camps de determinats agricultors tots han de contribuir al manteniment de la xarxa de regs, que comprén tota la zona. La regulació de regs en la zona és un patrimoni cultural indispensable per al manteniment del paisatge que conforma l'Albufera des de temps immemorial.  
Opció 1:  
- Mantindre inundada la superfície de cultiu, almenys, durant 3 mesos i mig addicionals al cultiu: 54,12 €/ha. La inundació tardorenca-hivernal és un element indispensable per a conformar el paisatge singular d'estos aiguamolls; durant esta època la superfície inundada dóna recer a nombroses aus i constituïx un paisatge característic de molta qualitat. La inundació servix també per a evitar la salinització de la zona i constituïx un filtre de productes contaminants que si no s'inundaren podrien arribar al llac. Així doncs, contribuïx a millorar la qualitat de l'aigua i a l'augment de la biodiversitat.  
- Enfangada i desherbatge. Birbada mecànica amb la parcel·la lliure de cultiu i sòl inundat, amb enterrament de restes de collita i vegetació espontània: 162,5 ?/ha.  
Esta tècnica és una alternativa a l'extensió de l'ús d'herbicides. Per tant, permet un ús més sostenible de la superfície agrícola. Contribuïx a la disminució d'inputs i, per tant, a millorar la qualitat de l'aigua i a l'augment de la biodiversitat, ja que respecta espècies que amb l'ús d'herbicides es poden veure afectades.  
Opció 2:  
- Mantindre el restoll i la palla de l'arròs, almenys, fins a l'1 de febrer: 54,12 €/ha.  
Este compromís s'accepta com a alternativa a la inundació, perquè també contribuïx a donar recer a les aus que estan en el parc i conforma un paisatge altern entre zones inundades i no inundades. A més, en estes zones, que normalment se situen en cotes superiors a les inundades, es poden cultivar altres cultius i es renuncia a això. Així es contribuïx a la disminució d'inputs, amb la millora de la qualitat de l'aigua, a l'augment de la biodiversitat i a disminuir l'erosió.  
- Birbada mecànica amb parcel·la lliure de cultiu i sòl amb saó adequada, amb incorporació de restes de collita i vegetació espontània, per mitjà d'ús d'apers d'acció superficial (rotovator o equivalent): 162,5 ?/ha.  
Igual que l'enfangada és una tècnica alternativa a l'extensió de l'ús d'herbicides.  
PRODUCCIÓ INTEGRADA  
Part general  
Títol de la mesura  
Producció integrada.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques  
Eix 2, Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Rural, article 36, mesures, article 39. Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Natural.  
Prioritats: biodiversitat. Preservació i desenvolupament de sistemes agraris. Aigua i canvi climàtic.  
Actuacions: foment de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient. Foment de pràctiques sostenibles de gestió rural. Lluita contra el canvi climàtic.  
Descripció de la mesura  
Els agricultors han de complir les normes genèriques i específiques sobre producció integrada promulgades a la Comunitat Valenciana (CV), en les quals es recalca la reducció de productes químics per mitjà d'un ús racional de la fertilització i per mitjà de sistemes de lluita físics, culturals o biològics alternatius a la lluita química. En el cas d'ús de productes químics, han d'usar només les matèries actives autoritzades per a cada cultiu.  
En estes normes es regulen totes les pràctiques agronòmiques següents: preparació del terreny, plantació (amb ús de material vegetal que prové de planters autoritzats que disposen de passaport fitosanitari), reg, fertilització, fitoreguladors, poda, gestió del sòl i control de males herbes, plagues i malalties, maquinària d'aplicació, recol·lecció, tractament postrecol·lecció i protecció de l'entorn.  
La producció integrada dóna resposta a l'exigència social d'obtenció de productes agrícoles de qualitat per mitjà de l'ús de pràctiques de cultiu que respecten el medi ambient, s'utilitzen sistemes agrícoles d'obtenció de vegetals que aprofiten al màxim els recursos i els mecanismes de producció naturals i asseguren a llarg termini una agricultura sostenible, i introduïxen en esta mètodes biològics i químics de control, i altres tècniques que compatibilitzen les exigències de la societat, la protecció del medi ambient i la productivitat agrícola, així com les operacions realitzades per a la manipulació, envasament, transformació i etiquetatge de productes vegetals acollits al sistema.  
Bàsicament, es fonamenta en la reducció de l'ús d'inputs, com ara fertilitzants, productes fitosanitaris, de manera que s'utilitzen només quan siga estrictament necessari i sempre amb una justificació tècnica.  
El seguiment de les normes de producció integrada exigix la realització d'anàlisi d'aigua, sòl i fulles, per a realitzar una fertilització racional, que minimitze l'ús d'adobs. En el cultiu de la vinya s'ha de realitzar, com a mínim, una anàlisi foliar cada tres anys i una anàlisi de sòl cada 5 anys. En els cítrics s'han de realitzar, com a mínim, una anàlisi de sòl cada 5 anys; una d'aigua de reg, cada 3 anys; i una de material vegetal, cada 2 anys.  
Pel que fa a la utilització de productes químics, la normativa de producció integrada restringix les matèries actives que es poden utilitzar, s'atén a criteris de toxicitat i protecció de la fauna útil. Així, la normativa de cada un dels cultius prohibix la utilització de totes les matèries actives amb classificació toxicológia "molt tòxic" (T+) i fixa per a cada una de les plagues i malalties del cultiu les matèries actives que es poden utilitzar i les seues condicions d'ús. La restricció de productes químics i l'ús de productes de tipus biològic suposa un cert sobrecost perquè alguns dels productes poden ser més cars i ser menys efectius (encara que menys tòxics i més respectuosos per al medi ambient).  
Per al correcte tractament de les plagues i malalties és necessari el seguiment de la població dels diferents agents patògens i de les condicions ambientals propícies per al seu desenvolupament, la qual cosa fa necessari disposar de personal qualificat capaç de realitzar l'esmentat seguiment i establir el moment més oportú per a realitzar els tractaments.  
Així mateix, es produïx una lleugera disminució de la producció, ja que augmenta el percentatge de fruita deteriorada ja que es permet un cert nivell d'atac de la plaga o malaltia, per davall del qual no s'efectuen els tractaments.  
La certificació de la producció obtinguda amb tècniques de producció integrada requerix la inscripció en el Registre Oficial de Productors Autoritzats per a la Producció Integrada de la Generalitat i la contractació dels servicis d'una entitat de control i certificació de producció integrada oficialment reconeguda.  
El Reial Decret 1201/2002, de 20 de novembre, regula la producció integrada a Espanya. A la Comunitat Valenciana, la Resolució de 17 de gener de 2008, regula les normes de producció integrada de la vinya, i la Resolució de 30 de juliol de 2004, regula les normes de producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. En estes normes s'inclou la preparació del terreny, la plantació, el reg, la fertilització, els fitoreguladors, la poda, el control de plagues, la maquinària d'aplicació i la recol·lecció.  
Respecte al control de plagues:  
- S'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als mètodes químics.  
- Obligatori el seguiment del cicle biològic de les plagues i malalties i l'avaluació del seu risc.  
- Només s'usaran productes químics si, després de l'estimació poblacional de la plaga o malaltia, és l'única alternativa al control del problema fitosanitari present.  
- En cas de ser necessari el tractament químic, les matèries actives que es poden utilitzar es recullen en els annexos de la resolució reguladora de les normes de PI i han sigut triades segons criteris de toxicitat, efecte sobre la fauna auxiliar, impacte ambiental, eficàcia i residus. Es respectaran sobretot els àcars fitoseids, i els insectes crisopa, coccinèl·lids i calcídids.  
- No es poden utilitzar formulacions classificades com a "molt tòxiques" (T+).  
- No es poden utilitzar productes fitosanitaris en els marges de corrents d'aigua.  
Respecte a l'adob:  
- Fertilització a través del sòl. Adobs foliars només quan estiguen tècnicament justificats.  
- Anàlisi del sòl per a conéixer l'estat nutritiu, com a mínim cada cinc anys i sempre el primer any d'incorporació a producció integrada.  
- Anàlisis foliars almenys un cada tres anys.  
- L'adob s'ha de realitzar d'acord amb les anàlisis anteriors tenint també en compte la qualitat de l'aigua de reg, la varietat, l'edat de la plantació, etc. La producció integrada ha d'estar acreditada per una entitat de control i certificació. les entitats de certificació i control (ECC) són entitats reconegudes amb garanties d'independència, capacitat i suficiència tècnica, responsables de certificar el compliment dels requisits establits en cada reglament de PI, per part dels agricultors que la practiquen.  
Així, per a garantir el compliment de les normes de producció integrada, en primer lloc, les entitats de control i certificació (ECC) realitzen inspeccions en les parcel·les en el moment d'inscripció en el Registre de PI, durant el cultiu i, finalment, per a certificar la producció. Estes inspeccions queden reflectides en els informes agronòmics de les parcel·les que es presenten per a la inscripció en el Registre i en les anotacions que es realitzen en els llibres d'explotació. Posteriorment, des de la Conselleria, es realitzen inspeccions en camp per mostratge per a verificar l'exactitud dels informes i el compliment de les normes de PI. Estes inspeccions es realitzen sobre el 5% de les parcel·les agronòmiques (una parcel·la agronòmica pot estar formada per diverses parcel·les cadastrals de característiques homogènies), i es distribuïxen estes inspeccions entre les diferents ECC, d'acord amb la proporció de parcel·les que hagen inscrit en el Registre. Finalment, anualment la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació inspecciona un 4% de les ECC reconegudes en la Comunitat Valenciana. S'inspeccionen els seus llocs de treball (adequació dels mitjans materials i humans a les seues comeses) i la documentació que ha de generar la seua activitat (actes d'inspecció en camp, informes agronòmics, etc.).  
Justificació mesura  
Suport de tècniques de producció agrària compatible amb el medi ambient, amb l'objectiu de reducció de l'ús i efectes contaminants dels productes agroquímics sobre aigües i sòls, i foment de l'adopció de tècniques de cultiu que aprofiten al màxim els recursos i els mecanismes de producció naturals, que asseguren a llarg termini una agricultura sostenible i la protecció dels recursos naturals. Estos aspectes són importants a la Comunitat Valenciana on es desenvolupa una agricultura intensiva, gran consumidora d'inputs.  
Amb la producció integrada s'afavorix l'augment de la biodiversitat, perquè el tractament de plagues és molt selectiu i no es perjudica la fauna útil. En cas d'utilitzar-se, l'ús de productes menys contaminants que els permesos normalment permet una millor conservació de l'entorn.  
També assegura la no-contaminació de l'aigua, ja que tant la fertilització com la lluita contra les plagues és molt més restrictiva i racional que en les pràctiques agràries convencionals. Este aspecte és especialment important en les zones de la Comunitat Valenciana situades en les zones vulnerables als nitrats.  
L'ús racional de productes químics, la disminució de tractaments o el manteniment de coberta vegetal contribuïx a evitar emissions contaminants a l'atmosfera, per la qual cosa esta tècnica es pot considerar beneficiosa en la lluita contra el canvi climàtic.  
També s'aconseguixen productes de més qualitat, amb menys quantitat de residus, cosa que és beneficiosa per als consumidors.  
Objectius i resultats previstos quantificats  
Manteniment o augment de la superfície dedicada a la producció integrada respecte al període anterior.  
Disminució de la contaminació de sòls i aigües. Increment de la fauna útil.  
Obtenció de productes amb menor quantitat de residus.  
Amb els cultius de vinya, manteniment del paisatge de secà mediterrani, que cada dia és més valorat pels habitants i pels visitants, i que per si mateix és un atractiu turístic que ajuda a diversificar els ingressos de les comarques d'interior valencianes, on majoritàriament es du a terme esta mesura. Tot això pot donar lloc a un augment de la qualitat de vida i la renda dels habitants d'estes comarques i, fins i tot, atraure l'atenció perquè s'establisca més població.  
En cultius de vinya: aproximadament es mantindran les 19.000 ha que van sol·licitar en el període anterior, amb probable increment.  
En cítrics: manteniment almenys de les 5.000 ha del període de programació anterior.  
Beneficiaris (territoris i persones físiques/jurídiques).  
- Requisits de l'explotació  
Àmbit d'aplicació  
Tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
- Requisits dels beneficiaris  
Seran beneficiaris els titulars d'explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, amb cultius de vinya, raïm de taula i/o cítrics que complisquen amb allò que s'establix en les normes genèriques i específiques sobre producció integrada aprovades per la Comunitat Valenciana per als dferents cultius.  
Els titulars d'explotacions agràries han d'estar inscrits en el corresponent registre de producció integrada de la Comunitat Valenciana.  
Pertànyer a una agrupació de tractaments integrats o semblant i/o disposar d'assessorament tècnic que establisca l'estratègia i oportunitat dels tractaments químics.  
- Requisits de l'explotació  
Han de dedicar una superfície mínima de cultiu de producció integrada establida segons cultius en:  
Vinya de vinificació: 1 ha.  
Vinya de taula: 0,5 ha.  
Cítrics: 0,5 ha.  
Descripció operacions/contractes vigents del període anterior, que inclouen el finançament, i els procediments/normes (que inclouen les de transició) d'estos d'acord amb el reglament de transició  
Compromisos adquirits en períodes anteriors: 4.345 expedients, que es corresponen amb una despesa pública total, en el període 2007-2013, de 8.565.284 euros.  
AJUDES DE PRODUCCIÓ INTEGRADA  
Part específica  
Ajudes agroambientals. Producció integrada  
Article Reglament 1698/2005: 39 article Reglament d'aplicació: 27.  
Ajuda PDR  
Les ajudes cobriran els costos addicionals i les pèrdues d'ingressos derivats dels compromisos que imposen més exigències que els requisits obligatoris: requisits legals de gestió i bones condicions agràries i mediambientals, així com els requisits mínims que s'establisquen en el programa en relació amb la utilització d'adobs i productes fitosanitaris, i altres requisits obligatoris establits en la legislació nacional.  
Prima vinya vinificació: 159,87 €/ha.  
Prima vinya taula: 387,65 €/ha.  
Prima cítrics: 345,58 €/ha.  
Descripció i justificació dels diferents tipus de compromisos, basats en l'impacte mediambiental esperat en relació amb les necessitats i prioritats mediambientals  
Descripció dels compromisos:  
- Emplenar i mantindre actualitzat el quadern d'explotació segons el model aprovat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, on apareixeran anotades totes les operacions i pràctiques de cultiu realitzades en cada una de les parcel·les, així com el detall de les visites d'assessorament i control realitzades.  
- Aplicar la producció integrada en la totalitat de la superfície de l'explotació dedicada a la mateixa orientació productiva (cultiu i/o espècie, i varietats per a cítrics i vinya) localitzada en cada explotació o en cada finca quan l'explotació estiga formada per unes quantes finques.  
- Manteniment dels compromisos durant 5 anys en la superfície d'acollida, temps mínim necessari per a consecució de millores mediambientals.  
- Disposar d'un certificat expedit per l'autoritat o l'organisme de control que certifique el compliment satisfactori d'estes.  
- Mantindre la coberta vegetal en cultius perennes. En èpoques de molta competència per l'aigua i la recol·lecció es permetrà la sega (manual o mecànica) o el pasturatge controlat. No es podrà realitzar birbada química.  
- Mantindre les bardisses i els ribassos, vegetació en límits i marges per a reserva ecològica i  
manteniment de la biodiversitat.  
- Realització d'anàlisis adequades per al control de la contaminació de la terra, l'aigua i els productes vegetals.  
Justificació:  
- Manteniment de la coberta vegetal: control de males herbes de forma mecanitzada o per mitjà de pasturatge controlat. Tindrà efectes sobre la disminució de l'erosió, de l'evaporació amb el consegüent estalvi d'aigua, actuarà de filtre de contaminació i de resguard de la fauna útil, la qual cosa redundarà en un augment de la biodiversitat.  
- Manteniment dels compromisos durant 5 anys en la superfície d'acollida, temps mínim necessari per a consecució de millores mediambientals.  
- Realització d'anàlisis adequades per a control de la contaminació de la terra, l'aigua i els productes vegetals.  
- Utilització de productes fitosanitaris autoritzats en producció integrada, menys nocius que els utilitzats habitualment en el cultiu tradicional. Incidirà en un augment de la biodiversitat, en una disminució de la contaminació de sòls i aigües, i en una disminució dels residus en els productes vegetals.  
Compliment de les bones condicions agràries i mediambientals: en la producció integrada se superen, perquè les condicions de producció són més restrictives en tots els aspectes.  
RACES AUTÒCTONES EN PERILL D'EXTINCIÓ  
Part general  
Títol de la mesura  
Mesura agroambiental: manteniment de races autòctones en perill d'extinció.  
Oví: raça guirra.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques   
(Veure directrius estratègiques comunitàries) Millora del medi ambient i de l'entorn natural.  
Prioritats: biodiversitat.  
Actuacions: foment de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient. Foment de pràctiques sostenibles de gestió rural.  
Descripció de la mesura  
Conservació de la riquesa genètica i diversitat de la població ramadera de la Comunitat Valenciana, en particular de la raça autòctona ovina guirra, considerada en perill d'extinció.  
Justificació de la mesura  
La mesura es justifica ja que contribuïx al manteniment de la riquesa genètica i la biodiversitat, i així conserva esta espècie en perill d'extinció i que està adaptada a la rusticitat del medi físic en què es desenvolupa, per la qual cosa es considera que s'ha de procurar la seua adequada conservació per a generacions futures, i s'ha d'evitar la desaparició, ja que no pot competir amb les races millorades.  
Objectius i resultats previstos  
Manteniment de la raça ovina guirra a la Comunitat Valenciana.  
Augment dels exemplars de la raça.  
Augment de la puresa per selecció genètica.  
Incentivar el nombre d'explotacions agràries amb animals de la raça.  
Productes de qualitat i derivats, autòctons i diferenciats.  
Beneficiaris (territoris i persones físiques/jurídiques)  
Àmbit d'aplicació  
Explotacions situades en tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
Requisits dels beneficiaris  
Han de pertànyer a l'Associació Nacional de Criadors de Raça Guirra (organisme competent per a portar el llibre genealògic de la raça).  
Seran beneficiaris els titulars d'explotacions ramaderes que tinguen efectius ramaders de la raça ovina guirra que complisquen els requisits mínims i adquirisquen els compromisos que definixen la mesura agroambiental, per un període almenys de cinc anys.  
Requisits de l'explotació  
L'explotació ha d'estar inscrita en el llibre de registre oficial de la raça ovina guirra.  
El nombre mínim d'animals reproductors de la raça ovina guirra per a poder sol·licitar les ajudes s'establix en 30.  
S'ha de complir amb els límits de càrrega ramadera en l'explotació següents:  
- Càrrega ramadera mínima: 0,2 UBM per hectàrea.  
- Càrrega ramadera màxima: 1,4 UBM per hectàrea.  
Descripció operacions/contractes vigents del període anterior, que inclouen el finançament, i els procediments/normes (que inclouen les de transició) d'estos d'acord amb el reglament de transició  
Compromisos adquirits en períodes anteriors: 29 expedients que es corresponen amb una despesa pública total, en el període 2007-2013, de 107.000 euros.  
RACES AUTÒCTONES EN PERILL D'EXTINCIÓ  
Part específica  
Article Reglament 1698/2005: 39 article Reglament 1974/2006: 27 Ajuda PDR  
Les ajudes cobriran els costos addicionals i les pèrdues d'ingressos derivats dels compromisos que imposen més exigències que els requisits obligatoris: requisits legals de gestió i bones condicions agràries i mediambientals, així com els requisits mínims que s'establisquen en el programa en relació amb el benestar animal i altres requisits obligatoris establits en la legislació nacional.  
Primes: 120,2 euros/UBM  
Descripció i justificació dels diversos tipus de compromisos d'acord amb els efectes previstos en el medi ambient en relació amb les necessitats i prioritats mediambientals  
Pertànyer a una associació ramadera per a millora i conservació de la raça.  
- Mantindre en puresa els efectius reproductors mascles i femelles de la raça.  
- Els animals han d'estar inscrits en el llibre genealògic de la raça.  
- Participar en un programa de millora genètica, amb l'obligació d'aportar informació per al seguiment de la raça, així com per a elaboració de valoracions.  
- Pràctica de pasturatge en el medi físic adequat per a la raça.  
- Respectar les càrregues ramaderes establides.  
Justificació  
Estos compromisos no estan relacionats amb les BCAM. S'exigirà que les explotacions ramaderes complisquen els requisits de condicionalitat.  
El seu objectiu és evitar la desaparició de races adaptades al medi però que no poden competir amb altres races millorades.  
Llista de races locals en perill d'abandó i indicació del nombre de femelles reproductores. Este nombre ha de ser certificat per un organisme tècnic, o una organització o associació de ramaders, degudament reconegut, que ha de registrar i portar al dia el llibre genealògic o llibre zootècnic de la raça. S'ha d'acreditar que eixe organisme compta amb les competències i els coneixements necessaris per a identificar els animals de les races en perill.  
Espècie Raça Nombre de femelles reproductores  
Oví Guirra 4.644  
Es tracta d'una raça local en perill que complix allò que es preveu en l'annex IV del Reglament 1974/2006.  
Informació en relació a l'article 48.2 del Reglament 1974/2006  
- Associació Nacional de Criadors de Raça Guirrra.  
- Dades de producció i preus de l'informe del Sector Agrari Valencià 2005, elaborat pel Servici d'Estudis Agraris i Comunitaris de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana.  
LLUITA CONTRA L'EROSIÓ I EL MANTENIMENT DEL PAISATGE EN CULTIUS LLENYOSOS EN PENDENTS O TERRASSES  
Part general  
Títol de la mesura  
Lluita contra l'erosió i el manteniment del paisatge en cultius llenyosos en pendents o terrasses.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques  
Eix 2, Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Rural, article 36, Mesures, article 39. Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Natural.  
Prioritats: biodiversitat. Preservació i desenvolupament de sistemes agraris. Aigua i canvi climàtic.  
Actuacions: foment de pràctiques agràries respectuoses amb el medi ambient. Foment de pràctiques sostenibles de gestió rural. Lluita contra el canvi climàtic.  
Descripció de la mesura  
Ajuda per a agricultors de zones específiques de la Comunitat Valenciana que realitzen accions de conservació necessàries per a reduir el risc d'erosió i manteniment del paisatge característic de les esmentades zones. Les actuacions es realitzen en cultius de llenyosos (avellaner, cirerer, ametler i garrofera) sobre vessants, terrasses i bancals localitzats en pendent superior al 8%.  
Justificació de la mesura. Objectius i resultats previstos  
La mesura d'ajuda a la lluita contra l'erosió contribuïx al manteniment i la conservació d'unes zones determinades, del seu paisatge i del seu entorn, en molts casos font de desenvolupament paral·lel com el turisme. En este sentit, la seua aportació als objectius mediambientals i de benestar social mereix ser reforçada. Al mateix temps contribuïx al manteniment d'un cultiu clarament identificat amb la zona, com és el cas de la cirera de la muntanya d'Alacant i potència el cultiu de l'avellaner a la província de Castelló, així com els fruites seques o la garrofera en zones concretes de la Comunitat Valenciana amb un paisatge tradicional en terrasses, i ajuda a més al manteniment de la renda dels agricultors i de la població rural en les esmentades zones.  
La mesura evitarà l'erosió de zones la situació geogràfica de les quals, orogràfica i de règim pluviomètric, és sensible a este fenomen, i en les quals la no-conservació d'elements i tècniques singulars provocaria danys irreparables de pèrdua de sòl i degradació del paisatge.  
Esta mesura fomenta la conservació i el manteniment d'estructures singulars que conformen un paisatge agrari característic d'algunes zones mediterrànies, i que afavorixen la permanència i proliferació de fauna i flora característiques, en molts casos endèmiques de la Comunitat Valenciana.  
Beneficiaris (territoris i persones físiques/jurídiques).  
Requisits de l'explotació  
Àmbit d'aplicació  
Superfícies de cultius llenyosos en pendents superiors al 8% en municipis de la Comunitat Valenciana situats al sud i al nord de la regió.  
Requisits dels beneficiaris  
Seran beneficiaris els titulars d'explotacions agràries de la Comunitat Valenciana amb cultius de cirerer, avellaner, ametler i/o garrofera que complisquen allò que s'establix en esta submesura agroambiental dirigida a la lluita contra l'erosió. Pertànyer a una agrupació de tractaments integrats o semblant i/o disposar d'assessorament tècnic que establisca l'estratègia i oportunitat dels tractaments químics.  
Requisits de l'explotació  
Han de dedicar una superfície mínima de cultiu establida segons cultius en:  
Avellaner: 0,3 ha.  
Cirerer: 0,3 ha.  
Ametler: 0,3 ha.  
Garrofera: 0,3 ha.  
Descripció operacions/contractes vigents del període anterior, que inclouen el finançament, i els procediments/normes (que inclouen les de transició) d'estos d'acord amb el reglament de transició  
Compromisos adquirits en períodes anteriors: 477 contractes que es corresponen amb una despesa pública total, en el període 2007-2013, de 314.980 euros.  
Article Reglament 1698/2005: 39 - Article Reglament d'aplicació: 27  
Ajuda PDR  
Les ajudes cobriran les despeses ocasionades per la conservació de murs, talusos, cobertes vegetals en límits, reposició d'elements per causa de desperfectes per escolament, etc., així com per la utilització de mitjans mecànics per a l'eliminació de les males herbes en compte d'herbicides. Ús de material de la zona per a reparació de murs.  
Tots els cultius (avellaner, cirerer, ametler i garrofera) 180 euros/ha.  
Descripció i justificació dels diferents tipus de compromisos, basats en l'impacte mediambiental esperat en relació amb les necessitats i prioritats mediambientals.  
- Pertànyer a una agrupació de tractaments integrats en agricultura o semblant.  
No és obligatori que els agricultors estiguen inscrits en este tipus d'agrupacions, per la qual cosa va més enllà dels requisits legals i de gestió.  
- Manteniment i conservació dels elements i les instal·lacions tradicionals relacionats amb el cultiu amb materials d'acord amb l'entorn (utilització de pedra autòctona): murets, terrasses, bancals, tanques vegetals, etc., que quedaran reflectits en el Pla d'Actuació Agroambiental.  
Este compromís està relacionat amb la bona pràctica agrària (BCAM) de mantindre les terrasses en bon estat, però fent-ho extensiu a murs de pedra típiques del paisatge valencià i el cost de manteniment de les quals és superior, amb l'objectiu de protegir la fauna que utilitza estos elements com a refugi i el paisatge tradicional.  
- En cap cas es poden usar apers de pala i rascle de discs que voltegen el sòl.  
Este compromís va més enllà de les BCAM.  
- Establir coberta vegetal per a evitar els problemes d'escolament, durant tardor-hivern, en el centre dels carrers, que cobrisquen un mínim del 50% de la superfície de cultiu de la parcel·la, a partir de la flora espontània o recorrent a la sembra d'espècies cultivades:  
· En parcel·les amb pendent mitjana superior al 8% la coberta vegetal s'establirà pròxima a les corbes de nivell i perpendicular a la màxima pendent.  
· En terrasses, la coberta vegetal s'establirà en el costat més gran de la parcel·la.  
- La coberta vegetal es pot segar a principis de primavera per a evitar la competència de les males herbes per mitjà de procediments mecànics i/o amb pasturatge controlat de bestiar oví o caprí, i han de romandre obligatòriament sobre el terreny les restes d'estes cobertes fins a la tardor, època en què, si és procedent, es poden dur a terme les labors necessàries per a la implantació d'una nova coberta vegetal.  
Este compromís està relacionat amb la BCAM de cobertura del sòl en cultius llenyosos, que només fa referència al manteniment d'una coberta vegetal en el cultiu de l'olivar. No obstant això, el compromís va més enllà ja que obliga a establir estes cobertes en els cultius de cirerer, avellaner, ametler i garrofera.  
- Manteniment i/o creació de la vegetació natural en els límits de les parcel·les, sempre que estiguen a més de 300 metres d'una massa forestal superior a 10 ha.  
Relacionat amb la prohibició d'eliminació d'arbustos i línies d'arbratge en zones Natura 2000, excepte autorització expressa per algun motiu molt específic. No obstant això, el compromís va més enllà ja que la vegetació natural s'ha de mantindre i/o crear-se en qualsevol superfície de l'àmbit d'aplicació de la mesura, la qual cosa implica realitzar labors de poda, neteja, tractaments i plantació.  
- Correcció dels efectes puntuals ocasionats pels escolaments produïts per les pluges torrencials, de manera immediata en la mateixa anualitat en què es produïsquen els danys.  
Les BCMA no establixen terminis per a la reparació dels danys.  
- No s'han d'utilitzar productes químics per a la poda i l'eliminació de brots.  
Este compromís va més enllà de les BCAM, que no establix res en este sentit. Amb això, es disminuïx la utilització d'inputs i, amb això, la contaminació ambiental, i es millora la biodiversitat.  
ANNEX III  
INDEMNITZACIÓ COMPENSATÒRIA EN ZONES AMB DIFICULTATS EN EL PDRCV  
Les referències que es contenen en la regulació d'esta ajuda en el PDRCV al·lusives a l'ajuda d'indemnització compensatòria en zones de muntanya han de ser enteses mutatis mutandis amb relació a l'ajuda d'indemnització compensatòria en zones amb dificultats.  
Requeriments generals  
Part general  
Títol de la mesura  
Indemnització compensatòria en zones amb dificultats, diferents de les de muntanya.  
Article Reglament 1698/2005 i codi de la mesura  
Article 36, lletra a, incís ii i article 37. Ajuda destinada a compensar les dificultats naturals en altres zones amb dificultats. Codi mesura 212.  
Tot això tenint en compte allò que s'establix en el Reglament (CE) número 1974/2006, en el seu annex II, apartat 5.3.2.1.1, que manté en vigor determinades disposicions del Reglament (CE) número 817/2004, fins al 31 de desembre de 2009, data en què, a partir de la qual, regiran noves delimitacions de zones desfavorides i condicions d'aplicació de les ajudes d'indemnització compensatòria.  
Emmarcar la mesura en directriu comunitària - prioritat comunitària - actuació/ons bàsica/ques  
La mesura s'emmarca en la directriu estratègica comunitària del punt 3.2, «Millora del Medi Ambient i de l'Entorn Rural, i concretament en l'actuació bàsica ii de l'esmentada prioritat,»?aplicació de pràctiques sostenibles de gestió rural pot contribuir a reduir els riscos associats a l'abandó, la desertificació i els incendis forestals, en especial en les zones desfavorides.»  
Descripció de la mesura  
Es fa referència i és aplicable allò que es preveu en l'apartat equivalent de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Es tracta d'indemnitzar els agricultors de les zones de muntanya pel compromís de mantindre la seua activitat agrària en la seua explotació durant un mínim de cinc anys a partir del primer pagament, per a compensar-los pels costos addicionals i les pèrdues de renda en les zones de muntanya i altres amb dificultats naturals, en comparació amb la resta de zones no desfavorides.  
Es calcularà l'ajuda d'acord amb la SAU de cada explotació situada en zona amb dificultats naturals, zones de muntanya, utilitzades en el cultiu o d'aprofitament farratger per al bestiar de pasturatge.  
La limitació de superfície indemnitzable es fixa en 100 ha, i s'aplicaran diferents mòduls de càlcul dependents de la zona i coeficients segons trams de SAU i coeficients reductors d'acord amb el tipus de cultiu o aprofitament, per a arribar a obtindre l'ajuda quan multipliquem la superfície indemnitzable pel mòdul corresponent.  
Justificació de la mesura  
De forma generalitzada es justifica la mesura per a estes zones igual que en la mesura 211 per a les zones de muntanya  
L'activitat agrària sostenible es considera imprescindible per al manteniment de les terres amb dificultats naturals o d'una altra índole, en les millors condicions mediambientals, manteniment de la biodiversitat pròpia dels sistemes agraris i la preservació de valors paisatgístics característics, tradicionals, singulars etc.  
Els agricultors més compromesos en la permanència d'estos valors són els que residixen habitualment en la zona i la seua economia depén principalment de l'activitat agrària.  
Objectius i resultats previstos  
Es perseguixen els mateixos objectius ja descrits en el corresponent apartat de la mesura 211 per a les zones de muntanya. Comptant amb la realitat de successives jubilacions i les noves incorporacions de jóvens a l'activitat agrària en explotacions de més dimensió i viabilitat, i donant accés a esta als agricultors professionals es considera obtindre un bon resultat de l'aplicació de la mesura, mantindre un total de 1.465 beneficiaris durant el període de programació 2007-2013.  
Nombre d'explotacions: 1.465.  
Superfície acollida a l'ajuda i compromisos: 33.830 ha.   
En estes zones hui hi ha 1.465 beneficiaris ATP o titulars d'explotació prioritària. Es considera este el millor indicador específic de la línia, màxim quan és previsible que en pròxims anys hi haja dificultats de renovació generacional en la titularitat de les explotacions.  
Beneficiaris (persones físiques/jurídiques) i requisits de l'explotació  
Es fa referència al corresponent apartat de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Es poden concedir indemnitzacions compensatòries als titulars d'explotacions agràries ubicades a la Comunitat Valenciana que reunisquen els requisits següents:  
a) Ser agricultor a títol principal o titular d'explotació prioritària, bé a títol individual o com a soci d'una explotació agrària constituïda com a cooperativa o societat agrària de transformació.   
b) El soci de cooperativa o SAT pot percebre la indemnització compensatòria corresponent a la seua quota de participació que, si és el cas, s'acumularà a la de la seua explotació individual a l'efecte del càlcul d'una indemnització única. Per a determinar el compliment d'este requisit, pel que fa a la renda del titular, es tindrà en compte l'Orde APA/2006, de 26 de gener, per la qual es modifica l'article 5 de l'Orde de 13 de desembre de 1995, a l'efecte dels apartats 5 i 6, de l'article 2 de la Llei 19/1995, de 4 de juliol, de Modernització d'Explotacions. La possibilitat d'aplicació del punt 2 de l'anteriorment esmentat article 5, es tindrà en compte només, per a esta línia, quan es donen els casos que s'hagueren produït les situacions excepcionals en l'últim exercici fiscal declarat. Pel que fa al temps de treball dedicat a la seua explotació agrària serà preceptiu l'afiliació durant tot l'exercici de l'any de sol·licitud al règim especial agrari per compte propi o d'autònoms per la branca agrària, per a l'agricultor a títol principal. Per als titulars d'explotació prioritària, a més de l'anterior afiliació, serà suficient la del règim especial agrari per compte d'altre. Només en cas de titulars que es jubilen l'any de l'exercici serà suficient que l'esmentada permanència es complisca, almenys, fins a l'últim dia del termini de presentació de sol·licituds.  
c) Residir al municipi al terme municipal del qual radique totalment o parcialment la superfície agrícola de la seua explotació o limítrof, i l'esmentat municipi de residència figure en la llista de municipis de zones desfavorides de muntanya o de despoblament.  
d) Quan la superfície agrícola de l'explotació estiga situada en diversos termes municipals, la condició de residència s'entendrà complida quan, sent el municipi de residència de zona desfavorida, part de la superfície agrícola de l'explotació està en l'esmentat terme en un altre limítrof també de zona desfavorida.  
e) No estar afectat per cap situació d'incompatibilitat.  
f) Estar al corrent de les obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social.  
g) El titular s'ha de comprometre a mantindre l'activitat agrícola en la explotació en zona desfavorida durant almenys cinc anys a partir del primer pagament de l'ajuda, segons allò que s'establix en l'article 14 del Reglament (CE) número 1257/1999, i el punt 2 de l'article 37, d'aplicació a partir de l'1 de gener de 2010, del Reglament (CE) número 1698/2005, excepte jubilació o causa de força major.  
h) Complir les obligacions que s'establixen en l'article 14 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.   
Tots els beneficiaris portaran una gestió sostenible de la superfície d'explotació amb el compliment de les bones condicions agràries i mediambientals (annex IV del Reglament 1782/2003, i el compliment dels requisits legals de gestió (annex III del mateix reglament).  
Requisits de l'explotació  
a) L'explotació ha d'estar ubicada a la Comunitat Valenciana; així s'entendrà quan més del 50% del total de la superfície agrícola utilitzada (SAU) de l'explotació està situada a la Comunitat Valenciana.  
b) L'explotació ha de tindre tota o part de la SAU en zona desfavorida de muntanya.  
c) Les explotacions ramaderes han de suportar una càrrega ramadera màxima d'1 UBM per hectàrea de superfície farratgera. Estes explotacions, en tot cas, han de tindre una càrrega ramadera mínima de 0,2 UBM per hectàrea de superfície farratgera. No computarà com a indemnitzable la totalitat de la superfície farratgera de les explotacions ramaderes la càrrega ramadera de les quals no estiga compresa entre el màxim i mínim anteriors.  
d) L'explotació ha de tindre més de 2 hectàrees de SAU.  
e) D'acord amb l'article 51 del Reglament (CE) número 1698/2005, s'han de complir en tota l'explotació del beneficiari els requisits i les normes obligatoris que s'establixen en els articles 4 i 5 i annexos III i IV del Reglament (CE) número 1782/2003, la qual cosa es definix com compliment de la condicionalitat, que comprén l'observança dels requisits legals de gestió i les bones condicions agràries i mediambientals.  
Complementarietat amb les mesures finançades a càrrec d'altres instruments de la PAC i a través de la política de cohesió  
Es fa referència al corresponent apartat de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
La característica de l'ajuda d'indemnització compensatòria en zones amb dificultats naturals, siguen de muntanya o altres, complementa, per la finalitat també perseguida en altres mesures de desenvolupament rural, la incorporació de jóvens al sector agrari, les ajudes de modernització d'explotacions, així com les relatives a l'eix 2 reforçant l'amplitud d'aplicació dels compromisos de desenvolupament sostenible en totes les zones amb dificultats naturals, preservant els sistemes agraris i la seua contribució de valor als paisatges de l'interior i el manteniment de la biodiversitat, com ara les mesures agroambientals, els programes de desenvolupament local amb què es reforça la fixació de la població en les zones més desfavorides i altres que s'implanten orientades a la protecció de la superfície forestal.  
Incompatibilitats  
La indemnització compensatòria de zones desfavorides és incompatible amb:  
- La percepció pel beneficiari d'una pensió de jubilació, del subsidi de desocupació o qualsevol altra prestació pública anàloga.  
- Amb l'ajuda per cessament anticipat de l'activitat agrària (Reglament (CE) núm. 1257/1999) o de jubilació anticipada (Reglament (CE) núm. 1698/2005).  
- Les superfícies acollides al Programa de Repoblament de Terres Agrícoles no computaran com indemnitzables.  
En el cas d'explotacions que s'estenguen entre 2 comunitats autònomes es realitzaren els controls necessaris per a evitar la duplicitat de pagament (FEGA).  
Abast i accions  
La població objecte de la mesura, 1.465 titulars d'explotacions, bàsicament familiars, està radicada en municipis de la zona d'interior de la Comunitat Valenciana, que conformen les zones desfavorides per despoblament.  
Criteris i regles administratives per a assegurar que les operacions cofinançades pel FEADER no són cofinançades amb altres instruments de la PAC (art. 2.2 Reglament 1974/2006)  
Esta mesura és estricta en la seua aplicació, compatible amb la resta d'ajudes a titulars d'explotació agrària en actiu. S'especificaran les superfícies per les quals no es percebran indemnitzacions, com ara les de retirada del cultiu, les que passen a programa d'ajuda a repoblament de terres de cultiu, etc.  
AJUDES D'INDEMNITZACIÓ COMPENSATÒRIA EN ZONES AMB DIFICULTATS  
Part específica  
Article Reglament 1698/2005: 36 i 37 Ajuda PDR: tipus d'ajuda i intensitat de l'ajuda  
Es manté el sistema de càlcul del programa anterior, de manera que la superfície de cultius i pastures declarada es transforma en unitats de superfície indemnitzable i a esta se li apliquen uns coeficients segons trams, import de la base imposable general (IRPF) i els mòduls corresponents a zona de muntanya.  
Es proposa un mínim per explotació ubicada en zona diferent de les de muntanya de 300 €, sempre que la SAU siga major de 2 ha. La indemnització màxima per explotació serà de 3.000 €.  
L'import total d'esta mesura es fixa en 928.571,43 euros i any del període d'aplicació del programa.  
Metodologia de càlcul  
1. Mòdul base  
Zones desfavorides per dificultats naturals: 57 €/ha.  
Al mòdul de base se li apliquen dos coeficients correctors d'acord amb:   
Superfície indemnitzable de l'explotació (C1).  
Base imposable general declarada pel titular de l'explotació (C2).  
Coeficient C1:  
Superfície indemnitzable en les explotacions  
 Coeficient aplicable  
Fins a 5 ha 1,00  
Més de 5 i fins a 25 ha 0,75  
Més de 25 i fins a 50 ha 0,50  
Més de 50 i fins a 100 ha 0,25  
Més de 100 ha (s'exclou la superfície   
que excedisca de cent hectàrees) 0,00  
Coeficient C2:  
Base imposable declarada pel beneficiari  
 Coeficient aplicable  
Menys de 50 per cent de la renda de referència 1,20  
Més del 50 per cent de la renda de referència 1,00  
2. Coeficients reductors Ci aplicables a les superfícies farratgeres  
 Coeficient aplicable  
Ha de pastures permanents 1,00  
Ha de pastura aprofitables   
per un període de dos a sis mesos 0,50  
Ha de guaret, restollada i erm a pastures 0,15  
3. Coeficients reductors Cj aplicables a les unitats equivalents de cultiu (UEC)  
 Coeficient aplicable  
Ha de regadiu 1,00  
Ha de cultiu extensiu i plantacions de secà 0,50  
Ha de plantacions no fusteres,   
forestals i arbustives 0,30  
4. Càlcul de la superfície indemnitzable (SI)  
És el resultat de sumar a la superfície farratgera computable les unitats equivalents de cultiu.  
SI (en ha)= Suma (Si\*Ci)+Suma (Sj\*Cj)  
I és:  
SI= Superfície indemnitzable en ha.  
Si= Superfície farratgera en ha.  
Ci= Coeficient aplicable a les superfícies farratgeres.  
Sj= Superfície de cultiu en ha.  
Cj= Coeficient aplicable a les superfícies de cultius.  
5. Càlcul de les ajudes  
L'ajuda per explotació es calcularà com seguix:  
Ajuda=(superfície indemnitzable)x(mòdul base)x(coeficients aplicables al mòdul base).  
Cal especificar de quina manera es garantirà el respecte del límit superior de les indemnitzacions compensatòries i el procediment administratiu pel qual es garantirà l'observança de l'import màxim cofinançable. Quan s'aplique el pagament màxim del Reglament 1698/2005, s'han d'especificar les circumstàncies objectives que el justifiquen.  
Esta garantia s'especifica en l'apartat equivalent de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Amb l'ajuda proposada mai s'han de sobrepassar els límits superiors ja que amb la mínima superfície (2,01 ha) es pagaria com a màxim 149,25 €, i amb superfícies més grans també s'aplica un mòdul inferior i les reduccions per coeficients, que asseguren que no se sobrepassen els límits reglamentaris.  
En tot cas l'ajuda s'ha de concedir respectant el mínim de 25 euros per ha de SAU amb dret a l'ajuda de cada explotació de manera que este mínim s'aplicarà quan el sistema de càlcul descrit per a reduccions progressives segons dimensió de l'explotació no determine un import major. Es respectarà el límit màxim de 3.000 € per explotació.  
Definició de la superfície mínima  
Es continuarà amb el criteri d'elegibilitat d'explotacions de > 2 ha de SAU. Descripció del mecanisme de conversió adequat utilitzat en les pastures comunes. Es fa referència a allò que s'especifica en l'apartat equivalent de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Es continuarà amb el criteri de triar explotacions de més de 2 hectàrees de SAU.  
Descripció del mecanisme de conversió adequat utilitzat en les pastures comunes  
Es fa referència a allò que s'especifica en l'apartat equivalent de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Les pastures comunals seran repartides pel que fa a superfície entre tots els ramaders amb el dret a la seua utilització. En tots els casos serà controlat que la càrrega ramadera no siga inferior a 0,2 UBM/ha ni superior a 1,00 UBM/ha. Si no es complix este requisit serà anul·lada de la indemnització el grup de pastures i farratgeres per a alimentació del bestiar propi del total de superfície indemnitzable de l'explotació.  
La ramaderia per la qual s'indemnitzaran superfícies de pastura serà la de bestiar boví, ovinocaprí i equí. Sempre que es mantinguen en règim de pasturatge.  
El control administratiu de totes les sol·licituds detecta l'incompliment de l'índex de càrrega ramadera, atés que el sol·licitant determina en la seua declaració les parcel·les de pastures i superfície farratgera de l'explotació i els tècnics de gestió realitzen els càlculs d'UBM sobre la base del Registre Oficial de Bestiar Boví i llibre d'explotació actualitzat i supervisat pels tècnics veterinaris en bestiar oví, caprí i equí. I és un requisit tal que si no es complix, tota la superfície de pastura i farratgera destinada a l'alimentació del bestiar deixa de percebre ajuda. Això es completa, en els casos de controls sobre el terreny en què es determina novament l'esmentat índex després de la constatació del nombre de caps de bestiar i la realitat de les pastures i la resta de superfícies declarades.  
Justificació de la modulació de l'import de l'ajuda segons els criteris establits (gravetat de les dificultats naturals permanents que afecten a les activitats agràries, problemes mediambientals, tipus de producció, estructura de la producció, etc.)  
S'aplicarà allò que es preveu en l'apartat equivalent de la mesura 211 per a les zones de muntanya.  
Les explotacions de zones desfavorides són de dimensió mitjana de 25 ha de SAU. Només les explotacions ramaderes amb superfícies de pastura sobrepassen l'esmentada dimensió, la qual cosa justifica que l'ajuda es gradue a partir dels trams prefixats, reduint l'ajuda, ja que les superfícies de pastura requerixen menys compensació que les de cultius, siga en mà d'obra, en minva de productivitat, etc., en comparació amb explotacions de zones planes o de menys dificultats naturals.  
Altres qüestions  
En cas que les peticions d'ajuda superen els límits pressupostaris es prioritzaran les explotacions localitzades en Xarxa Natura 2000.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6232, del 24-03-2010 (2010/3175)

ORDEN 11/2010, de 26 de febrero, de la consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, sobre cuestiones generales aplicables al conjunto de ayudas incluidas en la solicitud única dentro del marco de la política agraria común (PAC) en la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2010/02/26/11/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   6232

Fecha DOGV
:   24-03-2010

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2010/3175

CVE


Fecha del documento
:   26-02-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [legislación](javascript:void(0))
    * [FEOGA](javascript:void(0))
    * [ayuda a la agricultura](javascript:void(0))

ORDEN 11/2010, de 26 de febrero, de la consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, sobre cuestiones generales aplicables al conjunto de ayudas incluidas en la solicitud única dentro del marco de la política agraria común (PAC) en la Comunitat Valenciana. [2010/3175]  
A principios de 2009 se publicó en el DOUE, el Reglamento (CE) 73/2009, de 19 de enero de 2009, por el que se establecen disposiciones comunes aplicables a los regímenes de ayuda directa a los agricultores en el marco de la política agrícola común y se instauran determinados regímenes de ayuda a los agricultores y por el que se modifican los Reglamentos (CE) nº 1290/2005, (CE) nº 247/2006, (CE) nº 378/2007 y se deroga el Reglamento (CE) nº 1782/2003, reforma denominada coloquialmente como «el Chequeo Médico».   
Desarrollando este reglamento han sido publicados diversos reglamentos por parte de la Comisión, concretamente se trata de los reglamentos (CE) siguientes: nº: 639/2009 de 22 de julio, nº: 1120/2009 de 29 de octubre, nº: 1121/2009 de 29 de octubre y 1122/2009 de 30 de noviembre.  
Asímismo como consecuencia de la anterior innovación en la normativa comunitaria, el Ministerio de Medio Ambiente, y Medio Rural y Marino ha dictado diversas normas al amparo de la competencia que el artículo 149.1.13 de la Constitución Española, reserva al Estado. Concrétamente estas normas son, el Real Decreto 486/2009, de 3 de abril, por el que se establecen los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales que deben cumplir los agricultores que reciban pagos directos en el marco de la política agrícola común, los beneficiarios de determinadas ayudas de desarrollo rural, y los agricultores que reciban ayudas en virtud de los programas de apoyo a la reestructuración y reconversión y a la prima por arranque del viñedo. El Real Decreto 1680/2009, de 13 de noviembre, sobre la aplicación del régimen de pago único en la agricultura y la integración de determinadas ayudas agrícolas en el mismo a partir del año 2010.  
Por tanto, dado que la regulación del régimen jurídico de las subvenciones vinculadas a la Solicitud Única se halla suficientemente detallado en el marco normativo comunitario y estatal de referencia, la presente norma tan sólo se limita a abordar las cuestiones procedimentales de detalle no previstas en ellas. A todo el conjunto normativo de desarrollo de los reglamentos comunitarios le resulta de aplicación la previsión contenida en el articulo 6 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre de 2003, General de Subvenciones.   
Además se estima procedente efectuar un tratamiento conjunto en un mismo texto de las distintas ayudas que confluyen en la Solicitud Única, propiciando con ello una mayor claridad en el tratamiento unitario de la solicitud y facilitando con ello la gestión de las posibles modificaciones y adaptaciones posteriores que puedan ir produciendose.  
En cualquier caso, teniendo en cuenta la necesidad de facilitar por parte de Estados miembros la aplicabilidad de la normativa comunitaria, tal y como obliga el articulo 4.3 del TUE, con la presente norma se efectúa el desarrollo en la Comunitat Valenciana del marco normativo mencionado que se dicta en el ejercicio de la competencia de desarrollo del derecho comunitario sobre la materia, prevista por el articulo 49, apartados 4 y 3.3ª, del vigente Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana.  
Por ello, en uso de las atribuciones conferidas por el articulo 37 y 28.e) de la ley 5/1983 de 30 de diciembre del Consell, el articulo 47.11 del Decreto Legislativo de 26 de junio de 1991, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana, en base a todo ello,  
ORDENO  
Articulo 1. Objeto y ámbito de aplicación  
1. La presente orden establece la normativa aplicable a la Solicitud Única de las siguientes ayudas vinculadas al Fondo Europeo Agricola de Garantía (FEAGA) :  
a) Pago desacoplado correspondiente a las ayudas integradas en el pago único   
b) Pago de los régimenes específicos por superficie: Aquellos regímenes específicos que progresivamente pasen a integrarse en las ayudas desacopladas, pasarán a estar comprendidos en la letra anterior siempre que cumplan con los requisitos previstos en la normativa de referencia  
c) Los regimenes de ayuda por ganado vacuno previstos por la normativa de referencia   
d) Ayudas específicas y pagos adicionales a los productores previstas por la normativa de referencia.  
2. Asimismo se contienen en esta norma la regulación de las Ayudas Agroambientales y de Indemnización Compensatoria, tal y como estén previstas en los reglamentos comunitarios relativos a las ayudas financiadas a traves del Fondo Europeo Agricola de Desarrollo Rural (FEADER).  
Artículo 2. Normativa de referencia  
Se entenderá por normativa de referencia los reglamentos comunitarios y los reales decretos estatales, de carácter sectorial, vigentes en cada momento en los cuales se detallan las condiciones, requisitos y presupuestos para la aplicación de las ayudas contempladas en el artículo anterior que vinculan el contenido de esta orden. En el anexo I de esta orden consta el listado de la normativa de referencia.  
En el supuesto de las ayudas agroambientales y de indemnización compensatoria, la normativa de referencia estará formada, además, por los requisitos y condiciones previstos en las Directrices Estratégicas Comunitarias, los Planes Estratégicos Nacionales y en el Plan de Desarrollo Rural de la Comunitat Valenciana (PDRCV) que haya sido previamente aprobado por el órgano competente de la UE. En el anexo II y III de esta orden se recoge la regulación aprobada y contenida en el PDRCV referida respectivamente a las ayudas agroambientales y de indemnización compensatoria.  
Para la interpretación del sentido y alcance de la terminología expresadada en la presente orden se estará a las definiciones contenidas en la normativa de referencia.  
Artículo 3. Requisitos de los beneficiarios  
Además de los requisitos genéricos previstos en la normativa de referencia, a los beneficiarios de las ayudas previstas en el apartado 2º, del artículo 1 de esta orden y a aquellas ayudas del apartado 1º, del artículo 1 en las que exista aportación de fondos nacionales, les resulta de aplicación las prohibiciones para obtener la condición de beneficiario previstas en el articulo 13.2 de la Ley 38/2003, General de Subvenciones y las obligaciones contenidas en el artículo 14 del mismo texto legal. A tal efecto, deberá constar en la solicitud, declaración responsable sobre el cumplimiento de los requisitos previstos en el mencionado artículo 13.2  
No obstante, salvo manifestación en contrario del solicitante, con la presentación de la solicitud se autoriza a la administración actuante para que pueda efectuar la consulta de sus datos sobre el cumplimiento de sus obligaciones tributarias y de Seguridad Social.  
Cuando se trate de comunidades de bienes se identificarán las personas físicas o jurídicas que las integran, indicando sus respectivas cuotas porcentuales sobre la cosa común y se deberá designar, en estos casos, a un representante de la comunidad. El documento de representación de comunidades de bienes deberá estar firmado por el representante y al menos, por aquellos representados que representen la mayoria de cuotas sobre la cosa común.  
En el supuesto de comunidades de bienes, se comprobará con relación a todas las personas integrantes el cumplimiento de sus obligaciones tributarias y en su caso, el cumplimiento de sus obligaciones con la seguridad social.  
Se deberá cumplir con todos los requisitos de condicionalidad tal y como vengan previstos en la normativa de referencia.  
Artículo 4. Convocatorias  
Anualmente se efectuará la convocatoria anual de las ayudas vinculadas a la solicitud única, mediante resolución del director de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria. En dicha convocatoria deberá especificarse obligatoriamente:  
a) Indicación de disposición que establece las bases reguladoras.  
b) Créditos presupuestarios a los que se imputa la subvención y cuantía total máxima de las subvenciones convocadas dentro de los créditos disponibles o, en su defecto, cuantía estimada de las subvenciones  
c) Plazo de presentación de la solicitud única.  
d) Relación de las ayudas concretas vinculadas a la solicitud única convocadas mediante la resolución.  
e) Requisitos concretos para poder obtener la condición de beneficiario en cada regimen de ayuda.  
f) Regimenes en los que se podrá utilizar la solicitud precumplimentada.  
g) Documentación que preceptivamente debe acompañar a la Solicitud Única teniendo en cuenta lo establecido por la normativa de referencia y por esta orden.  
h) Plazo máximo de modificación de la Solicitud Única y en su caso, identificación del plazo de presentación extemporánea de modificaciones de solicitud.  
i) Fecha límite para efectuar alegaciones al SIGPAC.  
j) Relación total de las obligaciones que comporta el cumplimiento de la condicionalidad.  
k) Relación de compromisos por líneas de ayudas FEADER.  
l) Régimen de publicidad de las subvenciones concedidas.  
m) Porcentaje máximo de reducción no penalizable de superficie con relación a las ayudas previstas en apartado 2º del artículo 1 de esta orden.  
n) Superficie mínima de ampliación anual de compromisos en ayudas previstas en el apartado 2º del artículo 1 de esta orden.  
o) Compatibilidad de los regimenes de ayuda.  
p) Trámites a realizar a través de medios electrónicos en aplicación del artículo 38 de esta orden.  
q) Indicación de municipios a los que pueden resultar de aplicación alguna de las medidas con relación a las ayudas previstas en el apartado 2º, del artículo 1 de esta orden.  
Artículo 5. Competencia para la tramitación  
1. En aquellos casos en que se dirija una solicitud a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y la competencia para la tramitación, según la normativa de referencia, corresponda a otra comunidad autónoma, y sin perjuicio de la posibilidad prevista en el articulo 20.2 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, el órgano competente dictará resolución de incompetencia que pondrá fin a la vía administrativa en base al articulo 109.d) del mismo texto legal.  
2. A las solicitudes que puedan ser remitidas a la Comunidad Valenciana se les aplicará a efectos de lo dispuesto en el articulo 24.4 de la presente orden, la fecha de entrada prevista en el 42.3.b) de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
Artículo 6. Solicitud  
1. Los agricultores titulares de una explotación agraria que deseen obtener en el año, alguna de las ayudas citadas en el artículo 1, deberán presentar una solicitud única en los términos previstos en la resolución de convocatoria de la ayuda.  
2. Sin menoscabo de lo previsto en el punto anterior, para la elaboración y presentación de las solicitudes se utilizará preferentemente la aplicación informática diseñada a tal efecto por la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, disponible en entidades colaboradoras, OCAPAs y Direcciones Territoriales de la CAPA.  
3. En el supuesto de las ayudas FEADER vinculadas a la Solicitud Única, se presentará una solicitud de ayuda inicial y anualmente deberá ser presentada una solicitud de pago para tener derecho al cobro de la ayuda.  
Artículo 7. Contenido de la solicitud única  
1. El contenido de la solicitud, atenderá al contrenido mínimo previsto por la normativa de referencia, que será indicado debidamente en la resolución de convocatoria de la ayuda y que estará recogida en los impresos que se facilitarán en las oficinas de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y en las entidades colaboradoras.  
2. A la solicitud se adjuntará, si no lo hubieran presentado ya en las campañas anteriores o si hubiera modificaciones, la documentación de carácter general y la documentación específica para cada régimen de ayuda que se detalle en la normativa de referencia y en la convocatoria de ayudas.  
3. Las solicitudes se cumplimentarán en todos sus apartados y todas las hojas deberán ir firmadas por el titular de la explotación o persona debidamente autorizada por él al respecto. En todo caso, cuando el solicitante actúe a través de representante, éste deberá acreditar por cualquier medio válido en derecho tal condición en el momento de presentar su solicitud, así como consignar en la solicitud sus datos personales. Si la solicitud se realiza con la aplicación informática dispuesta a tal efecto por la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación será suficiente con firmar la primera hoja de dicha solicitud.  
Artículo 8. Declaraciones responsables  
La solicitud de ayuda incluirá la expresa declaración del solicitante en la que afirme tener conocimiento de las condiciones aplicables para la concesión de las ayudas, declaración del cumplimiento de los requisitos obligatorios con la formulación de los compromisos específicos asumidos en cada ayuda, declaración global de conocimiento de todos los requisitos aplicables a la condicionalidad.  
Artículo 9. Solicitud precumplimentada  
Aquellos solicitantes que presenten una solicitud única sin cambios con respecto a la solicitud del año anterior, deberán presentar el impreso precumplimentado, que se entregará al interesado en los términos previstos por la normativa de referencia.  
Anualmente se establecerá en la convocatoria anual de ayudas los regímenes a los que resultará aplicable este apartado. En estos casos no será necesario efectuar presentación de documentación adicional a excepción de las declaraciones sobre el cumplimiento de la condicionalidad en toda su explotación.  
En aquellos casos que exista alguna solicitud en la que se declaren superficies coincidentes con otros solicitante y no se halle resuelta la atribución de la disponibilidad de las misma, no podrá utilizarse la via prevista en este artículo.  
Artículo 10. Lugar de presentación  
1. Las solicitudes de ayuda se dirigirán a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación cuando la explotación o la mayor parte de la superficie de ésta radique en el territorio de la Comunitat Valenciana. Las solicitudes podrán presentarse en los lugares y formas previstos en el artículo 38.4 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
Artículo 11. Plazo de presentación  
1. El plazo de presentación de las solicitudes de ayuda única, será el comprendido entre el día 1 de febrero y el 30 de abril. Se considerarán asimismo las posibles modificaciones del anterior plazo que se puedan establecer en la normativa estatal y que deberá constar expresamente en la convocatoria anual de la ayuda.  
2. Además de lo previsto en el apartado anterior, cuando las primas por sacrificio se soliciten por animales sacrificados en otro Estado miembro de la Unión Europea, o exportados vivos a terceros países las solicitudes de primas por sacrificio se presentarán según lo previsto en la normativa estatal que constará en la convocatoria anual de la ayuda.  
3. Las solicitudes que se presenten con retrasos superiores a 25 días naturales una vez vencido el plazo de solicitud, se considerarán como inadmisibles, no siendo procedente en estos casos apreciar la concurrencia de ningún supuesto de fuerza mayor o de circunstancias excepcionales.  
Articulo 12. Modificación de solicitudes  
1. Con respecto a la posibilidad de modificar las solicitudes únicas ya presentadas, la resolución de convocatoria anual contendrá la fecha límite para las modificaciones.  
2. Dentro del plazo anterior solamente serán admisibles las modificaciones previstas por la normativa de referencia.  
Artículo 13. Casos de fuerza mayor o circunstancias excepcionales  
En aquellos casos en que la normativa de referencia prevea la posibilidad de valorar la concurrencia de casos de fuerza mayor y circunstancias excepcionales, estas circustancias deberán acreditarse dentro del plazo previsto por la normativa de referencia, con la presentación de la siguiente documentación:  
a) Fallecimiento del agricultor: Certificado de defunción del Registro Civil.  
b) Incapacidad laboral de larga duración: Deberá aportarse certificado médico o certificado del centro gestor de la Seguridad Social, en los que constará un tiempo de incapacidad que comprenda al menos la mitad del plazo no atendido.  
c) Catástrofe natural grave que haya afectado seriamente a las tierras agrarias de la explotación: Para que concurra este supuesto se atenderá fundamentalmente a la existencia de declaración de zona catastrófica en el área afectada por los daños excepcionales o a la zonificación prevista en procedimientos de concesión directa de subvenciones, estatales o autonomicas, que se reconozcan la existencia de catástrofes naturales.  
d) Destrucción accidental de los locales ganaderos de la explotación. Se acreditará, entre otros medios, mediante documentos de pago de aseguradoras de riesgos, documentos notariales, administrativos y judiciales o certificados emitidos por aquellas personas que en el ejercicio debidamente colegiado de su profesión se hallen dichos cometidos entre sus funciones, siempre que de todos los documentos mencionados se desprenda claramente la causa accidental.  
e) Epizootia que haya afectado a una parte o la totalidad del ganado del agricultor. Se acreditará mediante la declaración efectuada a la autoridad competente en materia de sanidad animal y con los efectos que dicha autoridad prevea.   
Artículo 14. Declaraciones de superficies coincidentes  
1. En aquellos casos que se compruebe la existencia de una coincidencia en la declaración de superficies por diferentes solicitantes: se requerirá, a ambos declarantes, para que acrediten documentalmente a quién le corresponde la disponibilidad de la misma. En la notificación se les informará que les asiste el derecho para acceder al expediente en el que se ha declarado la superficie coincidente.  
2. Se considerará que el solicitante tiene la disponibilidad cuando:  
a) Directamente, atienda el requerimiento en plazo y logre acreditar documentalmente la disponibilidad.  
b) Indirectamente, cuando no habiendo acreditado directamente la disponibilidad, el otro declarante aporte un documento en el que manifieste que no le corresponde la disponibilidad de la superficie coincidente.  
3. Con respecto a aquel declarante, que de manera directa o indirecta, no logre acreditar la disponibilidad de las superficies solicitadas:  
Si ha atendido el requerimiento en plazo aportando un documento expreso en el que manifiesta que no le corresponde la disponibilidad de la superficie controvertida, la superficie coincidente no se computará para fijar la superficie determinada.  
En cambio, si no atiende el requerimiento en plazo y el otro solicitante ha acreditado documentalmente la disponibilidad, se podrá valorar esta circunstancia como un indicio de intencionalidad a efectos de la aplicación de las reducciones.  
4. Cuando no se acredite la disponibilidad por ninguno de los solicitantes, la superficie coincidente no se considerará superficie determinada y se descontará la superficie no justificada por cada uno de los solicitantes. No obstante, si en alguna campaña posterior se reitera la misma duplicidad no resuelta, aquel declarante que solicite ayudas por esa superficie y no acredite directamente la disponibilidad aportando documento probatorio junto a la solicitud, se le presumirá la intencionalidad en la sobredeclaración.  
5. Salvo en el caso de persistencia no resuelta previsto en el apartado anterior, en aquellos casos que la declaración de superficies coincidentes se produzca con respecto a una solicitud simplificada efectuada según lo dispuesto en el articulo 9 de esta orden, se presumirá válida la información de la solicitud simplificada y corresponderá al otro declarante la acreditación de la disponibilidad de la superficie coincidente. Si se produce dicha acreditación, la solicitud efectuada como simplificada dejará de tramitarse con tal carácter.  
Artículo 15. Cesión de la solicitud  
1. En las ayudas previstas en el apartado 1º del artículo 1 de esta orden, será posible efectuar la cesión de la condición de solicitante de la ayuda, con la condición de que se ceda la totalidad de la explotación, no siendo por tanto admisibles las cesiones parciales. El cesionario deberá cumplir con los requisitos genéricos previstos en el artículo 3 de esta orden y con todos los requisitos previstos por la normativa de referencia.  
2. Con respecto al plazo para la comunicación de la cesión de la solicitud a la autoridad competente, se deberá efectuar dentro de los siguientes plazos:   
a) En aquellos casos que la cesión se origine por una situación ajena a la voluntad de los intervinientes, se establece un plazo máximo de 4 meses desde que se produzca la causa originadora de la cesión.  
b) Cuando la cesión se origine como consecuencia de un acto dependiente de la voluntad de las partes intervinientes, se establece un plazo máximo de 2 meses desde que se produzca la causa originadora de la cesión.  
Con independencia del plazo arriba mencionado no podrán ser tenidas en cuenta las comunicaciones de cesiones que reciba el órgano competente una vez se haya confeccionado la propuesta de pago.  
3. El cesionario acreditará la existencia de la transmisión de la totalidad de la explotación, de la cual deriva su condición de interesado, aportando copia del documento exigido por la normativa aplicable para efectuar la cesión de la explotación que se trate. En el supuesto de arrendamientos se tendrá en cuenta lo establecido en el apartado 2 del articulo 11 de la ley 49/2003 de 26 de noviembre, de Arrendamientos Rústicos. En el caso que el cedente o el cesionario sean una comunidad de bienes se deberá cumplir con lo previsto en el artículo 3 de esta orden.  
4. Esta cesión no se considera transmisión de los derechos de pago único, por lo que para la efectiva transmisión de los mismos deberá tramitarse la oportuna comunicación de transferencia de derecho en base a lo previsto en la normativa de referencia. No obstante, cuando haya comunicado previamente la cesión de la solicitud de pago, no será necesario que presente la documentación acreditativa que ya se hubiese presentado para la cesión de la solicitud, debiendo tan solo identificar en este caso, el expediente en el que se produjo la cesión de la solicitud y documentación ya presentada.  
Artículo 16. Subrogación de compromisos en ayudas FEADER  
En el supuesto que se trate de las ayudas previstas en el apartado 2º del artículo 1 de esta orden, la cesión de la explotación podrá ser total o parcial. En estos casos, el cesionario deberá adherirse de manera expresa al compromiso asumido inicialmente por el cedente y por todo el tiempo que reste hasta el final del periodo de programación. En el caso que el cesionario no manifieste expresamente la voluntad adhesiva, el cedente estará obligado a reembolsar las ayudas percibidas, salvo en aquellos supuestos contemplados por la normativa de referencia.  
Las anteriores subrogaciones de compromisos deberán ser comunicadas dentro de los plazos previstos en apartado 2º del artículo anterior.  
Cuando la normativa de referencia se refiera al cumplimiento de una parte significativa del compromiso, deberá haber transcurrido al menos la mitad del plazo del periodo de ejecución que hubiese asumido el solicitante inicial.  
Artículo 17. Transformaciones y adaptaciones de compromisos en ayudas FEADER  
1. En el supuesto que se trate de las ayudas previstas en el apartado 2º del artículo 1 de esta orden, podrán autorizarse las transformaciones y adaptaciones de los compromisos suscritos, teniendo en cuenta lo previsto a tal efecto por la normativa de referencia. Cuando el beneficiario resulte privado del uso de las superficies afectas a los compromisos por situaciones que vengan impuestas como consecuencia del ejercicio una potestad de carácter público, se podrán adaptar los compromisos suscritos cuando así resulte posible.  
2. Durante la vigencia de un comprmiso no podrán intercambiarse las parcelas por las que se perciba la ayuda, salvo en el caso de cultivos sometidos a rotación y a las superficies de viñedo de vinificación en proceso de reestructuración. En el caso de viñedo de vinificación las condiciones de aplicación de lo previsto en este artículo se establecerán en la resolución de convocatoria anual.  
Artículo 18. Reducciones y ampliaciones de superficies objeto de compromisos en ayudas FEADER  
1. En el supuesto que se trate de las ayudas previstas en el apartado 2º del artículo 1 de esta orden se considerarán que las reducciones de superficies afectas al compromiso son cambios insignificantes cuando los mismos no superen el porcentaje máximo previsto en la convocatoria anual sobre la superficie determinada para la percepción de la ayuda.   
2. En la convocatoria anual se fijará la superficie mínima, por grupos de cultivo, para poder aceptar ampliaciones superficies con relación a los compromisos ya suscritos en las mismas condiciones que las previstas inicialmente. La petición de ampliación de superficie, para que surta efecto, deberá realizarse dentro del plazo previsto para la presentación de la solicitud única.  
Artículo 19. Solicitudes de modificación del SIGPAC  
1. A los efectos previstos con respecto la admisibilidad de superficies y al control cruzado, podrá solicitarse la modificación de la información contenida en el SIGPAC, a excepción de aquellas modificaciones que hagan referencia al cambio de morfología de las parcelas.  
2. Para que la modificación surta efectos en una convocatoria determinada, la solicitud de modificación se efectuará como máximo hasta el día previsto en la convocatoria anual de la ayuda. A los efectos previstos en el articulo 42.3 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común se fija en 6 meses el plazo máximo para resolver el procedimiento de solicitud de modificación.  
3. Se hará constar en la solicitud única la existencia de la solicitud de modificación efectuada, haciendo constar los datos identificativos de la solicitud de modificación que figuren en el modelo de solicitud.   
4. Con respecto al procedimiento de concesión de la ayuda, los centros gestores, en aquellos casos en que exista pendiente de resolver una modificación del apartado primero de este articulo, podrán solicitar informe al órgano competente. Dicho informe deberá ser emitido en el plazo máximo de 2 meses y una vez solicitado el informe se considerará vinculante.  
Artículo 20. Datos obrantes en registros administrativos utilizados en los controles  
1. En aquellos supuestos que deban ser tenidos en cuenta datos contenidos en otros registros administrativos, los interesados podrán modificar los datos allí contenidos para que surtan efectos en la misma campaña en la que se efectúa la solicitud única, siempre que la solicitud de modificación se haya solicitado, antes de la finalización del plazo previsto para la modificación de la solicitud única.  
2. No obstante, no serán tenidas en cuenta las solicitudes de modificaciones de registros administrativos que pese a haberse realizado en el plazo previsto en el apartado anterior, no hayan sido aportados al procedimiento antes del fin del plazo previsto para realizar alegaciones en el trámite de audiencia.  
3. El órgano gestor de la subvención, en aquellos casos que sea técnicamente posible, podrá acceder directamente a los datos contenidos en los registros administrativos mencionados sin necesidad de que concurra el consentimiento del titular, en base a lo previsto en el artículo 10.4.a) y c) del Real Decreto 1720/2007, de 21 de diciembre, por el que se aprueba el Reglamento de desarrollo de la Ley Orgánica 15/1999, de 13 de diciembre, de protección de datos de carácter personal. Cuando pueda realizarse dicha consulta directamente, en la convocatoria anual no se solicitará la correspondiente documentación acreditativa de los datos contenidos en los registros aludidos.  
Artículo 21. Error obvio o manifiesto  
1. Para la apreciación de la existencia del error obvio o manifiesto previsto por la normativa comunitaria, será necesario que éste sea reconocido previamente por la autoridad competente y tan solo podrá estar referido a errores que tengan su origen en los datos incorporados en la solicitud única.  
2. Con carácter general, no serán tenidas en cuenta las alegaciones de errores obvios o manifiestos que se realicen con posterioridad al trámite de audiencia, en base a lo previsto en el artículo 79.1 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
Artículo 22. Ayudas de concurrencia competitiva  
1. Con relación a las ayudas previstas en el apartado 2º del artículo 1 de esta orden, en aquellos casos en que no existan suficientes fondos para atender el pago de las ayudas convocadas, se recurrirá a los criterios de prioridad previstos en el PDRCV. Solamente en este supuesto de insuficiencia presupuestaria se deberá reunir la Comisión de Valoración, que efectuará la evaluación de las solicitudes. En estos casos, la posterior resolución que se adopte podrá ser notificada a los interesados mediante la publicación sustitutiva en el DOCV.  
2. En el supuesto de ayudas de Indemnización Compensatoria, para los agricultores de zonas con dificultades naturales de la Comunitat Valenciana, cuando deba recurrirse a la concurrencia competitiva por insuficiencia de fondos, se atenderá en primer lugar a los criterios de prioridad que vengan establecidos en el PDRCV y posteriormente se atenderá a los siguientes críterios:  
1º. Titulares de explotaciones con SAU. en zona de montaña.  
2º. Titulares de explotaciones prioritarias de zona desfavorecida por despoblamiento.  
3º. Titulares con edad igual o inferior a cuarenta años o mujer.  
4º. Resto de explotaciones de zona desfavorecida por despoblamiento.  
En caso de igualdad entre solicitudes, se atenderán en primer lugar las de los solicitantes que acrediten que ocupaban, con anterioridad a la publicación de esta orden, un mayor porcentaje de trabajadores discapacitados en relación a sus respectivas plantillas, o que se comprometan a contratar un porcentaje mayor de trabajadores discapacitados durante el ámbito temporal de la subvención o que acrediten un incremento en las cuotas previstas en la normativa vigente para las medidas alternativas a la contratación de trabajadores discapacitados, de acuerdo con el Decreto 279/2004 del Consell de la Generalitat. Si persiste el empate se atenderán por orden cronológico a la fecha del registro de entrada de la solicitud.  
3. En los casos en que sea necesario que se reuna la Comisión de Valoración, mencionada en el apartado primero de este artículo, la misma estará integrada por: el Jefe del Servicio de Gestión Agraria Sostenible, el jefe de sección de la línea de ayuda que se trate y un técnico del citado servicio.  
Artículo 23. Incumplimiento criterios de admisibilidad en ayudas agroambientales  
Se estará a la clasificación de tipos de incumplimiento que esten previstos en el PDRCV. Las reducciones y exclusiones asociadas serán las siguientes:  
1. Por incumplimientos de compromisos básicos, en el primer año que se produzca el incumplimiento se reducirá la ayuda en un 60% si se incumple solamente un compromiso, si se incumplen 2 o más compromisos se reducirá en un 100%. El segundo año que se reitere el nuevamente el mismo incumplimiento básico la ayuda se reducirá en un 100% y el tercer año en que se reitere el mismo incumplimiento básico se reducirá el pago en un 100%, se anulará el expediente y procederá el reintegro de las ayudas percibidas.  
2. Por incumplimientos de compromisos principales, en el primer año que se produzca el incumplimiento se reducirá la ayuda en un 25% si se incumple solamente un compromiso, si se incumplen 2 compromisos en un 50% y si se incumplen 3 o más compromisos en un 75%. El segundo año que se reitere nuevamente el mismo incumplimiento principal se reducirá la ayuda en un 40% si se incumple solamente un compromiso, si se incumplen 2 compromisos en un 80% y si se incumplen 3 o más compromisos en un 100%y el tercer año en que se reitere el mismo incumplimiento principal se reducirá el pago en un 100%, se anulará el expediente y procederá el reintegro de las ayudas percibidas.  
3. Por incumplimientos de compromisos secundarios, en el primer año que se produzca el incumplimiento se reducirá la ayuda en un 10% por cada compromiso incumplido. El segundo año que se reitere nuevamente el mismo incumplimiento secundario se reducirá la ayuda en un 20% por cada compromiso incumplido y el tercer año en que se reitere el mismo incumplimiento principal se reducirá el pago anual en un 100%.  
4. Cuando no se cumplan con los requisitos previstos en el PDRCV, se denegará o anulará la ayuda solicitada, en su totalidad o en parte, dependiendo del requisito incumplido.  
Artículo 24. Resolución, pago y financiación de las ayudas directas  
1. La titularidad de la competencia para la resolver y pagar de las ayudas reguladas en la presente orden corresponde al director de la Agencia Valenciana de Fomento y garantía Agraria Sin perjuicio de las posibles delegaciones del ejercicio de la misma que puedan existir.  
2. Con carácter previo a la resolución de concesión de la ayuda y en los casos previstos en el artículo 3 de esta orden, deberá acreditarse estar al corriente con la hacienda estatal y autonómica y con la Seguridad Social. Salvo manifestación expresa del solicitante, la presentación de la solicitud conllevará la autorización para recabar el cumplimiento mencionado a través de medios telemáticos.   
3. El pago de las ayudas recogidas en la presente orden será con cargo a las líneas presupuestarias correspondientes al capítulo IV de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria, línea SE830000 (fondos FEAGA) y línea SE832000 (fondos FEADER), que corresponden a la aplicación en la Comunitat Valenciana de la Política Agrícola Común, con los límites presupuestarios que se indicarán en la resolución de convocatoria anual.  
4. El plazo máximo para resolver el procedimiento de concesión de las ayudas reguladas en la presente orden y los efectos del silencio administrativo son los establecidos en el anexo Ley 9/2001, de 27 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat Valenciana en virtud de lo dispuesto en su articulo 54.  
5. En base al articulo 109.d) de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y Procedimiento Administrativo Común, el acto por el que se resuelve el procedimiento de concesión de las ayudas previstas en la presente orden pondrá fin a la vía administrativa y contra dicha resolución procederá el recurso potestativo de reposición ante el director de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria o bien interponer directamente recurso contencioso-administrativo.  
Artículo 25. Colaboración en el control del cumplimiento de la condicionalidad  
1. Con el fin de cumplir con los objetivos de la condicionalidad, los agricultores que soliciten las ayudas reguladas en la presente orden deben cumplir en su explotación los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales establecidas en la normativa de referencia y que constarán en la resolución anual de convocatoria.  
2. Con relación a aquellas materias de control que son competencia de otros órganos de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, distintos del competente para la tramitación de las subvenciones en las que se efectúa el control, el órgano gestor de las subvenciones reguladas en la presente orden, les podrá solicitar su informe para calificar el incumplimiento, informe que, una vez solicitado tendrá carácter vinculante y deberá ser emitido en el plazo máximo de 1 mes.  
3. Aquellas situaciones, detectadas por el centro gestor de la subvención, que pudiesen constituir una infracción en base a la normativa sectorial aplicable podrán ser remitidos al órgano competente a efectos de su debida calificación.   
4. La Dirección General de Producción Agraria, en cumplimiento de lo dispuesto en los artículos 18.1 y 4.1 de Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común podrá solicitar la información que precise al órgano competente sobre la materia objeto de control.  
5. En aquellos casos que, en ejecución del Plan Anual de Controles de Condicionalidad, sea conveniente recabar datos de terceros que realicen actuaciones en nombre del solicitante, resultará aplicable las previsiones del articulo 10.4.a) Real Decreto 1720/2007, de 21 de diciembre, por el que se aprueba el Reglamento de desarrollo de la Ley Orgánica 15/1999, de 13 de diciembre, de protección de datos de carácter personal.  
Artículo 26. Controles administrativos de condicionalidad  
1. Si como consecuencia de la ejecución de los planes de control de condicionalidad, se aporta alguna declaración responsable de carácter específico sobre el cumplimiento de condicionalidad y se detecta la falta de veracidad en algún punto de dicha declaración se podrá valorar esta circunstancia como un indicio de actuación intencional a los efectos que puedan derivarse.  
2. Cuando se remita al interesado una petición de información con ocasión de la ejecución de los planes anuales de control de condicionalidad, el interesado podrá remitir junto con la información solicitada todas las alegaciones o documentos que estime procedente sobre la materia objeto de control. Cuando no sea presentada la documentación solicitada se considerará como un incumplimiento de la condicionalidad en ese punto.  
Artículo 27. Devolución de los pagos indebidamente percibidos  
1. Para los casos de recuperación de los pagos indebidos como consecuencia de concesión de las ayudas previstas en la presente orden, será de aplicación al procedimiento de reintegro lo previsto por la normativa de referencia con carácter preferente, además de lo establecido con carácter de norma básica por la ley 38/2003, de 17 de noviembre, General de Subvenciones, la regulación contenida en el Decreto Legislativo de 26 junio de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana, el Decreto 75/2001, de 2 de abril y los artículos de la presente orden referidos al reintegro.  
2. En aquellos casos en que el pago indebido se haya percibido como consecuencia de la existencia de un error en la resolución de concesión, conforme a lo previsto en el artículo 105.2 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, procederá la devolución del exceso de pago, sin perjuicio de que concurra alguna de las circunstancias previstas en la normativa de referencia.  
Artículo 28. Interés de demora  
1. En el caso de pagos indebidos, los productores deberán reembolsar su importe más los intereses correspondientes al tiempo transcurrido entre la notificación de la obligación de reembolso y el reembolso o la deducción. El tipo de interés a aplicar será el de demora establecido en la normativa estatal.  
2. En aquellos casos en que el pago indebido proceda de un error, tal y como se prevé en el apartado 2º del artículo anterior, no procederá la aplicación de intereses de demora durante el procedimiento declarativo de la existencia del exceso de pago, sin perjuicio de lo dispuesto reglamentariamente para el periodo de ejecución forzosa del débito no satisfecho.  
Artículo 29. Procedimiento y competencia para la declaración de obligación de reintegro  
En las ayudas tramitadas en ejecución de la presente orden, el procedimiento para declarar la existencia de obligación de reintegro de subvenciones se regirá por las disposiciones generales sobre procedimientos administrativos contenidas en el título VI de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común. Corresponde adoptar la resolución que declare la obligación del reintegro al organismo pagador con arreglo a lo dispuesto en el articulo 4.2.b) del Decreto 124/2006, sin perjuicio de la posible existencia de delegaciones sobre el particular.   
Artículo 30. Prescripción del ejercicio del derecho de reintegro  
Con relación a los plazos de prescripción del ejercicio del derecho a declarar la existencia de la obligación de reintegro se aplicarán preferentemente los plazos de prescripción previstos por la normativa de refrencia. A tal efecto, se entenderá como momento de la primera notificación, el de la notificación del acuerdo de inicio previsto en el articulo 69 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo.  
Artículo 31. Plazo máximo resolver el procedimiento de reintegro  
El plazo máximo para resolver el procedimiento de reintegro y los efectos del silencio administrativo son los previstos en el anexo de la Ley 9/2001, de 27 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat Valenciana en virtud de lo dispuesto en su articulo 54.  
Artículo 32. Obligados al reintegro  
1. Además de lo previsto en el articulo 40.1 de la Ley 38/2003, General de Subvenciones, a los efectos de esta orden resultarán obligados al reintegro todos aquellos a que se les haya otorgado la condición de beneficiario. En aquellos casos en que tal condición la ostente más de una persona, física o jurídica, la responsabilidad será solidaria.  
2. Cuando se trate de agrupaciones de personas físicas o jurídicas, públicas o privadas sin personalidad, o de comunidades de bienes, responderán del reintegro los integrantes con carácter solidario.  
3. A los efectos de esta orden, en el caso de entidades y sociedades, tanto de carácter mercantil como civil que se hallen disueltas y liquidadas, sus obligaciones de reintegro pendientes se transmitirán a los socios o participes en el capital o cuota de participación de dichas entidades, que responderán de ellas solidariamente y hasta el límite del valor de la cuota de liquidación que se les hubiera adjudicado.  
Artículo 33. Entidades colaboradoras  
Podrán ser acreditadas como entidades colaboradoras a los efectos de colaborar en la gestión de la subvención prevista en la presente orden, las siguientes entidades:  
a) Las organizaciones profesionales agrarias con presencia en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, como entidades representativas de los intereses generales de los agricultores, que tengan como mínimo ámbito territorial provincial.  
b) Los sindicatos de trabajadores por cuenta ajena limitados al sector agrario.  
c) Uniones sectoriales, grupos o federaciones de cooperativas agrarias que en su objeto social, o en el de varios de sus socios, figure la posibilidad de que se gestionen servicios de interés colectivo o de titularidad pública o que conste en los estatutos de algunos de sus socios referencia a los contenidos del articulo 114.4 de la Ley 8/2003 de 24 de marzo, de Cooperativas de la Comunitat Valenciana o de la disposición adicional primera de la ley 27/1999 de 16 de julio, de Cooperativas.  
d) Consejos reguladores u órganos de gestión de las figuras de calidad agroalimentaria de la Comunitat Valenciana.  
e) Federaciones de cajas de ahorro, cuyo ámbito territorial incluya a la Comunitat Valenciana, en el sentido previsto en el artículo 31 de la Ley 31/1985, de 2 de agosto, de regulación de las normas básicas sobre Órganos Rectores de las Cajas de Ahorro y cualesquiera otras entidades financieras que dispongan, al menos, de establecimientos abiertos al público en las tres provincias de la Comunitat Valenciana.  
f) Fundaciones, en las que entre sus fines fundacionales figure la promoción de intereses generales vinculados al sector agrario y en las que la mayoría de los miembros integrantes de su patronato tengan un objeto social vinculado al sector agrario.  
Artículo 34. Prohibición de obtener la condición de entidad colaboradora  
1. No podrán obtener la condición entidad colaboradora, a los efectos de la presente orden las personas o entidades en quienes concurra alguna de las circunstancias previstas en el articulo 13.2 de la Ley 38/2003 de 17 de noviembre, General de Subvenciones. En el supuesto que concurra posteriormente a su acreditación cualquiera de las circunstancias anteriores, se suspenderá la acreditación   
2. En cumplimiento de lo previsto en el articulo 47.7 del Decreto Legislativo de 26 junio de 1991, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana, deberá acreditarse estar al corriente con la hacienda estatal y autonómica y con la Seguridad Social. La presentación de la solicitud de acreditación conllevará la autorización para recabar el cumplimiento mencionado a través de medios telemáticos.  
3. Según lo dispuesto en el articulo 13.7 de la Ley 38/2003, y con respecto a los extremos no incluidos en el apartado anterior las entidades reguladas en el presente capitulo deberán acompañar a su solicitud de acreditación del articulo siguiente una declaración responsable como justificación de no estar incursos en prohibiciones para obtener la condición de entidad colaboradora.  
Artículo 35. Solicitud de acreditación como entidad colaboradora  
1. Las entidades previstas en el articulo 67 podrán solicitar la acreditación como entidad colaboradora en cualquier momento a través del régimen previsto en el articulo 38.4 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
2. En la solicitud de acreditación se deberá identificar expresamente la tipologia de entidad en base a los diferentes supuestos comprendidos en el artículo 33 de la presente orden. A dicha solicitud se acompañarán los documentos siguientes:  
a) Estatutos sociales y sus modificaciones  
b) En su caso, certificado en el que conste la adopción del acuerdo por el que se aprueba la solicitud de reconocimiento como entidad colaboradora.  
c) Identificación del representante de la entidad.  
d) Declaración responsable de no estar incurso en las prohibiciones para obtener la condición de beneficiario establecida en el articulo 13 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, General de Subvenciones.  
e) Certificados de hallarse al corriente en sus obligaciones tributarias y de Seguridad Social, a no ser que se haya autorizado en la solicitud el que se recaben dichos datos telemáticamente.  
f) Documento de declaración de cumplimiento e identificación de los extremos siguientes del Decreto 96/1998 y RD 1720/2007:  
- Relación de personas autorizadas para el acceso a los datos e informaciones en ellos contenidos con breve descripción de las funciones y obligaciones de cada uno de los usuarios o perfiles de usuarios con acceso a los datos de carácter personal y a los sistemas de información claramente definidas   
- Declaración de que adoptará las medidas necesarias para que el personal conozca de una forma comprensible las normas de seguridad que afecten al desarrollo de sus funciones así como las consecuencias en que pudiera incurrir en caso de incumplimiento.   
- Medidas de prevención de alteraciones o pérdidas de los datos e informaciones.  
- Descripción de las medidas de seguridad tendentes a evitar la intercepción y alteración de las comunicaciones, así como los accesos no autorizados.  
- Compromiso de establecer los medios necesarios que permitan la existencia de compatibilidad de los medios utilizados por el emisor.   
- Declaración de que adoptará las medidas necesarias para que el personal conozca de una forma comprensible las normas de seguridad que afecten al desarrollo de sus funciones así como las consecuencias en que pudiera incurrir en caso de incumplimiento.   
- Declaración de que siempre que vaya a desecharse cualquier documento o soporte que contenga datos de carácter personal deberá procederse a su destrucción o borrado, mediante la adopción de medidas dirigidas a evitar el acceso a la información contenida en el mismo o su recuperación posterior.   
g) Deberán acreditar tener cobertura respecto a los daños que pudiesen irrogarse como consecuencia de su actuación colaboradora, mediante una póliza de seguros de responsabilidad civil profesional adecuada.  
3. A los efectos previstos en el articulo 42.3 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, se fija en 6 meses el plazo máximo para resolver el procedimiento.  
Artículo 36. Protección de datos  
1. Las entidades acreditadas como encargados del tratamiento deberán garantizar, en todo momento, el cumplimiento de lo previsto en el articulo 12.2 y 9 de la Ley Orgánica 15/1999, de Protección de Datos.   
Artículo 37. Efectos de la acreditación como entidad colaboradora  
1. La adquisición, con plenitud de efectos, de la condición de entidad colaboradora, tan solo se producirá tras la suscripción del convenio de colaboración.  
2. El convenio suscrito tendrá una duración máxima de 4 años, prorrogable automáticamente solamente por un periodo de 1 año, en el caso que ninguna de las partes se manifieste en sentido contrario con 3 meses de antelación con respecto a la finalización de la vigencia del convenio.  
3. El convenio incluirá necesariamente en su clausulado las cuestiones previstas en el articulo 16.3, a), b), c) y m), de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, General de Subvenciones, así como contenido previsto en el articulo 2.2 y 7.3 y 4 del Decreto 20/1993 de Registro de Convenios. y lo previsto en el articulo 12.2 de la Ley Orgánica 15/1999 de protección de datos.  
Articulo 38. Remisión de los escritos, solicitudes y comunicaciones, efectuados por medios telemáticos   
1. Se podrá utilizar la unidad registral telemática de la Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación para la presentación por los ciudadanos, de solicitudes, escritos y comunicaciones que se realicen por vía telemática, relativos a los procedimientos administrativos vinculados a la solicitud única y a partir del momento en que este disponible el servicio en la sede electrónica de la Generalitat Valenciana.  
2. En el supuesto que los solicitantes sean personas jurídicas, en la resolución anual de convocatoria, se podrá fijar anualmente aquellos trámites que se realizarán a través de medios electrónicos con carácter obligatorio.  
3. Los solicitantes deberán disponer de certificado de usuario para firmar digitalmente sus solicitudes y escritos que presenten a través de medios electrónicos.  
4. Una vez este disponible el servicio de notificación telemática, los impresos de solicitud deberán especificar la posibilidad de optar por la notificación telemática.   
Artículo 39. Entidades representantes a efectos de presentación telemática  
1. Se podrá obtener la habilitación para la realización de las funciones previstas en el articulo 23 de la ley 11/2007de 22 de junio, de acceso electrónico de los ciudadanos a los Servicios Públicos, sobre transacciones en representación de terceros con relación a las tramitaciones derivadas del procedimiento regulado en la presente orden según lo previsto en el párrafo siguiente.  
2. Para las entidades que pretendan actuar con respecto a las personas previstas en el articulo 11.1 del Decreto de la Generalitat 98/2005. Deberán efectuar su solicitud mediante el documento individualizado previsto en el articulo 11.2 de dicho Decreto. El documento de solicitud adhesión tendrá el siguiente contenido mínimo:  
a) Las entidades deben disponer de certificado de usuario para firmar digitalmente, cumpliendo los requisitos de la Ley estatal 59/2003 de firma electrónica, en concreto el articulo 7, sobre emisión de certificados a personas jurídicas y deben cumplir en el ámbito de la Comunitat Valenciana lo dispuesto en los artículos 7, 11 y 13 del Decreto 87/2002 .  
b) La representación en el marco de lo previsto en el articulo 32 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, sin perjuicio de cualquier otro medio admitido en Derecho, deberá ser acreditada mediante el documento en el que conste la autorización que podrá ser requerido en cualquier momento por la autoridad competente. Dicho documento debe ser firmado por el representante de la entidad y por el representado y será debidamente custodiado por la entidad representante y se entregará copia firmada al representado.  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
Primera  
Lo previsto en el artículo 20 de la presente orden, resultará de aplicación a las ayudas ganaderas incluidas dentro de la Solicitud Única, a partir del momento a partir del cual sea factible ofrecer a los solicitantes de dichas ayudas la información contenida en el Registro de Explotaciones Ganaderas (REGA) con anterioridad a la presentación de su solicitud. En su momento, se indicará expresamente en la convocatoria anual de la ayuda la plena aplicabilidad del regimen contenido en el artículo 20 con relación a la información contenida en el REGA.  
Segunda  
Aquellas solicitudes de acreditación como entidad colaboradora que se hubiesen efectuado con anterioridad a la entrada en vigor de la presente norma y que a partir de ese momento pudieran resultar debidamente acreditadas, podrán ser resueltas teniendo en cuenta la petición efectuada con anterioridad.  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
Primera  
Se faculta a la Dirección General de Producción Agraria, o al órgano que ostente la competencia sobre la materia, para que mediante una resolución y exclusivamente en el supuesto que se introduzcan las modificaciones por los órganos competentes, para que pueda actualizar la relación de la normativa de referencia y el contenido del PDRCV que se han insertado como anexos a la presente orden, a los efectos de recopilar, armonizar y aclarar el régimen vigente en cada momento. Esta adaptación de los anexos se realizará preferentemente, en la resolución de convocatoria anual de las ayudas prevista en el artículo 4 de esta orden.  
Segunda  
En los supuestos de modificaciones normativas del marco comunitario y del estatal básico, continuará estando subsistente la regulación aquí contenida, salvo en aquellos puntos que se produzca una contradicción, entendiendose en ese caso tácitamente derogado.  
En el supuesto que se introduzcan modificaciones en el régimen jurídico comunitario y estatal básico se tendrán en cuenta las correspondencias entre normas que puedan establecerse por las propias normas modificativas.  
Tercera  
En aplicación de los articulos 1.4 y 7.4 del Decreto 147/2007, de 7 de septiembre, del Consell, por el que se regula el procedimiento de notificación y comunicación a la Comisión Europea de los proyectos de la Generalitat dirigidos a establecer, conceder o modificar ayudas públicas: Se especifica que a las ayudas reguladas en la presente orden y a las convocatorias que se realicen en aplicación de la misma, no les resulta aplicable el articulo 107.1 del Tratado de Funcionamiento de la UE (TFUE), dado que los fondos destinados a financiar las actuaciones previstas tienen un origen comunitario, en el marco de las previsiones del Reglamento (CE) 1290/2005 y de la previsiones contenidas en el artículo 139 del Reglamento (CE) 73/2009 del Consejo, de 19 de enero y en el artículo 88 del Reglamento (CE) 1698/2005, del Consejo, de 20 de septiembre de 2005.  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
Quedan derogadas las siguientes ordenes:  
Orden de 23 enero de 2009, de la consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación, sobre cuestiones generales aplicables al régimen de ayudas agroambientales e indemnización compensatoria y régimen aplicable al pago único y otras pagos directos a la agricultura y ganaderia en el ámbito de la Comunitat Valenciana y de aprobación de las bases reguladoras de ayudas de pago único y otras ayudas directas.  
Orden de 21 de enero de 2008, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se regulan las bases de las ayudas agroambientales y para el periodo 2008-2013.  
Orden de 21 de enero de 2008, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas de Indemnización Compensatoria para los agricultores de zonas con dificultades naturales de la Comunitat Valenciana.  
Asimismo, quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo dispuesto en esta orden.  
DISPOSICIÓN FINAL  
Esta orden entrará en vigor al día siguiente de su completa publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
Valencia, 26 de febrero de 2010  
La consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación,  
MARITINA HERNÁNDEZ MIÑANA  
ANEXO I  
Normativa de referencia  
1. De origen comunitario (CE):  
Reglamentos dictados por el Consejo (CE).  
Reglamento (CE) n° 1290/2005 del Consejo, de 21 de junio de 2005, sobre la financiación de la política agrícola común. (DO L 209 de 11.8.2005).  
Reglamento (CE) n°: 1698/2005 del Consejo, de 20 de septiembre de 2005, relativo a la ayuda al desarrollo rural a través del Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER). (DO L 277 de 21.10.2005).  
Reglamento (CE) n o 491/2009 del Consejo, de 25 de mayo de 2009, que modifica el Reglamento (CE) n o 1234/2007 por el que se crea una organización común de mercados agrícolas y se establecen disposiciones específicas para determinados productos agrícolas (Reglamento único para las OCM). (DO L 154 de 17.6.2009).  
Reglamento (CE) nº: 73/2009 del Consejo, de 19 de enero de 2009, por el que se establecen disposiciones comunes aplicables a los regímenes de ayuda directa a los agricultores en el marco de la política agrícola común y se instauran determinados regímenes de ayuda a los agricultores y por el que se modifican los Reglamentos (CE) nº: 1290/2005, (CE) nº: 247/2006, (CE) nº: 378/2007 y se deroga el Reglamento (CE) nº: 1782/2003. (DO L 30 de 31.1.2009).  
Reglamentos dictados por la Comisión (CE)  
Reglamento (CE) nº: 1974/2006 de la Comisión, de 15 de diciembre de 2006, por el que se establecen disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) n o 1698/2005 del Consejo relativo a la ayuda al desarrollo rural a través del Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER). (DO L 368 de 23.12.2006).  
Reglamento (CE) nº: 1975/2006 de la Comisión, de 7 de diciembre de 2006, por el que se establecen disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) n o 1698/2005 del Consejo en lo que respecta a la aplicación de los procedimientos de control y la condicionalidad en relación con las medidas de ayuda al desarrollo rural. (DO L 368 de 23.12.2006).  
Reglamento (CE) nº: 639/2009 de la Comisión, de 22 de julio de 2009, por el que se establecen disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) n o 73/2009 del Consejo en lo referido a las ayudas específicas. (DO L 191 de 23.7.2009).  
Reglamento (CE) nº: 691/2009 de la Comisión, de 30 de julio de 2009, por el que se prevén anticipos que se abonarán desde el 16 de octubre de 2009 de la prima láctea y pagos adicionales, los pagos por superficies de cultivos herbáceos, los pagos directos en virtud de medidas establecidas en los programas POSEI e islas del mar Egeo, el régimen de pago único, la ayuda específica al arroz, la prima a las proteaginosas, las primas en el sector del ganado ovino y caprino, los pagos por ganado vacuno y el régimen de pago único por superficie. (DO L 199 de 31.7.2009).  
Reglamento (CE) nº: 1120/2009 de la Comisión de 29 de octubre de 2009 que establece disposiciones de aplicación del régimen de pago único previsto en el título III del Reglamento (CE) no 73/2009 del Consejo por el que se establecen disposiciones comunes aplicables a los regímenes de ayuda directa a los agricultores en el marco de la política agrícola común y se instauran determinados regímenes de ayuda a los agricultores. (DO L 316 de 02.12.2009).  
Reglamento (CE) nº 1121/2009 de la Comisión de 29 de octubre de 2009 por el que se establecen las disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) no 73/2009 del Consejo con respecto a los regímenes de ayuda a los agricultores previstos en sus títulos IV y V. (DO L 316 de 02.12.2009).  
Reglamento (CE) nº: 1122/2009 de la Comisión de 30 de noviembre de 2009 por el que se establecen normas de desarrollo del Reglamento (CE) nº: 73/2009 del Consejo en lo referido a la condicionalidad, la modulación y el sistema integrado de gestión y control en los regímenes de ayuda directa a los agricultores establecidos por ese Reglamento, y normas de desarrollo del Reglamento (CE) nº 1234/2007 del Consejo en lo referido a la condicionalidad en el régimen de ayuda establecido para el sector vitivinícola. (DO L 316 de 02.12.2009).  
2. Normativa estatal  
Real Decreto 486/2009, de 3 de abril, por el que se establecen los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales que deben cumplir los agricultores que reciban pagos directos en el marco de la política agrícola común, los beneficiarios de determinadas ayudas de desarrollo rural, y los agricultores que reciban ayudas en virtud de los programas de apoyo a la reestructuración y reconversión y a la prima por arranque del viñedo. (BOE, nº: 94 de 17.04.09).  
Real Decreto 1680/2009, de 13 de noviembre, sobre la aplicación del régimen de pago único en la agricultura y la integración de determinadas ayudas agrícolas en el mismo a partir del año 2010. (BOE, nº: 275 de 14.11.2009).  
Real Decreto 66/2010, de 29 de enero, sobre la aplicación en el año 2010 y 2011 de los pagos directos a la agricultura y a la ganadería. (BOE, nº 26, de 30.01.2010).  
ANEXO II  
Ayudas agroambientales en el PDRCV  
Título  
Ayudas Agroambientales.  
Artículo Rgto 1698/2005 y código de la medida  
Artículo 39: Ayudas Agroambientales. Código medida 214  
Confirmación de que los requerimientos de condicionalidad son los mismos que los establecidos por el Reglamento 1782/2005  
Los requisitos de condicionalidad son los mismos que los establecidos por el Reglamento 1782/2005 (ver cuadro de Baseline).  
Tal y como se refleja en el Art. 39.3 "Las ayudas agroambientales sólo cubrirán los compromisos que impongan mayores exigencias que los requisitos obligatorios correspondientes establecidos en los artículos 4 y 5 (Requisitos legales de gestión y Buenas condiciones agrarias y medioambientales, respectivamente) y en loa anexos III y IV del Reg(CE) nº 1782/2003?."  
Por lo tanto, esta medida se ha diseñado cumpliendo este artículo, y los requerimientos de condicionalidad que afecta a la medida son los mismos que los establecidos por el Reglamento 1782/2005.  
Así mismo, se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 2352/2004.  
Los requisitos de condicionalidad que se deben cumplir en el ámbito de la Comunitat Valenciana se recogen con mayor detalle en el Decreto 91/2006, de 23 de junio del Consell.  
Requisitos mínimos de utilización de abonos y productos fitosanitarios y otros requisitos obligatorios.  
Requisitos mínimos en relación con la utilización de abonos  
Respetar los requisitos mínimos obligatorios que establece la legislación nacional y autonómica para la utilización de abonos:   
- Real Decreto 824/2005, de 8 de julio, sobre productos fertilizantes.  
- Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre la protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
- Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
- Decreto 11/2004, de 30 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias. Con este decreto se amplía la designación realizada en el Decreto 13/2000.  
- Orden de 29 de marzo de 2000, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.  
- Orden de 3 de junio de 2003, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación,por la que se establece el Programa de Actuación sobre Zonas Vulnerables designadas en la Comunitat Valenciana.  
Estos requisitos se concretan en:  
- En la utilización de abonos se seguirá el Código de Buenas Prácticas Agrarias introducido por la Directiva de nitratos.  
- La fertilización fosfórica se realizará siguiendo las dosis y el calendario recomendado para la zona y cultivo con el fin de evitar la contaminación fosfórica.  
- La dosis de abonado nitrogenado para un determinado cultivo se establece en función de las necesidades del mismo, tratando por un lado, de evitar carencias de este elemento que afecten al normal desarrollo de las plantas, y por otro, intentando conseguir un equilibrio óptimo entre el rendimiento y la calidad de la cosecha. Obviamente, deben de evitarse los aportes excesivos de nitrógeno, ya que pueden provocar efectos adversos sobre el cultivo, aparte de que los excedentes de nitratos, que no llegan a ser absorbidos por las raíces, están expuestos a ser lavados por las aguas.  
- Cuando se apliquen fertilizantes orgánicos, en zonas vulnerables, se establece la condición de no aportar al suelo una cantidad de estos cuyo contenido en nitrógeno supere los 170 kilogramos por hectárea y año, pudiéndose complementar con nitrógeno mineral por encima de esta cantidad, si así lo demandara el cultivo.  
- La cantidad de abono nitrogenado mineral que debe de aplicarse al terreno se establecerá por la diferencia entre las dosis de abonado indicadas en la tabla y el nitrógeno asimilable aportado al suelo por otras fuentes (nitrógeno aportado por el agua de riego, nitrógeno inorgánico al inicio del cultivo, nitrógeno procedente de la mineralización neta de la materia orgánica que se encuentra en el suelo de forma natural, nitrógeno mineralizado en el suelo a partir de los fertilizantes y enmiendas orgánicas).  
- Esta información se encuentra recogida en la Orden de 29 de marzo de 2000, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias, y en la Orden de 3 de junio de 2003, de ola Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se establece el Programa de Actuación sobre Zonas Vulnerables designadas en la Comunidad Valenciana. No obstante, siguiendo las indicaciones de la Comisión de la Comunidades Europeas, en la Carta de Emplazamiento complementaria Infracción nº 2000/2009, se han reducido los requerimientos máximos para el cultivo de cítricos, que se plasman en la anterior tabla, y que tendrán su reflejo normativo en el Programa de Actuación sobre Zonas Vulnerables que se encuentra en tramitación.  
- En cuanto a la fabricación de abonos, por parte de los servicios de control de calidad agroalimentaria de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, se llevan a cabo planes anuales de control de fabricantes y productos para asegurar el cumplimiento de la legislación en la materia.  
- En particular, para la utilización de abonos, con carácter general, el uso de abonos, deben ajustarse a los siguientes principios o requisitos generales básicos:  
· Los abonos empleados serán abonos CE o pertenecerán a alguna de las categorías definidas en el RD 824/2005. En este último caso, el fabricante debe disponer de la oportuna certificación, tal y como se define en el artículo 12 del RD 824/2005 y, en el caso de que se utilicen materias primas de origen animal, que cumple con los requisitos del Reglamento (CE) n.º 1774/2002.  
· Los productos fertilizantes elaborados con materias de origen orgánico, estarán inscritos en el registro de productos fertilizantes y afines del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación. Y deberán cumplir los requisitos en cuanto al origen de las materias primas y los niveles máximos de microorganismos y metales pesados descritos en el capítulo IV del RD 824/2005.  
· Los abonos a base de nitrato amónico con alto contenido en nitrógeno cumplirán con los requisitos del Reglamento (CE) 2003/2003 y del RD 824/2005 y, en particular, habrán superado el ensayo de detonabilidad.  
Requisitos mínimos aplicables a los productos fitosanitarios  
Incluyen la obligación de poseer autorización de uso de productos fitosanitarios y cumplir obligaciones en materia de formación, así como requisitos sobre almacenamiento seguro, verificación de maquinaria de aplicación y normas sobre la utilización de plaguicidas en las cercanías de masas de agua y otros lugares vulnerables según se establece en la normativa nacional y autonómica:  
- Real Decreto 2163/1994, de 4 de noviembre, por el que se transpone la Directiva 91/414/CEE del Consejo, de 15 de julio, sobre comercialización de productos fitosanitarios, al ordenamiento jurídico español.  
- Real Decreto 1416/2001 de 14 de diciembre, sobre envases de productos fitosanitarios.  
- Real Decreto 280/1994, de 18 de febrero, por el que se establecen los límites máximos de residuos de plaguicidas y su control en determinados productos de origen vegetal.  
- Ley 43/2002, de 20 de noviembre, de Sanidad Vegetal.  
- Real Decreto 3349/1983, de 30 de noviembre, por el que se aprueba la reglamentación técnico-sanitaria para la fabricación, comercialización y utilización de plaguicidas.  
- Real Decreto 255/2003, de 28 de febrero, por el que se aprueba el Reglamento de clasificación, envasado y etiquetado de preparados peligrosos.  
- Decreto 27/2007, de 2 de marzo, del Consell, por el que se regulan los carnés de manipulador de plaguicidas de uso fitosanitarios en la Comunitat Valenciana. En este decreto se obliga a los aplicadores y al personal de establecimientos y servicios plaguicidas de uso fitosanitario a estar en posesión del correspondiente carnet de manipulador de plaguicidas de uso fitosanitario.  
- Decreto 134/1995, de 19 de junio, del Gobierno Valenciano, por el que se establece el programa de vigilancia de residuos de plaguicidas en productos vegetales.  
- Orden de 5 de abril de 2005 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se regula y planifica el tratamiento contra el barrenador o "cucat" del arroz en la Comunitat Valenciana.  
Estos requisitos se concretan en:  
- Las personas encargadas de los tratamientos fitosanitarios deben disponer del Carnet de Manipulador de Plaguicidas de uso fitosanitario. Hay varios niveles de capacitación Básico, Cualificado y Fumigador, así como autorizaciones especiales. El número de carnés emitidos hasta 31/12/2007 fue de 51.205 básicos y 7.186 cualificados. En 2007 se aprobó el Decreto 27/2007, que regula la obtención de los carnets de manipulador y que ha ampliado el temario y duración de los cursos ajustándose a lo dispuesto en la Orden de 8 de marzo de 1994, del Ministerio de Presidencia, modificada por la Orden PRE/2922/2005, de 19 de septiembre.  
- El uso de los productos fitosanitarios y demás medios de defensa fitosanitaria deberá respetar las buenas prácticas fitosanitarias, es decir deberán realizarse bajo las condiciones de uso autorizadas. Para ello la Comunitat Valenciana lleva a cabo los Programas de vigilancia de la comercialización, utilización y residuos de productos fitosanitarios. En 2007 en la CV se realizaron 187 inspecciones de establecimientos fitosanitarios, 45 controles de calidad de los formulados de fitosanitarios, 124 inspecciones de la correcta utilización de productos fitosanitarios y unas 700 muestras para el análisis de residuos. En todos los planes se adoptan medidas correctoras en los casos de incumplimientos.  
- Los encargados de la aplicación de fitosanitarios deberán disponer de los medios de aplicación adecuados y mantener un régimen de revisiones periódicas del funcionamiento de los mismos.  
- Los productos fitosanitarios se guardarán siguiendo las instrucciones dadas por el fabricante en locales con suficiente ventilación. Y otras normas técnicas y que son revisados durante las inspecciones de los establecimientos del programa de vigilancia correspondiente.   
- Cerca del agua y de otros lugares sensibles no se utilizarán productos fitosanitarios. En caso de ser necesarios se elegirán los menos dañinos para la flora y la fauna. Por ejemplo, los productores de arroz de la zona del Parque Natural de la Albufera ya no realizan tratamientos químicos contra el barrenador del arroz (Chilo suppressalis, Walk.), combatiéndose exclusivamente por medios biotécnicos (feromonas de confusión sexual).   
- Asimismo, con el fin de reducir los tratamientos químicos, desde la Conselleria de Agricultura se están llevando a cabo campañas de lucha contra Ceratitis capitata mediante la suelta de machos estériles, utilización de trampas quimioesterilizantes, captura masiva y otras técnicas no contaminantes. Igualmente, contra la polilla del racimo de la vid (Lobesia botrana) se está iniciando la lucha por confusión sexual en sustitución de productos químicos.  
- La CAPA esta llevando a cabo el Programa de Lucha contra insectos vectores, en el que se realizan sueltas de artropodos beneficiosos con el objetivo de reducir las aplicaciones fitosanitarias. Para el combate del cotonet (Planococcus citri) en cítricos, se está realizando la lucha biológica mediante suelta de Cryptolaemus montrouzieri criado masivamente en los insectarios de la CAPA.  
- Los establecimientos de fitosanitarios y las empresas de servicios deben estar inscritas en el Registro Oficial de Establecimientos y Servicios Plaguicidas de Uso Fitosanitario.  
Requisitos de condicionalidad  
Están obligados a cumplir la condicionalidad:  
- Reglamento (CE) nº 1782/2003, del Consejo, de 29 de septiembre de 2003, por el que se establecen las disposiciones comunes aplicables a los regímenes de ayuda directa en el marco de la PAC.  
- Real Decreto 2352/2004, de 23 de diciembre, sobre la aplicación de la condicionalidad en relación con las ayudas directas en el marco de la política agrícola común.  
- Decreto 91/2006, de 23 de junio, del Consell, sobre la aplicación de la condicionaldad en relación con las ayudas directas en el marco de la Política Agrícola Común en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
Requisitos de agricultura ecológica  
Cumplir estrictamente con todas las normas de producción establecidas en el Reglamento (CEE) 2092/91 que regula la producción ecológica y cumplir lo establecido en la Normas genéricas y específicas sobre Agricultura ecológica para los distintos cultivos, promulgadas y aprobadas por la Comunitat Valenciana. Adicionalmente cumplir lo dispuesto en el Reglamento Comunitario 1804/1999 de 24 de agosto, sobre producción ganadera ecológica, en caso de solicitar ayudas a superficies forrajeras.  
Requisitos de la producción integrada  
Cumplir lo establecido en las Normas genéricas y específicas sobre Producción Integrada aprobadas por la Comunitat Valenciana para los distintos cultivos vigentes en cada momento:  
- Resolución de 23 de noviembre de 2000, del director general de Innovación Agraria y Ganadería, por la que se establecen las normas para la producción integrada en cítricos en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
- Resolución de 10 de abril de 2003, del director general de Innovación Agraria y Ganadería, por la que se establecen las normas para la producción integrada en vid, en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
- Real Decreto 1201/2002, de 20 de noviembre, por el que se regula la producción integrada de productos agrícolas.  
Requisitos de la lucha contra la erosión  
- Prohibición del uso de productos químicos para la poda y eliminación de brotes.  
- Pertenecer a una agrupación de tratamientos integrados en agricultura o similar.  
Medidas, objetivos y criterios aplicados en caso de selección de los beneficiarios por licitación de conformidad con el artículo 39, apartado 4, párrafo segundo, del Reglamento (CE) nº 1698/2005  
En el caso de que las peticiones de ayudas superen los límites presupuestarios se establecen los siguientes criterios de prioridad, por orden decreciente:  
1. Titulares de explotaciones agrarias de cultivo en común.  
2. Explotaciones con producción agraria ecológica registradas en el Comité de Agricultura Ecológica de la Comunitat Valenciana y que comercialicen sus productos como ecológicos.  
3. Explotaciones localizadas en zonas Red Natura 2000.  
4. Explotaciones localizadas en zonas de montaña y/o en zonas desfavorecidas distintas a las de montaña, a efectos de la medida de Indemnización Compensatoria.  
5. Titulares de explotaciones agrarias prioritarias.  
6. Cuando el titular de la explotación sea un joven agricultor.  
7. Cuando el titular de la explotación sea mujer.  
En caso de igualdad entre solicitudes, se atenderán en primer lugar las de los solicitantes que acrediten que ocupaban un mayor porcentaje de trabajadores discapacitados en relación a sus respectivas plantillas, o que se comprometan a contratar un porcentaje mayor de trabajadores discapacitados durante el ámbito temporal de la subvención o que acrediten un incremento en las cuotas previstas en la normativa vigente para las medidas alternativas a la contratación de trabajadores discapacitados, de acuerdo con el Decreto 279/2004 del Consell de la Generalitat. Si persiste el empate se atenderán por orden cronológico a la fecha de registro de entrada.  
Incompatibilidades  
Cada una de las medidas agroambientales será incompatible con otras medidas que persigan los mismos objetivos y actuaciones.  
Todas las ayudas agroambientales son incompatibles con las ayudas a la jubilación anticipada de la actividad agraria.  
Las actuaciones objeto de las ayudas agroambientales serán incompatibles con otros regímenes de ayuda que tengan el mismo fin.  
AYUDAS AGRICULTURA ECOLÓGICA  
Parte General  
Título medida  
Agricultura ecológica.  
Enmarcar medida en Directriz comunitaria - Prioridad comunitaria - Actuación/es básica/s:  
Mejora del medio ambiente y del entorno natural.  
Prioridades: Biodiversidad. Preservación y desarrollo de sistemas agrarios. Agua y cambio climático.  
Actuaciones: Fomento de prácticas agrarias respetuosas con el medio ambiente. Fomento de prácticas sostenibles de gestión rural. Lucha contra el cambio climático.  
Descripción medida  
Utilización de métodos compatibles con el medio ambiente estableciendo un marco de ayudas a favor de un desarrollo rural sostenible para los productores que adopten técnicas agroambientales en cumplimiento del Reglamento (CEE) 2092/91, por el que se regula la Producción ecológica, elaborando un plan de cultivo previo para toda la explotación, un plan de gestión de abonado orgánico y comercialización de la producción ecológica.  
Justificación de la medida  
La agricultura ecológica constituye una forma global de agricultura sostenible. Esta medida supone un apoyo a las técnicas de producción agraria compatible con el medio ambiente, con el objetivo de reducción del uso y efectos contaminantes de los productos agroquímicos sobre aguas y suelos, y fomento de la adopción de técnicas de cultivo que aprovechen al máximo los recursos y mecanismos de producción naturales, asegurando a largo plazo una agricultura sostenible y la protección de los recursos naturales. Estos aspectos son importantes en la Comunitat Valenciana donde se desarrolla una agricultura intensiva, gran consumidora de inputs.  
Con la producción ecológica se favorece el aumento de la biodiversidad, porque el tratamiento de plagas es muy selectivo, se realiza sobre todo por medios biológicos, y no se perjudica a la fauna útil. En caso de utilizarse, el uso de productos admitidos por su Reglamento permite una mejor conservación del entorno.   
También asegura la no contaminación del agua, ya que tanto la fertilización como la lucha contra las plagas es mucho más restrictiva y racional que en las prácticas agrarias convencionales. Este aspecto es especialmente importante en las zonas de la Comunitat Valenciana situadas en las zonas vulnerables a los nitratos.  
El no uso de productos químicos, la disminución de tratamientos o el mantenimiento de cubierta vegetal contribuye a evitar emisiones contaminantes a la atmósfera, por lo que esta técnica puede considerarse beneficiosa en la lucha contra el cambio climático. También se consiguen productos de mayor calidad, sin residuos, lo que es beneficioso para los consumidores.  
Objetivos y resultados previstos  
Aumento progresivo de la superficie dedicada a la producción ecológica con respecto a períodos anteriores.  
Mejora de entorno gracias a la disminución de la contaminación de suelos y aguas.  
Obtención de productos de alta calidad sin residuos.  
Alcance y acciones. Beneficiarios. Requisitos de la explotación  
Ambito de aplicación  
Todo el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Requisitos de los beneficiarios  
Serán beneficiarios los titulares de explotaciones agrarias que produzcan en la Comunitat Valenciana, productos agroalimentarios susceptibles de utilizar indicaciones referentes al método de producción ecológica previsto en el Reglamento (CEE) 2092/91 del Consejo, con vistas a su comercialización.  
Los titulares de explotación deberán estar inscritos en el registro de productores del Comité de Agricultura Ecológica de la Comunitat Valenciana.  
Requisitos de la explotación  
Deberán dedicar una superficie mínima de cultivo ecológico establecida según cultivos en:  
- Cultivos herbáceos: 2 ha.  
- Arroz: 0,3 ha  
- Olivar, viña, frutos de cáscara (frutos secos): 1 ha  
- Frutales de secano y de regadío, cítricos: 0,5 ha  
- Hortalizas: 0,3 ha.  
- Prado natural y/o prado artificial: 5 ha  
Las superficies de viñedo deberán estar inscritas en el Registro Vitícola de la Comunitat Valenciana.  
Los titulares que soliciten superficies de prado natural y/o prado artificial deberán cumplir con los siguientes límites de carga ganadera en su explotación:  
- Carga ganadera mínima: 0,2 UGM por hectárea.  
- Carga ganadera máxima: 1 UGM por hectárea.  
Quedan excluidas de las ayudas las superficies de pasto arbolado y pasto arbustivo, y aquellas sobre las que no se haga ninguna labor de cuidado, mejora o mantenimiento del suelo y de su fertilidad, aunque estas superficies podrán tenerse en cuenta para el cálculo de la carga ganadera. Tampoco tendrán derecho a las ayudas las superficies cultivadas con plantones que no hayan entrado en producción.  
Se deberán cumplir en toda la explotación, los requisitos legales de gestión y las buenas condiciones agrarias y medioambientales previstas en los anexos III y IV del Reglamento (CE) nº 1782/2003, definidas en los Anexos I y II del Decreto 91/2006, de 23 de junio, del Consell, sobre aplicación de la condicionalidad en relación con las ayudas directas en el marco de la Política Agrícola Común en el ámbito de la Comunitat Valenciana, y los requisitos en relación con la utilización de abonos y productos fitosanitarios y otros requisitos obligatorios pertinentes establecidos en la legislación nacional.  
Descripción operaciones/contratos vigentes del periodo anterior, incluyendo la financiación, y los procedimientos/normas (incluyendo las de transición) de los mismos de acuerdo con el Reglamento de transición  
Compromisos adquiridos en periodos anteriores: 490 expedientes, que corresponden con un gasto público total en el periodo 2007-2013 de 13.784.707 euros.  
AGRICULTURA ECOLÓGICA  
Parte Específica  
Artículo Reglamento 1698/2005: 39  
Ayuda PDR  
Las ayudas cubrirán los costes adicionales y las pérdidas de ingresos derivados de los compromisos específicos de la medida, que imponen mayores exigencias que los requisitos obligatorios: requisitos legales de gestión y buenas condiciones agrarias y medioambientales, así como los requisitos mínimos en relación con la utilización de abonos y productos fitosanitarios y otros requisitos obligatorios establecidos en la legislación nacional.  
Grupo de cultivo Importes de las ayudas  
Herbáceos 181,25 euros/ha  
Arroz 600,00 euros/ha  
Frutos secos (secano) 119,00 euros/ha  
Frutos secos (regadio) 205,15 euros/ha  
Frutales secano 328,15 euros/ha  
Frutales regadío 364,21 euros/ha  
Olivar 266,85 euros/ha  
Hortícolas 310,13 euros/ha  
Invernadero 504,85 euros/ha  
Viñedo 228,38 euros/ha  
Uva de mesa 495,83 euros/ha  
Cítricos 468,79 euros/ha  
Pradera artificial 168,25 euros/ha  
Pastizal y pradera natural 125,85 euros/ha  
Aromáticas 198,00 euros/ha  
La producción de una explotación de producción convencional a producción ecológica implica unos costes y pérdidas de ingresos superiores a los de mantenimiento, sin poder comercializar la producción como ecológica. Para fomentar la incorporación de nuevas explotaciones a este sistema de producción, los importes de las ayudas podrán diferenciarse en función de la fase de conversión en la que se encuentra la explotación, pudiendo incrementarse el 20%, sin sobrepasar, en ningún caso, los máximos previstos en el Reglamento (CE) 1698/2005.  
Descripción y justificación de los diversos tipos de compromisos en función de los efectos previstos en el medio ambiente en relación con las necesidades y prioridades medioambientales  
Compromisos básicos  
- Los compromisos deberán aplicarse en la totalidad de la superficie de la explotación dedicada a la misma orientación productiva (cultivo y/o especie, y variedades para cítricos y viña) y por un periodo mínimo de cinco años.  
Compromisos principales  
- Cumplir con todas las normas de producción establecidas en el Reglamento (CEE) 2092/91 que regula la producción ecológica y cumplir lo establecido en las Normas genéricas y específicas sobre Agricultura Ecológica para los distintos cultivos, promulgadas y aprobadas por la Comunitat Valenciana. Adicionalmente cumplir lo dispuesto en el Reglamento Comunitario 1804/1999 de 24 de agosto, sobre producción ganadera ecológica, en caso de solicitar ayudas a superficies forrajeras.  
- Inscripción de las parcelas de la explotación y la ganadería asociada, en el correspondiente Registro del Comité de Agricultura Ecológica de la Comunitat Valenciana.  
- Disponer de un certificado expedido por el CAE-CV en el que se CERTIFIQUE que se han cumplido satisfactoriamente las normas de producción específicas.  
- Obligatoriedad de la realización de análisis a lo largo de los 5 años.  
- Comercialización de la producción ecológica, una vez pasado el período obligatorio de reconversión.  
Compromisos secundarios  
- Mantener setos y ribazos, vegetación en lindes y márgenes para reserva ecológica y mantenimiento de la biodiversidad.  
- Controlar las malas hierbas de forma mecánica o mediante pastoreo controlado.  
- Efectuar rotaciones en cultivos anuales. Si se establece una cubierta vegetal o cultivo para abonado en verde, se considerará como parte de la rotación.  
- Mantener la cubierta vegetal en cultivos perennes. En épocas de gran competencia por el agua y la recolección se permitirá la siega (manual o mecánica) o el pastoreo controlado.  
- Cumplimentar y mantener actualizado un Cuaderno de explotación, que incluirá una contabilidad detallada y en el que se inscribirán todas las operaciones de cultivo realizadas en cada una de las parcelas; incluirá un plan de fertilización, que es obligatorio establecer.  
Justificación  
En general, todos los requerimientos de agricultura ecológica tienen una repercusión en el aumento de la biodiversidad y de la calidad del agua, así como una disminución de la contaminación y de los posibles efectos de la agricultura sobre el cambio climático.  
El cumplimiento de las buenas condiciones agrarias y medioambientales: está implícito dentro de la reglamentación de la agricultura ecológica, que es la más restrictiva.  
CULTIVO SOSTENIBLE DEL ARROZ EN HUMEDALES  
Parte General  
Título de la medida  
Cultivo sostenible del arroz en humedales  
Enmarcar medida en Directriz comunitaria - Prioridad comunitaria - Actuación/es básica/s  
- Eje 2, Mejora del medio ambiente y del entorno rural, artículo 36, Medidas, art. 39.  
Prioridades: Biodiversidad. Preservación y desarrollo de sistemas agrarios. Agua y cambio climático.  
Actuaciones: Fomento de prácticas agrarias respetuosas con el medio ambiente. Fomento de prácticas sostenibles de gestión rural. Lucha contra el cambio climático.  
Descripción de la medida  
Protección de flora y fauna en humedales en espacios protegidos medioambientalmente en la Comunitat Valenciana y que pertenecen a la red Natura 2000. Se favorece el desarrollo sostenible para los productores de arroz en dichas zonas, adoptando técnicas de cultivo favorables a la conservación del medio ambiente y de ecosistemas singulares ligados tradicionalmente al cultivo del arroz.  
Justificación de la medida  
El cultivo del arroz en la CV, situado en su gran mayoría en el Parque Natural de la Albufera, es de gran importancia en zonas húmedas, ya que se trata de la única opción agrícola compatible con la conservación de los valores naturales. Cualquier otro tipo de cultivo no inundado implicaría mayores problemas de desecación, salinización y contaminación de la zona. A la vez, el propio arrozal, al permanecer inundado durante gran parte del año, resulta un hábitat adecuado para la reproducción y alimentación de muchas aves acuáticas.  
El arrozal, por otra parte, adquiere un valor ecológico adicional al actuar como áreas en las que se desarrollan procesos de descontaminación natural (actuación como filtro biológico), favoreciendo con ello una mejora en la calidad de las aguas superficiales que llegan a esta zona húmeda.  
Objetivos y resultados previstos  
Mantenimiento del cultivo del arroz en las zonas húmedas de la CV, con el consiguiente mantenimiento del paisaje de estas zonas tan valiosas para nuestro patrimonio cultural y natural. Protección de la flora y fauna de los humedales.  
Beneficiarios (territorios y personas físicas/jurídicas). Requisitos de la explotación  
Ambito de aplicación.  
Todo el territorio de la Comunitat Valenciana con cultivo de arroz.  
Requisitos de los beneficiarios:  
Titulares de explotaciones agrarias con cultivo del arroz en humedales de la Comunitat Valenciana.  
Requisitos de la explotación  
Deberán dedicar una superficie mínima de cultivo al arroz de 0,3 ha:  
Se harán los controles cruzados necesarios para garantizar que no se produzca una duplicidad en el pago con la medida de agricultura ecológica.  
Descripción operaciones/contratos vigentes del periodo anterior, incluyendo la financiación, y los procedimientos/normas (incluyendo las de transición) de los mismos de acuerdo con el Reglamento de transición  
Compromisos adquiridos en periodos anteriores: 596 expedientes, que corresponden con un gasto público total en el periodo 2007-2013 de 872.650 euros  
CULTIVO SOSTENIBLE DE ARROZ EN HUMEDALES  
Parte Específica  
Artículo Reglamento 1698/2005: 39 Artículo Reglamento 1974/2006: 27 Ayuda PDR  
Las ayudas cubrirán los costes adicionales y las pérdidas de ingresos derivados de los compromisos específicos de la medida, que imponen mayores exigencias que los requisitos obligatorios: requisitos legales de gestión y buenas condiciones agrarias y medioambientales, así como los requisitos mínimos en relación con la utilización de abonos y productos fitosanitarios y otros requisitos obligatorios establecidos en la legislación nacional.  
Grupo de cultivo Importes de las ayudas  
Arroz 468,44 euros  
Descripción y justificación de los diversos tipos de compromisos en función de los efectos previstos en el medio ambiente en relación con las necesidades y prioridades Medioambientales   
Descripción de los compromisos:  
Obligatorios:  
- Llevar un cuaderno de explotación en el que queden reflejadas todas aquellas operaciones que sobre el cultivo se realicen, donde se incluirán todos los documentos relativos al cultivo: facturas, albaranes, etc.  
- Triturar la paja del arroz e incorporación al suelo o bien retirarla del terreno.  
- Mantenimiento y conservación de los elementos de retención de agua, pequeños diques y compuertas.  
Opcionales:  
Opción 1: Inundación  
- Mantener inundada la superficie de cultivo al menos durante 3 meses y medio adicionales al cultivo.  
- El control de malas hierbas, cuando no esté realizándose el cultivo, se realizará mediante la técnica del enfangado.  
Opción 2:  
- Mantener el rastrojo y la paja del arroz al menos hasta el 1 de febrero.  
- El control de malas hierbas, cuando no esté realizándose el cultivo, se realizará mediante fresadora (rotovator).  
El cultivo del arroz de la Comunitat Valenciana se desarrolla en zonas vulnerables a los nitratos.  
Por otra parte, las tres zonas principales de cultivo son parques naturales (Parque Natural de la Albufera, con 14.500 ha de cultivo de arroz de entre las 21.120 ha que tiene el parque; La Marjal de Pego-Oliva y el Prat de Cabanes-Torreblanca) y están clasificadas como zonas Natura 2000.  
La pertenencia al parque les obliga a cumplir con los planes de ordenación de los recursos naturales, que implican mayores restricciones al cultivo que en otras zonas productoras de España, tanto en las cantidades como en el tipo de productos que deben utilizar. Por ejemplo, no pueden utilizar productos fitosanitarios de categoría ecotoxicológica C tanto para la fauna terrestre como para la acuícola; se prohibe la aplicación de herbicidas por medios aéreos, en las aplicaciones contra algas se prohibe la utilización de derivados de sales de estaño y mancozeb, se prohibe en el arrozal la utilización de herbicidas en cuya composición esté incluida la materia activa quinclorac. El cultivo del arroz es el que mejor se adapta a la conservación del paisaje y características de un humedal, y por ello se proponen los siguientes compromisos:  
Compromisos obligatorios para todos:  
- Llevar un cuaderno de explotación, con registros superiores a los establecidos en la Orden APA/326/2007, de 9 de febrero de 2007, por la que se establecen las obligaciones de los titulares de explotaciones agrícolas en materia de registro de información sobre el uso de productos fitosanitarios: necesario para tareas de control  
- Triturar la paja del arroz e incorporación al suelo o bien retirarla del terreno: Mantenimiento y conservación de los elementos de retención de agua, pequeños diques y compuertas:  
Este compromiso es necesario para llevar a cabo la inundación otoñal-invernal, que va mas allá de la técnica tradicional, en la que los campos se inundan o no en función de las lluvias, y no en función del manejo del agua y de la regulación de las compuertas de la Albufera. Este compromiso es obligatorio para la opción 1 y la opción 2 porque se inunden o no los campos de determinados agricultores todos han de contribuir al mantenimiento de la red de riegos, que abarca toda la zona. La regulación de riegos en la zona es un patrimonio cultural indispensable para el mantenimiento del paisaje que conforma la Albufera desde tiempo inmemorial.  
Opción 1:  
- Mantener inundada la superficie de cultivo al menos durante 3 meses y medio adicionales al cultivo: 54,12 €/ha. La inundación otoñal-invernal es un elemento indispensable para conformar el paisaje singular de estos humedales; durante esta época la superficie inundada da cobijo a numerosas aves y constituye un paisaje característico de gran calidad. La inundación sirve también para evitar la salinización de la zona y constituye un filtro de productos contaminantes que de no inundarse podrían llegar al lago. Así pues, contribuye a mejorar la calidad del agua y al aumento de la biodiversidad.  
- Enfangado y desyerbe. Escarda mecánica con la parcela libre de cultivo y suelo inundado, con enterrado de restos de cosecha y vegetación espontánea: 162,5 ?/ha.  
Esta técnica es una alternativa a la extensión del uso de herbicidas. Por lo tanto, permite un uso más sostenible de la superficie agrícola. Contribuye a la disminución de inputs y por lo tanto a mejorar la calidad del agua y al aumento de la biodiversidad, al respetar a especies que con el uso de herbicidas podrían verse afectadas.  
Opción 2:  
- Mantener el rastrojo y la paja del arroz al menos hasta el 1 de febrero.: 54,12 €/ha.  
Este compromiso se acepta como alternativa a la inundación, porque también contribuye a dar cobijo a las aves que están en el parque y conforma un paisaje alterno entre zonas inundadas y no inundadas. Además, en estas zonas, que normalmente se sitúan en cotas superiores a las inundadas, podrían cultivarse otros cultivos y se renuncia a ello. Así se contribuye a la disminución de inputs, con la mejora de la calidad del agua, al aumento de la biodiversidad y a disminuir la erosión.  
- Escarda mecánica con parcela libre de cultivo y suelo con tempero adecuado, con incorporación de restos de cosecha y vegetación espontánea, mediante uso de aperos de acción superficial (rotovátor ó equivalente): 162,5 ?/ha.  
Al igual que el enfangado es una técnica alternativa a la extensión del uso de herbicidas.  
PRODUCCIÓN INTEGRADA  
Parte General  
Título medida  
Producción integrada.  
Enmarcar medida en Directriz comunitaria - Prioridad comunitaria - Actuación/es básica/s  
Eje 2, Mejora del medio ambiente y del entorno rural, artículo 36, Medidas, art. 39. Mejora del medio ambiente y del entorno natural.  
Prioridades: Biodiversidad. Preservación y desarrollo de sistemas agrarios. Agua y cambio climático.  
Actuaciones: Fomento de prácticas agrarias respetuosas con el medio ambiente. Fomento de prácticas sostenibles de gestión rural. Lucha contra el cambio climático.  
Descripción de la medida  
Los agricultores deben cumplir las normas genéricas y específicas sobre producción integrada promulgadas en la Comunitat Valenciana (CV), en las que se hace hincapié en la reducción de productos químicos mediante un uso racional de la fertilización y mediante sistemas de lucha físicos, culturales o biológicos alternativos a la lucha química. En el caso de uso de productos químicos, deben usar solamente las materias activas autorizadas para cada cultivo.  
En estas normas se regulan todas las prácticas agronómicas siguientes: preparación del terreno, plantación (con uso de material vegetal proveniente de viveros autorizados que dispongan de pasaporte fitosanitario), riego, fertilización, fitorreguladores, poda, manejo del suelo y control de malas hierbas, plagas y enfermedades, maquinaria de aplicación, recolección, tratamiento postrecolección, y protección del entorno.  
La producción integrada da respuesta a la exigencia social de obtención de productos agrícolas de calidad mediante el empleo de prácticas de cultivo que respeten el medio ambiente, utilizando sistemas agrícolas de obtención de vegetales que aprovechan al máximo los recursos y los mecanismos de producción naturales y aseguran a largo plazo una agricultura sostenible, introduciendo en ella métodos biológicos y químicos de control, y otras técnicas que compatibilicen las exigencias de la sociedad, la protección del medio ambiente y la productividad agrícola, así como las operaciones realizadas para la manipulación, envasado, transformación y etiquetado de productos vegetales acogidos al sistema.  
Básicamente, se fundamenta en la reducción del uso de inputs, tales como fertilizantes, productos fitosanitarios, de manera que se utilicen solamente cuando sea estrictamente necesario y siempre con una justificación técnica.  
El seguimiento de las normas de producción integrada exige la realización de análisis de agua, suelo y hojas, para realizar una fertilización racional, que minimice el uso de abonos. En el cultivo de la vid se debe realizar, como mínimo, un análisis foliar cada tres años y un análisis de suelo cada 5 años. En los cítricos se deben realizar, como mínimo, un análisis de suelo cada 5 años, uno de agua de riego cada 3 años y uno de material vegetal cada 2 años.  
En cuanto a la utilización de productos químicos, la normativa de producción integrada restringe las materias activas que pueden utilizarse, atendiendo a criterios de toxicidad y protección de la fauna útil. Así, la normativa de cada uno de los cultivos, prohibe la utilización de todas las materias activas con clasificación toxicológia "Muy Tóxico" (T+) y fija para cada una de las plagas y enfermedades del cultivo las materias activas que pueden utilizarse y sus condiciones de uso. La restricción de productos químicos y el uso de productos de tipo biológico supone un cierto sobrecoste porque algunos de los productos pueden ser más caros y ser menos efectivos (aunque menos tóxicos y más respetuosos para el medio ambiente).  
Para el correcto tratamiento de las plagas y enfermedades, es necesario el seguimiento de la población de los diferentes agentes patógenos y de las condiciones ambientales propicias para su desarrollo, lo que hace preciso disponer de personal cualificado capaz de realizar dicho seguimiento y establecer el momento más oportuno para realizar los tratamientos.  
Así mismo, se produce una ligera disminución de la producción, ya que aumenta el porcentaje de fruta deteriorada al permitirse un cierto nivel de ataque de la plaga o enfermedad, por debajo del cual no se efectúan los tratamientos.  
La certificación de la producción obtenida con técnicas de producción integrada requiere la inscripción en el Registro Oficial de Productores Autorizados para la Producción Integrada de la Generalitat y la contratación de los servicios de una Entidad de Control y Certificación de Producción Integrada oficialmente reconocida.  
El Real Decreto 1201/2002, de 20 de noviembre, regula la producción integrada en España. En la Comunitat Valenciana, la Resolución de 17 de enero de 2008 regula las normas deproducción integrada de la vid y la Resolución de 30 de julio de 2004 regula las normas de producción integrada en cítricos en el ámbito de la Comunitat Valenciana. En estas normas se incluye la preparación del terreno, la plantación, el riego, la fertilización, fitorreguladores, poda, control de plagas, maquinaria de aplicación y recolección.  
Con respecto al control de plagas:  
- Se antepondrán los métodos biológicos, biotécnicos, culturales, físicos y genéticos a los métodos químicos.  
- Obligatorio el seguimiento del ciclo biológico de las plagas y enfermedades y la evaluación de su riesgo.  
- Sólo se usarán productos químicos si, tras la estimación poblacional de la plaga oenfermedad, sea la única alternativa al control del problema fitosanitario presente.  
- En caso de ser necesario el tratamiento químico, las materias activas que pueden utilizarse serecogen en los anexos de la Resolución reguladora de las normas de PI y han sido elegidos según criterios de toxicidad, efecto sobre la fauna auxiliar, impacto ambiental, eficacia y residuos. Se respetarán sobre todo los ácaros fitoseidos, y los insectos crisópidos, coccinélidos y calcídidos.  
- No pueden utilizarse formulaciones clasificadas como "Muy Tóxicas" (T+).  
- No pueden utilizarse productos fitosanitarios en los márgenes de corrientes de agua.  
Con respecto al abonado:  
- Fertilización a través del suelo. Abonos foliares sólo cuando estén técnicamente justificados.  
- Análisis de suelo para conocer el estado nutritivo, como mínimo cada cinco años y siempre el primer año de incorporación a Producción Integrada.  
- Análisis foliares al menos uno cada tres años.  
- El abonado debe realizarse en función de los anteriores análisis teniendo también en cuenta la calidad del agua de riego, la variedad, la edad de la plantación, etc. La producción integrada debe estar acreditada por una Entidad de Control y Certificación. Las Entidades de Certificación y Control (ECC) son, entidades reconocidas, con garantías de independencia, capacidad y suficiencia técnica, responsables de certificar el cumplimiento de los requisitos establecidos en cada reglamento de PI, por parte de los agricultores que la practican.  
Así, para garantizar el cumplimiento de la normas de producción integrada, en primer lugar, las Entidades de Control y Certificación (ECC), realizan inspecciones en las parcelas en el momento de inscripción en el Registro de PI, durante el cultivo, y finalmente para certificar la producción. Estas inspecciones quedan reflejadas en los informes agronómicos de las parcelas que se presentan para la inscripción en el Registro y en las anotaciones que se realizan en los libros de explotación. Posteriormente, desde la Conselleria, se realizan inspecciones en campo por muestreo para verificar la exactitud de los informes y el cumplimiento de las normas de PI. Estas inspecciones se realizan sobre el 5% de las parcelas agronómicas (una parcela agronómica puede estar formada por varias parcelas catastrales de características homogéneas), distribuyendo estas inspecciones entre las distintas ECC, en función de la proporción de parcelas que hayan inscrito en el Registro. Por último, anualmente la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación inspecciona un 4% de las ECC reconocidas en la Comunitat Valenciana. Se inspeccionan sus lugares de trabajo (adecuación de los medios materiales y humanos a sus cometidos) y la documentación que debe generar su actividad (actas de inspección en campo, informes agronómicos, etc).  
Justificación de la medida  
Apoyo de técnicas de producción agraria compatible con el medio ambiente, con el objetivo de reducción del uso y efectos contaminantes de los productos agroquímicos sobre aguas y suelos, y fomento de la adopción de técnicas de cultivo que aprovechen al máximo los recursos y mecanismos de producción naturales, asegurando a largo plazo una agricultura sostenible y la protección de los recursos naturales. Estos aspectos son importantes en la Comunitat Valenciana donde se desarrolla una agricultura intensiva, gran consumidora de inputs.  
Con la producción integrada se favorece el aumento de la biodiversidad, porque el tratamiento de plagas es muy selectivo y no se perjudica a la fauna útil. En caso de utilizarse, el uso de productos menos contaminantes que los permitidos normalmente permite una mejor conservación del entorno.  
También asegura la no contaminación del agua, ya que tanto la fertilización como la lucha contra las plagas es mucho más restrictiva y racional que en las prácticas agrarias convencionales. Este aspecto es especialmente importante en las zonas de la Comunitat Valenciana situadas en las zonas vulnerables a los nitratos.  
El uso racional de productos químicos, la disminución de tratamientos o el mantenimiento de cubierta vegetal contribuye a evitar emisiones contaminantes a la atmósfera, por lo que estatécnica puede considerarse beneficiosa en la lucha contra el cambio climático.  
También se consiguen productos de mayor calidad, con menor cantidad de residuos, lo que es beneficioso para los consumidores.  
Objetivos y resultados previstos cuantificados  
Mantenimiento o aumento de la superficie dedicada a la producción integrada con respecto al periodo anterior.  
Disminución de la contaminación de suelos y aguas. Incremento de la fauna útil.  
Obtención de productos con menor cantidad de residuos.  
Con los cultivos de vid, mantenimiento del paisaje del secano mediterráneo, que cada día es más valorado por los habitantes y por los visitantes, y que por sí mismo es un atractivo turístico que ayuda a diversificar los ingresos de las comarcas de interior valencianas, donde mayoritariamente se lleva a cabo esta medida. Todo ello puede dar lugar a un aumento de la calidad de vida y la renta de los habitantes de estas comarcas, e incluso atraer la atención para que se establezca más población.  
En cultivos de vid: aproximadamente se mantendrán las 19.000 ha que solicitaron en el periodo anterior, con probable incremento.  
En cítricos: mantenimiento al menos de las 5.000 ha del periodo de programación anterior.  
Beneficiarios (territorios y personas físicas/jurídicas).  
- Requisitos de la explotación  
Ambito de aplicación  
Todo el territorio de la Comunitat Valenciana.  
- Requisitos de los beneficiarios  
Serán beneficiarios los titulares de explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana, con cultivos de vid, uva de mesa y/o cítricos que cumplan con lo establecido en las Normas genéricas y específicas sobre Producción Integrada aprobadas por la Comunitat Valenciana para los distintos cultivos.  
Los titulares de explotaciones agrarias deberán estar inscritos en el correspondiente registro de producción integrada de la Comunitat Valenciana.  
Pertenecer a una agrupación de tratamientos integrados o similar y/o disponer de asesoramiento técnico que establezca la estrategia y oportunidad de los tratamientos químicos.  
- Requisitos de la explotación  
Deberán dedicar una superficie mínima de cultivo de producción integrada establecida según cultivos en:  
Viña de vinificación: 1 ha  
Viña de mesa: 0,5 ha  
Cítricos: 0,5 ha.  
Descripción operaciones/contratos vigentes del periodo anterior, incluyendo la financiación, y los procedimientos/normas (incluyendo las de transición) de los mismos de acuerdo con el Reglamento de transición  
Compromisos adquiridos en periodos anteriores: 4.345 expedientes, que corresponden con un gasto público total en el periodo 2007-2013 de 8.565.284 euros.  
AYUDAS DE PRODUCCIÓN INTEGRADA  
Parte Específica  
Ayudas agroambientales . Producción integrada.  
Artículo Reglamento 1698/2005: 39 Artículo Reglamento de aplicación: 27  
Ayuda PDR  
Las ayudas cubrirán los costes adicionales y las pérdidas de ingresos derivados de los compromisos que impongan mayores exigencias que los requisitos obligatorios: requisitos legales de gestión y buenas condiciones agrarias y medioambientales, así como los requisitos mínimos que se establezcan en el programa en relación con la utilización de abonos y productos fitosanitarios y otros requisitos obligatorios establecidos en la legislación nacional.  
Prima viña vinificación: 159,87 €/ha  
Prima viña mesa: 387,65 €/ha  
Prima cítricos: 345,58 €/ha  
Descripción y justificación de los diferentes tipos de compromisos, basados en el impacto medioambiental esperado en relación con las necesidades y prioridades medioambientales.  
Descripción de los compromisos:  
- Cumplimentar y mantener actualizado el cuaderno de explotación según el modelo aprobado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, donde aparecerán anotadas todas las operaciones y prácticas de cultivo realizadas en cada una de las parcelas, así como el detalle de las visitas de asesoramiento y control realizadas.  
- Aplicar la Producción integrada en la totalidad de la superficie de la explotación dedicada a la misma orientación productiva (cultivo y/o especie, y variedades para cítricos y vid) localizada en cada explotación o en cada finca cuando la explotación esté formada por varias fincas.  
- Mantenimiento de los compromisos durante 5 años en la superficie de acogida, tiempo mínimo necesario para consecución de mejoras medioambientales.  
- Disponer de un certificado expedido por la autoridad u organismo de control que certifique el cumplimiento satisfactorio de las mismas.  
- Mantener la cubierta vegetal en cultivos perennes. En épocas de gran competencia por el agua y la recolección se permitirá la siega (manual o mecánica) o el pastoreo controlado. No podrá realizarse escarda química.  
- Mantener setos y ribazos, vegetación en lindes y márgenes para reserva ecológica y  
mantenimiento de la biodiversidad.  
- Realización de análisis adecuados para control de la contaminación de la tierra, agua y productos vegetales.  
Justificación:  
- Mantenimiento de la cubierta vegetal: control de malas hierbas de forma mecanizada o mediante pastoreo controlado. Tendrá efectos sobre la disminución de la erosión, de la evaporación con el consiguiente ahorro de agua, actuará de filtro de contaminación y de resguardo de la fauna útil, lo que redundará en un aumento de la biodiversidad.  
- Mantenimiento de los compromisos durante 5 años en la superficie de acogida, tiempo mínimo necesario para consecución de mejoras medioambientales.  
- Realización de análisis adecuados para control de la contaminación de la tierra, agua y productos vegetales.  
- Utilización de productos fitosanitarios autorizados en producción integrada, menos nocivos que los utilizados habitualmente en el cultivo tradicional. Incidirá en un aumento de la biodiversidad, en una disminución de la contaminación de suelos y aguas y en una disminución de los residuos en los productos vegetales.  
Cumplimiento de las buenas condiciones agrarias y medioambientales: en la producción integrada se superan, porque las condiciones de producción son más restrictivas en todos los aspectos.  
RAZAS AUTÓCTONAS EN PELIGRO DE EXTINCIÓN  
Parte General  
Título de la medida  
Medida agroambiental: Mantenimiento de razas autóctonas en peligro de extinción.  
Ovino: raza guirra  
Enmarcar medida en Directriz comunitaria - Prioridad comunitaria - Actuación/es básica/s   
(Ver directrices estratégicas comunitarias) Mejora del medio ambiente y del entorno natural.  
Prioridades: Biodiversidad.  
Actuaciones: Fomento de prácticas agrarias respetuosas con el medio ambiente. Fomento de prácticas sostenibles de gestión rural.  
Descripción de la medida  
Conservación de la riqueza genética y diversidad de la población ganadera de la Comunitat Valenciana, en particular de la raza autóctona ovina guirra, considerada en peligro de extinción.  
Justificación de la medida  
La medida se justifica al contribuir al mantenimiento de la riqueza genética y biodiversidad, conservando esta especie en peligro de extinción y que está adaptada a la rusticidad del medio físico en el que se desenvuelve por lo que se considera que debe procurarse su adecuada conservación para generaciones futuras, evitando la desaparición, ya que no puede competir con las razas mejoradas.  
Objetivos y resultados previstos  
Mantenimiento de la raza ovina guirra en la Comunitat Valenciana.  
Aumento de los ejemplares de la raza  
Aumento de la pureza por selección genética.  
Incentivar el nº de explotaciones agrarias con animales de la raza.  
Productos de calidad y derivados, autóctonos y diferenciados.  
Beneficiarios (territorios y personas físicas/jurídicas)  
Ámbito de aplicación  
Explotaciones situadas en todo el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Requisitos de los beneficiarios  
Deben pertenecer a la Asociación Nacional de Criadores de Raza Guirra (organismo competente para llevar el libro genealógico de la raza).  
Serán beneficiarios los titulares de explotaciones ganaderas que tengan efectivos ganaderos de la raza ovina Guirra que cumplan los requisitos mínimos y adquieran los compromisos que definen la medida agroambiental, por un periodo al menos de cinco años.  
Requisitos de la explotación  
La explotación debe estar inscrita en el libro de Registro Oficial de la raza ovina guirra.  
El número mínimo de animales reproductores de la raza ovina Guirra para poder solicitar las ayudas se establece en 30.  
Se deberá cumplir con los siguientes límites de carga ganadera en la explotación:  
- Carga ganadera mínima: 0,2 UGM por hectárea  
- Carga ganadera máxima: 1,4 UGM por hectárea.  
Descripción operaciones/contratos vigentes del periodo anterior, incluyendo la financiación, y los procedimientos/normas (incluyendo las de transición) de los mismos de acuerdo con el Reglamento de transición.  
Compromisos adquiridos en periodos anteriores: 29 expediente que corresponden con un gasto público total en el periodo 2007-2013 de 107.000 euros.  
RAZAS AUTÓCTONAS EN PELIGRO DE EXTINCIÓN  
Parte Específica  
Artículo Reglamento 1698/2005: 39 Artículo Reglamento 1974/2006: 27 Ayuda PDR  
Las ayudas cubrirán los costes adicionales y las pérdidas de ingresos derivados de los compromisos que impongan mayores exigencias que los requisitos obligatorios: requisitos legales de gestión y buenas condiciones agrarias y medioambientales, así como los requisitos mínimos que se establezcan en el programa en relación con bienestar animal y otros requisitos obligatorios establecidos en la legislación nacional.  
Primas: 120,2 euros/UGM  
Descripción y justificación de los diversos tipos de compromisos en función de los efectos previstos en el medio ambiente en relación con las necesidades y prioridades medioambientales.  
Pertenecer a una asociación ganadera para mejora y conservación de la raza.  
- Mantener en pureza los efectivos reproductores machos y hembras de la raza.  
- Los animales deberán estar inscritos en el Libro Genealógico de la raza.  
- Participar en un programa de mejora genética, con la obligación de aportar información para el seguimiento de la raza, así como para elaboración de valoraciones.  
- Práctica de pastoreo en medio físico adecuado para la raza.  
- Respetar las cargas ganaderas establecidas  
Justificación  
Estos compromisos no están relacionados con las BCAM. Se exigirá a las explotaciones ganaderas cumplir con los requisitos de condicionalidad.  
Su objetivo es evitar la desaparición de razas adaptadas al medio pero que no pueden competir con otras razas mejoradas.  
Lista de razas locales en peligro de abandono e indicación del número de hembras reproductoras. Este número deberá ser certificado por un organismo técnico, o una organización o asociación de ganaderos, debidamente reconocido, que deberá registrar y llevar al día el libro genealógico o libro zootécnico de la raza. Se deberá acreditar que ese organismo cuenta con las competencias y conocimientos necesarios para identificar a los animales de las razas en peligro.  
Especie Raza Nº hembras reproductoras  
Ovino Guirra 4.644  
Se trata de una raza local en peligro que cumple con lo previsto en el Anexo IV del Reglamento 1974/2006  
Información en relación al artículo 48.2 del Reglamento 1974/2006  
- Asociación Nacional de Criadores de Raza Guirrra  
- Datos de producción y precios del Informe del Sector Agrario Valenciano 2005, elaborado por el Servicio de Estudios Agrarios y Comunitarios de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Generalitat Valenciana.  
LUCHA CONTRA LA EROSIÓN Y MANTENIMIENTO DEL PAISAJE EN CULTIVOS LEÑOSOS EN PENDIENTES O TERRAZAS.  
Parte General  
Título medida  
Lucha contra la erosión y mantenimiento del paisaje en cultivos leñosos en pendientes o terrazas.  
Enmarcar medida en Directriz comunitaria - Prioridad comunitaria - Actuación/es básica/s  
Eje 2, Mejora del medio ambiente y del entorno rural, artículo 36, Medidas, art. 39. Mejora del medio ambiente y del entorno natural.  
Prioridades: Biodiversidad. Preservación y desarrollo de sistemas agrarios. Agua y cambio climático.  
Actuaciones: Fomento de prácticas agrarias respetuosas con el medio ambiente. Fomento de prácticas sostenibles de gestión rural. Lucha contra el cambio climático.  
Descripción medida  
Ayuda para agricultores de zonas específicas de la Comunitat Valenciana, que realicen acciones de conservación necesarias para reducir el riesgo de erosión y mantenimiento del paisaje característico de dichas zonas. Las actuaciones se realizarán en cultivos de leñosos (avellano, cerezo, almendro y algarrobo) sobre laderas, terrazas y bancales localizados en pendiente superior al 8%.  
Justificación medida. Objetivos y resultados previstos  
La medida de ayuda a la lucha contra la erosión contribuye al mantenimiento y conservación de unas zonas determinadas, de su paisaje y de su entorno, en muchos casos fuente de desarrollo paralelo como el turismo. En este sentido, su aportación a los objetivos medioambientales y de bienestar social merece ser reforzada. Al mismo tiempo contribuye al mantenimiento de un cultivo claramente identificado con la zona, como es el caso de la cereza de la Montaña de Alicante y potencia el cultivo del avellano en la provincia de Castellón, así como los frutos secos o el algarrobo en zonas concretas de la Comunitat Valenciana con un paisaje tradicional en terrazas, ayudando además al mantenimiento de la renta de los agricultores y de la población rural en dichas zonas.  
La medida evitará la erosión de zonas cuya situación geográfica, orográfica y de régimen pluviométrico es sensible a este fenómeno, y en las que la no conservación de elementos y técnicas singulares provocaría daños irreparables de pérdida de suelo y degradación del paisaje.  
Esta medida fomenta la conservación y mantenimiento de estructuras singulares que conforman un paisaje agrario característico de algunas zonas mediterráneas, y que favorecen la permanencia y proliferación de fauna y flora característicos, en muchos casos endémicos de la Comunitat Valenciana.  
Beneficiarios (territorios y personas físicas/jurídicas).  
Requisitos de la explotación  
Ambito de aplicación  
Superficies de cultivos leñosos en pendientes superiores al 8% en municipios de la Comunitat Valenciana situados al Sur y al Norte de la región.  
Requisitos de los beneficiarios  
Serán beneficiarios los titulares de explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana, con cultivos de cerezo, avellano, almendro y/ o algarrobo que cumplan con lo establecido en esta submedida agroambiental dirigida a la lucha contra la erosión.Pertenecer a una agrupación de tratamientos integrados o similar y/o disponer de asesoramiento técnico que establezca la estrategia y oportunidad de los tratamientos químicos.  
Requisitos de la explotación  
Deberán dedicar una superficie mínima de cultivo establecida según cultivos en:  
Avellano: 0,3 ha  
Cerezo: 0,3 ha  
Almendro: 0,3 ha  
Algarrobo: 0,3 ha  
Descripción operaciones/contratos vigentes del periodo anterior, incluyendo la financiación, y los procedimientos/normas (incluyendo las de transición) de los mismos de acuerdo con el Reglamento de transición  
Compromisos adquiridos en periodos anteriores: 477 contratos que corresponden con un gasto público total en el periodo 2007-2013 de 314.980 euros.  
Artículo Reglamento 1698/2005: 39 -- Artículo Reglamento de aplicación: 27  
Ayuda PDR  
Las ayudas cubrirán los gastos ocasionados por la conservación de muros, taludes, cubiertas vegetales en linderos, reposición de elementos por causa de desperfectos por escorrentía etc., así como por la utilización de medios mecánicos para la eliminación de las malas hierbas en lugar de herbicidas. Uso de material de la zona para reparación de muros.  
Todos los cultivos (avellano, cerezo, almendro y algarrobo) 180 euros/ha.  
Descripción y justificación de los diferentes tipos de compromisos, basados en el impacto medioambiental esperado en relación con las necesidades y prioridades medioambientales.  
- Pertenecer a una Agrupación de Tratamientos Integrados en agricultura o similar.  
No es obligatorio que los agricultores estén inscritos en este tipo de agrupaciones, por lo que va más allá de los Requisitos legales y de gestión.  
- Mantenimiento y conservación de los elementos e instalaciones tradicionales relacionados con el cultivo con materiales acordes con el entorno (utilización de piedra autóctona): muretes, terrazas, bancales, setos vegetales, etc, que quedarán reflejados en el plan de actuación agroambiental.  
Este compromiso está relacionado con la Buena Práctica Agraria (BCAM) de mantener las terrazas en buen estado, pero haciéndolo extensivo a muros de piedra típicas del paisaje valenciano y cuyo coste de mantenimiento es superior, con el objetivo de proteger la fauna que utiliza estos elementos como refugio y el paisaje tradicional.  
- En ningún caso se podrán emplear aperos de vertedera y gradas de disco que volteen el suelo.  
Este compromiso va más allá de las BCAM.  
- Establecer cubierta vegetal para evitar los problemas de escorrentía, durante otoño-invierno, en el centro de las calles, que cubran un mínimo del 50% de la superficie de cultivo de la parcela, a partir de la flora espontánea o recurriendo a la siembra de especies cultivadas:  
· En parcelas con pendiente medias superiores al 8% la cubierta vegetal se establecerá próxima a las curvas de nivel y perpendicular a la máxima pendiente.  
· En terrazas, la cubierta vegetal se establecerá en el lado mayor de la parcela  
- La cubierta vegetal podrá segarse a principios de primavera para evitar la competencia de las malas hierbas mediante procedimientos mecánicos y/o con pastoreo controlado de ganado ovino o caprino, debiendo permanecer obligatoriamente sobre el terreno los restos de éstas cubiertas hasta el otoño, época en la que, si procede, se podrán llevar a cabo las labores necesarias para la implantación de una nueva cubierta vegetal.  
Este compromiso está relacionado con la BCAM de cobertura del suelo en cultivos leñosos, que sólo hace referencia al mantenimiento de una cubierta vegetal en el cultivo del olivar. No obstante, el compromiso va más allá ya que obliga a establecer dichas cubiertas en los cultivos cerezo, avellano, almendro y algarrobo.  
- Mantenimiento y/o creación de la vegetación natural en las lindes de las parcelas, siempre que estén a más de 300 metros de una masa forestal superior a 10 ha.  
Relacionado con la prohibición de eliminación de arbustos y líneas de arbolado en zonas Natura 2000, salvo autorización expresa por algún motivo muy específico. No obstante, el compromiso va más allá ya que la vegetación natural debe mantenerse y/o crearse en cualquier superficie del ámbito de aplicación de la medida, lo que implica realizar labores de poda, limpieza, tratamientos y plantación.  
- Corrección de los efectos puntuales ocasionados por las escorrentías producidas por las lluvias torrenciales, de manera inmediata en la misma anualidad en que se produzcan los daños.  
Las BCMA no establecen plazos para la reparación de los daños.  
- No utilizar productos químicos para la poda y la eliminación de brotes.  
Este compromiso va más allá de las BCAM, que no establece nada en este sentido. Con ello, se disminuye la utilización de inputs, y con ello, la contaminación ambiental, y se mejora la biodiversidad.  
ANEXO III  
INDEMNIZACIÓN COMPENSATORIA EN ZONAS CON DIFICULTADES EN EL PDRCV.  
Las referencias que se contienen en la regulación de esta ayuda en el propio PDRCV alusivas a la ayuda de Indemnización Compensatoria en zonas de montaña, deben ser entendidas mutatis mudandi con relación a la ayuda de Indemnización Compensatoria en zonas con dificultades.  
Requerimientos generales  
Parte General  
Título de la medida  
Indemnización compensatoria en zonas con dificultades, distintas a las de montaña  
Artículo Rgto 1698/2005 y código de la medida:  
Artículo 36, letra a), inciso ii y artículo 37. Ayuda destinada a compensar las dificultades naturales en otras zonas con dificultades. Código medida 212.   
Todo ello teniendo en cuenta lo establecido en el Reglamento (CE) nº 1974/2006 en su Anexo II apartado 5.3.2.1.1.que mantiene en vigor determinadas disposiciones del Reglamento (CE) nº 817/2004, hasta el 31 de diciembre de 2009, fecha en que, a partir de la cual, regirán nuevas delimitaciones de zonas desfavorecidas y condiciones de aplicación de las ayudas de indemnización compensatoria.   
Enmarcar medida en Directriz comunitaria - Prioridad comunitaria - Actuación/es básica/s  
La medida se enmarca en la directriz estratégica comunitaria del punto 3.2 « Mejora del medio ambiente y del entorno rural» y concretamente en la actuación básica ii de dicha prioridad,»?aplicación de prácticas sostenibles de gestión rural puede contribuir a reducir los riesgos asociados al abandono, la desertificación y los incendios forestales, en especial en las zonas desfavorecidas.»  
Descripción medida  
Se hace referencia y es de aplicación lo previsto en el apartado equivalente de la medida 211 para las zonas de montaña.  
Se trata de indemnizar a los agricultores de las zonas de montaña por el compromiso de mantener su actividad agraria en su explotación durante un mínimo de cinco años a partir del primer pago, para compensarle por los costes adicionales y pérdidas de renta en las zonas de montaña y otras con dificultades naturales, en comparación con el resto de zonas no desfavorecidas.  
Se calculará la ayuda en función de la SAU de cada explotación situada en zona con dificultades naturales, zonas de montaña, utilizadas en el cultivo o de aprovechamiento forrajero para el ganado de pastoreo.  
La limitación de superficie indemnizable se fija en 100 Has. y se aplicarán distintos módulos de cálculo dependientes de la zona y coeficientes según tramos de SAU y coeficientes reductores en función del tipo de cultivo o aprovechamiento, para llegar a obtener la ayuda al multiplicar la superficie indemnizable por el módulo correspondiente.  
Justificación de la medida  
De forma generalizada se justifica la medida para estas zonas igual que en la medida 211 para las zonas de montaña  
La actividad agraria sostenible se considera imprescindible para el mantenimiento de las tierras con dificultades naturales o de otra índole, en las mejores condiciones medioambientales mantenimiento de la biodiversidad propia de los sistemas agrarios y la preservación de valores paisajísticos característicos, tradicionales, singulares etc.  
Los agricultores más comprometidos en la permanencia de estos valores son los que residen habitualmente en la zona y su economía depende principalmente de la actividad agraria.  
Objetivos y resultados previstos  
Se persiguen los mismos objetivos ya descritos en el correspondiente apartado de la medida 211 para las zonas de montaña. Contando con la realidad de sucesivas jubilaciones y las nuevas incorporaciones de jóvenes a la actividad agraria en explotaciones de mayor dimensión y viabilidad, y dando acceso a la misma a los agricultores profesionales se considera obtener un buen resultado de la aplicación de la medida, mantener un total de 1.465 beneficiarios durante el periodo de programación 2007-2013.  
Nº de explotaciones: 1.465  
Superficie acogida a la ayuda y compromisos: 33.830 Has.  
En estas zonas hoy existen 1.465 beneficiarios ATP o titulares de explotación prioritaria. Se considera éste el mejor indicador específico de la línea, máximo cuando es previsible que en próximos años haya dificultades de renuevo generacional en la titularidad de las explotaciones  
Beneficiarios (personas físicas/jurídicas) y requisitos de la explotación.  
Se hace referencia al correspondiente apartado de la medida 211 para las zonas de montaña.  
Podrá concederse indemnizaciones compensatorias a los titulares de explotaciones agrarias ubicadas en la Comunitat Valenciana que reúnan los siguientes requisitos:  
a) Ser agricultor a título principal o titular de explotación prioritaria, bien a título individual o como socio de una explotación agraria constituida como cooperativa o sociedad agraria de transformación.  
b) El socio de cooperativa o SAT podrá percibir la indemnización compensatoria correspondiente a su cuota de participación, que, de darse el caso, se acumulará a la de su explotación individual a los efectos del cálculo de una indemnización única. Para determinar el cumplimiento de este requisito, en lo que a la renta del titular se refiere, se tendrá en cuenta la Orden APA/2006, de 26 de enero, por la que se modifica el artículo 5 de la orden de 13 de diciembre de 1995, a los efectos de los apartados 5 y 6 del artículo 2 de la Ley 19/1995, de 4 de julio, de modernización de explotaciones. La posibilidad de aplicación del punto 2 del anteriormente mencionado artículo 5, se tendrá en cuenta sólo, para esta línea, cuando se den los casos de que se hubieran producido las situaciones excepcionales en el último ejercicio fiscal declarado. En lo que atañe al tiempo de trabajo dedicado a su explotación agraria será preceptivo la afiliación durante todo el ejercicio del año de solicitud, al Régimen Especial Agrario por cuenta propia o de Autónomos por la rama agraria, para el agricultor a título principal. Para los titulares de explotación prioritaria, además de la anterior afiliación será suficiente la del Régimen Especial Agrario por cuenta ajena. Sólo en caso de titulares que se jubilan en el año del ejercicio será suficiente que la mencionada permanencia se cumpla, al menos, hasta el último día del plazo de presentación de solicitudes.  
c) Residir en el municipio en cuyo término municipal radique total o parcialmente la superficie agrícola de su explotación o colindante, y dicho municipio de residencia figure en la lista de municipios de zonas desfavorecidas de montaña o de despoblamiento.  
d) Cuando la superficie agrícola de la explotación esté situada en varios términos municipales, la condición de residencia se entenderá cumplida cuando, siendo el municipio de residencia de zona desfavorecida, parte de la superficie agrícola de la explotación está en dicho término en otro colindante también de zona desfavorecida.  
e) No estar afectado por ninguna situación de incompatibilidad.  
f) Estar al corriente de sus obligaciones tributarias y frente a la Seguridad Social.  
g) El titular deberá comprometerse a mantener la actividad agrícola en su explotación en zona desfavorecida durante al menos cinco años a partir del primer pago de la ayuda, según lo establecido en el artículo 14 del Reglamento (CE) Nº 1257/1999 y el punto 2 del artículo 37, de aplicación a partir del 1 de enero de 2010, del Reglamento (CE) Nº 1698/2005, salvo jubilación o causa de fuerza mayor.  
h) Cumplir con las obligaciones establecidas en el artículo 14 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, General de subvenciones.   
Todos los beneficiarios llevarán una gestión sostenible de la superficie de explotación con el cumplimiento de las buenas condiciones agrarias y medioambientales(Anexo IV del Reglamento 1782/2003, y el cumplimiento de los requisitos legales de gestión (Anexo III del mismo reglamento)  
Requisitos de la explotación  
a) La explotación deberá estar ubicada en la Comunitat Valenciana; así se entenderá cuando más del 50% del total de la superficie agrícola utilizada (SA.U.) de la explotación está situada en la Comunitat Valenciana.  
b) La explotación debe tener toda o parte de la SAU en zona desfavorecida de montaña.  
c) Las explotaciones ganaderas deberán soportar una carga ganadera máxima de 1 U.G.M. por hectárea de superficie forrajera. Estas explotaciones, en todo caso, deberán tener una carga ganadera mínima de 0,2 U.G.M. por hectárea de superficie forrajera. No computará como indemnizable la totalidad de la superficie forrajera de las explotaciones ganaderas cuya carga ganadera no esté comprendida entre el máximo y mínimo anteriores.  
d) La explotación debe tener más de 2 hectáreas de SA.U.  
e) De acuerdo con el artículo 51 del Reglamento (CE) nº 1698/2005, se deberán cumplir en toda la explotación del beneficiario los requisitos y normas obligatorios establecidos en los artículos 4 y 5 y anexos III y IV del Reglamento (CE) nº 1782/2003, lo que se define como cumplimiento de la condicionalidad, que comprende la observancia de los «Requisitos legales de gestión» y las «Buenas condiciones agrarias y medioambientales».  
Complementariedad con las medidas financiadas con cargo a otros instrumentos de la PAC y a través de la política de cohesión  
Se hace referencia al correspondiente apartado de la medida 211 para las zonas de montaña.  
La característica de la ayuda de indemnización compensatoria en zonas con dificultades naturales, sean de montaña u otras, complementa, por la finalidad también perseguida en otras medidas de desarrollo rural, la incorporación de jóvenes al sector agrario, las ayudas de modernización de explotaciones, así como las relativas al eje 2 reforzando la amplitud de aplicación de los compromisos de desarrollo sostenible en todas las zonas con dificultades naturales, preservando los sistemas agrarios y su contribución de valor a los paisajes del interior y mantenimiento de la biodiversidad, tales como las medidas agroambientales, programas de desarrollo local con los que se refuerza la fijación de la población en las zonas más desfavorecidas y otras que se implanten orientadas a la protección de la superficie forestal.  
Incompatibilidades  
La indemnización compensatoria de zonas desfavorecida es incompatible con:  
- La percepción por el beneficiario de una pensión de jubilación, del subsidio de desempleo o cualquier otra prestación pública análoga.  
- Con la ayuda por cese anticipado de la actividad agraria (Reglamento (CE) Nº 1257/1999) o de jubilación anticipada (Reglamento (CE) Nº 1698/2005) .  
- Las superficies acogidas al Programa de Forestación de Tierras Agrícolas no computarán como indemnizables.  
En el caso de explotaciones que se extiendan entre 2 Comunidades Autónomas se realizaran los controles necesarios para evitar la duplicidad de pago (FEGA)  
Alcance y acciones  
La población objeto de la medida, 1.465 titulares de explotaciones, básicamente familiares, está radicada en municipios de la zona de interior de la Comunitat Valenciana, que conforman las zonas desfavorecidas por despoblamiento.  
Criterios y reglas administrativas para asegurar que las operaciones cofinanciadas por FEADER no son cofinancidas con otros instrumentos de la PAC (art. 2.2. Reglamento 1974/2006):  
Esta medida es estricta en su aplicación, compatible con el resto de ayudas a titulares de explotación agraria en activo. Se especificarán las superficies por las que no se percibirán indemnizaciones, tales como las de retirada del cultivo las que pasan a programa de ayuda a forestación de tierras de cultivo etc.  
AYUDAS DE INDEMNIZACIÓN COMPENSATORIA EN ZONAS CON DIFICULTADES  
Parte Específica  
Artículo Reglamento 1698/2005: 36 y 37 Ayuda PDR: tipo de ayuda e intensidad de la ayuda  
Se mantiene el sistema de cálculo del Programa anterior, de forma que la superficie de cultivos y pastos declarada se transforma en unidades de superficie indemnizable y a ésta se le aplican unos coeficientes según tramos, importe de la Base imponible general (IRPF) y los módulos correspondientes a zona de montaña.  
Se propone un mínimo por explotación ubicada en zona distinta a las de montaña de 300 €, siempre que la SAU sea mayor de 2 Has. La indemnización máxima por explotación será de 3.000 €.  
El importe total de esta medida se fija en 928.571,43 euros y año del período de aplicación del Programa.  
Metodología de cálculo  
1. Módulo base:  
Zonas desfavorecidas por dificultades naturales: 57 €/ha  
Al módulo de base se le aplican dos coeficientes correctores en función de:   
Superficie indemnizable de la explotación (C1).  
Base imponible general declarada por el titular de la explotación (C2).  
Coeficiente C1:  
Superficie indemnizable en las explotaciones  
 Coeficiente aplicable  
Hasta 5 Has 1,00  
Más de 5 y hasta 25 Has 0,75  
Más de 25 y hasta 50 Has 0,50  
Más de 50 y hasta 100 Has 0,25  
Más de 100 has.(se excluye la superficie   
que exceda de cien hectáreas) 0,00  
Coeficiente C2:  
Base imponible declarada por el beneficiario  
 Coeficiente aplicable  
Menor de 50 por cien de la renta de referencia 1,20  
Mayor del 50 por cien de la renta de referencia 1,00  
2. Coeficientes reductores Ci aplicables a las superficies forrajeras  
 Coeficiente aplicable  
Has. de pastos permanentes 1,00  
Has de pasto aprovechables   
por un periodo de dos a seis meses 0,50  
Has. de barbecho, rastrojera y erial a pastos 0,15  
3. Coeficientes reductores Cj aplicables a la Unidades Equivalentes de cultivo (UEC)  
 Coeficiente aplicable  
Has. de regadío 1,00  
Has de cultivo extensivo y plantaciones de secano 0,50  
Has. de plantaciones no maderables,  
forestales y arbustivas 0,30  
4. Cálculo de la superficie Indemnizable (S.I.)  
Es el resultado de sumar a la superficie forrajera computable las unidades equivalentes de cultivo.  
S.I.(en Has.)= Suma(Si\*Ci)+Suma(Sj\*Cj)  
Siendo:  
S.I. = Superficie indemnizable en Has.  
Si= Superficie forrajera en Ha.  
Ci= Coeficiente aplicable a las superficies forrajeras.  
Sj= Superficie de cultivo en Has.  
Cj= Coeficiente aplicable a las superficies de cultivos.  
5. Cálculo de las ayudas  
La ayuda por explotación se calculará como sigue:  
Ayuda=(Superficie Indemnizable)x(módulo base)x(coeficientes aplicables al módulo base).  
Especificar de qué manera se garantizará el respeto del límite superior de las indemnizaciones compensatorias y el procedimiento administrativo por el cual se garantizará la observancia del importe máximo cofinanciable. Cuando se aplique el pago máximo del Reglamento 1698/2005 se deberán especificar las circunstancias objetivas que lo justifiquen.  
Esta garantía se especifica en el apartado equivalente de la medida 211 para las zonas de montaña.  
Con la ayuda propuesta nunca se rebasarán los límites superiores ya que con la mínima superficie (2,01 has.) se pagaría como máximo 149,25 €, y con mayores superficies también se aplica un módulo inferior y las reducciones por coeficientes, que aseguran que no se rebasen los límites reglamentarios.  
En todo caso la ayuda se concederá respetando el mínimo de 25 euros por ha. de SAU con derecho a la ayuda de cada explotación de forma que este mínimo se aplicará cuando el sistema de cálculo descrito para reducciones progresivas según dimensión de la explotación no determine un importe mayor. Se respetara el limite máximo de 3.000 € por explotación.  
Definición de la superficie mínima  
Se continuará con el criterio de elegibilidad de explotaciones de > 2 Has. de SAU Descripción del mecanismo de conversión adecuado utilizado en los pastos comunes Se hace referencia a loa especificado en el apartado equivalente de la medida 211 para las zonas de montaña.  
Se continuará con el criterio de elegir explotaciones de más de 2 hectáreas de SAU  
Descripción del mecanismo de conversión adecuado utilizado en los pastos comunes  
Se hace referencia a loa especificado en el apartado equivalente de la medida 211 para las zonas de montaña.  
Los pastos comunales serán repartidos en lo que a superficie se refiere entre todos los ganaderos con el derecho a su utilización. En todos los casos será controlado que la carga ganadera no sea inferior a 0,2 UGM/ Ha ni superior a 1,00 UGM/Ha. De no cumplirse este requisito será anulada de la indemnización el grupo de «pastos y forrajeras" para alimentación del ganado propio del total de superficie indemnizable de la explotación.  
La ganadería por la que se indemnizarán superficies de pasto será la de ganado vacuno, ovinocaprino y equino. Siempre que se mantengan en régimen de pastoreo.  
El control administrativo de todas las solicitudes detecta el incumplimiento del índice de carga ganadera, dado que el solicitante determina en su declaración las parcelas de pastos y superficie forrajera de la explotación y los técnicos de gestión realizan los cálculos de UGM en base al registro oficial de ganado vacuno y libro de explotación actualizado y supervisado por los técnicos veterinarios en ganado ovino, caprino y equino. Siendo un requisito tal que de no cumplirse, toda la superficie de pasto y forrajera destinada a la alimentación del ganado deja de percibir ayuda. Ello se completa, en los casos de controles sobre el terreno en los que se determina nuevamente dicho índice tras la constatación del número de cabezas de ganado y la realidad de los pastos y resto de superficies declaradas  
Justificación de la modulación del importe de la ayuda según los criterios establecidos (gravedad de las dificultades naturales permanentes que afecten a la actividades agrarias, problemas medioambientales, tipo de producción, estructura de la producción, etc.)  
Será de aplicación lo previsto en el apartado equivalente de la medida 211 para las zonas de montaña  
Las explotaciones de zonas desfavorecidas son de dimensión media de 25 Has de SAU. Solo las explotaciones ganaderas con superficies de pasto sobrepasan dicha dimensión, lo cual justifica que la ayuda se gradúe a partir de los tramos prefijados, reduciendo la ayuda, ya que las superficies de pasto requieren menos compensación que las de cultivos, sea en mano de obra en merma de productividad etc. en comparación con explotaciones de zonas llanas o de menores dificultades naturales.  
Otras cuestiones  
En el caso de que las peticiones de ayuda superen los límites presupuetarios se priorizarán las explotaciones localizadas en Red Natura 2000.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI