Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9747, del 18-12-2023 (2023/12141)

ACORD 300/2023, de 9 de novembre, del Consell de Govern de la Universitat de València, pel qual s'aprova el Codi de Convivència i Bones Pràctiques de la Universitat de València.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9747

Data del DOGV
:   18-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/12141

CVE


Data del document
:   09-11-2023

Organisme emissor
:   Universitat de València

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Universitat de València](javascript:void(0))

ACORD 300/2023, de 9 de novembre, del Consell de Govern de la Universitat de València, pel qual s'aprova el Codi de Convivència i Bones Pràctiques de la Universitat de València. [2023/12141]  
ÍNDEX  
  
PREÀMBUL  
  
TÍTOL PRELIMINAR  
Art. 1. Objecte  
Art. 2. Principis inspiradors  
Art. 3. Àmbit subjectiu d'aplicació  
Art. 4. Àmbit temporal  
Art. 5. Àmbit espacial d'aplicació  
Art. 6. Mesures de prevenció i respostes enfront de la violència, la discriminació o l'assetjament  
Art. 7. Principis generals i garanties d'actuació  
  
TÍTOL PRIMER: NORMES DE CONVIVÈNCIA I BONES PRÀCTIQUES DE LA UNIVERSITAT DE VALÈNCIA  
CAPÍTOL PRIMER: PRINCIPIS I DRETS GENERALS  
Art. 8. Principis  
Art. 9. Dret a la igualtat d'oportunitats i a la no discriminació  
  
Art. 10. Dret a l'honor, a la intimitat, a la pròpia imatge i a la protecció de dades  
Art. 11. Dret al lliure desenvolupament de la personalitat  
Art. 12. Dret a la llibertat d'expressió  
Art. 13. Dret a la informació  
Art. 14. Drets lingüístics  
  
CAPÍTOL SEGON: DE LA VIOLÈNCIA, DE L'ASSETJAMENT I DE LA DISCRIMINACIÓ  
Art. 15. De l'assetjament i la discriminació  
Art. 16. Assetjament sexual i assetjament per raó de sexe  
Art. 17. Assetjament discriminatori  
Art. 18. Mesures de prevenció i resposta enfront de la violència, l'assetjament i la discriminació  
Art. 19. Protecció contra la violència, l'assetjament i la discriminació  
Art. 20. Mesures de protecció i suport  
  
CAPÍTOL TERCER: DRETS ACADÈMICS  
Art. 21. Dret a la llibertat acadèmica i reconeixement del treball realitzat  
Art. 22. Dret a l'estudi  
Art. 23. Dret al descans en horari lectiu  
Art. 24. Dret a rebre l'ensenyament programat  
Art. 25. Dret a rebre un ensenyament actual i de qualitat  
Art. 26. Dret a un ensenyament participatiu i de qualitat i a l'avaluació de la docència  
Art. 27. Dret a la tria de professor  
Art. 28. Dret a l'elecció de llengua en la docència  
Art. 29. Dret d'accés a ajudes i beques  
Art. 30. Dret a una formació integrada amb la societat  
Art. 31. Dret a l'atenció personalitzada  
Art. 32. Drets d'avaluació  
Art. 33. Dret a la propietat intel·lectual  
Art. 34. Transparència i conflictes d'interès  
Art. 35. Originalitat de la producció científica, plagi i frau acadèmic  
  
Art. 36. Dret a la desconnexió digital  
Art. 37. Dret a la devolució de les taxes  
Art. 38. Matrícula gratuïta  
  
CAPÍTOL QUART: DRETS DE PARTICIPACIÓ  
Art. 39. Identificació i pertinença dels membres de la comunitat universitària  
Art. 40. Dret d'associació  
Art. 41. Drets de participació i representació  
Art. 42. Drets de les representants i els representants de l'estudiantat  
Art. 43. Dret a ajudes per a activitats, representació i associacions de l'estudiantat  
Art. 44. Dret de vaga i aturada acadèmica  
  
CAPÍTOL CINQUÈ: NORMES DE GOVERNANÇA  
Art. 45. Confidencialitat.  
Art. 46. Relacions amb la comunitat universitària  
Art. 47. Integritat, imparcialitat, incompatibilitat, transparència i rendició de comptes  
Art. 48. Presència pública a internet i mitjans de comunicació  
Art. 49. Reconeixements, beneficis i obsequis  
Art. 50. Ús adequat dels recursos públics  
Art. 51. Governança participativa i oberta  
Art. 52. Deures de les persones de la comunitat universitària  
  
CAPÍTOL SISÈ: GARANTIES  
Art. 53. Garanties per a l'eficàcia dels drets i deures continguts en aquesta norma  
Art. 54. Sindicatura de Greuges  
Art. 55. Canal de denúncies  
  
TÍTOL SEGON: COMISSIÓ DE CONVIVÈNCIA I MITJANS ALTERNATIUS DE SOLUCIÓ DEL CONFLICTE  
CAPÍTOL PRIMER: LA COMISSIÓ DE CONVIVÈNCIA  
Art. 56. La Comissió de Convivència  
Art. 57. Composició de la Comissió de Convivència  
Art. 58. La Subcomissió de Convivència enfront de la violència, l'assetjament o la discriminació  
Art. 59. Funcions de la Subcomissió de Convivència  
Art. 60. Règim d'incompatibilitats, recusació i abstenció dels membres de la Comissió de Convivència  
  
CAPÍTOL SEGON: PROCÉS DE RESOLUCIÓ DE CONFLICTES  
  
Art. 61. Mitjans alternatius de solució dels conflictes de convivència  
  
Art. 62. Inici del procediment de conciliació  
Art. 63. Tramitació del procediment de conciliació  
Art. 64. Finalització del procediment de conciliació  
  
CAPÍTOL TERCER: REGLES ESPECIALS PER ALS PROCEDIMENTS PER VIOLÈNCIA, ASSETJAMENT I DISCRIMINACIÓ  
Art. 65. Principis generals  
Art. 66. Del canal específic de denúncia  
Art. 67. Del procediment alternatiu per assetjament o discriminació  
  
TÍTOL TERCER: RÈGIM DISCIPLINARI DE L'ESTUDIANTAT  
  
CAPÍTOL PRIMER: INFRACCIONS I SANCIONS  
Art. 68. Classificació de les infraccions  
Art. 69. Faltes molt greus  
Art. 70. Faltes greus  
Art. 71. Faltes lleus  
Art. 72. Sancions molt greus, greus i lleus  
Art. 73. Graduació de les sancions  
Art. 74. Mesures substitutives de la sanció  
Art. 75. Mesures provisionals  
Art. 76. Altres mesures  
Art. 77. Prohibició de concurrència de sancions  
  
CAPÍTOL SEGON: EL PROCEDIMENT DISCIPLINARI  
Art. 78. De la potestat disciplinària  
Art. 79. Règim jurídic  
Art. 80. Principis del procediment  
Art. 81. Iniciació del procediment disciplinari  
Art. 82. Instrucció  
Art. 83. Plec de càrrecs  
Art. 84. Proposta de resolució  
Art. 85. Tràmit d'audiència  
Art. 86. Procediment simplificat  
Art. 87. Termini màxim de resolució i caducitat  
Art. 88. Extinció de la responsabilitat  
Art. 89. Prescripció  
  
CAPÍTOL TERCER: DE L'EXECUCIÓ, ANOTACIÓ I IMPUGNACIÓ DE LES SANCIONS  
Art. 90. Execució de les sancions  
Art. 91. Registre de la sanció en l'expedient de la persona estudiant  
  
Art. 92. Impugnació de la resolució  
Art. 93. Efectes del frau acadèmic sancionat sobre els títols oficials i propis de la Universitat de València  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL PRIMERA  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL SEGONA  
DISPOSICIÓ FINAL ÚNICA. ENTRADA EN VIGOR  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
  
PREÀMBUL  
  
I  
  
Aquest Codi de Convivència i Bones Pràctiques de la Universitat de València és la resposta normativa a l'obligació recollida en la recent Llei 3/2022, de 24 de febrer, de convivència universitària (LCU), que ha renovat, després de gairebé set dècades de vigència, el marc normatiu bàsic referit a les normes de convivència en les universitats espanyoles i, de manera força significativa, la regulació dels mecanismes per a fer front a les possibles infraccions i conflictes derivats de l'incompliment de les obligacions i deures de les persones que formen part de la comunitat universitària, i en particular el procediment d'exigència de responsabilitats referit a l'estudiantat (els mecanismes procedimentals d'exigència de responsabilitats disciplinàries del personal ja actualitzats en democràcia i regulats en la seua normativa específica). Aquesta reforma normativa, per tant, obliga a la refundició de les normes de convivència vigents fins ara i a la seua actualització en coherència amb l'evolució d'aquestes, tant en lleis sectorials i normativa bàsica, com respecte de la pròpia evolució de les normes internes de la Universitat de València, així com a l'establiment dels òrgans encarregats de vetlar per la convivència universitària i els procediments adients de resolució de conflictes previstos en cada cas, d'acord amb el que disposa l'esmentada LCU. Addicionalment, la Llei orgànica 2/2023, de 22 de març, del sistema universitari (LOSU) ha actualitzat algunes de les obligacions i deures de les persones que formen part de la comunitat universitària, així com ha refermat alguns dels principis ja continguts en la LCU i en normes pròpies de la Universitat de València com ara els seus Estatuts, i ha obligat al fet que aquesta actualització de les normes de convivència també la tinga en compte.  
  
Per a la redacció d'aquest Codi de Convivència, per tant, s'ha considerat no només la LCU i la LOSU, sinó també el contingut de normes vigents i disperses que va des de la mateixa Constitució espanyola (que determina alguns drets d'aplicació directa a l'àmbit universitari) a d'altres referides als drets i obligacions d'alguns col·lectius, com ara l'Estatut de l'Estudiant Universitari (RD 1791/2010), passant per normes sectorials amb incidència directa en la convivència universitària, com ara, entre d'altres, la Llei orgànica contra la violència de gènere (LO 1/2004), la Llei orgànica per a la igualtat efectiva de dones i homes (LO 3/2007), la Llei de l'esport (Llei 39/2022), la Llei contra la violència, el racisme, la xenofòbia i la intolerància en l'esport (Llei 19/2007), el text refós de la Llei general dels drets de les persones amb discapacitat i la seua inclusió social (RD Leg 1/2013), la Llei orgànica de garantia integral de la llibertat sexual (LO 10/2022) o la Llei integral per a la igualtat de tracte i no discriminació (Llei 15/2022). Però també l'evolució normativa desenvolupada a partir del marc general i dels seus Estatuts per la mateixa Universitat de València, que ha disciplinat l'activitat acadèmica en detall i ha delimitat els drets i deures de les persones que integren la comunitat universitària, fet que ha contribuït, indirectament, a l'establiment de normes de convivència. D'importància particular, per la seua afecció a aquest règim de drets i deures, són el Reglament d'avaluació i qualificació de la Universitat de València per a títols de grau i màster (ACGUV 108/2017), el Protocol d'actuació davant pràctiques fraudulentes (ACGUV 123/2020), així com altres normes que disciplinen l'actuació universitària, però, sobretot, un seguit de normes que requereixen l'actualització necessària per integrar les noves competències de la Comissió de Convivència, com ara el Protocol de la Universitat de València per a l'actuació i resposta davant l'assetjament sexual, per raó de sexe i altres assetjaments discriminatoris (ACGUV 180/2021). També requereix actualització la Carta de Drets i Deures dels estudiants i les estudiants de la Universitat de València (aprovada per Junta de Govern el 19 d'octubre de 1993 i modificada per Junta de Govern el 30.04.1998), que pels anys transcorreguts reconeix drets o estableix deures d'una manera no totalment conforme amb el marc jurídic en vigor.  
  
Per dur a terme aquest desenvolupament i actualització normativa, s'ha tractat d'extractar el contingut dels drets i deures de les persones que formen part de la comunitat universitària que s'han considerat essencials, més enllà que puguen ser desenvolupats amb més detall en altres normes, per al coneixement de qualsevol persona amb vinculació amb la Universitat de València. En aquest sentit, aquest codi no pretén innovar, sinó compilar els drets, deures, obligacions i situacions jurídiques bàsiques que, referides a la convivència, conformen l'estatut bàsic de les diferents persones com a membres del personal (ja siga docent, d'administració i serveis o investigador) o de l'estudiantat de la Universitat de València. S'ha fet sobre la base, en tot cas, del reconeixement de drets i deures ja existent i afegint els límits o normes de convivència que s'han desenvolupat normativament aquests anys per a la seua millor garantia i reconeixement efectiu. Sobre aquesta base, s'aspira al fet que la present norma constuïsca un veritable Codi de Convivència que condense el contingut mínim d'aquest règim de drets i deures rellevants en tot cas.  
  
Així doncs, aquest codi conté les normes de desenvolupament de la LCU i dels òrgans i procediments en matèria de convivència que havien de ser regulats en virtut del nou marc legislatiu estatal vigent. En la seua configuració s'ha arribat a un acord amb la resta d'universitats públiques valencianes perquè les grans línies de desenvolupament del text siguen comunes a totes, amb la finalitat de garantir la coherència de la resposta jurídica, en termes de convivència, de tot el sistema públic universitari valencià.  
  
II  
  
La norma que s'aprova s'estructura en un títol preliminar i tres títols diferenciats, un amb les normes de convivència en sentit material, un altre amb previsions institucionals i procedimentals i un tercer amb el règim disciplinari previst per a l'estudiantat.  
El títol preliminar, a més de posar èmfasi en els principis inspiradors de la norma i en les mesures i garanties que es preveuen per a la protecció de drets, i especialment en matèria de prevenció i resposta enfront de la violència, la discriminació o l'assetjament, delimita amb precisió el seu àmbit d'aplicació, en les seues dimensions subjectiva, espacial i temporal, a fi d'evitar tant com es puga conflictes o confusions sobre a qui, i en quins àmbits i respecte de quines activitats s'aplicaran en tot cas les normes i procediments continguts en el Codi.  
  
A continuació, el títol primer d'aquest codi s'ocupa de la regulació de les normes de convivència de la Universitat de València, realitzant la ja esmentada compilació i actualització al marc legal vigent de tots els drets i deures que emmarquen la convivència universitària, en la mesura que afecten les persones que integren la Universitat de València. Juntament amb els principis i drets generals, essencialment derivats de mandats constitucionals o continguts en els Estatuts de la Universitat de València (capítol primer), el Codi recull i actualitza amb detall i amb atenció a les noves evolucions normatives les normes referides a l'erradicació de la violència, l'assetjament i la discriminació (capítol segon), així com recopila i desenvolupa amb cert detall, en aquest cas a partir de la combinació de normes de rang legal i de la pròpia evolució normativa interna de la Universitat, els drets acadèmics de tota la comunitat universitària des de les seues diverses perspectives (capítol tercer), els drets de participació de totes les persones en l'àmbit acadèmic (capítol quart) i, finalment, inclou una sèrie de normes de governança que inclouen alguns deures de les persones de la comunitat universitària i les garanties per a l'eficàcia de tots els drets continguts en el Codi (capítol cinqué).  
  
  
Una vegada definides les normes materials de convivència a la Universitat, el títol segon d'aquest codi s'encarrega de la regulació de les qüestions institucionals i procedimentals necessàries per a la seua aplicació, establint una Comissió de Convivència i els mitjans alternatius de solució del conflicte que aquesta ha de desenvolupar. En primer lloc, s'estableix una Comissió de Convivència, complint el mandat legal en aquest sentit, i integrant en el seu funcionament un òrgan especialitzat, però que en depèn, per al tractament dels trencaments de convivència en matèria de violència, assetjament i discriminació (capítol primer). D'aquesta manera es compleix el mandat legal de tenir una comissió encarregada i responsable de la gestió dels conflictes de convivència a la Universitat de València, però es fa tenint en compte alhora l'existència d'altres òrgans, com ara la Sindicatura de Greuges, amb funcions complementàries i, molt especialment, l'experiència en la resolució de conflictes d'assetjament i discriminació per mitjà d'una comissió especialitzada (la Comissió de Garanties), la pràctica de la qual s'aspira a integrar per aquesta via en l'actuació de la Comissió de Convivència, aprofitant la gran tasca realitzada fins ara, i de la qual la Universitat de València ha estat pionera i exemple a seguir. Posteriorment, es regula el procés de resolució de conflictes, desenvolupant la LCU i l'acord de les universitats públiques valencianes en la matèria amb una aposta clara pels mitjans alternatius de solució de conflictes de convivència (capítol segon). Com a tancament d'aquest títol, s'estableixen regles especials per als procediments per violència, assetjament i discriminació que, arreplegant l'experiència prèvia desenvolupada amb el protocol anterior, fixen uns principis diferenciats, un canal específic de denúncia i una regulació pròpia del procediment alternatiu per violència, assetjament o discriminació (capítol tercer).  
  
Finalment, el títol III del present Codi recull el règim disciplinari de l'estudiantat, segons el que disposa la Llei de convivència universitària i per al seu desenvolupament, amb tipificació de les infraccions i sancions possibles (capítol primer), regulació del procediment disciplinari per a aquests casos a partir del que es preveu en la norma bàsica estatal de procediment administratiu i la pròpia LCU (capítol segon) i previsions expresses sobre execució, anotació i impugnació de les sancions (capítol tercer). Amb això s'aspira a donar compliment al mandat legal, de manera garantista i completa, mitjançant un procediment d'exigència de responsabilitat en termes disciplinaris per a l'estudiantat equivalent en termes procedimentals i de garanties ja vigents per al professorat o el personal tècnic de gestió d'administració i serveis o els investigadors de la Universitat de València, continguts en les seues normes específiques.  
  
  
  
TÍTOL PRELIMINAR  
  
Article 1. Objecte  
1. El present Codi té per finalitat fixar els valors i les bases de la convivència a la Universitat de València i garantir la millor resolució dels conflictes que puguen alterar-la o que impedisquen el desenvolupament normal de les funcions essencials de docència, discència, recerca, transferència i intercanvi del coneixement i innovació i gestió, així com la seua prevenció.  
2. Amb aquest objecte, el títol I estableix les normes de convivència que s'adrecen a tots els membres de la comunitat universitària, el títol II es dedica als mitjans alternatius de resolució del conflicte i el títol III recull el règim disciplinari de l'estudiantat, tal com preveu la Llei de convivència universitària. El personal docent i investigador i el personal d'administració i serveis es regiran pel que disposa la seua normativa específica en matèria disciplinària, en tot allò en què no resulte aplicable aquest codi.  
3. En el cas d'accions susceptibles de ser qualificades com a assetjament laboral, s'aplicaran les normes laborals o funcionarials corresponents, sent competent la comissió en matèria de prevenció de riscos psicosocials.  
  
Article 2. Principis i valors inspiradors  
1. Són principis i valors inspiradors d'aquest Codi de Convivència i Bones Pràctiques de la Universitat de València els següents:  
a) El respecte a la diversitat i la tolerància, la igualtat, la inclusió i l'adopció de mesures d'acció positiva en favor dels col·lectius vulnerables.  
b) La llibertat d'expressió, el dret de reunió i associació, la llibertat d'ensenyament i la llibertat de càtedra.  
c) L'eliminació de tota forma de discriminació per raó de naixement, origen racial o ètnic, sexe, orientació sexual, identitat de gènere, religió, convicció o opinió, edat, discapacitat, nacionalitat, malaltia, condició socioeconòmica, idiomàtica o lingüística, afinitat política i sindical, per raó d'aparença o per qualsevol altra condició o circumstància personal o social.  
d) La transparència en el desenvolupament de l'activitat universitària.  
e) La utilització i la conservació dels béns i recursos de la Universitat de València d'acord amb la seua funció de servei públic.  
f) El bon ús dels espais comuns, inclosos els de naturalesa digital.  
g) El respecte a la imatge, nom i qualsevol símbol, distintiu o logotip d'identificació de la Universitat de València d'acord amb la normativa establerta a aquest efecte.  
2. Es considera contrària a la convivència universitària la realització de qualsevol acte que pose en risc la seguretat de les persones o els béns de la Universitat de València, el desenvolupament de qualsevol conducta que impedisca o dificulte prestació la normal del servei públic, per afectar l'activitat acadèmica docent, l'estudi, la innovació i transferència, la recerca, la gestió i, fins i tot, la celebració d'actes acadèmics, culturals, esportius o el desenvolupament de processos electorals.  
  
3. En tot cas, la Universitat de València, en aplicació d'aquest codi, ha de garantir i promoure la protecció dels drets fonamentals i de les llibertats públiques, constitucionalment reconeguts, de tots els membres de la comunitat universitària en qualsevol de les seues manifestacions o projeccions referides a l'activitat universitària o que s'hi relacionen.  
  
  
Article 3. Àmbit subjectiu  
1. Les disposicions d'aquest codi són aplicables a tota la comunitat universitària, tant en les actuacions individuals com en les col·lectives, excepte en la mesura que el règim disciplinari específic siga aplicable o constituïsca delicte.  
Això inclou:  
a) Totes les persones que integren la comunitat universitària, tant si es tracta de personal docent i investigador, de personal d'administració i serveis, de personal investigador en formació o d'estudiants de la Universitat de València en qualsevol dels seus cicles, inclosos els de títols propis i programes de formació permanent, així com qualsevol persona que estiga fent ús dels serveis de la Universitat de València.  
b) Les persones adscrites a programes de mobilitat, que estiguen cursant estudis o estades de recerca o gestió a la Universitat de València.  
  
c) Les persones residents en col·legis i residències universitàries pròpies de la Universitat de València.  
d) Les persones que presten serveis a la Universitat amb independència de la naturalesa jurídica de la relació que els vincule a aquesta, inclòs el personal afecte a contractes o subcontractes i les persones treballadores autònomes que estiguen relacionades amb la Universitat de València per contractes de prestació d'obra o serveis.  
e) Els representants de les empreses, entitats o institucions en què l'estudiantat realitza pràctiques acadèmiques externes.  
2. Aquest codi s'ha de donar a conèixer a les empreses col·laboradores, a les entitats subministradores i a les empreses, entitats o institucions en què l'estudiantat realitze pràctiques. Així mateix, també se'ls ha d'informar de l'obligació de complir els seus principis i indicacions pel que fa a les seues relacions amb persones que pertanyen a la comunitat universitària.  
3. Totes les persones ressenyades han de respectar els drets fonamentals i evitar, en relació amb l'àmbit específic que es regula, cometre conductes constitutives d'assetjament sexual i assetjament per raó de sexe o qualsevol altre tipus de discriminació. Específicament, qualsevol de les persones esmentades podrà plantejar denúncies relatives a situacions d'assetjament i/o discriminació segons el procediment establert.  
4. Les disposicions relatives als procediments que tinguen relació amb l'assetjament sexual o l'assetjament per raó de gènere d'aquest codi són aplicables a tota la comunitat universitària. El títol III és exclusivament aplicable a l'alumnat.  
5. Les normes de convivència d'aquest codi i els principis generals que les inspiren són aplicables a totes les relacions interpersonals que es produïsquen en l'entorn universitari, independentment que siguen relacions de jerarquia o entre iguals.  
  
Article 4. Àmbit temporal  
Les normes integrants d'aquest codi són aplicables a totes les persones indicades a l'article 3 mentre la seua vinculació amb la Universitat de València continue vigent.  
  
Article 5. Àmbit espacial  
Les normes de convivència són aplicables sempre que els fets s'hagen produït en qualsevol dependència, física o virtual, de la Universitat de València. També són aplicables en el cas que els fets es produïsquen per raó de la relació entre membres de la comunitat universitària fora de les instal·lacions de la Universitat, sempre que aquesta relació es base en tasques pròpies de l'exercici de l'activitat universitària docent, discent, investigadora o professional i que trenque la convivència universitària o hi repercutisca. Excepcionalment, pot ser aplicable a altres situacions que afecten greument la convivència universitària.  
  
  
Article 6. Mesures de prevenció i respostes enfront de la violència, la discriminació o l'assetjament  
1. Aquestes mesures són aplicables a totes les persones incloses en l'àmbit subjectiu, sense perjudici de l'aplicació de la normativa laboral o del règim disciplinari corresponent i de les mesures que es consideren oportunes respecte de les relacions amb personal extern a la Universitat de València o que hi tinga vinculació.  
2. Quan es considere que els fets denunciats poden constituir un delicte, s'haurà de suspendre el procediment disciplinari regulat en el títol III i posar-lo en coneixement de l'autoritat judicial o del ministeri fiscal.  
3. Les mesures de prevenció es regulen en el capítol II del títol I d'aquest codi.  
  
Article 7. Principis generals i garanties d'actuació  
Totes les actuacions s'han d'executar des d'un enfocament de gènere, basada en el respecte i la protecció de la intimitat i la dignitat de les persones i s'actuarà sota els principis de confidencialitat, diligència, celeritat, imparcialitat, contradicció i prohibició de represàlies i protecció de dades.  
A aquests efectes, s'entén per:  
a) Enfocament de gènere: les normes s'han interpretar i aplicar amb atenció als estereotips i rols de gènere, amb la finalitat d'eliminar-los tant en l'exercici ordinari de qualsevol activitat pròpia de les persones que integren la comunitat universitària com a l'hora d'investigar, qualificar i sancionar qualsevol infracció.  
b) Respecte i protecció de les persones: cal procedir amb la discreció necessària per protegir la intimitat i la dignitat de les persones afectades, que poden ser assistides al llarg de tot el procediment per algun representant o un altre acompanyant de la seua elecció.  
c) Confidencialitat: qui participe en les actuacions derivades dels procediments establerts en aquest codi, ha d'actuar amb la màxima confidencialitat i reserva, i complir, si s'escau, amb la deguda discreció en els assumptes que conega per raó del seu càrrec. Queda prohibida, per tant, la divulgació de qualsevol tipus d'informació sobre el contingut de les queixes o denúncies de què tinga coneixement, ja siga en la fase d'investigació, de resolució o en un moment posterior.  
  
d) Diligència i celeritat: cal que la tramitació de cada procediment i l'adopció de mesures de protecció es duguen a terme respectant les garanties, amb la deguda professionalitat, diligència i celeritat, i evitant retards indeguts.  
e) Imparcialitat i contradicció: aquells que duguen a terme el procediment estan obligats a garantir una audiència imparcial i un tractament just per a totes les parts. Cal que tota persona siga tractada de manera respectuosa en termes d'igualtat i no discriminació. Totes les persones que intervinguen en el procediment han d'actuar de bona fe en la recerca de la veritat i l'aclariment dels fets.  
f) Prevenció i prohibició de represàlies: la Universitat de València adoptarà les mesures necessàries per prevenir, perseguir i sancionar qualsevol represàlia, coacció, conducta o actitud intimidatòria de qualsevol tipus, contra la persona perjudicada, contra la denunciant -si és una persona diferent- o contra aquelles persones que donen suport al seu testimoni al llarg del procés i després d'aquest, per a la qual cosa es pot recollir tota la informació que siga necessària per constatar o documentar l'existència o no d'aquestes represàlies. Si se'n constata l'existència, es comunicarà a l'òrgan competent per iniciar l'obertura d'un procediment disciplinari corresponent per assetjament discriminatori segons el que preveu la normativa aplicable.  
g) Protecció de dades i transparència: les dades utilitzades en aquest procediment són de caràcter personal i es regeixen per la normativa vigent en matèria de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals. Als efectes del dret d'accés, cal que es complisca el que estableix la normativa vigent sobre transparència, accés a la informació pública i bon govern.  
  
  
TÍTOL PRIMER  
Normes de convivència i bones pràctiques de la Universitat de València  
  
CAPÍTOL PRIMER  
Principis i drets generals  
  
Article 8. Principis  
Tots els membres de la comunitat universitària han d'exercir les seues funcions i actuar en el si de la Universitat de València d'acord amb els principis establerts per la Constitució espanyola, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, els Estatuts de la Universitat i la resta de l'ordenament jurídic, respectant sempre els drets i llibertats individuals de totes les persones, complint els deures i aplicant les normes de conducta definides en la legislació vigent aplicable a la convivència universitària, en aquesta norma i en la resta de reglaments que siguen aplicables, en el marc de la tradició universitària de pluralisme i en defensa de la cultura de pau.  
  
  
Article 9. Dret a la igualtat d'oportunitats i a la no discriminació  
  
1. Els membres de la comunitat universitària tenen dret a la no discriminació per raó de naixement, origen racial o ètnic, sexe, orientació sexual, identitat de gènere, religió, convicció o opinió, edat, discapacitat, nacionalitat, malaltia, condició socioeconòmica, idiomàtica o lingüística, afinitat política i sindical, per raó d'aparença, o per raó de qualsevol altra condició o circumstància personal o social.  
  
2. En el desenvolupament de la seua activitat, tota la comunitat universitària ha de procurar un respecte escrupolós dels drets i llibertats de les altres persones i de la seua dignitat i diversitat. La Universitat de València ha de combatre qualsevol situació d'assetjament i, si escau, sancionar aquests comportaments mitjançant el procediment contingut en aquesta norma o en qualsevol altra norma aplicable.  
3. La Universitat de València ha de promoure les condicions perquè la llibertat i la igualtat de l'individu i dels grups en què s'integra siguen reals, efectives i tan àmplies com siga possible, i ha de garantir-les en tot cas en totes les seues activitats.  
4. La Universitat de València ha de dur a terme una política activa destinada a garantir l'accés als seus serveis a les persones amb discapacitat, aportant l'atenció especialitzada que requerisquen en cada cas. En concret, la Universitat de València ha de posar els mitjans que tinga al seu abast per disposar de les instal·lacions i adaptacions dels serveis necessaris perquè tot l'estudiantat amb discapacitat puga cursar els seus estudis adequadament i obtenir una formació acadèmica correcta.  
5. Igualment, la Universitat de València ha de garantir l'accés als seus serveis a les persones i famílies en situacions de necessitat reconegudes en la normativa de desenvolupament a aquest efecte.  
  
Article 10. Dret a l'honor, a la intimitat, a la pròpia imatge i a la protecció de dades  
1. Es garanteix el dret a l'honor, a la intimitat personal i a la pròpia imatge, així com a la protecció de dades de caràcter personal i al respecte de la privacitat de totes les persones de la comunitat universitària, incloent-hi la garantia d'aquests drets respecte dels seus espais virtuals i eines digitals i informàtiques dins de la Universitat de València.  
  
2. La Universitat de València ha de regular la utilització dels serveis informàtics i digitals i dels espais i eines que pose a disposició de la comunitat universitària, i ha de determinar-ne les obligacions d'ús, garanties i protocols de protecció.  
3. Les qualificacions de l'estudiant s'han de publicar, almenys, en els espais virtuals de cada assignatura, amb respecte de la normativa vigent sobre protecció de dades i de les instruccions establertes per la Universitat de València en aquest sentit.  
  
Article 11. Dret al lliure desenvolupament de la personalitat  
1. La Universitat de València es compromet amb la defensa de la dignitat de la persona, els drets inviolables que li són inherents, el lliure desenvolupament de la personalitat, el respecte a la llei i als drets dels altres, que són fonament de l'ordre polític i de la pau social, amb un respecte escrupolós dels drets reconeguts per l'ordenament jurídic a totes les persones per fer-los possibles.  
2. A més de la resta de drets que els reconeix l'ordenament jurídic, en la nostra Universitat les persones amb una identitat de gènere no binària tenen reconegut el dret que s'utilitze en les comunicacions universitàries el seu nom escollit, amb les excepcions normativament previstes.  
  
Article 12. Dret a la llibertat d'expressió  
1. Totes les persones de la comunitat universitària tenen dret a expressar i difondre lliurement idees i opinions mitjançant la paraula, l'escrit o qualsevol altre mitjà de reproducció o difusió, amb els únics límits que imposa el respecte al dret d'altres persones o les limitacions derivades de les obligacions associades a les seues tasques i funcions. Aquests drets i limitacions inclouen tots els àmbits d'expressió possibles a l'abast de la comunitat universitària.  
2. Totes les persones de la comunitat universitària tenen dret a la producció i creació literària, artística, científica i tècnica.  
  
Article 13. Dret a la informació  
1. Es reconeix el dret a la informació de les persones que integren la comunitat universitària, que, en tot cas, inclou els següents drets:  
  
a) A rebre una informació adequada sobre els seus drets i deures universitaris, així com també sobre el funcionament general de la Universitat de València.  
b) A accedir als fons bibliogràfics, documentals i audiovisuals.  
  
c) A conèixer les guies docents de les assignatures aprovades pels òrgans corresponents abans de l'inici del període de matrícula de cada curs acadèmic.  
d) A conèixer, en les seues relacions amb la Universitat de València, en qualsevol moment, l'estat de tramitació dels procediments en què tinguen la condició d'interessats, accedir-hi i obtenir còpies dels documents que contenen, així com a obtenir informació i orientació sobre els requisits jurídics o tècnics que les disposicions vigents imposen als projectes, actuacions o sol·licituds que es proposen realitzar.  
  
e) A exercir el dret d'accés a la informació pública respecte dels registres i documents que figuren en els arxius administratius, siga quina siga la forma d'expressió, gràfica, sonora o d'imatge, o el tipus de suport material en què estiguen recollits, sempre que aquests documents corresponguen a procediments finalitzats en la data de la sol·licitud, excepte els casos expressament exclosos per les normes reguladores del dret d'accés a la informació pública.  
f) A l'accés, mitjançant el portal de transparència de la Universitat de València, a tota la informació rellevant sobre l'activitat d'aquesta que la normativa en matèria de transparència considere que ha de ser objecte de publicitat activa.  
  
Article 14. Drets lingüístics  
1. En el si de la Universitat de València, tant la comunitat universitària com la resta de la ciutadania tenen dret a conèixer i usar oralment i per escrit la llengua pròpia de la Comunitat Valenciana i de la Universitat de València.  
2. Totes les persones de la comunitat universitària tenen el dret a expressar-se en valencià en qualsevol reunió, així com a desenvolupar totes les activitats en valencià.  
3. Sense perjudici de les excepcions regulades en la llei, l'ús del valencià produeix plens efectes jurídics, igual que si s'emprara el castellà, sense que puga derivar-se de l'exercici del dret a expressar-se en valencià cap forma de discriminació o exigència de traducció.  
  
4. Ningú no pot ser discriminat, en cap cas, pel fet d'usar qualsevol de les dues llengües oficials de la Comunitat Valenciana.  
5. En les actuacions iniciades a instància de part i en les que concórreguen altres interessats que ho sol·liciten, la Universitat de València els ha de comunicar tot allò que els afecte en la llengua oficial que demanen, independentment de la llengua oficial en què s'haja iniciat el procediment. A falta de comunicació expressa en aquest sentit, la Universitat de València utilitzarà la llengua pròpia, fins que se li indique una elecció expressa per part del sol·licitant. De la mateixa manera, en els expedients iniciats d'ofici, les comunicacions i altres actuacions es faran en la llengua indicada pels interessats des del moment en què hi haja una petició en aquest sentit.  
6. Les persones treballadores de la Universitat de València han de fer ús de la llengua que, en funció de la tasca específica que estiguen duent a terme, siga requerida per la legislació vigent i per la regulació de la Universitat, per garantir el respecte als drets assenyalats.  
  
7. L'estudiantat de la Universitat de València té dret a la docència en valencià i en altres llengües segons l'oferta de curs acadèmic i la planificació de la matrícula.  
8. Les empreses i concessionàries directament dependents de la Universitat de València han de garantir, dins de les seues possibilitats organitzatives, que les persones treballadores que es relacionen directament amb el públic tinguen el coneixement tant del castellà com del valencià suficient per atendre amb normalitat el servei que se'ls encomana.  
  
  
CAPÍTOL SEGON  
Violència, assetjament i discriminació  
  
Article 15. L'assetjament i la discriminació  
1. En compliment del dret a la no discriminació, a què es refereix l'article 9.1 d'aquest codi, la Universitat de València rebutja qualsevol mena d'assetjament o atemptat discriminatori. A més, té l'obligació de prevenir i erradicar, si s'escau, les conductes d'assetjament. L'actuació de la Universitat en aquest sentit es basa en tres pilars: la prevenció, la detecció i, si escau, la sanció, sent l'acció sancionadora l'últim recurs.  
  
2. Igualment, la Universitat de València ha de vetlar per eliminar les manifestacions de subordiscriminació per raons de gènere, edat o per qualsevol altra circumstància, així com el racisme i la discriminació racial. A aquests efectes, hom entén per racisme i discriminació racial directa i indirecta tota distinció, exclusió, restricció o preferència basada en motius de raça, color, llinatge o origen nacional o ètnic que tinga per objecte o per resultat anul·lar o menyscabar el reconeixement, gaudi o exercici, en condicions d'igualtat, dels drets humans i llibertats fonamentals en les esferes política, econòmica, social, cultural o en qualsevol altra esfera de la vida pública.  
3. Així mateix, la Universitat de València ha de vetlar per evitar qualsevol discriminació contra les persones per raó de la seua orientació sexual, i garantir el principi d'igualtat de tracte en l'esport.  
  
Article 16. Assetjament sexual i assetjament per raó de sexe  
1. Als efectes del present Codi i d'acord amb el que estableix la Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes, s'entén per:  
a) Assetjament sexual: qualsevol comportament, verbal o físic, de naturalesa sexual que tinga el propòsit o produïsca l'efecte d'atemptar contra la dignitat d'una persona, en particular quan es cree un entorn intimidatori, hostil, degradant, humiliant o ofensiu  
b) Assetjament per raó de sexe: qualsevol comportament verbal o físic realitzat en funció del sexe d'una persona, amb el propòsit d'atemptar contra la seua dignitat i de crear un entorn intimidatori, hostil, degradant, humiliant o ofensiu.  
2. Es considera que l'assetjament sexual i l'assetjament per raó de sexe constitueixen un acte de discriminació.  
3. El condicionament d'un dret o d'una expectativa de dret a l'acceptació d'una situació que constitutiva d'assetjament sexual o d'assetjament per raó de sexe també té la naturalesa d'acte de discriminació per raó de sexe, independentment que puga ser constitutiu d'il·lícit penal.  
  
4. Constitueix discriminació directa per raó de sexe qualsevol tracte desfavorable a les dones relacionat amb l'embaràs, la maternitat o la lactància i qualsevol altra actitud masclista que genere un clima d'assetjament ambiental que, sense arribar a ser constitutiu d'infracció penal, siga considerat com a assetjament.  
  
Article 17. Assetjament discriminatori  
1. S'entén per assetjament discriminatori qualsevol comportament dirigit a una persona per raó d'origen racial o ètnic, religió, discapacitat, identitat o expressió de gènere, desenvolupament sexual o orientació sexual, que tinga com a objectiu o conseqüència atemptar contra la dignitat o la integritat de la persona i/o crear un entorn intimidatori, hostil, degradant, humiliant o ofensiu.  
2. L'assetjament i la discriminació per raó de discapacitat es refereix a les situacions que impliquen l'expressió de prejudicis capacitistes, la consideració de les persones amb discapacitat com a inferiors; les mostres de paternalisme i altres comportaments basats en estereotips i prejudicis cap a les persones amb discapacitat, les seues experiències o necessitats.  
3. Es considerarà que existeix discriminació directa per raons capacitistes quan es tracte una persona amb discapacitat de manera menys favorable que una altra en una situació anàloga per motiu de o per raó de la seua discapacitat. Existeix discriminació indirecta quan una disposició legal o reglamentària, una clàusula convencional o contractual, un pacte individual, una decisió unilateral o un criteri o pràctica, o bé un entorn, producte o servei, aparentment neutres, puguen ocasionar un desavantatge particular a una persona respecte d'altres per motiu de o per raó de discapacitat, sempre que objectivament no responguen a una finalitat legítima i que els mitjans per aconseguir aquesta finalitat no siguen adequats i necessaris.  
4. Als efectes d'aquest Codi, s'entenen com a no adequades les pràctiques de discriminació per associació, que existeixen quan una persona o grup en què s'integra és objecte de tractament discriminatori per la seua relació amb una altra per motiu o per raó de qualsevol classe de discriminació de les exposades.  
5. També tenen la consideració d'assetjament discriminatori les represàlies que es pogueren adoptar pel fet d'haver participat en els procediments que s'inicien o es tramiten per incompliment de la prohibició d'assetjament o discriminació.  
  
Article 18. Mesures de prevenció i resposta enfront de la violència, l'assetjament i la discriminació  
1. La Universitat de València ha d'impulsar actuacions de prevenció, informació, formació, detecció i sensibilització enfront de qualsevol tipus de violència, assetjament o discriminació amb la finalitat d'erradicar aquest tipus de conductes de l'entorn universitari, i fomentar el reconeixement i el respecte a la diversitat i l'equitat en l'àmbit universitari.  
  
2. Amb aquest fi, la Universitat de València planteja les mesures següents:  
a) Desenvolupament d'un pla de comunicació, amb l'objecte que les normes sobre assetjament i discriminació siguen conegudes per tot el personal inclòs en l'àmbit d'aplicació d'aquestes.  
b) Els canals que es poden arbitrar, entre d'altres, per a la difusió d'aquest pla són:  
- Pàgina web de la Universitat de València, amb enllaç en totes les pàgines dels centres, departaments i serveis.  
- Intranet, llistes de correu electrònic, pregons i xarxes socials de la Universitat de València.  
- Butlletí de notícies de la Universitat de València.  
- Informació d'acollida dels empleats i empleades públics.  
- Guies o informació associada a la matrícula per a l'estudiantat.  
- Jornades de benvinguda de l'estudiantat.  
- Línia d'assessorament, informació i consulta.  
- Elaboració de materials divulgatius sobre accions preventives, codis de conducta, drets, deures i responsabilitats.  
- Realització de campanyes informatives i de sensibilització periòdiques, com ara jornades o campanyes anuals.  
- Informació sobre el canal de denúncia.  
- Desenvolupament de programes formatius per a l'estudiantat, personal d'administració i serveis, personal docent i investigador i personal investigador en formació.  
- Informació per a les empreses externes que treballen a la Universitat.  
3. La Universitat de València ha d'instar a totes les empreses que treballen a les seues instal·lacions i es relacionen amb la comunitat universitària que les seues treballadores i treballadors reben informació i formació en matèria d'assetjament, la qual cosa pot ser requerida com a condició especial d'execució. Aquesta condició l'ha de realitzar l'òrgan de contractació en els plecs que regulen el procediment administratiu que es tramite per a l'adjudicació d'un contracte de serveis. Es poden establir previsions similars per a les entitats, institucions i empreses de formació i pràctiques vinculades a la Universitat de València.  
  
Article 19. Protecció enfront de la violència, l'assetjament i la discriminació  
1. La Universitat de València ha de garantir l'atenció, protecció i orientació de la persona denunciant o afectada, i es compromet a donar una resposta integral a qualsevol denúncia d'assetjament o discriminació.  
2. En tot cas, la Universitat de València ha de vetlar pel respecte al principi de presumpció d'innocència, sense que això impossibilite l'adopció de mesures de protecció a favor de la persona denunciant o afectada, aplicant els principis de proporcionalitat i menor onerositat. Les mesures de protecció són instruments destinats a preservar la indemnitat de la persona denunciant o afectada i, en cap cas, constitueixen una sanció ni per a aquesta ni per a la part denunciada.  
3. L'òrgan responsable de l'adopció de les mesures de suport integral a la persona denunciant o afectada, proporcionades i adequades, és la rectora o el rector o persona en qui delegue.  
4. Per a la coordinació i execució de les mesures de protecció, l'òrgan responsable ha de comptar amb el suport directe del servei o unitat de gestió corresponent en cada cas, així com amb els centres, departaments o instituts.  
5. Així mateix, quan siga necessari, l'òrgan responsable ha de comptar amb la col·laboració del departament de seguretat de la Universitat per a l'adopció de totes les mesures de protecció que siguen necessàries. A aquests efectes, el departament de seguretat ha de coordinar-se amb el servei o unitat que done suport a cada cas concret que es produïsca.  
  
Article 20. Mesures de protecció i suport  
1. Les mesures de protecció i suport s'han d'adoptar tenint en compte, de manera ponderada i proporcional, la situació de les persones denunciants o afectades, la consideració dels possibles riscos, les circumstàncies del cas i aprofitant al màxim les possibilitats organitzatives de la Universitat de València.  
2. La persona afectada, si ho desitja, ha de ser assessorada jurídicament i psicològicament o acompanyada durant el procediment i, si escau, posteriorment, mitjançant el seguiment oportú.  
3. En qualsevol cas, es poden adoptar les mesures següents:  
a) La mobilitat en el lloc de treball o de grup d'estudis de la part denunciada o de la part denunciant o perjudicada, a fi de minimitzar l'impacte en la vida professional o acadèmica de les persones denunciants o perjudicades.  
b) Mesures que garantisquen la protecció integral de la salut de la persona afectada fins al seu restabliment complet, especialment pel que fa al possible dany psicològic, així com la seua seguretat personal en cas de valorar-se algun risc en aquest sentit.  
c) Qualsevol altra mesura o mesures que, a la vista de l'avaluació concreta i ponderada de les circumstàncies, i seguint el criteri del menor lesivitat possible, es consideren necessàries per garantir la protecció i el suport a la persona denunciant o afectada i la reducció del risc.  
4. La Universitat de València ha de procurar, tant com siga possible, oferir un servei d'assistència i suport enfront de la violència, l'assetjament i la discriminació.  
  
  
CAPÍTOL TERCER  
Drets acadèmics  
  
Article 21. Dret a la llibertat acadèmica i reconeixement del treball realitzat  
1. L'activitat de la Universitat, així com la seua autonomia, es fonamenten en el principi de llibertat acadèmica, que es manifesta en les llibertats de càtedra, de recerca i d'estudi.  
2. La Universitat de València es compromet a reconèixer, respecte de les activitats pròpies de la institució, el treball realitzat per les persones que hi hagen participat.  
  
Article 22. Dret a l'estudi  
1. L'estudi és un dret i un deure de l'estudiantat universitari, que pot triar lliurement els estudis que vol cursar, d'acord amb els procediments establerts a aquest efecte. La Universitat verificarà els seus coneixements, el desenvolupament de la seua formació intel·lectual i el seu rendiment. Per a això, els estudiants de la Universitat de València tenen dret a una formació acadèmica de qualitat, que fomente l'adquisició dels coneixements i les competències acadèmiques i professionals programades en cada cicle d'ensenyament.  
2. En tot cas, no es pot simultaniejar la matrícula en diverses titulacions llevat que siga possible el compliment de totes les obligacions discents de l'estudiantat i mai en més de dues titulacions, excepte en els programes de doble titulació que, a aquests efectes, s'entendran com una única titulació.  
3. La Universitat de València ha d'indicar les normes que regulen la permanència en els estudis universitaris d'aquelles i aquells estudiants que no superen les proves corresponents en els terminis que es determinen, d'acord amb les característiques dels estudis respectius.  
  
4. Els estudiants tenen dret a rebre un ensenyament adequat, a disposar dels mitjans necessaris per a la seua formació acadèmica, a decidir el seu propi currículum dins de l'oferta existent amb l'assessorament necessari i a participar en l'elaboració dels plans d'estudis, mitjançant els canals habilitats a aquest efecte.  
5. Així mateix, es reconeix el dret de l'estudiantat a les tutories i a l'assessorament, a l'orientació psicopedagògica en els termes previstos per la normativa universitària i a l'orientació i informació sobre les activitats que l'afecten, en especial, a un servei d'orientació que facilite l'itinerari formatiu i la inserció social i laboral.  
  
6. Es reconeix a les persones de la comunitat universitària l'accés prioritari a cursos d'actualització d'estudis i formació, així com l'accés a formació per al desenvolupament de les competències digitals i als recursos i infraestructures digitals.  
7. Totes les persones pertanyents a la comunitat universitària tenen dret a accedir i participar en els programes de mobilitat respectius, nacionals i internacionals, previstos per al personal de la Universitat i l'estudiantat. La Universitat de València ha d'assessorar en condicions que garantisquen la igualtat d'oportunitats, atenent especialment les desigualtats per raó socioeconòmica i per discapacitat.  
  
  
Article 23. Dret al descans en l'horari lectiu  
1. L'estudiantat té dret a una programació de l'activitat lectiva que permeta un repartiment adequat de les hores disponibles per establir moments de descans suficients. La planificació horària per part dels centres s'ha de fer de manera que es puga garantir aquest dret.  
  
2. La programació docent s'ha de fer a partir de criteris de qualitat que garantisquen al professorat la possibilitat d'impartir docència amb els períodes de descans necessaris.  
  
Article 24. Dret a rebre l'ensenyament programat  
1. L'estudiantat té dret a saber en tot moment qui són els responsables de les diferents obligacions docents, a conèixer les guies docents de les assignatures en què té previst matricular-se i a ser informat amb l'antelació deguda de les modalitats, presencial, virtual o híbrida de la docència i l'avaluació.  
2. La Universitat de València ha d'establir els procediments corresponents per comprovar el compliment d'aquestes obligacions i dels sistemes de preavís de la suspensió excepcional de les classes, del compliment de la normativa en la matèria i de la programació de les recuperacions quan aquestes siguen degudes, segons la normativa vigent. Així mateix, la Universitat ha de disposar d'un sistema per fer efectiva la notificació de queixes i reclamacions en aquesta matèria, que garantisca la confidencialitat de la identitat de l'estudiant en els casos en què siga possible, atenent a criteris de proporcionalitat.  
3. El calendari i l'horari de les classes han de respectar la programació i l'ordenació feta pels centres. Només excepcionalment es poden suspendre les classes per motius justificats segons la normativa prevista en aquests casos i assegurant la recuperació de les hores lectives corresponents. Tant la suspensió com la recuperació de les classes en qüestió s'han de comunicar degudament a l'estudiantat amb una antelació suficient.  
4. La Universitat de València ha de vetlar pel respecte de les normes en matèria de períodes i horaris d'avaluació fixades en benefici de la comunitat universitària.  
5. Els responsables de la impartició de la docència han de respectar, en tot cas, les obligacions d'abstenció que es puguen derivar de l'existència de vincles familiars, d'amistat o de qualsevol altra mena que puguen comprometre la seua objectivitat.  
  
Article 25. Dret a rebre un ensenyament actual i de qualitat  
1. Es garanteix el dret a rebre un ensenyament de qualitat, actualitzat en els seus continguts i mètodes docents, accessibles i adequats per als estudis escollits, d'acord amb criteris objectius i científics. L'ús de les tecnologies de la comunicació i de la informació per part de l'estudiantat es durà a terme en el marc de la programació docent establerta pel professorat i segons els continguts de l'assignatura, amb respecte als drets del professorat i de la propietat intel·lectual.  
  
2. Les classes, així com qualsevol altra activitat acadèmica o formativa, no poden ser enregistrades sense l'autorització corresponent, d'acord amb el que estableix la legislació vigent en matèria de propietat intel·lectual. En cas de gravació autoritzada, cal fer-la d'acord amb les directrius pròpies de la institució.  
  
Article 26. Dret a un ensenyament participatiu i de qualitat i a l'avaluació de la docència  
1. Es reconeix a totes les persones de la comunitat universitària el dret a participar activament i críticament en les tasques docents i de recerca, i en la seua programació i ordenació, mitjançant els procediments i òrgans adequats.  
2. És responsabilitat del professorat vetlar pel compliment dels sistemes de qualitat i avaluació de la docència i fomentar la participació de l'estudiantat en aquestes tasques.  
3. L'estudiantat té dret a participar en el control de la qualitat de l'ensenyament i de la tasca docent del professorat mitjançant enquestes i altres mesures establertes, així com a la participació en les comissions i comitès de qualitat corresponents.  
4. L'estudiantat té dret a plantejar propostes de millora, mitjançant els procediments establerts. Aquestes propostes han de ser rebudes i analitzades per les persones responsables de la docència. En tot cas, tant la presa en consideració com el rebuig de les propostes han de ser motivats.  
5. El professorat ha d'integrar les propostes de millora que es deriven d'aquests processos amb el fi d'aconseguir una dedicació òptima a la docència.  
  
Article 27. Dret a la tria de professora o professor  
1. La Universitat de València ha de procurar, segons els recursos docents disponibles i en funció dels criteris d'ordenació acadèmica, que l'alumnat trie la persona que tutoritzarà el seu Treball de Fi de Grau o de Fi de Màster, o que dirigirà la seua tesi doctoral.  
2. L'estudiantat de doctorat té dret al canvi de tutora o tutor en el programa de doctorat o de directora o director de tesi doctoral, d'acord amb la normativa vigent.  
3. Així mateix, l'estudiantat de grau i de màster pot triar, segons la planificació de la matrícula, les assignatures o agrupacions docents ofertes sense cap restricció diferent de les organitzatives i de disponibilitat de places en els grups.  
  
Article 28. Dret a l'elecció de llengua en la docència  
1. El professorat amb competència lingüística podrà triar, segons els criteris d'assignació de docència, els grups amb perfil lingüístic tant en les llengües oficials de la Universitat de València com en les altres llengües en què s'impartisca la docència. Aquesta elecció de docència determina l'obligació per part del professorat de respectar el perfil lingüístic del grup elegit.  
2. L'estudiantat, dins de l'oferta docent de cada centre, sempre que la disponibilitat de places ho permeta atenent a l'ordre de matrícula establert, té dret a triar en quina llengua vol cursar els seus estudis.  
  
3. La persona estudiant té, en tot cas, dret a respondre o completar qualsevol prova o examen en qualsevol de les dues llengües oficials de la Universitat de València, en els grups de docència en què la llengua no siga un element propi de l'avaluació. En els grups en què la docència tinga un contingut lingüístic, l'avaluació s'ha de fer obligatòriament en la llengua en qüestió, d'acord amb el que preveuen les normes en matèria d'avaluació de la Universitat de València.  
  
  
Article 29. Dret d'accés a ajudes i beques  
1. Per garantir la igualtat d'oportunitats en l'accés a la Universitat i en la continuïtat en els ensenyaments universitaris de l'estudiantat, amb independència de la capacitat econòmica de les persones o les famílies i del seu lloc de residència, es reconeix el dret subjectiu de l'estudiantat universitari a accedir a beques i ajudes a l'estudi, sempre que complisca els requisits establerts en les normes reguladores d'aquestes i de conformitat amb els principis fonamentals d'igualtat i no discriminació.  
  
2. La concessió de les beques i les ajudes per a l'estudi ha de respondre, fonamentalment i prioritàriament, a criteris socioeconòmics, sens perjudici dels acadèmics i altres que, de conformitat amb els principis d'igualtat i inclusió, puguen establir, si escau, les bases reguladores atenent la discapacitat i les necessitats de suport, l'origen nacional i ètnic, les circumstàncies socials, les càrregues familiars, les situacions de violència de gènere i altres formes de violència contra les dones, així com altres característiques específiques de l'estudiantat.  
3. A més de les beques, ajuts i exempcions que puguen ser regulades i atorgades per la normativa bàsica estatal o per les normes autonòmiques, l'estudiantat té dret a beneficiar-se de les beques i ajuts que la Universitat de València establisca a favor dels estudiants i estudiantes i a participar en els òrgans que les hagen d'atorgar, respectant sempre el principi d'igualtat d'oportunitats.  
4. L'estudiantat amb discapacitat i les víctimes de violència de gènere i altres formes de violència contra les dones tindran dret a una bonificació pels serveis acadèmics universitaris liquidats en matrícula, en els termes establerts en la normativa específica.  
  
Article 30. Dret a una formació integrada amb la societat  
Es reconeix el dret a participar en activitats concertades amb empreses, organismes i institucions públiques o privades, en els termes establerts en els convenis corresponents i en els Estatuts de la Universitat de València, com ara les pràctiques acadèmiques externes en empreses i institucions.  
  
Article 31. Dret a atenció personalitzada  
1. La Universitat de València ha de garantir el dret a una atenció personalitzada de l'estudiantat que necessite conciliar la vida familiar amb els estudis durant el temps previst en la normativa estatal aplicable en els casos de naixement, adopció i guarda amb fins d'adopció o acolliment, de manera que se li facilite la realització de les activitats i pràctiques necessàries per poder conciliar aquestes situacions amb la continuació dels seus estudis, sempre que siga factible. Aquestes mesures no inclouen les proves d'avaluació realitzades en els períodes d'examen establerts, ni les pràctiques externes que es regulen per l'acord corresponent.  
2. En casos puntuals de força major justificada, l'estudiantat té dret a sol·licitar una data d'examen alternativa, sempre que es fixe dins del període d'exàmens establert.  
  
Article 32. Drets d'avaluació  
1. L'estudiantat té dret a l'avaluació del seu aprenentatge, d'acord amb criteris públics i objectius, com a resultat de l'aplicació dels diferents sistemes d'avaluació reflectits en el pla d'estudis i en la guia docent de l'assignatura.  
2. Amb anterioritat a la formalització de la matrícula, l'estudiantat té dret a conèixer els continguts de cada assignatura i els procediments i criteris d'avaluació, que s'han d'ajustar als que reculla el pla d'estudis i que estiguen continguts en la guia docent de l'assignatura.  
3. Els drets i garanties relatius a l'avaluació inclouen la programació i convocatòria de les proves d'avaluació, els procediments i criteris d'avaluació i de qualificació dels resultats, la publicitat de les qualificacions i els procediments de revisió i impugnació d'aquestes, així com l'emplenament i modificació d'actes, desenvolupats en el reglament específic d'avaluació de la Universitat de València.  
  
4. A fi d'assegurar la imparcialitat i la legalitat del procediment de qualificació, el professorat s'ha d'abstenir d'avaluar qualsevol persona inclosa en els supòsits d'abstenció previstos en la normativa, per evitar conflictes d'interessos.  
5. L'estudiantat té el deure de participar en el procés d'avaluació respectant els principis d'igualtat i autenticitat, així com el de realitzar les proves i treballs que consten en la programació de les diferents assignatures i d'abstenir-se d'utilitzar o cooperar en procediments fraudulents en les proves d'avaluació i en els treballs que faça.  
  
6. La persona estudiant matriculada en les titulacions oficials de grau i màster té dret a ser avaluada en dos períodes en cada curs acadèmic, per cada assignatura matriculada.  
7. La programació de les proves d'avaluació final de les dues convocatòries ha de respectar els períodes establerts en el calendari acadèmic oficial.  
8. Els exàmens orals s'han de realitzar mitjançant un procediment que garantisca l'objectivitat de l'avaluació i permeta a l'estudiantat conèixer els criteris pels quals s'ha obtingut la seua qualificació. Aquests exàmens han de ser enregistrats i la guia docent ha de reflectir-ne el caràcter oral.  
9. L'estudiantat està obligat a complir durant la prova les normes i procediments que garantisquen l'autenticitat de l'exercici i la seua privacitat. Les conductes o actes que contravinguen aquestes normes poden implicar la seua expulsió del lloc on es realitza la prova. En qualsevol cas, si hi ha indicis d'una actuació fraudulenta en una prova, o en una part d'aquesta, es pot qualificar amb un zero la prova d'avaluació. Així mateix, d'acord amb el que disposen la legislació bàsica vigent, aquestes normes de convivència i la regulació específica prevista en el reglament d'avaluació de la docència, aquestes accions poden comportar l'obertura del corresponent procediment disciplinari.  
  
10. El professorat responsable de l'assignatura ha d'informar al llarg del curs dels resultats de les proves que contribuïsquen a la qualificació global de la persona estudiant, de manera que se li facilite l'estimació del seu progrés. Una vegada publicada la nota final en els terminis establerts en el reglament d'avaluació, es complirà també amb la publicitat i garantia dels mecanismes de revisió i recurs de les qualificacions.  
Article 33. Dret a la propietat intel·lectual  
1. La Universitat de València ha de garantir el dret a la propietat intel·lectual i als drets d'autoria a tota la comunitat universitària pels seus treballs o tasques, segons la creació corresponent en cada cas, en atenció al que estableix la legislació vigent en matèria de propietat intel·lectual, tenint en compte que, en el cas del professorat de la Universitat amb vinculació laboral o funcionarial, els drets patrimonials derivats de l'esmentada propietat intel·lectual pertanyen a la Universitat.  
   
2. Ningú no pot utilitzar, sense el consentiment de l'autor o autora, els seus treballs, estudis, assajos i altres realitzacions, d'acord amb el que estableix la legislació vigent en matèria de propietat intel·lectual i patents. Quan s'empren o citen treballs d'altri dins d'estudis acadèmics i científics, s'ha de fer sempre identificant-ne l'autoria i, si escau, a qui correspon la participació concreta en els resultats obtinguts i publicats que es puguen derivar de la utilització d'aquests materials, referències o estudis previs.  
  
3. Es consideren autors o autores de les aportacions científiques o d'innovació, i la seua condició ha de quedar acreditada, les persones que hagen contribuït de manera significativa o essencial a elaborar-les.  
4. En els treballs col·lectius, en cas que no siguen resultat d'una coautoria global, es recomana indicar, quan siga possible i de manera sintètica, quines persones han estat responsables primàriament de cada part del resultat final presentat.  
5. No es considera autoria la tasca de tutorització de treballs de fi de grau, treballs de fi de màster i tesis doctorals. Per tant, tots els drets de propietat intel·lectual reconeguts per la legislació vigent són de l'autor efectiu d'aquests treballs. En el cas que, per a la realització del treball, s'utilitzen aportacions acadèmiques o materials de recerca aportats per la persona directora o tutora, aquest fet s'ha de fer constar expressament en cada cas. Aquesta tasca de direcció o tutorització ha de ser, en tot cas, degudament indicada en els treballs.  
  
6. No es considera autoria l'ajuda en tasques de revisió lingüística dels textos o el subministrament de materials o referències bibliogràfiques. Aquestes aportacions han de ser degudament referenciades per l'autora o autor.  
7. En el cas que un text científic o acadèmic s'haja redactat en una llengua diferent de la utilitzada en la publicació, es farà constar aquesta circumstància.  
8. El personal docent i investigador, així com el personal investigador en formació i la resta del personal investigador, farà pública una versió digital amb els continguts finals que hagen estat acceptats per a la seua publicació en revistes i altres publicacions científiques, dins dels terminis previstos en la normativa. La versió digital de les publicacions acadèmiques es dipositarà en els repositoris institucionals, sens perjudici d'altres repositoris de caràcter temàtic o generalista.  
  
Article 34. Transparència i conflictes d'interès  
1. En qualsevol activitat de recerca, transferència del coneixement i innovació, els autors han d'estar degudament identificats i s'ha d'indicar la seua vinculació amb la Universitat de València, així com les entitats públiques o privades que hagen finançat l'activitat, si escau.  
2. En el cas que la realització de l'activitat, com a conseqüència de la situació personal d'algun o alguna de les investigadores o investigadors, o del finançament rebut, puga suposar un conflicte d'interès que comporte el risc d'afectar la imparcialitat i l'objectivitat de la recerca, s'ha d'indicar expressament aquesta circumstància.  
3. Les persones responsables de les accions en matèria de recerca i innovació han de respectar en tot moment les normes sobre incompatibilitats i les seues obligacions d'abstenció, i informar de manera immediata els òrgans competents de la Universitat de València de qualsevol conflicte que es puga produir en aquest àmbit.  
  
Article 35. Originalitat de la producció científica, plagi i frau acadèmic  
1. El plagi i el frau acadèmic són males pràctiques que poden comportar l'aplicació de les sancions previstes en la normativa aplicable i que, en tot cas, han de ser combatudes per la Universitat de València. S'entén per frau acadèmic qualsevol comportament premeditat dirigit a falsejar els resultats d'un examen o treball, propi o d'altres persones, realitzat com a requisit per superar una assignatura o acreditar el rendiment acadèmic. Es considera plagi la còpia substancial, en tot o en part, d'obres d'altres persones, donant-les com a pròpies.  
2. També serà considerat frau acadèmic qualsevol acte enganyós que implique la manipulació, falsificació o còpia de resultats o productes acadèmics o científics, amb el fi d'obtenir-ne beneficis indeguts o enganyar altres persones sobre els assoliments acadèmics o científics d'algú. Igualment, s'entén com a frau la utilització d'eines tecnològiques amb intenció d'enganyar per obtenir beneficis o assoliments acadèmics.  
3. En el cas que es detecte un plagi o una altra pràctica fraudulenta mitjançant els procediments que puguen ser procedents, la Universitat de València haurà de revisar tots els actes jurídics que se n'hagen derivat en benefici de la persona responsable, com ara l'obtenció de títols acadèmics, retribucions addicionals o altres avantatges de qualsevol mena.  
4. La inclusió de dades falses o inexistents en els currículums acadèmics ha de comportar la revisió de qualsevol actuació feta en benefici de la persona responsable de la inclusió d'aquestes dades, més enllà de les responsabilitats que es puguen generar i que la Universitat de València ha d'instar a exigir.  
5. En la producció científica no original que siga una reiteració, una reedició, una ampliació o una reelaboració de treballs anteriors, cal deixar constància d'aquest fet.  
  
Article 36. Dret a la desconnexió digital  
1. Les persones empleades de la Universitat de València tenen dret a la desconnexió digital per tal de garantir, fora del temps de treball legal o convencionalment establert, el respecte al seu temps de descans, permisos i vacances, així com a la seua intimitat personal i familiar.  
  
2. Les activitats acadèmiques s'han de programar de tal manera que l'estudiantat també puga disposar d'aquest dret a la desconnexió digital.  
  
  
Article 37. Dret a la devolució de les taxes  
L'estudiantat té dret a l'anul·lació total o parcial de matrícula i a la consegüent devolució de les taxes, en els termes i terminis establerts en el reglament corresponent, quan la prestació del servei, per situació greu sobrevinguda o falta de docència reiterada, no haja sigut suficient, sense que en aquests casos la part de docència efectivament rebuda hi puga ser objecte d'avaluació.  
  
Article 38. Matrícula gratuïta  
Tenen dret a l'exempció de les taxes de matrícula dels estudis oficials a la Universitat de València les persones que tinguen reconegut aquest dret en la normativa vigent, per raons d'especial vulnerabilitat personal, familiar o social especial o per altres raons. Aquesta exempció no inclou el pagament de l'assegurança escolar, el càrrec de la qual s'aplicarà igual que a tot l'estudiantat en general.  
  
  
CAPÍTOL QUART  
Drets de participació  
  
Article 39. Identificació i pertinença de les persones de la comunitat universitària  
1. L'activitat de gestió, docència, recerca, innovació o difusió de la cultura i de la ciència que el personal de la Universitat de València desenvolupa com a integrant de la comunitat universitària ha de ser identificada com a tal, amb expressió de la posició que ocupa a la Universitat.  
2. Les activitats privades de les persones de la comunitat universitària són responsabilitat dels seus autors, que han de vetlar perquè l'expressió d'opinions o valoracions estrictament personals en xarxes socials o mitjans de comunicació estiga clarament desvinculada de la institució. Es considera que la indicació de la condició de membre de la comunitat universitària com a element identificatiu informatiu no implica, en cap cas, la vinculació de la institució amb les opinions expressades.  
3. En la seua presència a internet, en l'àmbit de l'esfera privada, les persones que integren la comunitat universitària no poden incorporar elements o símbols propis de la identitat de la institució que puguen comportar confusió amb la presència de la Universitat de València en internet.  
  
Article 40. Dret d'associació  
Totes les persones de la comunitat universitària tenen dret a la constitució i a la integració en associacions, sindicats i altres organitzacions i a la realització de les activitats corresponents.  
  
Article 41. Drets de participació i representació  
1. La Universitat de València garanteix a tota la comunitat universitària una participació activa, lliure i significativa en el disseny, implementació i avaluació de la política de gestió universitària, en els termes previstos en els seus Estatuts, en els termes establerts en la Constitució, en la resta de l'ordenament jurídic i en aquestes normes de convivència.  
  
2. La Universitat de València ha de promoure i facilitar la participació de l'estudiantat en activitats de representació i associacionisme estudiantil, així com la seua implicació activa en la vida i l'activitat universitàries.  
3. La Universitat de València, específicament, garanteix l'exercici d'aquests drets al seu estudiantat, amb els mecanismes de representació i participació establerts en els seus Estatuts i, en tot cas, en:  
  
a) la creació del coneixement i la seua concreció en els plans d'estudis  
b) l'avaluació dels títols universitaris i de la docència  
c) la gestió dels serveis vinculats a la vida universitària  
d) la promoció activa de la innovació docent  
e) la vinculació amb la societat i l'entorn local i internacional  
f) la convivència universitària i la mediació i resolució alternativa de conflictes  
4. La comunitat universitària té dret a una representació activa, significativa i participativa en els òrgans de govern i de representació de la Universitat de València, així com en els processos per a la seua elecció. A més, i en particular, els estudiants i les estudiantes també tindran dret a la seua representació mitjançant el Consell d'Estudiants o òrgan assimilat de la Universitat de València i la resta de mecanismes específics previstos en els Estatuts.  
5. L'estudiantat, en els termes que preveu la normativa, té dret al reconeixement acadèmic per la seua participació en activitats universitàries de mentoria, aprenentatge, de consciència ciutadana, culturals, esportives, de representació estudiantil, solidàries, de cooperació i de creació de noves iniciatives socials i empresarials.  
  
Article 42. Drets de les i els representants de l'estudiantat  
1. La Universitat de València garanteix a l'estudiantat i als seus representants un accés real a la informació i els mecanismes adequats per a l'exercici efectiu dels drets de participació i representació, inclosos els instruments destinats al seguiment i avaluació.  
2. Els representants dels estudiants poden obtenir ajornaments i canvis en relació amb les seues obligacions acadèmiques, quan aquestes coincidisquen en el temps amb les derivades de l'exercici de la seua tasca com a càrrecs electes o per designació, amb acreditació prèvia per garantir la possibilitat de compatibilitzar la vida acadèmica i l'exercici de la representació. També se'ls poden reconèixer crèdits per la seua implicació en les polítiques, les activitats i la gestió universitàries, incloses les activitats d'associacionisme estudiantil, culturals, solidàries, de cooperació i de col·laboració amb l'entorn.  
3. Es garanteix el dret a la formació dels representants de l'estudiantat, mitjançant les accions que la Universitat de València puga posar en marxa.  
4. S'ha de garantir la comunicació eficaç entre representants i representats, mitjançant sistemes com la cartelleria i l'ús de mitjans digitals. També s'ha de potenciar durant períodes de transcendència especial, com els electorals, regulant l'accés a llistes oficials de correu i la possibilitat de cessió d'espais digitals de la Universitat de València.  
  
Article 43. Dret a ajudes per a activitats, representació i associacions de l'estudiantat  
Es reconeix el dret a rebre assignacions pressupostàries i mitjans materials necessaris per a l'exercici dels drets de participació de l'estudiantat en els òrgans de govern, de representació i de gestió, i per a la promoció i realització d'activitats culturals, esportives i recreatives.  
  
  
Article 44. Dret a la vaga i a l'aturada acadèmica  
1. Les persones treballadores de la Universitat de València tenen reconegut el dret de vaga en els termes previstos en la legislació vigent.  
  
2. L'estudiantat té dret a la suspensió de la participació en activitats acadèmiques —aturada acadèmica— decidida col·lectivament per l'òrgan de representació de l'estudiantat, seguint el procediment establert. De l'exercici d'aquest dret, no se'n poden deduir conseqüències negatives per a les persones que secunden la convocatòria. Aquesta aturada acadèmica pot ser total o parcial i ha de respectar en tot cas el dret a l'educació de la resta de l'estudiantat.  
  
  
CAPÍTOL CINQUÈ  
Normes sobre governança  
  
Article 45. Confidencialitat  
La comunitat universitària, especialment les persones que ocupen càrrecs de gestió o realitzen tasques implicades en la seua resolució, ha de guardar escrupolosament el deure de confidencialitat respecte d'aquells assumptes que ho requerisquen, fins i tot quan s'haja finalitzat l'exercici de les funcions per les quals se'n va tenir coneixement, en compliment de les especificacions de la normativa vigent en la matèria, incloses les normes de seguretat informàtica.  
  
Article 46. Relacions amb la comunitat universitària  
1. S'ha de promoure un clima de relacions laborals i institucionals satisfactori respectuós amb la llibertat d'expressió individual, la igualtat, la salut, la innovació i la millora contínua, així com la vocació de servei públic com a element inspirador de les relacions entre la comunitat universitària i amb la ciutadania.  
2. Totes les persones que, com a membres de la comunitat universitària, estiguen implicades en tasques de gestió i direcció, hauran de guiar la seua actuació pels valors democràtics i socials; la igualtat efectiva d'homes i dones; la no discriminació per raó de sexe, discapacitat o orientació sexual, en els termes definits en aquest codi; el compromís amb la llengua pròpia; la llibertat acadèmica expressada en les llibertats de càtedra, recerca i estudi; la sostenibilitat mediambiental; el progrés de la ciència i el coneixement; l'extensió i la difusió de la cultura i la promoció de l'esport i els hàbits de vida saludables, així com el conjunt de valors continguts en els Estatuts de la Universitat de València.  
  
  
Article 47. Integritat, imparcialitat, incompatibilitat, transparència i rendició de comptes  
1. L'exercici de les funcions de gestió, representació i direcció en el si de la Universitat s'ha de desenvolupar amb integritat en la dedicació corresponent a les seues activitats i en el compliment estricte del règim d'incompatibilitats aplicable d'acord amb les normes vigents.  
  
2. Per tal de garantir la imparcialitat, s'ha de presentar una declaració responsable d'absència de conflicte d'interessos per l'activitat en altres organitzacions i institucions a l'òrgan superior immediat que les va nomenar, així com pel que fa a la participació en tasques que puguen suposar un risc de conflicte d'interessos, en els casos previstos en la normativa vigent, tant externa com de la pròpia Universitat.  
3. De la seua actuació, no se'n pot derivar cap avantatge o benefici, especialment privilegis informatius, reguladors o d'altra índole associats al seu mandat i s'estableix la necessitat d'abstenir-se, d'acord amb el que estableix la normativa vigent, en totes les situacions en què estiga legalment previst i davant de qualsevol altra circumstància que puga comprometre la seua imparcialitat.  
4. En l'exercici de les seues funcions, les persones amb responsabilitats de gestió i direcció a la Universitat de València han de desenvolupar la seua activitat d'acord amb els principis de transparència i rendició de comptes, que es materialitzen en:  
a) publicació en el portal de transparència de la Universitat de València de la informació de contacte institucional (adreça postal i telèfon de treball, així com l'adreça electrònica institucional i, si escau, la pàgina web institucional), la denominació de les funcions de representació, govern o gestió i les competències que exerceixen en aquest àmbit, així com la durada del seu mandat, si escau. Igualment, es publicarà el seu perfil formatiu i trajectòria professional  
b) en el cas dels membres del Consell de Direcció de la Universitat i dels equips de direcció dels centres i instituts, s'ha de publicar en la pàgina web institucional corresponent, en la mesura del possible, l'agenda d'actes públics institucionals en què participen exercint la representació de la Universitat de València.  
  
Article 48. Presència pública a internet i mitjans de comunicació  
1. Les persones que exerceixen funcions directives o de representació de la Universitat de València, en el cas de mantenir una presència pública a internet en l'exercici de les seues funcions, estan obligades a publicar les seues dades de contacte en les pàgines oficials mitjançant les quals desenvolupen la seua activitat a internet. Així mateix, i en el cas que els comptes mitjançant els quals desenvolupen la seua activitat siguen gestionats, totalment o parcialment, per terceres persones, aquesta circumstància s'ha de fer constar tant en els perfils de cadascuna d'aquestes pàgines, blocs i/o mitjans socials com en la informació de contacte publicada en la web de la Universitat de València.  
2. Quant a la presència en els mitjans de comunicació, s'han de seguir els principis establerts en aquest codi per al conjunt de la comunitat universitària.  
3. En tot cas, les persones subjectes a aquest títol han de diferenciar la seua presència i actuació en els mitjans de comunicació com a representants institucionals o com a persona universitària en l'exercici de les funcions de difusió de la ciència, el coneixement i l'expressió artística i/o cultural, de manera que no es confonguen les dues condicions.  
  
Article 49. Reconeixements, beneficis i obsequis  
1. Les persones que exerceixen funcions directives o de representació de la Universitat de València han de garantir que els reconeixements honorífics o commemoratius atorgats per la Universitat recaiguen sobre persones que tinguen un compromís públic rellevant i que hagen observat en la seua trajectòria els valors propis de la institució. La Universitat de València, quan escaiga, ha de revisar aquells reconeixements en què no es complisquen aquestes condicions.  
2. Els obsequis que es lliuren, tant a persones físiques com a institucions, amb càrrec a fons universitaris s'han d'ajustar als criteris d'usos habituals, socials i de cortesia institucional.  
3. Les persones incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquest article només poden acceptar obsequis emmarcats en els usos habituals, socials i de cortesia institucional. Quan aquests obsequis superen aquests llindars o l'obsequi siga representatiu d'una relació institucional, aquest s'haurà d'incorporar al patrimoni universitari.  
4. La Universitat de València ha d'establir un registre de béns de distinció institucional en què consten els objectes rebuts com a resultat de condecoracions i reconeixements de la institució, així com els obsequis de valor que representen una relació institucional, i ha de fer-hi constar la data de recepció, la persona i la institució que els lliura i la persona de la Universitat de València que els rep. També hi ha de constar el càrrec en nom del qual accepta l'obsequi, el motiu pel qual rep aquest bé, la numeració corresponent al seu registre, la localització física del bé i l'òrgan de la Universitat de València que el custodia. Correspon al titular de l'òrgan la guarda i custòdia d'aquest bé com a part integrant del patrimoni universitari.  
  
Article 50. Ús adequat dels recursos públics  
1. Tota la comunitat universitària té dret a la utilització dels recursos i espais universitaris, inclosos els virtuals i les eines electròniques i digitals, d'acord amb les regles de la Universitat de València en la matèria.  
  
2. Les persones que exerceixen funcions directives o de representació de la Universitat de València han d'usar i aplicar adequadament els recursos públics amb criteris d'eficàcia i eficiència, en els termes establerts per a la comunitat universitària.  
3. En aquest sentit, els desplaçaments en l'exercici de la seua activitat s'han de fer en el marc establert per la normativa d'execució pressupostària de la Universitat de València, sempre d'acord amb criteris d'austeritat i eficiència.  
4. Pel que fa a la utilització de mitjans de pagament amb càrrec a comptes públics, s'ha de publicar al portal de transparència l'existència d'aquests mitjans habilitats per la Universitat de València, el motiu pel qual s'han emès i l'òrgan que ha aprovat aquest ús de mitjans de pagament. Trimestralment s'ha de publicar en el portal de transparència el volum de despeses realitzades mitjançant aquests mitjans.  
  
Article 51. Governança participativa i oberta  
1. En compliment del principi constitucional d'autonomia universitària, la Universitat de València i les persones que exerceixen funcions directives o de representació de la Universitat han d'impulsar les polítiques actives de transparència i de dades obertes i fomentar la participació de la comunitat universitària en la gestió de la institució, d'acord amb el que estableix la normativa vigent, inclosos els Estatuts de la Universitat.  
2. Per facilitar una governança participativa i oberta, la Universitat de València disposa d'una bústia electrònica de queixes, felicitacions i suggeriments fàcilment accessible des del portal de transparència de la institució.  
  
Article 52. Deures de les persones de la comunitat universitària  
1. Totes les persones que formen part de la comunitat universitària tenen l'obligació de respectar els deures que es deriven de les normes de convivència regulades en aquest codi per garantir els drets de la resta de la comunitat universitària i, a més, els deures de:  
a) Participar de manera activa i responsable en les activitats docents i en les altres activitats universitàries.  
b) Respectar la normativa universitària, inclosa la reguladora de la convivència en l'àmbit universitari, en els termes establerts en la normativa específica, així com complir els Estatuts de la Universitat de València, les disposicions que els desenvolupen i els acords i resolucions dels òrgans de govern.  
c) Tractar amb respecte els membres de la comunitat universitària, així com el personal de les entitats col·laboradores o que presten serveis a la Universitat de València.  
d) Exercir, si escau, les responsabilitats pròpies dels càrrecs de representació per als quals han estat elegits i les obligacions que se'n deriven.  
e) Utilitzar adequadament les instal·lacions, els béns i els recursos de la Universitat de València.  
2. L'estudiantat de la Universitat de València, a més dels deures i obligacions que s'indiquen en aquest codi, té addicionalment els deures de:  
a) Observar les directrius del professorat i de les autoritats universitàries.  
b) Sotmetre's a les proves d'avaluació en condicions de lleialtat i respecte escrupolós al principi d'igualtat d'oportunitats.  
c) Atendre les indicacions i programació docent respecte a la propietat intel·lectual dels materials docents i, si escau, les indicacions sobre l'enregistrament de les classes.  
d) Guardar la confidencialitat en tasques de participació i/o representació en òrgans de govern o comissions.  
e) Incorporar-se a l'entitat col·laboradora en què realitzen les pràctiques acadèmiques externes, en la data acordada, aportar la documentació que l'entitat requerisca, complir amb l'horari previst en el projecte educatiu i respectar les normes de funcionament, seguretat i prevenció de riscos laborals d'aquesta.  
f) Guardar confidencialitat en relació amb la informació interna de l'entitat col·laboradora i guardar secret professional sobre les seues activitats durant la seua estada i una vegada finalitzada aquesta.  
g) Mostrar, en tot moment, una actitud respectuosa cap a la política de l'entitat col·laboradora, salvaguardant el bon nom de la Universitat de València, a què pertany.  
  
CAPÍTOL SISÈ  
Garanties  
  
Article 53. Garanties per a l'eficàcia dels drets i deures continguts en aquesta norma  
1. La Universitat de València ha de garantir a tota la comunitat universitària l'exercici efectiu dels drets reconeguts en aquesta norma, en els Estatuts de la Universitat de València i en la resta de normes de desenvolupament, així com els altres drets que puguen ser reconeguts per la Constitució i la resta de l'ordenament jurídic, tant en la seua dimensió individual com col·lectiva i ha d'assegurar la disponibilitat de procediments adequats per a la seua implementació i compliment efectius.  
2. Totes les persones de la comunitat universitària tenen dret a utilitzar les vies de recurs i reclamació previstes en l'ordenament jurídic respecte de qualsevol violació dels drets reconeguts en aquesta norma per part de la Universitat de València, a partir de les vies de recurs administratiu previstes en l'ordenament jurídic i, si escau, del recurs contenciós administratiu en seu judicial.  
3. Les violacions dels drets o els incompliments de deures continguts en aquesta norma per part de les persones de la comunitat universitària poden constituir, si escau, infracció disciplinària en els termes que s'hi preveuen o que preveu la normativa aplicable en cada cas, que ha de donar lloc, o bé al procediment corresponent de solució del conflicte amb mitjans alternatius, o bé al procediment sancionador corresponent.  
  
  
Article 54. Sindicatura de Greuges  
1. La Universitat de València, d'acord amb el que estableixen els seus Estatuts, disposa d'una Sindicatura de Greuges que s'encarrega de vetlar pel respecte dels drets i llibertats del professorat, estudiantat i personal tècnic, de gestió i d'administració i serveis, davant les actuacions dels diferents òrgans i serveis universitaris, i pot assumir tasques de mediació, conciliació i bons oficis. Les seues actuacions es regeixen pels principis d'independència, autonomia i confidencialitat.  
  
2. La persona titular de la Sindicatura de Greuges ha de rebre informació sobre el procediment disciplinari, en cas d'infracció que tinga relació amb la comunitat universitària, per tal de poder realitzar l'informe corresponent.  
  
Article 55. Canal de denúncies  
La Universitat de València també disposa d'un canal de denúncies antifrau perquè qualsevol persona de la comunitat universitària puga denunciar possibles pràctiques irregulars, constitutives de frau, corrupció o de conductes fraudulentes, il·legals o contràries als interessos generals, que puguen cometre's en la Universitat de València.  
  
  
TÍTOL SEGON  
Comissió de convivència i mitjans alternatius de solució del conflicte  
  
CAPÍTOL PRIMER  
La Comissió de Convivència  
  
Article 56 La Comissió de Convivència.  
1. Sense perjudici de les funcions que corresponen a la persona titular de la Sindicatura de Greuges, d'acord amb els Estatuts de la Universitat de València, la Comissió de Convivència té com a finalitat vetlar per la convivència i garantir el funcionament correcte del mecanisme alternatiu de resolució de conflictes en els termes exposats en aquestes normes. Amb aquesta finalitat tramitarà, en tot cas, el procediment establert en els articles 19 c) i 22 de la Llei de convivència universitària.  
  
2. Els procediments de conciliació regulats en aquesta norma són compatibles amb les funcions que en aquesta matèria té atribuïdes la Sindicatura de Greuges de la Universitat segons la seua normativa reguladora.  
3. Plantejat un conflicte de convivència en la comunitat universitària, les parts no es podran acollir simultàniament al procediment de conciliació i a les actuacions que realitze, si escau, la Sindicatura.  
Article 57. Composició de la Comissió de Convivència  
1. La Comissió de Convivència de la Universitat de València està integrada per nou membres, elegits segons els criteris de paritat i representació, dels quals tres han de pertànyer al personal docent i investigador amb vinculació permanent, tres al cos de personal d'administració i serveis amb vinculació permanent i tres a l'estudiantat.  
  
2. D'aquests membres, necessàriament un ha de ser la persona que ocupe el vicerectorat amb competències en matèria d'igualtat; un altre, una tècnica de la unitat d'igualtat o diversitat, i la persona que ocupe el càrrec de delegat o delegada de l'estudiantat.  
3. Aquesta composició s'ha d'ajustar al que estableix la normativa sobre igualtat efectiva entre homes i dones, de manera que s'adeqüe al principi de presència equilibrada de dones i homes.  
4. Els membres de la Comissió de Convivència són elegits pel Consell de Govern, a proposta de la rectora o el rector, entre persones de la comunitat universitària amb una acreditada trajectòria en defensa dels drets i deures de les persones, i amb experiència en la resolució pacífica de conflictes. En el cas de l'estudiantat, els elegibles seran els seus representants en el Consell de Govern.  
  
5. A proposta de la rectora o el rector, la Comissió de Convivència serà presidida per la persona que el Consell de Govern designe entre els membres d'aquesta. La persona que ostente la presidència de la Comissió de Convivència té vot de qualitat per a dirimir possibles empats en l'actuació de l'òrgan. La Comissió de Convivència elegirà entre els seus integrants la persona que s'encarregarà de les funcions de secretaria.  
  
6. El mandat de la Comissió de Convivència tindrà la mateixa durada que el mandat de la rectora o el rector que els haja proposat i es mantindran en funcions fins al nomenament d'una nova comissió.  
7. A les sessions de la Comissió es pot convidar la persona titular de la Sindicatura de Greuges, que hi participarà amb veu però sense vot.  
8. Per als assumptes que tinguen a veure amb assetjament i discriminació, es nomenarà una Subcomissió de Convivència especialitzada en gènere i discriminació per a tractar aquestes matèries.  
  
Article 58. La Subcomissió de Convivència enfront de la violència, l'assetjament o la discriminació  
1. En atenció a la necessària perspectiva de gènere i interseccional que ha d'inspirar les actuacions en els casos d'assetjament i de discriminació, es constituirà una subcomissió especialitzada per a analitzar aquests assumptes. Els seus integrants seran elegits entre els membres de la Comissió de Convivència.  
2. Aquesta subcomissió estarà composta per:  
a) Presidència: la persona que ocupe el vicerectorat amb competències en igualtat, que tindrà vot de qualitat en cas d'empat.  
b) Secretaria: la persona tècnica de la unitat d'igualtat o diversitat que forme part de la Comissió de Convivència.  
c) Tres vocals designats per la Comissió de Convivència entre els seus integrants, pertanyents al PDI, al PAS i a l'estudiantat.  
d) Atenent la naturalesa de l'assumpte, la subcomissió pot convidar a participar en aquesta, amb veu però sense vot, experts en alguna d'aquestes matèries dels diferents serveis de la Universitat:  
- de la Unitat d'Igualtat o Diversitat,  
- de l'Àrea de Discapacitat,  
- vicegerència amb competències en matèria de prevenció de riscos laborals,  
- representació sindical, a indicació de les seccions sindicals amb representació en la Mesa Negociadora de la Universitat de València.  
3. En supòsits d'especial dificultat tècnica, la subcomissió podrà comptar amb el suport de persones expertes en les àrees que es consideren pertinents segons l'objecte de l'assetjament i, si escau, participaran en la subcomissió que els convoque, amb veu però sense vot.  
4. La Subcomissió de Convivència contra l'assetjament i la discriminació es regeix per les mateixes regles que la Comissió de Convivència pel que fa a la durada del mandat i el règim d'abstencions i recusacions.  
  
Article 59. Funcions de la Subcomissió de Convivència  
La Subcomissió de Convivència té les funcions següents:  
1. Analitzar les denúncies rebudes per determinar si es tracta de conductes molestes no susceptibles de ser qualificades com a falta, fets constitutius de falta disciplinària o bé que puguen constituir delicte.  
2. Iniciar, si escau, el procediment alternatiu de resolució de conflictes.  
3. Instar, si escau, a l'adopció de les mesures de protecció i confidencialitat escaients per a les parts implicades.  
4. Elaborar, amb dades estadístiques agregades i amb el suport tècnic de la Unitat d'Igualtat i Diversitat, l'informe anual sobre violència, assetjament sexual, per raó de sexe i altres assetjaments discriminatoris. Aquest informe es presentarà a la Comissió de Convivència. A més, s'incorporarà al que ha de presentar la Sindicatura de Greuges al Claustre cada curs acadèmic, de conformitat amb el que preveuen els Estatuts de la Universitat de València.  
  
Article 60. Règim d'incompatibilitats, recusació i abstenció dels components de la Comissió de Convivència  
1. Les persones integrants de la Comissió de Convivència o que hi participen en un cas concret, hauran de signar una declaració d'inexistència de conflicte d'interessos quan es facen càrrec d'un assumpte i s'hauran d'abstenir de conèixer d'aquest assumpte si el conflicte existeix.  
2. En tot cas, pel que fa a les possibles abstencions i recusacions que es generen, caldrà tenir en compte el que disposa la normativa vigent en matèria d'abstenció i prevenció dels conflictes d'interessos.  
  
  
  
CAPÍTOL SEGON  
Procés de resolució de conflictes  
  
Article 61. Mitjans alternatius de solució dels conflictes de convivència  
1. En atenció a la voluntat de la Universitat de València de vetlar i fomentar la cultura de la pau i l'establiment de la corresponsabilitat i la convivència universitària, s'estableix la possibilitat de resolució de conflictes mitjançant un procés de conciliació o altres mitjans adequats, sense necessitat d'expedient, per al cas de les faltes contingudes en aquest codi i qualsevol altre conflicte de convivència entre qualssevol membres de la comunitat universitària.  
2. Aquest procediment es regeix pels principis de voluntarietat, confidencialitat, equitat, imparcialitat, bona fe i respecte mutu, prevenció i prohibició de represàlies, flexibilitat, claredat i transparència.  
  
a) Voluntarietat: les parts han d'acceptar sotmetre's al procediment de conciliació perquè aquest puga iniciar-se i podran renunciar-hi en qualsevol fase.  
b) Confidencialitat: segons el que estableix l'article 7.c d'aquest codi.  
c) Equitat: totes les parts han de tenir l'oportunitat de participar en el procés en condicions d'igualtat material.  
d) Imparcialitat: segons el que estableix l'art. 7.e d'aquest codi.  
e) Bona fe i respecte mutu: es buscarà la millor solució al conflicte preservant la dignitat de les persones que participen en el procés.  
f) Prevenció i prohibició de represàlies: segons el que estableix l'art. 7.f d'aquest codi.  
g) Flexibilitat, claredat i transparència: el procediment s'ha de dirigir amb la màxima flexibilitat per a garantir la dignitat i la igualtat entre les parts, a les quals se'ls explicarà tot allò que calga perquè puguen comprendre la finalitat de la conciliació i les conseqüències que se'n deriven, i també se'ls proporcionaran les dades i la informació necessària per a poder prendre la millor decisió.  
  
Article 62. Inici del procediment de conciliació  
1. El procediment de conciliació es podrà iniciar en qualsevol moment de la tramitació de l'expedient abans del plec de càrrecs, si les parts hi estan d'acord, després de ser informades per la persona instructora o l'òrgan instructor, que haurà de remetre l'expedient a la Comissió de Convivència en el termini màxim de deu dies.  
2. La Comissió de Convivència, en el termini de quinze dies i després de fer les comprovacions oportunes, adoptarà alguna de les decisions següents:  
a) La procedència de la tramitació del procediment alternatiu i el nomenament de la persona o l'òrgan més idoni entre els que formen la Comissió en els termes de l'article següent.  
b) La devolució de l'expedient a la persona instructora o a l'òrgan instructor per a continuar el procediment disciplinari.  
3. La resolució per la qual es declare la procedència de la tramitació del procediment alternatiu s'ha de notificar a les parts i a la persona instructora o l'òrgan instructor i suspendrà la tramitació del procediment disciplinari, amb les conseqüències legals que se'n deriven.  
  
Article 63. Tramitació del procediment de conciliació  
La Comissió de Convivència designarà, si escau, la persona o l'òrgan més idoni per a dur a terme el procediment alternatiu.  
Es donarà audiència a les possibles parts implicades i, basant-se en els principis indicats, s'intentarà arribar a un acord que permeta, d'una banda, reparar el dany ocasionat en la mesura que siga possible i, de l'altra, satisfer els interessos dels perjudicats, donant als infractors l'oportunitat de rectificar.  
  
Article 64. Finalització del procediment de conciliació  
1. Si s'arriba a un acord en el marc d'aquest procediment, la persona instructora o l'òrgan instructor arxivarà l'expedient; en cas contrari, continuarà la tramitació del procediment disciplinari.  
2. Si les parts implicades arriben a un acord, aquest es formalitzarà per escrit i serà signat per totes dues parts, i cadascuna d'elles en conservarà un exemplar, amb el vistiplau de la persona o l'òrgan actuant en el procediment alternatiu.  
3. Aquest acord serà registrat per la Comissió de Convivència i es comunicarà a la persona instructora o a l'òrgan instructor perquè arxive l'expedient disciplinari.  
4. L'acord aconseguit per les parts té caràcter confidencial.  
5. Aquest acord podrà incloure, quan siga possible, la realització d'alguna mesura substitutiva de l'eventual sanció. En aquest cas, la persona o l'òrgan actuant en el procediment alternatiu notificarà aquesta mesura als òrgans competents per tal de dur-la a terme. La mesura mai no pot consistir en una activitat laboral i, a més, ha d'estar sota la supervisió d'algun membre de la comunitat universitària, sense que en cap cas puga tenir valor curricular.  
6. Si les parts implicades no aconsegueixen arribar a un acord, o només s'aconsegueix un acord parcial, es comunicarà a la persona instructora o a l'òrgan instructor, es tornarà l'expedient perquè el procediment disciplinari continue la tramitació, pel seu objecte total o parcial, i s'alçarà la suspensió acordada.  
  
  
CAPÍTOL TERCER  
Regles especials per als procediments per violència, assetjament i discriminació  
  
Article 65. Principis generals  
1. En els procediments alternatius que porten causa d'accions que suposen violència, assetjament o discriminació per qualsevol motiu, cal guardar la màxima confidencialitat i reserva, a fi de protegir la intimitat de la persona afectada.  
2. Per la mateixa raó, per a evitar situacions de risc, cal practicar amb la màxima celeritat i diligència les actuacions tendents a esclarir i resoldre el conflicte. Amb aquesta finalitat s'haurà d'establir un canal específic de denúncia.  
  
Article 66. Canal específic de denúncia  
1. Per a assabentar la Universitat de València de les situacions de violència, assetjament o discriminació, en els termes definits per aquest codi, que puga patir qualsevol membre de la comunitat universitària, s'estableix un canal específic de denúncia, gestionat pel vicerectorat amb competències en matèria d'igualtat i diversitat. A aquest efecte, s'habilitarà un correu electrònic (protocolo.acoso@uv.es) o qualsevol altre portal o mitjà de presentació, del qual es donarà la necessària publicitat.  
2. Les situacions de violència, assetjament o discriminació en els termes definits per aquest codi poden ser denunciades, per qualsevol membre de la comunitat universitària, a través del canal específic de denúncies regulat en aquest article.  
3. No obstant el que es disposa en l'apartat anterior, les denúncies per situacions de violència, assetjament o discriminació també poden ser presentades davant qualsevol institució, òrgan o servei de la Universitat de la València. En aquests casos, la instància receptora de la denúncia està obligada a remetre-la al canal específic de denúncia definit en l'apartat anterior, en el termini màxim de dos dies hàbils.  
4. La denúncia ha de contenir, en tot cas:  
a) nom i cognoms de la persona denunciant i de la persona afectada si no coincideixen i, si és el cas, de la persona que la represente  
b) identificació del mitjà pel qual desitja que es practiquen les notificacions que resulten procedents  
c) fets i raons en què es concreten els fets denunciats  
d) identificació de la persona denunciada  
A la denúncia s'hi haurà d'adjuntar tota la documentació que la persona que haja iniciat el procediment considere oportuna.  
5. Qualsevol persona de la comunitat universitària té l'obligació de posar en coneixement els casos de possible violència, assetjament o discriminació a través dels mitjans establerts en aquest article.  
Si l'escrit ha sigut remès per tercera persona, qui presidisca la Subcomissió de Convivència enfront de la violència, l'assetjament i la discriminació, contactarà amb qui haja patit la conducta descrita en la denúncia. Tot i que el procediment conduent a l'obertura d'un expedient sancionador no s'iniciarà sense la ratificació de la queixa per part de la persona afectada, la subcomissió podrà, d'ofici, iniciar el procediment, tenint en compte la naturalesa i la gravetat dels fets.  
  
6. L'obertura d'un procediment penal pels mateixos fets determinarà la suspensió de la tramitació del procediment i, en cap cas, la persona denunciant o la persona que ha patit la violència, l'assetjament o la discriminació no perdrà els drets d'assistència i acompanyament que tinga reconeguts. Sense perjudici de reprendre les actuacions suspeses una vegada finalitzat aquell.  
7. L'admissió a tràmit de la denúncia o les causes que han motivat la seua inadmissió s'haurà de comunicar per escrit a la persona que l'haja presentada, en un termini de tres dies hàbils des que es prenga l'acord.  
8. De totes les actuacions que es realitzen des del moment de presentar la denúncia, en quedarà constància documental.  
  
Article 67. Procediment alternatiu per violència, assetjament o discriminació  
1. La Subcomissió de Convivència enfront de l'assetjament i la discriminació s'encarrega dels procediments per raó de violència, assetjament o discriminació, sota els principis establerts en l'article 59.2 d'aquest codi.  
2. Una vegada rebuda la denúncia, haurà de seguir els passos següents:  
a) Indagarà sobre els fets denunciats d'acord amb les previsions d'aquesta normativa.  
b) Finalitzada la fase d'investigació i esbrinament dels fets, adoptarà alguna de les resolucions següents:  
i. En els casos en què siga procedent, resoldrà sobre l'arxivament de la queixa per desistiment de la persona denunciant o persona afectada o per falta o insuficiència d'indicis.  
ii. Resoldrà sobre la seua improcedència segons l'àmbit d'actuació d'aquest codi i posarà en coneixement de l'òrgan competent els casos que, sent constitutius de falta, no entren en el seu àmbit d'actuació, per tramitar-los per la via ordinària.  
iii. Si és el cas, proposarà a les parts la possibilitat de sotmetre's al procediment alternatiu de conciliació.  
iv. Proposarà a la rectora o al rector, o a l'òrgan en què haja delegat les competències sobre la iniciació i el seguiment d'expedients disciplinaris, l'obertura d'expedient disciplinari quan dels fets comprovats se'n desprenga la possible comissió d'una falta greu o molt greu o quan per raons de desigualtat en les parts no considere oportú iniciar el procediment alternatiu de conciliació.  
v. Sol·licitarà a la Secretaria General que avalue la viabilitat de posar en coneixement dels fets el Ministeri Fiscal, en aquells casos molt greus que puguen ser constitutius de delicte.  
c) La subcomissió emetrà un breu informe que resumisca les actuacions realitzades i la resolució adoptada en cada cas, que es farà arribar a la Comissió de Convivència als efectes oportuns.  
d) En l'exercici de les seues funcions podrà sol·licitar la col·laboració de la comunitat universitària, la qual tindrà obligació de prestar-la.  
e) D'aquestes gestions se'n donarà compte a les persones afectades.  
3. El procediment seguirà els mateixos tràmits previstos en els articles del capítol anterior, en tot allò que no es contradiga amb el que s'ha exposat ací.  
  
  
TÍTOL TERCER  
Règim disciplinari de l'estudiantat  
  
CAPÍTOL PRIMER  
Infraccions i sancions  
  
Article 68. Classificació de les infraccions  
Les infraccions que es recullen en aquest codi de convivència, d'acord amb el que disposa la Llei de convivència universitària, es classifiquen en molt greus, greus i lleus. La comissió de les faltes porta com a conseqüència l'aplicació de sancions molt greus, greus o lleus, segons la qualificació de la falta comesa.  
  
Article 69. Faltes molt greus  
Es consideren faltes molt greus:  
1. Realitzar quintades o qualssevol altres conductes o actuacions vexatòries, físiques o psicològiques, que suposen una menyscabament greu de la dignitat.  
2. Assetjar o exercir violència greu segons la definició establerta en els articles 15 i 17 d'aquest codi o assetjar per qualsevol altra causa o motiu.  
3. Assetjar sexualment o per raó de sexe, segons el que prescriu l'article 16 d'aquest codi.  
4. Discriminar o assetjar per raó de naixement, origen racial o ètnic, sexe, orientació sexual, identitat de gènere, religió, convicció o opinió, edat, discapacitat, nacionalitat, malaltia, condició socioeconòmica, idiomàtica o lingüística, afinitat política i sindical, per raó de la seua aparença, o per qualsevol altra condició o circumstància personal o social, segons que es defineix en l'article 17 d'aquest codi.  
5. Alterar, falsificar, sostraure o destruir documents acadèmics, o utilitzar documents falsos davant la Universitat de València.  
6. Destruir i deteriorar de manera irreparable o sostraure obres del patrimoni històric i cultural, catalogades, catalogables o inventariables, de la Universitat de València, així com el seu patrimoni.  
7. Plagiar totalment o parcialment una obra, o cometre frau acadèmic en l'elaboració del Treball de Fi de Grau, el Treball de Fi de Màster o de la tesi doctoral.  
8. Incomplir les normes de salut pública establertes per als centres universitaris, les seues instal·lacions i serveis, posant en risc la comunitat universitària.  
9. Suplantar un membre de la comunitat universitària en la seua labor pròpia o prestar el consentiment per a ser suplantat, en relació amb les activitats universitàries.  
10. Impedir el desenvolupament dels processos electorals de la Universitat de València.  
11. Haver sigut condemnat per sentència ferma, per la comissió d'un delicte dolós que supose l'afectació d'un bé jurídic diferent, comès als centres universitaris, les seues instal·lacions i serveis, o relacionat amb l'activitat acadèmica de la Universitat de València.  
  
Article 70. Faltes greus  
Es consideren faltes greus:  
1. Apoderar-se indegudament del contingut de proves, exàmens o controls de coneixement.  
2. Deteriorar greument els béns catalogats, catalogables o inventariables del patrimoni històric i cultural de la Universitat de València.  
  
3. Impedir la celebració d'activitats universitàries de docència, investigació o transferència del coneixement i innovació.  
4. Cometre frau acadèmic, definit aquest d'acord amb l'article 35, en qualssevol proves d'avaluació, llevat del que es disposa en l'article 67.7.  
5. Utilitzar indegudament continguts o mitjans de reproducció i enregistrament de les activitats universitàries subjectes a drets de propietat intel·lectual.  
6. Incomplir les normes de seguretat i salut establertes pels centres universitaris i les seues instal·lacions i serveis.  
7. Accedir sense l'autorització deguda als sistemes informàtics de la Universitat de València.  
  
Article 71. Faltes lleus  
Es consideren faltes lleus:  
1. Accedir a instal·lacions universitàries a les quals no es tinga autoritzat l'accés.  
2. Utilitzar els serveis universitaris incomplint els requisits establerts de coneixement general, especialment la comissió de faltes de respecte i els comportaments inadequats que no suposen un menyscabament greu de la dignitat.  
3. Realitzar actes que deterioren els béns del patrimoni de la Universitat de València.  
  
Article 72. Sancions molt greus, greus i lleus  
1. Les sancions molt greus són:  
a) Expulsió de dos mesos a tres anys de la Universitat de València, si la persona que ha comès o participat del fet ha realitzat l'acció segons les normes d'aplicació subjectiva i espacial d'aquest codi de convivència. La sanció amb expulsió haurà de constar en l'expedient acadèmic fins a la seua cancel·lació.  
b) Pèrdua de drets de matrícula parcial durant un curs o semestre acadèmic.  
2. Les sancions greus són:  
a) Expulsió de fins a un mes de la Universitat. Aquesta sanció no es pot aplicar durant els períodes d'avaluació i de matriculació segons com hagen sigut definits per la Universitat de València.  
b) Pèrdua del dret a la convocatòria ordinària en el semestre acadèmic en què es comet la falta i respecte de l'assignatura en què s'ha comès.  
La pèrdua de drets de matrícula no afecta els drets relatius a les beques en els termes previstos en la seua normativa de desenvolupament.  
3. La sanció lleu consisteix en l'amonestació privada.  
  
Article 73. Graduació de les sancions  
L'òrgan competent per a sancionar haurà de concretar la sanció dins de la seua gravetat adequant-la al cas concret, sempre de manera motivada, segons el principi de proporcionalitat i ponderant de conformitat amb els criteris següents:  
1. La intencionalitat o reiteració.  
2. La naturalesa dels perjudicis causats i les seues conseqüències per a la Universitat de València o per als membres de la comunitat universitària.  
3. L'ànim de lucre.  
4. El reconeixement de responsabilitat, mitjançant la comunicació del fet infractor a les autoritats universitàries amb caràcter previ a la iniciació del procediment disciplinari.  
5. L'abast de la titulació obtinguda ja siga de grau, màster o doctorat.  
6. La reparació del dany amb caràcter previ a la iniciació del procediment disciplinari.  
7. Les circumstàncies personals, econòmiques, de salut, familiars o socials de la persona infractora.  
8. El grau de participació en els fets.  
9. Realitzar les accions per qualsevol de les causes de violència, discriminació o assetjament definides en aquest codi.  
  
Article 74. Mesures substitutives de la sanció  
1. Com a mesures substitutives de les sancions s'estableixen la participació o col·laboració de la persona estudiant sancionada en activitats formatives, culturals, de salut pública, esportives, d'extensió universitària i de relacions institucionals o altres de similars de les quals siga responsable la Universitat de València.  
2. Les mesures substitutives no poden consistir en cap cas en l'acompliment de funcions o tasques assignades al personal de la Universitat de València que figuren en la seua relació de llocs de treball.  
3. La durada de les mesures substitutives es fixarà atenent el principi de proporcionalitat i en cap cas no podrà ser superior a un semestre acadèmic.  
4. Perquè la persona que instrueix el procediment disciplinari puga proposar a les parts afectades la substitució de la sanció corresponent per alguna de les mesures previstes en l'apartat 1, s'hauran de complir els requisits següents:  
a) Que es garantisquen plenament els drets de la persona o persones afectades.  
b) Que hi haja conformitat manifesta per part de la persona o persones afectades per la infracció, així com per la persona infractora, i que quede degudament acreditada.  
c) Que la persona o persones infractores reconeguen la seua responsabilitat en la comissió de la falta, així com les conseqüències de la seua conducta per a la persona o persones afectades, i per a la comunitat universitària.  
d) Que, quan siga procedent, la persona o persones responsables hagen mostrat disposició per a restaurar la relació amb la persona o persones afectades per la infracció, que quede degudament acreditada. Aquesta restauració es facilitarà sempre que la persona o persones afectades presten el seu consentiment de manera expressa.  
5. La mesura substitutiva de la sanció que es propose haurà d'estar orientada a la reparació del dany causat. La resolució sancionadora haurà d'incloure mecanismes que garantisquen el seu efectiu compliment. Aquest serà compatible amb el desenvolupament de l'activitat discent i caldrà garantir en tot cas l'adopció de mesures per a facilitar l'assistència a activitats obligatòries, com ara classes, exàmens i altres activitats acadèmiques, així com l'assistència a reunions dels òrgans de govern col·legiats de la Universitat de València que es desenvolupen durant el compliment de la mesura.  
6. La mesura substitutiva de la sanció no tindrà el caràcter d'activitat curricular en cap cas.  
  
Article 75. Mesures provisionals i provisionalíssimes  
1. En els casos en què per raons de necessitat i urgència es considere ineludible prendre mesures provisionalíssimes per a garantir una convivència adequada, la rectora o el rector, de manera motivada, podrà adoptar la mesura de suspensió temporal d'accés als espais, físics o virtuals, de la Universitat de València o altres que es consideren adequades, necessàries i justificades, per un període màxim de 15 dies mentre es tramita l'inici del procediment.  
2. En aquest termini, necessàriament s'haurà de confirmar, alçar o modificar la mesura en l'acord d'inici de procediment. Les mesures provisionalíssimes finalitzaran si no s'inicia el procediment en el termini de 15 dies o si no es consideren, en la incoació del procediment, com a mesures provisionals.  
3. Les mesures provisionals poden ser proposades durant la tramitació del procediment, de manera motivada i proporcional, per la persona que instrueix el procediment en qualsevol moment d'aquest si està prou justificada la seua necessitat. Aquestes mesures, si escau, seran adoptades per la rectora o el rector.  
4. Les mesures provisionals es poden adoptar d'ofici o a instàncies de part.  
5. Les mesures han de mantenir-se mentre siguen necessàries, per la qual cosa si canvien les circumstàncies que les fonamentaven hauran de ser modificades o alçades. En tot cas, no podran anar més enllà del moment en què es dicte la resolució sancionadora.  
6. La imposició de mesures mai no pot prejutjar la culpabilitat de la persona estudiant incursa en el procediment.  
  
Article 76. Altres mesures  
1. A més de les sancions previstes en el present Codi, la resolució del procediment disciplinari pot declarar l'obligació, en el termini que es fixe, de:  
a) Restituir les coses o reposar-les al seu estat anterior.  
b) Indemnitzar els danys ocasionats per quantia igual al valor dels béns destruïts o la deterioració causada, així com els perjudicis ocasionats.  
2. Les indemnitzacions tenen naturalesa de crèdits de dret públic de la Universitat de València i el seu import pot ser exigit a la persona estudiant sancionada pel procediment de constrenyiment o el procediment corresponent.  
  
Article 77. Prohibició de concurrència de sancions  
No es podrà sancionar disciplinàriament pels mateixos fets pels quals hagen sigut prèviament sancionats penalment o administrativament quan s'aprecie identitat de subjecte, fet i fonament.  
  
  
CAPÍTOL SEGON  
El procediment disciplinari  
  
Article 78. Potestat disciplinària  
1. La potestat disciplinària per la comissió de les faltes de convivència descrites en aquest codi correspon a la Universitat de València, sense perjudici de les possibles responsabilitats civils i penals en què puga incórrer la persona infractora.  
2. La rectora o el rector és l'òrgan competent per a resoldre sobre aquest procediment i serà qui nomene instructor o instructora per a la tramitació de l'expedient disciplinari corresponent.  
3. Quan el fet denunciat tinga relació amb situacions de violència, discriminació o assetjament dels previstos en les normes de convivència d'aquest codi, la instrucció del procediment correspondrà a la Subcomissió de Convivència especialitzada en la matèria.  
4. La potestat disciplinària es regeix pels principis següents:  
a) Principi de legalitat i tipicitat de les faltes i sancions.  
b) Principi d'irretroactivitat de les disposicions sancionadores no favorables i de retroactivitat de les favorables.  
c) Principi de responsabilitat.  
d) Principi de proporcionalitat, referit tant a la classificació de les faltes i sancions, com a la seua aplicació.  
e) Principi de prescripció de les faltes i les sancions.  
f) Principi de garantia del procediment.  
g) Principi de confidencialitat i actuació amb la màxima discreció.  
  
  
Article 79. Règim jurídic  
El procediment disciplinari de l'estudiantat de la Universitat de València es regeix per les disposicions de la Llei 3/2022, de 24 de febrer, de convivència universitària, pel que s'estableix en aquest codi i, supletòriament, pel que s'estableix en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
  
Article 80. Principis del procediment  
1. El procediment disciplinari es regeix pels principis següents:  
  
a) En cap cas no es pot imposar una sanció sense que s'haja tramitat el procediment necessari.  
b) El procediment ha d'establir la deguda separació entre la fase instructora i la sancionadora, que s'encomanaran a òrgans diferents.  
c) S'ha d'ajustar als principis d'eficàcia, celeritat i economia processal, amb ple respecte als drets i garanties de defensa de la persona presumptament responsable.  
d) Al llarg de tot el procediment, la persona o persones presumptament responsables poden ser assistides per una persona de la seua elecció, que l'instructor o instructora ha de tenir al corrent del desenvolupament del procediment. A aquest efecte, caldrà la designació expressa per part de la persona denunciada, que facilitarà totes les dades personals del seu representant i el mitjà de notificació.  
e) Respecte a aquells casos que involucren conductes que puguen constituir violència, discriminació o assetjament, hi són aplicables els principis previstos en el títol primer d'aquest codi. Així mateix, s'han de garantir les mesures adequades i les eines oportunes per a l'acompanyament psicològic i jurídic de les víctimes. La Universitat de València promourà que aquest acompanyament es realitze, preferentment, per persones del mateix sexe de la víctima si aquesta així ho manifesta, aplicant-hi la normativa corresponent.  
2. Quan es considere que els fets denunciats puguen ser constitutius de delicte, se suspendrà el procediment disciplinari i se n'assabentarà l'autoritat judicial o el Ministeri Fiscal. Aquesta suspensió es mantindrà mentre es dilucide l'existència o no de responsabilitat penal.  
  
  
Article 81. Iniciació del procediment disciplinari  
1. El procediment disciplinari respecte dels i les estudiants de la Universitat de València l'iniciarà sempre d'ofici la rectora o el rector, per pròpia iniciativa, a petició raonada d'un altre òrgan, o bé per denúncia, mitjançant la corresponent resolució en què nomenarà la persona instructora i qui exerceix les funcions de la secretaria.  
2. L'acord d'incoació del procediment ha de contenir com a mínim el que segueix:  
a) Identificació de la persona o persones presumptament responsables, dels fets i de les parts interessades en el procediment.  
b) Fets succintament exposats, la seua possible qualificació i la sanció que els puga correspondre.  
c) Designació de la persona instructora i de la secretària o secretari del procediment disciplinari amb indicació expressa del règim d'abstenció o recusació.  
d) Òrgan competent per a la resolució del procediment.  
e) Indicació del dret a formular al·legacions i a l'audiència en el procediment disciplinari i el termini per a realitzar aquests tràmits.  
f) Requeriment en els supòsits en què puga escaure perquè les persones involucrades en el procediment disciplinari puguen manifestar la voluntat d'acollir-se al procediment de conciliació, regulat en aquest codi.  
3. L'acord d'incoació del procediment s'ha de notificar a la persona o persones interessades en el procediment disciplinari.  
  
Article 82. Instrucció  
1. La persona instructora durà a terme l'ordenació de les diligències per a comprovar i determinar els fets. Amb aquesta finalitat realitzarà la pràctica de prova pertinent per a esclarir i determinar les responsabilitats corresponents.  
2. Les primeres actuacions consistiran en la presa de declaració a la persona o persones presumptament responsables, així com a les persones denunciants o afectades, testimonis i altres persones que puguen aportar coneixement per a esclarir els fets.  
3. Després d'aquest tràmit, es donaran deu dies perquè les parts aporten les al·legacions, documents o informacions que estimen convenients i, si escau, proposar prova, que també podrà ser proposada d'ofici per part de la persona instructora.  
4. Si en vista de les actuacions no hi ha indicis d'infracció o no ha sigut possible determinar la identitat de les persones presumptament responsables, l'instructor o instructora proposarà a la rectora o al rector arxivar les actuacions.  
5. Si durant la instrucció d'un procediment disciplinari la persona que du a terme la instrucció considera que el fet podria ser constitutiu de delicte, proposarà a la rectora o al rector suspendre'n la tramitació i assabentar-ne l'autoritat judicial o donar-ne trasllat al Ministeri Fiscal.  
  
6. Conclosa la pràctica de la prova, si les parts així ho manifesten voluntàriament, la persona instructora remetrà l'expedient a la Comissió de Convivència, que decidirà si admet o no a tràmit la conciliació o si el retorna a la persona instructora perquè formule el plec de càrrecs.  
  
  
Article 83. Plec de càrrecs  
1. Si no s'ha tramitat el procediment de conciliació o aquest ha conclòs sense acord o amb acord parcial, en els termes de l'article 62.6 d'aquest codi, la persona instructora, després de rebre l'expedient amb la documentació adjunta de la Comissió de Convivència, continuarà la tramitació del procediment disciplinari amb la formulació del plec de càrrecs pel seu objecte total o parcial, segons que corresponga.  
  
2. La recepció de la documentació remesa per aquesta Comissió determinarà reprendre el termini de caducitat del procediment disciplinari.  
3. El plec de càrrecs ha d'incloure els fets imputats, amb expressió, si és el cas, de la falta presumptament comesa i la seua gravetat, de les sancions que puguen ser aplicables i, si escau, acordarà el manteniment o l'alçament de les mesures provisionals que s'hagen pogut adoptar.  
  
4. Aquest plec es notificarà a la persona o persones presumptament responsables, que disposaran d'un termini de deu dies per a formular-hi al·legacions, aportar els documents i informacions que consideren oportuns per a la seua defensa, i proposar la pràctica de proves.  
5. Una vegada contestat el plec de càrrecs o transcorregut el termini sense fer-ho, la persona instructora podrà acordar la pràctica de les proves que considere oportunes i donarà audiència a tots els interessats en el procediment disciplinari, en el termini de deu dies.  
  
Article 84. Proposta de resolució   
1. La persona instructora, dins dels deu dies següents, haurà d'elaborar una proposta de resolució en què es fixaran els fets de manera motivada i s'especificaran els que es consideren provats i la seua qualificació jurídica exacta, juntament amb la infracció que constituïsquen i la persona o persones que en resulten responsables, a més de la sanció que es proposa imposar i les mesures provisionals que s'hagen adoptat.  
  
2. Si la sanció té la qualificació de greu i es compleixen els requisits establerts en l'article 72 d'aquest Codi de Convivència, la instructora o l'instructor, després d'elaborar la proposta de resolució, podrà plantejar a les parts del procediment afectades la substitució de la sanció disciplinària prevista per una mesura substitutiva de caràcter educatiu o recuperador perquè en el termini de tres dies manifesten expressament si estan d'acord amb aquesta substitució.  
Si dins d'aquest termini es rep la conformitat de les parts, s'incorporarà en la proposta de resolució sancionadora que es trameta a la rectora o al rector la mesura substitutiva en lloc de la sanció prevista, amb especificació dels mecanismes que garantisquen el compliment efectiu d'aquestes mesures. Si no s'obté aquesta conformitat dins d'aquest termini, es mantindrà la proposta de resolució sancionadora inicial. En el cas d'incompliment de la mesura alternativa, es donarà compliment a la sanció substituïda.  
3. Si la persona instructora aprecia que no hi ha infracció disciplinària o responsabilitat, inclourà en la proposta de resolució l'arxivament de l'expedient.  
  
Article 85. Tràmit d'al·legacions  
1. La proposta de resolució s'ha de notificar a la persona expedientada, que tindrà un termini de deu dies per a al·legar davant la persona instructora tot allò que considere convenient en defensa seua i aportar els documents i informacions que estime pertinents i que no haja pogut aportar en la fase d'instrucció i plec de càrrecs.  
2. Conformat l'expedient, es remetrà la proposta de resolució, juntament amb les al·legacions presentades, si és el cas, a l'òrgan competent per a resoldre, que haurà d'adoptar la seua resolució en un termini de deu dies.  
3. L'òrgan competent per a resoldre podrà retornar l'expedient a l'instructor o la instructora per a practicar les diligències que siguen imprescindibles per a la resolució.  
4. Si l'òrgan competent per a resoldre considera que la infracció o la sanció revesteix més gravetat que la que es determina en la proposta de resolució, es notificarà a la persona inculpada perquè aporte totes aquelles al·legacions que estime convenients en el termini de quinze dies.  
5. La resolució que pose fi al procediment disciplinari ha de ser motivada i decidir totes les qüestions plantejades per les persones interessades, i aquelles altres que resulten del procediment. Igualment, ha d'expressar els recursos que contra aquesta siguen procedents i el termini per a interposar-los, d'acord amb l'article 90 d'aquesta normativa.  
  
Article 86. Procediment simplificat  
1. En els casos en què la persona instructora considere que els fets puguen ser constitutius d'una falta lleu, la rectora o el rector procedirà a la seua tramitació mitjançant un procediment simplificat, amb reducció de terminis, que constarà dels tràmits següents:  
a) Inici del procediment  
b) Al·legacions formulades a l'inici del procediment durant el termini de cinc dies  
c) Tràmit d'audiència, únicament quan la resolució siga desfavorable per a la persona investigada  
d) Resolució  
2. Llevat que reste menys per a la seua tramitació ordinària, els procediments disciplinaris tramitats de manera simplificada han de ser resolts en trenta dies, comptadors des de l'endemà del dia que es notifique a la persona interessada l'acord de tramitació simplificada del procediment.  
3. En el cas que un procediment exigira la realització d'un tràmit no previst en l'apartat anterior, haurà de ser tramitat de manera ordinària.  
  
  
Article 87. Termini màxim de resolució i caducitat  
1. El termini màxim per a resoldre i notificar la resolució en el procediment disciplinari és de sis mesos comptadors des de la data de l'acord d'incoació, excepte en el procediment simplificat, que és de trenta dies.  
2. El venciment del termini màxim per a resoldre sense que s'haja dictat i notificat la resolució expressa produirà la caducitat del procediment. En aquest cas, la resolució que declare la caducitat ordenarà l'arxivament de les actuacions.  
3. La caducitat no produirà per si mateixa la prescripció de la falta o faltes, però el procediment caducat no interromprà el termini de prescripció.  
  
Article 88. Extinció de la responsabilitat  
Les causes generals d'extinció de la responsabilitat són:  
a) El compliment de la sanció o de la mesura substitutiva  
b) La prescripció de la falta o de la sanció  
c) La pèrdua de la vinculació de l'estudiant amb la Universitat de València  
d) La defunció de la persona responsable  
  
Article 89. Prescripció  
1. Les faltes per infracció de les normes de convivència prescriuen als tres anys si són molt greus, als dos anys si són greus i als sis mesos si es tracta de faltes lleus. El còmput s'inicia a partir del dia de la seua comissió o quan cesse aquesta si es tracta d'accions que perduren en el temps, tant si són continuades, habituals o permanents.  
2. Les sancions imposades prescriuen als tres anys si es tracta de faltes molt greus, als dos anys si són faltes greus i a l'any si la falta és lleu. El termini comença a comptar des de la fermesa de la resolució sancionadora. El mateix règim s'aplica a les mesures substitutives.  
  
  
CAPÍTOL TERCER  
Execució, anotació i impugnació de les sancions  
  
Article 90. Execució de les sancions  
1. Les persones sancionades han de complir les sancions disciplinàries, una vegada fermes en la via administrativa, en els termes i terminis indicats en la resolució.  
2. La rectora o el rector, d'ofici o a instàncies de la persona interessada, i sempre que hi haja causa fonamentada, pot acordar la suspensió temporal de l'execució de la sanció per un període inferior al de prescripció de les sancions.  
3. L'execució de les sancions disciplinàries quedarà suspesa si s'hi interposa un recurs de reposició en contra fins que es resolga el recurs de manera desestimatòria, sense perjudici de la suspensió que puga acordar l'òrgan judicial contenciós administratiu.  
  
Article 91. Registre de la sanció en l'expedient de l'estudiant  
  
1. Les sancions que s'imposen per la comissió de faltes s'anotaran en l'expedient acadèmic de l'estudiant. Igualment, s'hi anotaran les mesures substitutives adoptades per la comissió de faltes greus.  
2. La cancel·lació d'aquestes anotacions tindrà lloc d'ofici o a instàncies de la persona interessada, una vegada transcorreguts els períodes equivalents als de prescripció de les sancions i sempre que durant aquests no s'haguera imposat una nova sanció. En cap cas les sancions cancel·lades, o que hagen pogut ser-ho, no seran computades a l'efecte de reincidència.  
  
Article 92. Impugnació de la resolució  
Contra la resolució, que posa fi al procediment disciplinari i exhaureix la via administrativa, es pot interposar el recurs de reposició previst en la normativa aplicable o directament un recurs contenciós administratiu davant el jutjat contenciós administratiu competent.  
  
  
Article 93. Efectes del frau acadèmic sancionat sobre els títols oficials i propis de la Universitat de València  
Si de la resolució sancionadora resulta que la persona infractora ha obtingut fraudulentament un títol oficial o propi expedit per la Universitat de València, la rectora o el rector acordarà la incoació d'un procediment de revisió d'ofici per a declarar-ne la nul·litat de ple dret en els termes establerts en l'article 106 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera  
Després de la seua constitució, la Comissió de Convivència durà a terme, en el termini d'un any i amb l'assistència del Servei Jurídic i de la Secretaria General, un diagnòstic de l'adaptació de les normes de convivència vigents a la Universitat de València, que serà elevat a la rectora o al rector perquè el prenga en consideració.  
  
Segona  
Donada l'especificitat i detall del contingut del Protocol de la Universitat de València per a l'actuació i resposta davant l'assetjament sexual, per raó de sexe i altres actes discriminatoris (ACGUV 29.06.2021), aquest queda en vigor en allò que no conculque les disposicions d'aquest codi.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
 Única. Entrada en vigor  
Aquest Codi de Convivència entrarà en vigor, després de ser aprovat pel Consell de Govern, l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Queden derogades totes les normes i disposicions que s'oposen al present Codi de convivència i, en concret, la Carta de drets i deures dels i les estudiants de la Universitat de València (aprovada per Junta de Govern de 19 d'octubre de 1993 i modificada per Junta de Govern de 30.04.1998).  
  
València, 9 de novembre de 2023.- La rectora: María Vicenta Mestre Escrivá.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9747, del 18-12-2023 (2023/12141)

ACUERDO 300/2023, de 9 de noviembre, del Consejo de Gobierno de la Universitat de València, por el cual se aprueba el Código de Convivencia y Buenas Prácticas de la Universitat de València.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9747

Fecha DOGV
:   18-12-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/12141

CVE


Fecha del documento
:   09-11-2023

Organismo emisor
:   Universitat de València

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Universitat de València](javascript:void(0))

ACUERDO 300/2023, de 9 de noviembre, del Consejo de Gobierno de la Universitat de València, por el cual se aprueba el Código de Convivencia y Buenas Prácticas de la Universitat de València. [2023/12141]  
ÍNDICE  
  
PREÁMBULO  
  
TÍTULO PRELIMINAR  
Art. 1. Objeto  
Art. 2. Principios inspiradores  
Art. 3. Ámbito subjetivo de aplicación  
Art. 4. Ámbito temporal  
Art. 5. Ámbito espacial de aplicación  
Art. 6. Medidas de prevención y respuestas frente a la violencia, la discriminación o el acoso  
Art. 7. Principios generales y garantías de actuación  
  
TÍTULO PRIMERO: NORMAS DE CONVIVENCIA Y BUENAS PRÁCTICAS DE LA UNIVERSITAT DE VALENCIA  
CAPÍTULO PRIMERO: PRINCIPIOS Y DERECHOS GENERALES  
Art. 8. Principios  
Art. 9. Derecho a la igualdad de oportunidades y a la no discriminación  
Art. 10. Derecho al honor, a la intimidad, a la propia imagen y a la protección de datos  
Art. 11. Derecho al libre desarrollo de la personalidad  
Art. 12. Derecho a la libertad de expresión  
Art. 13. Derecho a la información  
Art. 14. Derechos lingüísticos  
  
CAPÍTULO SEGUNDO: DE LA VIOLENCIA, DEL ACOSO Y DE LA DISCRIMINACIÓN  
Art. 15. Del acoso y la discriminación  
Art. 16. Acoso sexual y acoso por razón de sexo  
Art. 17. Acoso discriminatorio  
Art. 18. Medidas de prevención y respuesta frente a la violencia, el acoso y la discriminación  
Art. 19. Protección frente a la violencia, el acoso y la discriminación  
  
Art. 20. Medidas de protección y apoyo  
  
CAPÍTULO TERCERO: DERECHOS ACADÉMICOS  
Art. 21. Derecho a la libertad académica y al reconocimiento al trabajo hecho  
Art. 22. Derecho al estudio  
Art. 23. Derecho al descanso en el horario lectivo  
Art. 24. Derecho a recibir la enseñanza programada  
Art. 25. Derecho a recibir una enseñanza actual y de calidad  
Art. 26. Derecho a una enseñanza participativa y de calidad y a la evaluación de la docencia  
Art. 27. Derecho a la elección de profesor  
Art. 28. Derecho a la elección de lengua en la docencia  
Art. 29. Derecho al acceso a ayudas y becas  
Art. 30. Derecho a una formación integrada con la sociedad  
Art. 31. Derecho a atención personalizada  
Art. 32. Derechos de evaluación  
Art. 33. Derecho a la propiedad intelectual  
Art. 34. Transparencia y conflictos de interés  
Art. 35. Originalidad de la producción científica, plagio y fraude académico  
Art. 36. Derecho a la desconexión digital  
Art. 37. Derecho a la devolución de las tasas  
Art. 38. Matrícula gratuita  
  
CAPÍTULO CUARTO: DERECHOS DE PARTICIPACIÓN  
Art. 39. Identificación y pertenencia de los miembros de la comunidad universitaria  
Art. 40. Derecho de asociación  
Art. 41. Derechos de participación y representación  
Art. 42. Derechos de las y los representantes del estudiantado  
Art. 43. Derecho a ayudas para actividades, representación y asociaciones del estudiantado  
Art. 44. Derecho a la huelga y parada académica  
  
CAPÍTULO QUINTO: NORMAS SOBRE GOBERNANZA  
Art. 45. Confidencialidad  
Art. 46. Relaciones con la comunidad universitaria  
Art. 47. Integridad, imparcialidad, incompatibilidad, transparencia y rendición de cuentas  
Art. 48. Presencia pública en internet y medios de comunicación  
Art. 49. Reconocimientos, beneficios y obsequios  
Art. 50. Uso adecuado de los recursos públicos  
Art. 51. Gobernanza participativa y abierta  
Art. 52. Deberes de las personas de la comunidad universitaria  
  
CAPÍTULO SEXTO: GARANTÍAS  
Art. 53. Garantías para la eficacia de los derechos y deberes contenidos en esta norma  
Art. 54. Sindicatura de Greuges  
Art. 55. Canal de denuncias  
  
TÍTULO SEGUNDO: COMISIÓN DE CONVIVENCIA Y MEDIOS ALTERNATIVOS DE SOLUCIÓN DEL CONFLICTO  
CAPÍTULO PRIMERO: LA COMISIÓN DE CONVIVENCIA  
Art. 56. La Comisión de Convivencia  
Art. 57. Composición de la Comisión de Convivencia  
Art. 58. La Subcomisión de Convivencia frente a la violencia, el acoso o la discriminación  
Art. 59. Funciones de la Subcomisión de Convivencia  
Art. 60. Régimen de incompatibilidades, recusación y abstención de los miembros de la Comisión de Convivencia  
  
CAPÍTULO SEGUNDO: PROCESO DE RESOLUCION DE CONFLICTOS  
Art. 61. Medios alternativos de solución de los conflictos de convivencia  
Art. 62. Inicio del procedimiento de conciliación  
Art. 63. Tramitación del procedimiento de conciliación  
Art. 64. Finalización del procedimiento de conciliación  
  
CAPÍTULO TERCERO: REGLAS ESPECIALES PARA LOS PROCEDIMIENTOS POR VIOLENCIA, ACOSO Y DISCRIMINACIÓN  
Art. 65. Principios generales  
Art. 66. Del canal específico de denuncia  
Art. 67. Del procedimiento alternativo por acoso o discriminación  
  
TÍTULO TERCERO: RÉGIMEN DISCIPLINARIO DEL ESTUDIANTADO  
CAPÍTULO PRIMERO: INFRACCIONES Y SANCIONES  
Art. 68. Clasificación de las infracciones  
Art. 69. Faltas muy graves  
Art. 70. Faltas graves  
Art. 71. Faltas leves  
Art. 72. Sanciones muy graves, graves y leves  
Art. 73. Graduación de las sanciones  
Art. 74. Medidas sustitutivas de la sanción  
Art. 75. Medidas provisionales  
Art. 76. Otras medidas  
Art. 77. Prohibición de concurrencia de sanciones  
  
CAPÍTULO SEGUNDO: EL PROCEDIMIENTO DISCIPLINARIO  
Art. 78. De la potestad disciplinaria  
Art. 79. Régimen jurídico  
Art. 80. Principios del procedimiento  
Art. 81. Iniciación del procedimiento disciplinario  
Art. 82. Instrucción  
Art. 83. Pliego de cargos  
Art. 84. Propuesta de resolución  
Art. 85. Trámite de audiencia  
Art. 86. Procedimiento simplificado  
Art. 87. Plazo máximo de resolución y caducidad  
Art. 88. Extinción de la responsabilidad  
Art. 89. Prescripción  
  
CAPÍTULO TERCERO: DE LA EJECUCIÓN, ANOTACIÓN E IMPUGNACIÓN DE LAS SANCIONES  
Art. 90. Ejecución de las sanciones  
Art. 91. Registro de la sanción en el expediente de la persona estudiante  
Art. 92. Impugnación de la resolución  
Art. 93. Efectos del fraude académico sancionado sobre los títulos oficiales y propios de la Universitat de València  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL PRIMERA  
DISPOSICIÓN ADICIONAL SEGUNDA  
DISPOSICIÓN FINAL ÚNICA. ENTRADA EN VIGOR  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
  
PREÁMBULO  
  
I  
  
El presente Código de Convivencia y Buenas Prácticas de la Universitat de València es la respuesta normativa a la obligación contenida en la reciente Ley 3/2022, de 24 de febrero, de convivencia universitaria (LCU), que ha renovado, tras casi siete décadas de vigencia, el marco normativo básico referido a las normas de convivencia en las universidades españolas y, de forma muy significativa, la regulación de los mecanismos para hacer frente a las posibles infracciones y conflictos derivados del incumplimiento de las obligaciones y deberes de las personas que forman parte de la comunidad universitaria, y en particular el procedimiento de exigencia de responsabilidades referido al estudiantado (los mecanismos procedimentales de exigencia de responsabilidades disciplinarias del personal habiendo sido ya actualizados en democracia y regulados en su normativa específica). Esta reforma normativa, por ello, obliga a la refundición de las normas de convivencia vigentes hasta la fecha y a su actualización en coherencia con la evolución de las mismas, tanto en leyes sectoriales y normativa básica, como respecto de la propia evolución de las normas internas de la Universitat de València, así como al establecimiento de los órganos encargados de velar por la convivencia universitaria y los procedimientos adecuados de resolución de conflictos previstos en cada caso, de acuerdo a lo dispuesto en la mencionada LCU. Adicionalmente, la Ley orgánica 2/2023, de 22 de marzo, del sistema universitario (LOSU) ha actualizado algunas de las obligaciones y deberes de las personas que forman parte de la comunidad universitaria, así como reafirmado algunos de los principios ya contenidos en la LCU y en normas propias de la Universitat de València como sus Estatutos, obligando a que esta actualización de las normas de convivencia también las tenga en cuenta.  
Para la redacción del presente Código de Convivencia, por ello, se ha considerado, no solo a la LCU o la LOSU, sino también el contenido de normas vigentes y dispersas que van desde la propia Constitución española (que determina algunos derechos de directa aplicación al ámbito universitario) a otras referidas a los derechos y obligaciones de algunos colectivos, como el Estatuto del Estudiante Universitario (RD 1791/2010), pasando por normas sectoriales con directa incidencia sobre la convivencia universitaria, como, entre otras, la Ley orgánica contra la violencia de género (LO 1/2004), la Ley orgánica para la igualdad efectiva de mujeres y hombres (LO 3/2007), la Ley del deporte (Ley 39/2022), la Ley contra la violencia, el racismo, la xenofobia y la intolerancia en el deporte (Ley 19/2007), el texto refundido de la Ley general de derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social (RD Leg 1/2013), la Ley orgánica de garantía integral de la libertad sexual (LO 10/2022) o la Ley integral para la igualdad de trato y no discriminación (Ley 15/2022). Pero también, la evolución normativa desarrollada a partir del marco general y de sus Estatutos, por la propia Universitat de València, que ha disciplinado la actividad académica con detalle, delimitando derechos y deberes de las personas que conforman la comunidad universitaria e, indirectamente, contribuyendo con ello al establecimiento de normas de convivencia. De particular importancia, por su afección a este régimen de derechos y deberes, son el Reglamento de evaluación y calificación de la Universitat de València para títulos de grado y máster (ACGUV 108/2017), el Protocolo de actuación ante prácticas fraudulentas (ACGUV 123/2020), así como otras normas que disciplinan la actuación universitaria, pero, sobre todo, una serie de normas que requieren de actualización necesaria para integrar las nuevas competencias de la Comisión de Convivencia, como el Protocolo de la Universitat de Valencia para la actuación y respuesta ante el acoso sexual, por razón de sexo y otros acosos discriminatorios (ACGUV 180/2021). También requiere de actualización la Carta de Derechos y Deberes de los estudiantes y las estudiantes de la Universitat de València (aprobada por Junta de Gobierno de 19 de octubre de 1993 y modificada por Junta de Gobierno de 30.04.1998), que por los años transcurridos reconoce derechos o establece deberes de un modo no totalmente acorde con el marco jurídico en vigor.  
Para realizar este desarrollo y actualización normativa se ha tratado de extractar el contenido de los derechos y deberes de las personas que forman parte de la comunidad universitaria que se han considerado esenciales, más allá de que puedan estar desarrollados con más detalle en otras normas, para el conocimiento de cualquier persona con vinculación con la Universitat de València. En este sentido, este código no pretende innovar, sino recopilar los derechos, deberes, obligaciones y situaciones jurídicas básicas que, referidas a la convivencia, conforman el estatuto básico de las distintas personas en tanto que miembros del personal (ya sea docente, ya de administración y servicios, ya investigadores) o del estudiantado de la Universitat de València. Se ha hecho partiendo de la base, en todo caso, del reconocimiento de derechos y deberes ya existente y añadiendo los límites o normas de convivencia que se han desarrollado normativamente estos años para su mejor garantía y reconocimiento efectivo. A partir de esta base, se aspira a que la presente norma constituya un verdadero Código de Convivencia que condense el contenido mínimo de ese régimen de derechos y deberes relevantes en todo caso.  
Así pues, este código contiene las normas de desarrollo de la LCU y de los órganos y procedimientos en materia de convivencia que habían de ser regulados a tenor del nuevo marco legislativo estatal vigente. En su configuración se ha llegado a un acuerdo con las demás universidades públicas valencianas para que las grandes líneas de desarrollo del texto sean comunes a todas ellas, con la finalidad de garantizar la coherencia de la respuesta jurídica, en términos de convivencia, de todo el sistema público universitario valenciano.  
  
II  
  
La norma que se aprueba se estructura en un título preliminar y tres títulos diferenciados, uno con las normas de convivencia en sentido material, otro con previsiones institucionales y procedimentales y un tercero con el régimen disciplinario previsto para el estudiantado.  
El título preliminar, además de hacer hincapié en los principios inspiradores de la norma y en las medidas y garantías que se prevén para la protección de derechos, y especialmente en materia de prevención y respuesta frente a la violencia, la discriminación o el acoso, delimita con precisión su ámbito de aplicación, en sus dimensiones subjetiva, espacial y temporal, a fin de evitar en la medida de lo posible conflictos o confusiones respecto de a quiénes, y en qué ámbitos y respecto de qué actividades se aplicarán en todo caso las normas y procedimientos contenidos en el Código.  
A continuación, el título primero del presente Código se ocupa de la regulación de las normas de convivencia de la Universitat de València, realizando la ya mencionada recopilación y actualización al marco legal vigente de todos los derechos y deberes que enmarcan la convivencia universitaria, por afectar a las personas que integran la Universitat de València. Junto a principios y derechos generales, esencialmente derivados de mandatos constitucionales o contenidos en los Estatutos de la Universitat de València (capítulo primero), el Código recoge y actualiza de manera detallada y con atención a las nuevas evoluciones normativas las normas referidas a la erradicación de la violencia, el acoso y la discriminación (capítulo segundo), así como recopila y desarrolla con cierto detalle, en este caso a partir de la combinación de normas de rango legal y de la propia evolución normativa interna de la Universitat, los derechos académicos de toda la comunidad universitaria desde sus diversas perspectivas (capítulo tercero), los derechos de participación de todas las personas en el ámbito académico (capítulo cuarto) y, finalmente, incluyendo una serie de normas sobre gobernanza que incluyen algunos deberes de las personas de la comunidad universitaria y las garantías para la eficacia de todos los derechos contenidos en el Código (capítulo quinto).  
Una vez definidas las normas materiales de convivencia en la universidad, el título segundo de este código se encarga de la regulación de las cuestiones institucionales y procedimentales necesarias para la aplicación de las mismas, estableciendo una Comisión de Convivencia y los medios alternativos de solución del conflicto que han de ser desarrollados por la misma. En primer lugar, se establece una Comisión de Convivencia, dando cumplimiento al mandato legal en este sentido, e integrando en su funcionamiento un órgano especializado, pero que depende de la misma, para el tratamiento de las quiebras de convivencia en materia de violencia, acoso y discriminación (capítulo primero). Se da cumplimiento de esta forma al mandato legal de disponer de una comisión encargada y responsable de la gestión de los conflictos de convivencia en la Universitat de València, pero se hace teniendo en cuenta a la vez la existencia de otros órganos, como la Sindicatura de Greuges, con funciones complementarias y, muy especialmente, la experiencia en la resolución de conflictos de acoso y discriminación por medio de una comisión especializada (la Comisión de Garantías), la práctica de la cual se aspira a integrar por esta vía en la actuación de la Comisión de Convivencia, aprovechando la gran labor realizada hasta la fecha, y de la que la Universitat de València ha sido pionera y ejemplo a seguir. Posteriormente, se regula el proceso de resolución de conflictos, desarrollando la LCU y el acuerdo de las universidades públicas valencianas en la materia con una clara apuesta por los medios alternativos de solución de los conflictos de convivencia (capítulo segundo). Como cierre de este título, se establecen reglas especiales para los procedimientos por violencia, acoso y discriminación que, recogiendo la experiencia previa desarrollada con el anterior Protocolo, fijan unos principios diferenciados, un canal específico de denuncia y una regulación propia del procedimiento alternativo por violencia, acoso o discriminación (capítulo tercero).  
Por último, el título III del presente Código recoge el régimen disciplinario del estudiantado, según lo dispuesto en la Ley de convivencia universitaria y en desarrollo de la misma, con tipificación de las infracciones y sanciones posibles (capítulo primero), regulación del procedimiento disciplinario para estos casos a partir de lo previsto en la norma básica estatal de procedimiento administrativo y la propia LCU (capítulo segundo) y previsiones expresas sobre ejecución, anotación e impugnación de las sanciones (capítulo tercero). Se aspira con ello a dar cumplimiento al mandato legal, de manera garantista y completa, por medio de un procedimiento de exigencia de responsabilidad en términos disciplinarios para el estudiantado equivalente en términos procedimentales y de garantías ya vigentes para el profesorado o el personal técnico de gestión de administración y servicios o los investigadores de la Universitat de València, contenidos en sus normas específicas.  
  
  
TÍTULO PRELIMINAR  
  
Artículo 1. Objeto  
1. El presente Código tiene por finalidad fijar los valores y las bases de la convivencia en la Universitat de València y garantizar la mejor resolución de los conflictos que puedan alterarla o que impidan el normal desarrollo de las funciones esenciales de docencia, discencia, investigación, transferencia e intercambio del conocimiento e innovación y gestión, al igual que su prevención.  
2. Con este objeto, el título primero establece las normas de convivencia que se dirigen a todos los miembros de la comunidad universitaria, el título II se dedica a los medios alternativos de resolución del conflicto y el título III recoge el régimen disciplinario del estudiantado, según lo dispuesto en la Ley de convivencia universitaria. El personal docente e investigador y el personal de administración y servicios se regirá por lo establecido en su normativa específica en materia disciplinaria, en todo lo que no resulte aplicable este código.  
3. En el caso de acciones susceptibles de ser calificadas como acoso laboral, se aplicarán las normas laborales o funcionariales correspondientes, siendo competente la comisión en materia de prevención de riesgos psicosociales.  
  
Artículo 2. Principios y valores inspiradores  
1. Son principios y valores inspiradores de este Código de Convivencia y Buenas Prácticas de la Universitat de València, los siguientes:  
a) El respeto a la diversidad y la tolerancia, la igualdad, la inclusión y la adopción de medidas de acción positiva en favor de los colectivos vulnerables.  
b) La libertad de expresión, el derecho de reunión y asociación, la libertad de enseñanza y la libertad de cátedra.  
c) La eliminación de toda forma de discriminación por razón de nacimiento, origen racial o étnico, sexo, orientación sexual, identidad de género, religión, convicción u opinión, edad, discapacidad, nacionalidad, enfermedad, condición socioeconómica, idiomática o lingüística, afinidad política y sindical, por razón de su apariencia, o por cualquier otra condición o circunstancia personal o social.  
d) La transparencia en el desarrollo de la actividad universitaria.  
e) La utilización y la conservación de los bienes y recursos de la Universitat de València de acuerdo con su función de servicio público.  
f) El buen uso de los espacios comunes, incluidos los de naturaleza digital.  
g) El respeto a la imagen, nombre y a cualquier símbolo, distintivo o logotipo de identificación de la Universitat de València de acuerdo con la normativa establecida al efecto.  
2. Se considera contraria a la convivencia universitaria la realización de cualquier acto que ponga en riesgo la seguridad de las personas o los bienes de la Universitat de València, el desarrollo de cualquier conducta que impida o dificulte la normal prestación del servicio público, por afectar a la actividad académica docente, el estudio, la innovación y transferencia, la investigación, la gestión e incluso, la celebración de actos académicos, culturales, deportivos o el desarrollo de procesos electorales.  
3. En cualquier caso, la Universitat de València, en aplicación de este código, garantizará y promoverá la protección de los derechos fundamentales y las libertades públicas, constitucionalmente reconocidos, de todos los miembros de la comunidad universitaria en cualquiera de sus manifestaciones o proyecciones referidas a la actividad universitaria o las relacionadas con ella.  
  
Artículo 3. Ámbito subjetivo  
1. Lo dispuesto en este código será de aplicación a toda la comunidad universitaria, tanto en las actuaciones individuales como en las colectivas, excepto en lo que resulte de aplicación el régimen disciplinario específico o sean constitutivas de delito.  
Esto incluye:  
a) A todas las personas que integran la comunidad universitaria, bien se trate de personal docente e investigador, de administración y servicios, al personal investigador en formación y al estudiantado de todos los ciclos de la Universitat de València, incluidos los de títulos propios y programas de formación permanente, al igual que a cualquier persona que esté haciendo uso de los servicios de la Universitat de València.  
b) A las personas adscritas a programas de movilidad, que estén cursando estudios o estancias de investigación o de gestión en la Universitat de València.  
c) A las personas residentes en los colegios mayores propios y residencias universitarias propias de la Universitat de València.  
d) A las personas que presten servicios en la Universitat con independencia de la naturaleza jurídica de la relación que les una a la misma, incluyendo al personal afecto a contratas o subcontratas y a las personas trabajadoras autónomas que se relacionen con la Universitat de València por contratos de prestación de obra o servicios.  
e) A los representantes de las empresas, entidades o instituciones donde el estudiantado realiza prácticas académicas externas.  
2. Este código se dará a conocer a las empresas colaboradoras, a las entidades suministradoras y a las empresas, entidades o instituciones en las que el estudiantado realice prácticas. Asimismo, se les informará de la obligación de cumplir con sus principios e indicaciones en lo que respecta a sus relaciones con personas pertenecientes a la comunidad universitaria.  
3. Todas las personas reseñadas deberán respetar los derechos fundamentales evitando, en relación con el ámbito específico que se regula, cometer conductas constitutivas de acoso sexual y acoso por razón de sexo o cualquier otra clase de discriminación. Específicamente, cualquier persona de las señaladas podrá plantear denuncia relativa a situaciones de acoso y/o discriminación según el procedimiento establecido.  
4. Las disposiciones relativas a los procedimientos, que tengan que ver con el acoso sexual o el acoso por razón de sexo de este código, serán de aplicación a toda la comunidad universitaria. El título III será de aplicación exclusiva al estudiantado.  
5. Las normas de convivencia de este código, y los principios generales que las inspiran, serán de aplicación a todas las relaciones interpersonales que se produzcan en el ámbito universitario, con independencia de que se trate de relaciones de jerarquía o entre iguales.  
  
Artículo 4. Ámbito temporal  
Las normas integrantes del presente Código se aplicarán a todas las personas indicadas en el art.3, mientras su vinculación con la Universitat de València siga vigente.  
  
Artículo 5. Ámbito espacial  
Se aplicarán las normas de convivencia siempre que los hechos se hayan producido en cualquier dependencia, física o virtual, de la Universitat de València. También se aplicarán en caso de que los hechos se produzcan por razón de la relación entre miembros de la comunidad universitaria fuera de las instalaciones de la Universitat, siempre que esta relación se fundamente en labores propias del ejercicio de la actividad universitaria docente, discente, investigadora o profesional y quebrante la convivencia universitaria o repercuta en ella. Excepcionalmente podrá aplicarse a otras situaciones que afecten gravemente a la convivencia universitaria.  
  
Artículo 6. Medidas de prevención y respuestas frente a la violencia, la discriminación o el acoso  
1. Estas medidas resultarán de aplicación a todas las personas comprendidas en el ámbito subjetivo, sin perjuicio de la aplicación de la normativa laboral o del régimen disciplinario que corresponda y aquellas medidas que se consideren oportunas respecto de las relaciones con el personal externo a la Universitat de València o vinculado con ella.  
2. Cuando se considere que los hechos denunciados pudieran ser constitutivos de delito, se suspenderá el procedimiento disciplinario regulado en el título III, poniéndolo en conocimiento de la autoridad judicial o del Ministerio Fiscal.  
3. Las medidas de prevención se regulan en el capítulo II del título I de este código.  
  
Artículo 7. Principios generales y garantías de actuación  
Todas las actuaciones se ejecutarán desde un enfoque de género, tomando como base el respeto y la protección de la intimidad y la dignidad de las personas y se actuará bajo los principios de confidencialidad, diligencia, celeridad, imparcialidad, contradicción y prohibición de represalias y protección de datos.  
A estos efectos, se entenderá por:  
a) Enfoque de género: las normas se interpretarán y aplicarán en atención a los estereotipos y roles de género, con la finalidad de eliminarlos tanto en el ejercicio ordinario de cualquier actividad propia de las personas que conforman la comunidad universitaria como a la hora de investigar, calificar y sancionar cualquier infracción.  
b) Respeto y protección a las personas: se procederá con la discreción necesaria para proteger la intimidad y la dignidad de las personas afectadas, que podrán ser asistidas a lo largo del procedimiento por algún representante u otro acompañante de su elección.  
c) Confidencialidad: quienes participen en las actuaciones derivadas de los procedimientos establecidos en este código, deberán actuar con la máxima confidencialidad y reserva, cumpliendo, en su caso, con la debida discreción sobre los asuntos que conozcan por razón de su cargo, quedando por tanto prohibido divulgar cualquier tipo de información sobre el contenido de las quejas o denuncias de las que tengan conocimiento, sea en fase de investigación, resolución o en un momento posterior.  
d) Diligencia y celeridad: la tramitación de cada procedimiento y la adopción de medidas de protección se llevarán a cabo respetando las garantías, con la debida profesionalidad, diligencia y celeridad, evitando demoras indebidas.  
e) Imparcialidad y contradicción: quienes sustancien el procedimiento se obligan a garantizar una audiencia imparcial y un tratamiento justo para todas las partes. Toda persona será tratada de manera respetuosa en términos de igualdad y no discriminación. Todas las personas que intervengan en el procedimiento actuarán de buena fe en la búsqueda de la verdad y el esclarecimiento de los hechos.  
f) Prevención y prohibición de represalias: la Universitat de València adoptará las medidas necesarias para prevenir, perseguir y sancionar cualquier represalia, coacción, conducta o actitud intimidatoria de cualquier tipo, contra la persona agraviada, contra la denunciante -si es persona distinta- o contra aquellas personas que apoyen su testimonio a lo largo del proceso y después de este, para lo que se podrá recabar toda la información que resulte necesaria para constatar o documentar la existencia o no de dichas represalias. Si se constatara la existencia de las mismas, se comunicará al órgano competente para iniciar la apertura de un procedimiento disciplinario correspondiente por acoso discriminatorio según lo previsto en la normativa aplicable.  
g) Protección de datos y transparencia: los datos que en este procedimiento se utilicen son de carácter personal y se regirán por la normativa vigente en materia de protección de datos personales y garantía de los derechos digitales. A efectos del derecho de acceso, se estará a lo dispuesto a la normativa vigente sobre transparencia, acceso a la información pública y buen gobierno.  
  
  
TÍTULO PRIMERO  
Normas de convivencia y buenas prácticas de la Universitat de Valencia  
  
CAPÍTULO PRIMERO  
Principios y derechos generales  
  
Artículo 8. Principios  
Todos los miembros de la comunidad universitaria tienen que ejercer sus funciones y actuar en el seno de la Universitat de València de acuerdo con los principios establecidos en la Constitución española, el Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, los Estatutos de la Universitat y el resto del ordenamiento jurídico, respetando siempre los derechos y las libertades individuales de todas las personas, cumpliendo con los deberes y aplicando las normas de conducta definidas en la legislación vigente aplicable a la convivencia universitaria, en esta norma y en el resto de reglamentos que resulten de aplicación, en el marco de la tradición universitaria de pluralismo y en la defensa de la cultura de la paz.  
  
Artículo 9. Derecho a la igualdad de oportunidades y a la no discriminación  
1. Los miembros de la comunidad universitaria tienen el derecho a la no discriminación por razones de nacimiento, origen racial o étnico, sexo, orientación sexual, identidad de género, religión, convicción u opinión, edad, discapacidad, nacionalidad, enfermedad, condición socioeconómica, idiomática o lingüística, afinidad política y sindical, por razón de su apariencia, o por cualquiera otra condición o circunstancia personal o social.  
2. Toda la comunidad universitaria tiene que procurar, en el desarrollo de su actividad, un escrupuloso respeto de los derechos y las libertades del resto de personas y de su dignidad y diversidad. La Universitat de València combatirá cualquier situación de acoso y, en su caso, sancionará estos comportamientos mediante el procedimiento contenido en esta norma o en cualquier otra norma de aplicación.  
3. La Universitat de València promoverá las condiciones para que la libertad y la igualdad del individuo y de los grupos en que se integra sean reales y efectivas y lo más amplias posibles, garantizándolas en todo caso en todas sus actividades.  
4. La Universitat de València realizará una política activa destinada a garantizar el acceso a sus servicios a las personas con discapacidad, aportando la atención especializada que requieran en cada caso. En concreto, la Universitat de València pondrá los medios que tenga a su alcance para disponer de las instalaciones y adaptaciones de los servicios necesarios para que todo el estudiantado con discapacidad pueda cursar sus estudios adecuadamente y obtener una correcta formación académica.  
5. Igualmente, la Universitat de València garantizará el acceso a sus servicios a las personas y familias en situaciones de necesidad reconocidas en la normativa de desarrollo al efecto.  
  
Artículo 10. Derecho al honor, a la intimidad, a la propia imagen y a la protección de datos  
1. Se garantiza el derecho al honor, a la intimidad personal y a la propia imagen, así como a la protección de datos de carácter personal y al respeto de la privacidad de todas las personas de la comunidad universitaria, incluyendo la garantía de estos derechos respecto de sus espacios virtuales y herramientas digitales e informáticas dentro de la Universitat de València.  
2. La Universitat de València regulará la utilización de los servicios informáticos y digitales, y de los espacios y herramientas que ponga a disposición de la comunidad universitaria, determinando las obligaciones de uso, garantías y protocolos de protección.  
3. Las calificaciones del estudiantado se publicarán, al menos, en los espacios virtuales de cada asignatura, con respeto de la normativa vigente sobre protección de datos y de las instrucciones que, en este sentido, establezca la Universitat de València.  
  
Artículo 11. Derecho al libre desarrollo de la personalidad  
1. La Universitat de València se compromete con la defensa de la dignidad de la persona, los derechos inviolables que le son inherentes, el libre desarrollo de la personalidad, el respeto a la ley y a los derechos de los otros, que son cimiento del orden político y de la paz social, con escrupuloso respeto de los derechos reconocidos por el ordenamiento jurídico a todas las personas para hacerlos posibles.  
2. Además del resto de derechos que tienen reconocidos por el ordenamiento jurídico, en nuestra Universitat las personas con una identidad de género no binaria tienen reconocido el derecho a que se haga uso en las comunicaciones universitarias de su nombre elegido, con las excepciones normativamente previstas.  
  
Artículo 12. Derecho a la libertad de expresión  
1. Todas las personas de la comunidad universitaria tienen derecho a expresar y a difundir libremente ideas y opiniones mediante la palabra, el escrito o cualquier otro medio de reproducción o difusión, con los únicos límites que impone el respeto al derecho de otras personas o las limitaciones derivadas por las obligaciones asociadas a sus tareas y funciones. Estos derechos y estas limitaciones comprenden todos los ámbitos posibles de expresión al alcance de la comunidad universitaria.  
2. Todas las personas de la comunidad universitaria tienen derecho a la producción y creación literaria, artística, científica y técnica.  
  
Artículo 13. Derecho a la información  
1. Se reconoce el derecho a la información de las personas que integran la comunidad universitaria, que, en todo caso, comprende los siguientes derechos:  
a) A recibir una adecuada información de sus derechos y deberes universitarios, así como también del funcionamiento general de la Universitat de València.  
b) A acceder a los fondos bibliográficos, documentales y audiovisuales.  
c) A conocer las guías docentes de las asignaturas aprobadas por los órganos correspondientes antes del inicio del periodo de matrícula de cada curso académico.  
d) A conocer, en sus relaciones con la Universitat de València, en cualquier momento, el estado de tramitación de los procedimientos en los que tengan la condición de interesados, acceder a los mismos y a obtener copias de los documentos contenidos en los mismos, así como a obtener información y orientación sobre los requisitos jurídicos o técnicos que las disposiciones vigentes imponen a los proyectos, actuaciones o solicitudes que se proponen realizar.  
e) A ejercer el derecho de acceso a la información pública respecto de los registros y de los documentos que obren en los archivos administrativos, cualquier que sea la forma de expresión, gráfica, sonora o imagen, o el tipo de apoyo material en el que figuran, siempre que estos documentos correspondan a procedimientos finalizados en la fecha de la solicitud, salvo los casos expresamente excluidos por las normas reguladoras del derecho de acceso a la información pública.  
f) Al acceso, mediante el portal de transparencia de la Universitat de València, a toda la información relevante sobre la actividad de la misma que la normativa en materia de transparencia considere que tiene que ser objeto de publicidad activa.  
  
Artículo 14. Derechos lingüísticos  
1. En el seno de la Universitat de València, tanto la comunidad universitaria como el resto de la ciudadanía tienen derecho a conocer y usar oralmente y por escrito la lengua propia de la Comunitat Valenciana y de la Universitat de València.  
2. Todas las personas de la comunidad universitaria tienen el derecho a expresarse en valenciano en cualquier reunión, así como a desarrollar todas las actividades en valenciano.  
3. Sin perjuicio de las excepciones reguladas en la Ley, el uso del valenciano produce plenos efectos jurídicos, igual que si se empleara el castellano, sin que pueda derivarse del ejercicio del derecho a expresarse en valenciano cualquier forma de discriminación o exigencia de traducción.  
4. Nadie podrá ser discriminado, en ningún caso, por el hecho de usar cualquiera de las dos lenguas oficiales de la Comunitat Valenciana.  
5. En las actuaciones iniciadas a instancia de parte y en las que concurran otros interesados que así lo soliciten, la Universitat de València tendrá que comunicarles todo aquello que les afecte en la lengua oficial que piden, cualquiera que fuera la lengua oficial con la que se hubiera iniciado el procedimiento. En defecto de comunicación expresa en este sentido, la Universitat de València utilizará la lengua propia, hasta que no se le señale una elección expresa por parte del solicitante. Del mismo modo, en los expedientes iniciados de oficio, las comunicaciones y otras actuaciones se harán en la lengua indicada por los interesados desde el momento en que haya una petición en este sentido.  
6. Las personas trabajadoras de la Universitat de València tendrán que hacer uso de la lengua que, dependiendo de la tarea concreta que estén llevando a cabo, sea requerida por la legislación vigente y por la regulación de la Universitat, para garantizar el respeto a los derechos señalados.  
7. El estudiantado de la Universitat de València tendrá derecho a la docencia en valenciano y en otras lenguas según la oferta de curso académico y planificación de la matrícula.  
8. Las empresas y concesionarias directamente dependientes de la Universitat de València tienen que garantizar, dentro de sus posibilidades organizativas, que las personas trabajadoras que se relacionan directamente con el público tengan el conocimiento tanto del castellano como del valenciano suficiente para atender con normalidad el servicio que les es encomendado.  
  
  
CAPÍTULO SEGUNDO  
De la violencia, del acoso y de la discriminación  
  
Artículo 15. Del acoso y la discriminación  
1. En cumplimiento del derecho a la no discriminación, referido en el artículo 9.1. de este código la Universitat de València rechaza cualquier clase de acoso o atentado discriminatorio. Además, tiene la obligación de prevenir y erradicar, en su caso, los comportamientos de acoso. La acción de la Universitat en este sentido descansa en tres pilares: prevención, detección y, en su caso, sanción; siendo la acción sancionadora el último recurso.  
2. Igualmente, la Universitat de València velará por eliminar las manifestaciones de subordiscriminación por razones de género, edad o por cualquier otra circunstancia, así como el racismo y la discriminación racial. A estos efectos se entiende por racismo y discriminación racial directa e indirecta, toda distinción, exclusión, restricción o preferencia basada en motivos de raza, color, linaje u origen nacional o étnico que tenga por objeto o por resultado anular o menoscabar el reconocimiento, goce o ejercicio, en condiciones de igualdad, de los derechos humanos y libertades fundamentales en las esferas política, económica, social, cultural o en cualquier otra esfera de la vida pública.  
3. Asimismo, la Universitat de Valencia velará por evitar cualquier discriminación de las personas por razón de su orientación sexual, y garantizará el principio de igualdad de trato en el deporte.  
  
Artículo 16. Acoso sexual y acoso por razón de sexo  
1. A los efectos del presente Código y de conformidad con la establecido en la Ley orgánica 3/2007, de 22 de marzo para la igualdad efectiva de mujeres y hombres se entenderá por:  
a) acoso sexual: cualquier comportamiento, verbal o físico, de naturaleza sexual que tenga el propósito o produzca el efecto de atentar contra la dignidad de una persona, en particular cuando se crea un entorno intimidatorio, hostil, degradante, humillante u ofensivo  
b) acoso por razón de sexo: cualquier comportamiento verbal o físico realizado en función del sexo de una persona, con el propósito de atentar contra su dignidad y de crear un entorno intimidatorio, hostil, degradante, humillante u ofensivo.  
2. Se entenderá que el acoso sexual y el acoso por razón de sexo suponen la realización de un acto de discriminación.  
3. El condicionamiento de un derecho o de una expectativa de derecho a la aceptación de una situación constitutiva de acoso sexual o de acoso por razón de sexo también tendrá la naturaleza de acto de discriminación por razón de sexo, con independencia de que pueda ser constitutivo de ilícito penal.  
4. Constituye discriminación directa por razón de sexo todo trato desfavorable a las mujeres relacionado con el embarazo, la maternidad o la lactancia y cualquier otra actitud machista que genere un clima de acoso ambiental que, sin llegar a ser constitutivo de infracción penal, sea considerado como acoso.  
  
Artículo 17. Acoso discriminatorio  
1. Se entenderá por acoso discriminatorio todo comportamiento dirigido a una persona por razón de origen racial o étnico, religión, discapacidad, identidad o expresión de género, desarrollo sexual u orientación sexual, que tenga como objetivo o consecuencia atentar contra la dignidad o integridad de esta y/o crear un entorno intimidatorio, hostil, degradante, humillante u ofensivo.  
2. El acoso y la discriminación por razón de discapacidad se refiere a las situaciones que implican la expresión de prejuicios capacitistas, la consideración de las personas con discapacidad como inferiores; las muestras de paternalismo y otros comportamientos basados en estereotipos y prejuicios hacia las personas con discapacidad, sus experiencias o necesidades.  
3. Se considerará que existe discriminación directa por razones capacitistas cuando se trate a una persona con discapacidad de manera menos favorable que otra en situación análoga por motivo de o por razón de su discapacidad. La discriminación indirecta existe cuando una disposición legal o reglamentaria, una cláusula convencional o contractual, un pacto individual, una decisión unilateral o un criterio o práctica, o bien un entorno, producto o servicio, aparentemente neutros, puedan ocasionar una desventaja particular a una persona respecto de otras por motivo de o por razón de discapacidad, siempre que objetivamente no respondan a una finalidad legítima y que los medios para la consecución de esta finalidad no sean adecuados y necesarios.  
4. A los efectos de este código se entienden como no adecuadas las prácticas de discriminación por asociación, que existen cuando una persona o grupo en que se integra es objeto de un trato discriminatorio debido a su relación con otra por motivo o por razón de cualquier clase de discriminación de las expuestas.  
5. También tendrán la consideración de acoso discriminatorio las represalias que pudieran adoptarse por el hecho de haber participado en los procedimientos que se inicien o se tramiten en razón del incumplimiento de la prohibición de acoso o discriminación.  
  
Artículo 18. Medidas de prevención y respuesta frente a la violencia, el acoso y la discriminación  
1. La Universitat de València impulsará actuaciones de prevención, información, formación, detección y sensibilización frente a cualquier tipo de violencia, acoso o discriminación con el objeto de erradicar del entorno universitario este tipo de comportamientos, fomentando el reconocimiento y el respeto a la diversidad y la equidad en el ámbito universitario.  
2. Para ello la Universitat de València plantea las siguientes medidas:  
a) Desarrollo de un plan de comunicación, con el objeto de que las normas sobre acoso y discriminación sean conocidas por todo el personal incluido en el ámbito de aplicación de las mismas.  
b) Los canales que se podrán arbitrar, entre otros, para la difusión del mismo son:  
- Página web de la Universitat de Valencia, con enlace en todas las páginas de los centros, departamentos y servicios.  
- Intranet, listas de correos electrónicos, pregones y redes sociales de la Universitat de Valencia.  
- Boletín de noticias de la Universitat de Valencia.  
- Información de acogida de las empleadas y empleados públicos.  
- Guías o información asociada a la matrícula para el estudiantado.  
- Jornadas de bienvenida del estudiantado.  
- Línea de asesoramiento, información y consulta.  
- Elaboración de materiales divulgativos sobre acciones preventivas, códigos de conducta, derechos, deberes y responsabilidades.  
- Realización de campañas informativas y de sensibilización periódicas, como jornadas o campañas anuales.  
- Información sobre el canal de denuncia.  
- Desarrollo de programas formativos para estudiantado, personal de administración y servicios, personal docente e investigador y personal investigador en formación.  
- Información para las empresas externas que trabajen en la Universitat.  
3. La Universitat de València instará, a todas las empresas que trabajen en sus instalaciones y se relacionen con la comunidad universitaria, a que sus trabajadoras y trabajadores reciban información y formación en materia de acoso, pudiendo ser requerida como condición especial de ejecución. Dicha condición la realizará el órgano de contratación en los pliegos que rijan en el procedimiento administrativo que se tramite para la adjudicación de un contrato de servicio. Previsiones similares se podrán establecer para las entidades, instituciones y empresas de formación y prácticas vinculadas a la Universitat de València.  
  
Artículo 19. Protección frente a la violencia, el acoso y la discriminación  
1. La Universitat de València garantizará la atención, protección y orientación a la persona denunciante o persona afectada, y se compromete a dar una respuesta integral frente a cualquier denuncia de acoso o discriminación.  
2. En todo caso, la Universitat de València velará por el respeto del principio de presunción de inocencia, sin que ello imposibilite la adopción de medidas de protección a favor de la persona denunciante o afectada, aplicando los principios de proporcionalidad y menor onerosidad. Las medidas de protección son instrumentos encaminados a preservar la indemnidad de la persona denunciante o persona afectada y, en ningún caso, constituyen una sanción ni para esta ni para la parte denunciada.  
3. El órgano responsable de la adopción de las medidas de apoyo integral a la persona denunciante o persona afectada, proporcionadas y adecuadas, es la rectora o el rector o persona en quien delegue.  
4. Para la coordinación y ejecución de las medidas de protección, el órgano responsable contará con el apoyo directo del servicio o unidad de gestión que corresponda en cada caso, así como con los centros, departamentos o institutos.  
5. Asimismo, cuando resulte necesario, el órgano responsable contará con la colaboración del departamento de seguridad de la Universitat para la adopción de cuantas medidas de protección resulten necesarias. A estos efectos, el departamento de seguridad deberá coordinarse con el servicio o unidad que dé soporte a cada caso concreto que se produzca.  
  
Artículo 20. Medidas de protección y apoyo  
1. Las medidas de protección y apoyo se adoptarán tomando en consideración, de forma ponderada y proporcional, la situación de las personas denunciantes o afectadas, la consideración de los posibles riesgos, las circunstancias del caso y utilizando al máximo las posibilidades organizativas de la Universitat de València.  
2. La persona afectada, si así lo desea, será asesorada jurídica y psicológicamente o acompañada durante el procedimiento y, en su caso, posteriormente, mediante el seguimiento oportuno.  
3. En cualquier caso, se podrán adoptar las siguientes medidas:  
a) La movilidad en el puesto de trabajo o de grupo de estudios de la parte denunciada o de la parte denunciante o agraviada, minimizando el impacto en la vida profesional o académica de las personas denunciantes o agraviadas.  
b) Medidas que garanticen la protección integral de la salud de la persona afectada hasta su completo restablecimiento, en especial, en lo referido al posible daño psicológico, así como su seguridad personal en caso de valorarse riesgo al respecto  
c) Cualesquiera otras medidas que, a la luz de la evaluación concreta y ponderada de las circunstancias, y siguiendo el criterio de menor lesividad posible, se estimen necesarias para garantizar la protección y apoyo a la persona denunciante o afectada y la disminución del riesgo.  
4. La Universitat de València procurará, en la medida de lo posible, ofertar un servicio de asistencia y apoyo frente a la violencia, el acoso y la discriminación.  
  
  
CAPÍTULO TERCERO  
Derechos académicos  
  
Artículo 21. Derecho a la libertad académica y al reconocimiento del trabajo hecho  
1. La actividad de la Universitat, así como también su autonomía, se fundamentan en el principio de libertad académica, que se manifiesta en las libertades de cátedra, de investigación y de estudio.  
2. La Universitat de València se compromete a reconocer, respecto de las actividades propias de la institución, el trabajo realizado por las personas que hayan participado en el mismo.  
  
Artículo 22. Derecho al estudio  
1. El estudio es un derecho y un deber del estudiantado universitario, pudiendo elegir libremente los estudios que quieran cursar, de acuerdo con los procedimientos establecidos para ello. La Universitat verificará sus conocimientos, el desarrollo de su formación intelectual y su rendimiento. A estos efectos, el estudiantado de la Universitat de València tiene derecho a una formación académica de calidad, que fomente la adquisición de los conocimientos y las competencias académicas y profesionales programadas en cada ciclo de enseñanzas.  
2. En todo caso, no se podrá simultanear la matrícula en varias titulaciones salvo que sea posible el cumplimiento de todas las obligaciones discentes del estudiantado y nunca en más de dos titulaciones, salvo los programas de doble titulación que, a estos efectos, se entenderán como una única titulación.  
3. La Universitat de València señalará las normas que regulan la permanencia en los estudios universitarios de aquellas y aquellos estudiantes que no superan las pruebas correspondientes en los plazos que se determinan, de acuerdo con las características de los respectivos estudios.  
4. El estudiantado tiene derecho a recibir una enseñanza adecuada, a disponer de los medios necesarios para su formación académica, a decidir el propio currículum dentro de la oferta existente con el asesoramiento necesario y a participar en la elaboración de los planes de estudio, a través de los canales habilitados al efecto.  
5. Asimismo, el estudiantado tendrá reconocido el derecho a las tutorías y al asesoramiento, a la orientación psicopedagógica en los términos dispuestos por la normativa universitaria y a la orientación e información sobre las actividades que le afectan, en especial, a un servicio de orientación que facilite el itinerario formativo y la inserción social y laboral.  
6. Se reconoce a las personas de la comunidad universitaria el acceso prioritario a los cursos de actualización de estudios y formación, así como el acceso a formación para el desarrollo de las capacidades digitales y a los recursos e infraestructuras digitales.  
7. Todas las personas que pertenecen a la comunidad universitaria tendrán derecho a acceder y participar en los respectivos programas de movilidad, nacionales e internacionales, previstos para el personal de la Universitat y el estudiantado. La Universitat de València asesorará en condiciones que garanticen la igualdad de oportunidades, atendiendo especialmente las desigualdades por razón socioeconómica y por discapacidad.  
  
Artículo 23. Derecho al descanso en el horario lectivo  
1. El estudiantado tiene derecho a una programación de la actividad lectiva que permita un adecuado reparto de las horas disponibles para establecer suficientes momentos de descanso. La planificación horaria por parte de los centros tendrá que hacerse de forma que este derecho se pueda garantizar.  
2. La programación docente se hará a partir de criterios de calidad que garanticen al profesorado la posibilidad de impartir docencia con los periodos de descanso necesarios.  
  
Artículo 24. Derecho a recibir la enseñanza programada  
1. El estudiantado tiene derecho a saber en todo momento quiénes son los responsables de las diferentes obligaciones docentes, a conocer las guías docentes de las asignaturas en que prevé matricularse y a ser informado con la antelación debida de las modalidades, presencial, virtual o híbrida de la docencia y la evaluación.  
2. La Universitat de València establecerá los correspondientes procedimientos para comprobar el cumplimiento de estas obligaciones y de los sistemas de aviso de la suspensión excepcional de las clases; del cumplimiento de la normativa en la materia y de la programación de las recuperaciones cuando estas sean debidas, según la normativa vigente. Asimismo, la Universitat dispondrá de un sistema para hacer efectiva la notificación de quejas y reclamaciones en esta materia, garantizando la confidencialidad de la identidad del o la estudiante en los casos en que sea posible, atendiendo a criterios de proporcionalidad.  
3. El calendario y el horario de clases tienen que respetar la programación y la ordenación hecha por los centros. Solo excepcionalmente se pueden suspender las clases por razones justificadas según la normativa prevista en estos casos y asegurando la recuperación de las horas de clase correspondientes. Tanto la suspensión como la recuperación de las clases en cuestión se tienen que comunicar debidamente al estudiantado con una antelación suficiente.  
4. La Universitat de València velará por el respeto de las normas en materia de períodos y horarios de evaluación fijadas en beneficio de la comunidad universitaria.  
5. Los responsables de la impartición de la docencia tendrán que respetar, en todo caso, las obligaciones de abstención que se puedan derivar de la existencia de vínculos familiares, de amistad o de cualquier otro tipo que puedan comprometer su objetividad.  
  
Artículo 25. Derecho a recibir una enseñanza actual y de calidad  
1. Se garantiza el derecho a recibir una enseñanza de calidad, actualizada en sus contenidos y métodos docentes, accesibles y adecuados para los estudios elegidos, de acuerdo con criterios objetivos y científicos. El uso de las tecnologías de la comunicación y de la información por parte del estudiantado se realizará en el marco de la programación docente establecida por el profesorado y según los contenidos de la asignatura, con respeto a los derechos del profesorado y de la propiedad intelectual.  
2. Las clases, así como cualquier otra actividad académica o formativa, no pueden ser grabadas sin la correspondiente autorización, de acuerdo con lo que dispone la legislación vigente en materia de propiedad intelectual. En caso de grabación autorizada, hay que hacerla de acuerdo con las directrices propias de la institución.  
  
Artículo 26. Derecho a una enseñanza participativa y de calidad y a la evaluación de la docencia  
1. Se reconoce a todas las personas de la comunidad universitaria el derecho a participar activa y críticamente en las tareas docentes e investigadoras, y en su programación y ordenación, mediante los procedimientos y órganos oportunos.  
2. Es responsabilidad del profesorado velar por el cumplimiento de los sistemas de calidad y evaluación de la docencia y fomentar la participación del estudiantado en estas tareas.  
3. El estudiantado tiene derecho a participar en el control de la calidad de la enseñanza y de la tarea docente del profesorado mediante encuestas y otras medidas establecidas, así como a la participación en las comisiones y comités de calidad correspondientes.  
4. El estudiantado tiene derecho a plantear propuestas de mejora, mediante los procedimientos establecidos. Estas propuestas tienen que ser recibidas y analizadas por quienes son responsables de la docencia. En todo caso, tanto la toma en consideración como el rechazo de las propuestas tienen que ser motivadas.  
5. El profesorado tiene que integrar las propuestas de mejora que se derivan de estos procesos con el fin de conseguir una óptima dedicación a la docencia.  
  
Artículo 27. Derecho a la elección de profesora o profesor  
1. La Universitat de València procurará, según los recursos docentes disponibles y a partir de los criterios de ordenación académica, que el estudiantado elija la persona que tutorizará su Trabajo de Fin de Grado, de Fin de Máster o dirigirá su tesis doctoral.  
2. El estudiantado de doctorado tiene derecho al cambio de tutora o tutor en el programa de doctorado o de directora o director de tesis doctoral, de acuerdo con la normativa vigente.  
3. Asimismo, el estudiantado de grado, y en su caso de máster, podrá elegir, según la planificación de la matrícula, las asignaturas o agrupaciones docentes ofrecidas sin más restricción que las organizativas y de disponibilidad de plazas en los grupos.  
  
Artículo 28. Derecho a la elección de lengua en la docencia  
1. El profesorado con competencia lingüística podrá elegir, según los criterios de asignación de docencia, los grupos con perfil lingüístico tanto en las lenguas oficiales de la Universitat de València como en las otras lenguas en las que se imparta la docencia. Esta elección de docencia determinará la obligación por parte del profesorado de respetar el perfil lingüístico del grupo elegido.  
2. El estudiantado, dentro de la oferta docente de cada centro, siempre que la disponibilidad de plazas lo permita atendiendo al orden de matrícula establecido, tiene derecho a elegir en qué lengua quiere cursar sus estudios.  
3. La persona estudiante tiene, en todo caso, derecho a responder o completar cualquier prueba o examen en cualquiera de las dos lenguas oficiales de la Universitat de València, en los grupos de docencia donde la lengua no sea un elemento propio de la evaluación. En los grupos donde la docencia tenga un contenido lingüístico, la evaluación deberá hacerse obligatoriamente en la lengua en cuestión, de acuerdo con las previsiones de las normas en materia de evaluación de la Universitat de València.  
  
Artículo 29. Derecho de acceso a ayudas y becas  
1. Para garantizar la igualdad de oportunidades en el acceso a la Universidad y en la continuidad en las enseñanzas universitarias del estudiantado, con independencia de la capacidad económica de las personas o las familias y de su lugar de residencia, se reconoce el derecho subjetivo del estudiantado universitario a acceder a becas y ayudas en el estudio, siempre que cumplan los requisitos que recogen las normas reguladoras de estas, y de conformidad con los principios fundamentales de igualdad y no discriminación.  
2. La concesión de las becas y las ayudas para el estudio responderá, prioritaria y fundamentalmente, a criterios socioeconómicos, sin perjuicio de los académicos y otros que, de conformidad con los principios de igualdad e inclusión, puedan, si procede, establecer las bases reguladoras atendiendo a la discapacidad y a las necesidades de apoyo, al origen nacional y étnico, a las circunstancias sociales, cargas familiares, situaciones de violencia de género y otras formas de violencia contra la mujer, así como otras características específicas del estudiantado.  
3. Además de las becas, ayudas y exenciones que puedan ser reguladas y otorgadas por la normativa básica estatal o por las normas autonómicas, el estudiantado tendrá derecho a beneficiarse de las becas y ayudas que la Universitat de València establezca en favor de los y las estudiantes y a participar en los órganos que las tengan que otorgar, respetando siempre el principio de igualdad de oportunidades.  
4. El estudiantado con discapacidad y las víctimas de violencia de género y otras formas de violencia contra la mujer, tendrán derecho a una bonificación por los servicios académicos universitarios liquidados en la matrícula, en los términos establecidos en la normativa específica.  
  
Artículo 30. Derecho a una formación integrada con la sociedad  
Se reconoce el derecho a participar en las actividades concertadas con empresas, organismos e instituciones públicas o privadas, en los términos establecidos en los convenios correspondientes y en los Estatutos de la Universitat de València como, por ejemplo, las prácticas académicas externas en empresas e instituciones.  
  
Artículo 31. Derecho a atención personalizada  
1. La Universitat de València garantizará el derecho a una atención personalizada del estudiantado que tengan necesidad de conciliar la vida familiar con los estudios durante el tiempo previsto en la normativa estatal aplicable en los casos de nacimiento, adopción, guarda con fines de adopción y acogimiento, de forma que se les facilite la realización de las actividades y prácticas necesarias para poder compatibilizar esas situaciones con la continuación de sus estudios, siempre que sea factible. Estas medidas no incluyen las pruebas de evaluación realizadas en los periodos de examen establecidos, ni las prácticas externas que se regulan por el acuerdo correspondiente.  
2. En casos puntuales de fuerza mayor justificada, el estudiantado tiene derecho a solicitar una fecha alternativa de examen, siempre que se fije dentro del periodo de exámenes establecido.  
  
Artículo 32. Derechos de evaluación  
1. El estudiantado tiene derecho a la evaluación de su aprendizaje, de acuerdo con criterios públicos y objetivos, como resultado de la aplicación de los diferentes sistemas de evaluación, reflejados en el plan de estudios y en la guía docente de la asignatura.  
2. Con anterioridad a la formalización de la matrícula, el estudiantado tiene derecho a conocer los contenidos de cada asignatura y los procedimientos y criterios de evaluación, que se ajustarán a los que recoja el plan de estudios y que se contienen en la guía docente de la asignatura.  
3. Los derechos y garantías relativos a la evaluación comprenden la programación y convocatoria de las pruebas de evaluación, los procedimientos y criterios de evaluación y de calificación de los resultados, la publicidad de las calificaciones y los procedimientos de revisión e impugnación de estas, así como la cumplimentación y modificación de actas, desarrollados en el reglamento específico de evaluación de la Universitat de València.  
4. A fin de asegurar la imparcialidad y la legalidad del procedimiento de calificación, el profesorado se tiene que abstener de evaluar a cualquier persona incluida en los supuestos de abstención previstos en la normativa, para evitar conflictos de intereses.  
5. El estudiantado tiene el deber de participar en el proceso de evaluación respetando los principios de igualdad y autenticidad, así como el de realizar las pruebas y los trabajos que constan en la programación de las diferentes asignaturas y de abstenerse de utilizar o cooperar en procedimientos fraudulentos en las pruebas de evaluación y en los trabajos que haga.  
6. La persona estudiante matriculada en las titulaciones oficiales de grado y máster tiene derecho a ser evaluado en dos periodos en cada curso académico, por cada asignatura matriculada.  
7. La programación de las pruebas de evaluación final de las dos convocatorias tiene que respetar los periodos establecidos en el calendario académico oficial.  
8. Los exámenes orales tienen que realizarse mediante un procedimiento que garantice la objetividad de la evaluación y permita al estudiantado conocer los criterios por los cuales se ha obtenido su nota. Estos exámenes han de ser grabados y la guía docente tiene que reflejar el carácter oral.   
9. El estudiantado está obligado a cumplir durante la prueba las normas y los procedimientos que garanticen la autenticidad del ejercicio y la privacidad de este. Las conductas o actos que contravengan estas normas podrán implicar su expulsión del lugar en que se realice la prueba. En cualquier caso, cuando haya indicios de una actuación fraudulenta en una prueba, o en una parte de esta, se podrá calificar con un cero la prueba de evaluación. Asimismo, de acuerdo con lo dispuesto en la legislación básica vigente, en estas normas de convivencia y en la regulación específica prevista en el reglamento de evaluación de la docencia, estas acciones podrán dar lugar a la apertura del correspondiente procedimiento disciplinario.  
10. El profesorado responsable de la asignatura tiene que informar a lo largo del curso de los resultados de las pruebas que contribuyan a la calificación global de la persona estudiante, de forma que se le facilite la estimación de su progreso. Publicada la nota final en los plazos establecidos en el reglamento de evaluación, se cumplirá también con la publicidad y garantía de los mecanismos de revisión y recurso de las calificaciones.  
Artículo 33. Derecho a la propiedad intelectual  
1. La Universitat de València garantizará el derecho a la propiedad intelectual y los derechos de autoría a toda la comunidad universitaria por sus trabajos o tareas, según la creación correspondiente en cada caso, en atención a lo que dispone la legislación vigente en materia de propiedad intelectual, teniendo en cuenta que, en el caso del profesorado de la universidad con vinculación laboral o funcionarial, los derechos patrimoniales derivados de la mencionada propiedad intelectual pertenecen a la Universitat.  
2. Nadie podrá usar, sin el consentimiento de su autor o autora, sus trabajos, estudios, ensayos y otras realizaciones, de acuerdo con aquello establecido por la legislación vigente en materia de propiedad intelectual y patentes. Cuando trabajos ajenos sean empleados o citados dentro de estudios académicos y científicos, tendrá que hacerse siempre identificando la autoría correspondiente y, en su caso, a quién corresponde la concreta participación en los resultados obtenidos y publicados que puedan derivarse de la utilización de esos materiales, referencias o estudios previos.  
3. Se consideran autores o autoras de las aportaciones científicas o de innovación, y su condición ha de quedar acreditada, a las personas que hayan contribuido de forma significativa o esencial a elaborarlas.  
4. En los trabajos colectivos, en caso de que no sean resultado de una coautoría global, se recomienda indicar, cuando sea posible y de manera sintética, qué personas han sido responsables primariamente de cada parte del resultado final presentado.  
5. No se considera autoría la tarea de tutorización de trabajos de fin de grado, trabajos de fin de máster y tesis doctorales. Todos los derechos de propiedad intelectual reconocidos por la legislación vigente serán, pues, del autor efectivo de estos trabajos. En caso de que para la realización del trabajo se utilicen aportaciones académicas o materiales de investigación que proporcionó la persona directora o tutora, se dejará expresa constancia en cada caso de este hecho. Esta tarea de dirección o tutorización tendrá que ser, en todo caso, debidamente indicada en los trabajos.  
6. No se considera autoría la ayuda en tareas de revisión lingüística de los textos o el suministro de materiales o referencias bibliográficas. Estas aportaciones, tienen que ser debidamente referenciadas por la autora o el autor.  
7. En caso de que un texto científico o académico se haya redactado en una lengua distinta de la que se haya utilizado en la publicación, se dejará constancia de esta circunstancia.  
8. El personal docente e investigador, así como el personal investigador en formación y el resto del personal investigador, hará pública una versión digital con los contenidos finales que hayan sido aceptados para publicarlos en revistas y otras publicaciones científicas, en los plazos previstos en la normativa. La versión digital de las publicaciones académicas se depositará en los repositorios institucionales, sin perjuicio de otros repositorios de carácter temático o generalista.  
  
Artículo 34. Transparencia y conflictos de interés  
1. En cualquier actividad de investigación, transferencia del conocimiento e innovación habrá que identificar debidamente a los autores e indicar su vinculación con la Universitat de València, así como las entidades públicas o privadas que hayan financiado la actividad, si procede.  
2. En caso de que la realización de la actividad, como consecuencia de la situación personal de alguna o alguno de las investigadoras o investigadores, o de la financiación recibida, pueda suponer un conflicto de interés que comporte el riesgo de afectar a la imparcialidad y a la objetividad de la investigación, habrá que indicar expresamente esta circunstancia.  
3. Las personas responsables de las acciones en materia de investigación e innovación tendrán que respetar en todo momento las normas sobre incompatibilidades y sus obligaciones de abstención, informando de manera inmediata a los órganos competentes de la Universitat de València de cualquier conflicto que se pueda producir en este ámbito.  
  
Artículo 35. Originalidad de la producción científica, plagio y fraude académico  
1. El plagio y el fraude académico son malas prácticas que puede comportar la aplicación de las sanciones previstas en la normativa aplicable y que, en todo caso, serán combatidas por la Universitat de València. Se entenderá por fraude académico cualquier comportamiento premeditado tendente a falsear los resultados de un examen o trabajo, propio o ajeno, realizado como requisito para superar una asignatura o acreditar el rendimiento académico. Se considera plagio la copia sustancial, en todo o en parte, de obras ajenas dándolas como propias.  
2. También será considerado fraude académico cualquier acto engañoso que implique la manipulación, falsificación o copia de resultados o productos académicos o científicos, con el fin de obtener beneficios indebidos o engañar a otros sobre los logros académicos o científicos de una persona. Igualmente, se entenderá como fraude la utilización de herramientas tecnológicas con intención de engañar para obtener beneficios o logros académicos.  
3. En caso de detectarse un plagio u otra práctica fraudulenta mediante los procedimientos que puedan resultar oportunos, la Universitat de València tendrá que revisar todos los actos jurídicos que se hayan derivado en beneficio de la persona responsable, tales como la obtención de títulos académicos, retribuciones adicionales u otras ventajas de cualquier naturaleza.  
4. La inclusión de datos falsos o inexistentes en los currículums académicos comportará la revisión de cualquier actuación hecha en beneficio de la persona responsable de la inclusión de dichos datos, más allá de las responsabilidades que se puedan generar y que la Universitat de València instará a que sean exigidas.  
5. En la producción científica no original que sea una reiteración, una reedición, una ampliación o una reelaboración de trabajos anteriores, es necesario dejar constancia de este hecho.  
  
Artículo 36. Derecho a la desconexión digital  
1. Las personas empleadas de la Universitat de València tienen derecho a la desconexión digital a fin de garantizar, fuera del tiempo de trabajo legal o convencionalmente establecido, el respeto de su tiempo de descanso, permisos y vacaciones, así como de su intimidad personal y familiar.  
2. Las actividades académicas han de programarse de manera que el estudiantado pueda disponer también de este derecho a la desconexión digital.  
  
Artículo 37. Derecho a la devolución de las tasas  
El estudiantado tiene derecho a la anulación total o parcial de matrícula y consiguiente devolución de las tasas, en los términos y plazos establecidos en el reglamento correspondiente, cuando la prestación del servicio, por situación grave sobrevenida o falta de docencia reiterada, no haya sido suficiente, sin que en estos casos la parte de docencia efectivamente recibida pueda ser objeto de evaluación.  
  
Artículo 38. Matrícula gratuita  
Tienen derecho a la exención de tasas de matrícula de los estudios oficiales en la Universitat de València las personas que tengan reconocido este derecho en la normativa vigente, por razones de especial vulnerabilidad personal, familiar o social o por otras razones. Esta exención no incluye el pago del seguro escolar, cuyo cargo se aplicará como para todo el estudiantado en general.  
  
  
CAPÍTULO CUARTO  
Derechos de participación  
  
Artículo 39. Identificación y pertenencia de las personas de la comunidad universitaria  
1. La actividad de gestión, docencia, investigación, innovación o difusión de la cultura y de la ciencia que el personal de la Universitat de València realiza como integrante de la comunidad universitaria tiene que ser identificada como tal, con expresión de la posición que ocupa en la Universitat.  
2. Las actividades privadas de las personas de la comunidad universitaria son responsabilidad de sus autores, que tendrán que velar porque la expresión de opiniones o valoraciones estrictamente personales en redes sociales o medios de comunicación quede claramente desvinculada de la institución. Se considera que la indicación de la condición de miembro de la comunidad universitaria como elemento identificativo informativo no supone, en ningún caso, la vinculación de la institución con las opiniones expresadas.  
3. En su presencia en internet, en el ámbito de la esfera privada, las personas que integran la comunidad universitaria no pueden incorporar elementos o símbolos propios de la identidad de la institución que puedan llevar a confusión con la presencia de la Universitat de València en internet.  
  
Artículo 40. Derecho de asociación  
Todas las personas de la comunidad universitaria tienen derecho a la constitución y a la integración en asociaciones, sindicatos y otras organizaciones y a la realización de las actividades correspondientes.  
  
Artículo 41. Derechos de participación y representación  
1. La Universitat de València garantiza a toda la comunidad universitaria una participación activa, libre y significativa en el diseño, la implementación y la evaluación de la política de gestión universitaria, en los términos previstos en sus Estatutos, en los términos establecidos en la Constitución, en el resto del ordenamiento jurídico y en estas normas de convivencia.  
2. La Universitat de València tiene que promover y facilitar la participación del estudiantado en actividades de representación y asociacionismo estudiantil, así como su implicación activa en la vida y la actividad universitarias.  
3. La Universitat de València, específicamente, garantiza el ejercicio de estos derechos para su estudiantado, con los mecanismos de representación y participación establecidos en sus Estatutos y, en todo caso, en:  
a) la creación del conocimiento y su concreción en los planes de estudios  
b) la evaluación de los títulos universitarios y de la docencia  
c) la gestión de los servicios vinculados a la vida universitaria  
d) la promoción activa de la innovación docente  
e) la vinculación con la sociedad y el entorno local e internacional  
f) y la convivencia universitaria y la mediación y resolución alternativa de conflictos  
4. La comunidad universitaria tiene derecho a una representación activa, significativa y participativa en los órganos de gobierno y de representación de la Universitat de València, así como en los procesos para su elección. Además, y en particular, los y las estudiantes tendrán también derecho a su representación mediante el Consejo de Estudiantes u órgano asimilado de la Universitat de València y el resto de mecanismos específicos previstos en los Estatutos.  
5. El estudiantado, en los términos previstos por la normativa, tiene derecho al reconocimiento académico por su participación en actividades universitarias de mentoría, de aprendizaje, de conciencia ciudadana, culturales, deportivas, de representación estudiantil, solidarias, de cooperación y de creación de nuevas iniciativas sociales y empresariales.  
  
Artículo 42. Derechos de las y los representantes del estudiantado  
1. La Universitat de València garantiza al estudiantado y a sus representantes un acceso real a la información y los mecanismos adecuados para el ejercicio efectivo de los derechos de participación y representación, incluidos los instrumentos destinados al seguimiento y la evaluación.  
2. Las personas representantes del estudiantado podrán obtener aplazamientos y cambios en relación con sus obligaciones académicas, cuando estas coincidan en el tiempo con las derivadas del ejercicio de su tarea como cargos electos o por designación, con acreditación previa para garantizar la posibilidad de compatibilizar la vida académica y el ejercicio de la representación. Igualmente, se podrán reconocer créditos por su implicación en las políticas, las actividades y la gestión universitarias, incluidas las actividades de asociacionismo estudiantil, culturales, solidarias, de cooperación y de colaboración con el entorno.  
3. Se garantiza el derecho a la formación de los representantes del estudiantado, mediante las acciones que la Universitat de València pueda poner en marcha.  
4. Se garantizará la comunicación eficaz entre representantes y representados, mediante sistemas como la cartelería y la utilización de medios digitales. También, se potenciará durante periodos de especial trascendencia como los electorales, regulando el acceso a listas de correo oficiales y la posibilidad de cesión de espacios digitales de la Universitat de València  
  
Artículo 43. Derecho a ayudas para actividades, representación y asociaciones del estudiantado  
Se reconoce el derecho a recibir asignaciones presupuestarias y medios materiales necesarios para el ejercicio de los derechos de participación del estudiantado en los órganos de gobierno, de representación y de gestión, y para la promoción y realización de actividades culturales, deportivas y recreativas.  
  
Artículo 44. Derecho a la huelga y al paro académico  
1. Las personas trabajadoras de la Universitat de València tienen reconocido el derecho de huelga en los términos previstos en la legislación vigente.  
2. El estudiantado tiene derecho a la suspensión de la participación en actividades académicas -paro académico- decidida colectivamente por el órgano de representación del estudiantado, siguiendo el procedimiento establecido. Del ejercicio de este derecho no se puedan deducir consecuencias negativas para las personas que secunden la convocatoria. Este paro académico podrá ser total o parcial y tendrá que respetar en todo caso el derecho a la educación del resto del estudiantado.  
  
  
CAPÍTULO QUINTO  
Normas sobre gobernanza  
  
Artículo 45. Confidencialidad  
La comunidad universitaria, especialmente las personas que ocupan cargos de gestión o realizan tareas implicadas en su resolución, tiene que guardar escrupulosamente el deber de confidencialidad respecto de aquellos asuntos que lo requieran, incluso cuando se haya finalizado el ejercicio de las funciones por las que se tuvo conocimiento, en cumplimiento de las especificaciones de la normativa vigente en la materia, incluyendo las normas de seguridad informática.  
  
Artículo 46. Relaciones con la comunidad universitaria  
1. Se promoverá un clima de relaciones laborales e institucionales satisfactorio y respetuoso con la libertad de expresión individual, la igualdad, la salud, la innovación y la mejora continua, así como la vocación de servicio público como elemento inspirador de las relaciones entre la comunidad universitaria y con la ciudadanía.  
2. Todas las personas que, como miembros de la comunidad universitaria estén implicadas en tareas de gestión y dirección, tendrán que guiar su actuación por los valores democráticos y sociales; la igualdad efectiva de hombres y mujeres; la no discriminación por razón de sexo, discapacidad u orientación sexual, en los términos que define este código; el compromiso con la lengua propia; la libertad académica expresada en las libertades de cátedra, investigación y estudio; la sostenibilidad medioambiental; el progreso de la ciencia y el conocimiento; la extensión y la difusión de la cultura y la promoción del deporte y los hábitos de vida saludables, así como el conjunto de valores que contienen los Estatutos de la Universitat de València.  
  
Artículo 47. Integridad, imparcialidad, incompatibilidad, transparencia y rendición de cuentas  
1. El ejercicio de las funciones de gestión, representación y dirección en el seno de la Universitat se tiene que desarrollar con integridad en la dedicación correspondiente a sus actividades y en el cumplimiento estricto del régimen de incompatibilidades aplicable de acuerdo con las normas vigentes.  
2. A efectos de garantizar la imparcialidad, se tendrá que presentar una declaración responsable de ausencia de conflicto de intereses por la actividad en otras organizaciones e instituciones ante el órgano superior inmediato que las nombró, así como respecto de la participación en tareas que puedan suponer un riesgo de conflicto de intereses, en los casos previstos en la normativa vigente, tanto ajena como de la propia Universitat.  
3. De su actuación no se puede derivar ninguna ventaja o beneficio, especialmente privilegios informativos, reguladores u otros asociados a su mandato y se establece la necesidad de abstenerse, de acuerdo con lo que establece la normativa vigente, en todas las situaciones en que esté legalmente previsto y ante cualquier otra circunstancia que pueda comprometer su imparcialidad.  
4. En el ejercicio de sus funciones, las personas con responsabilidades de gestión y dirección en la Universitat de València tendrán que desempeñar su actividad de acuerdo con los principios de transparencia y rendición de cuentas, que se materializan en:  
a) publicación en el portal de transparencia de la Universitat de València de la información de contacto institucional (dirección postal y teléfono de trabajo, así como la dirección electrónica institucional y, si procede, la página web institucional), la denominación de las funciones de representación, gobierno o gestión y las competencias que en este ámbito ejercen, así como la duración de su mandato, si procede. Igualmente, se publicará su perfil formativo y trayectoria profesional  
b) en los casos de los miembros del Consejo de Dirección de la Universitat y de los equipos de dirección de los centros e institutos, se publicará en la página web institucional correspondiente, en la medida de lo posible, la agenda de actos públicos institucionales en que participan ejerciendo la representación de la Universitat de València.  
  
Artículo 48. Presencia pública en internet y medios de comunicación  
1. Las personas que ejercen funciones directivas o de representación de la Universitat de València, en el caso de mantener una presencia pública en internet en el ejercicio de sus funciones, están obligadas a publicar sus datos de contacto en las páginas oficiales a través de las cuales desarrollan su actividad en internet. Igualmente, y en el supuesto de que las cuentas a través de las cuales desarrollan su actividad sean gestionadas, total o parcialmente, por terceras personas, se hará constar esta circunstancia tanto en los perfiles propios de cada una de estas páginas, blogs y/o medios sociales, así como en la información de contacto publicada en la web de la Universitat de València.  
2. En cuanto a la presencia en los medios de comunicación, se tienen que seguir los principios establecidos en este código para el conjunto de la comunidad universitaria.  
3. En todo caso, las personas sujetas a este título diferenciarán su presencia y actuación en los medios de comunicación como representantes institucionales o como persona universitaria en el ejercicio de las funciones de difusión de la ciencia, el conocimiento y la expresión artística y/o cultural, de forma que no se confundan ambas condiciones.  
  
Artículo 49. Reconocimientos, beneficios y obsequios  
1. Las personas que ejercen funciones directivas o de representación de la Universitat de València garantizarán que los reconocimientos honoríficos o conmemorativos otorgados por la Universitat recaigan en personas cuyo compromiso público sea relevante y que hayan observado en su trayectoria los valores propios de la institución. La Universitat de València, cuando sea oportuno, revisará aquellos reconocimientos en los que no se dan estas condiciones.  
2. Los obsequios que se entreguen, tanto a personas físicas como instituciones, con cargo a fondo universitarios se ajustarán a los criterios de usos habituales, sociales y de cortesía institucional.  
3. Las personas incluidas en el ámbito de aplicación de este artículo solo podrán aceptar obsequios enmarcados en los usos habituales, sociales y de cortesía institucional. Cuando estos obsequios superen estos umbrales o el obsequio sea representativo de una relación institucional, este será incorporado al patrimonio universitario.  
4. La Universitat de València establecerá un Registro de Bienes de Distinción Institucional en el que constarán los objetos recibidos como resultado de condecoraciones y reconocimientos de la institución, así como de obsequios de valor que representan una relación institucional, y hará constar la fecha de recepción, la persona y la institución que la entrega y la persona de la Universitat de València que la recibe. También, constará el cargo en nombre del cual lo acepta, el motivo por el cual recibe este bien, la numeración correspondiente a su registro, la localización física del bien y el órgano de la Universitat de València que lo custodia. Corresponde al titular del órgano la guarda y custodia de este bien como parte integrante del patrimonio universitario.  
  
Artículo 50. Uso adecuado de los recursos públicos  
1. Toda la comunidad universitaria tiene derecho a la utilización de los recursos y espacios universitarios, incluidos los virtuales y las herramientas electrónicas y digitales, de acuerdo con las reglas de la Universitat de València en la materia.  
2. Las personas que ejercen funciones directivas o de representación de la Universitat de València tienen que usar y aplicar adecuadamente los recursos públicos con criterios de eficacia y eficiencia, en los términos establecidos para la comunidad universitaria.  
3. En este sentido, los desplazamientos en el ejercicio de su actividad los harán en el marco establecido por la normativa de ejecución presupuestaria de la Universitat de València, siempre de acuerdo con criterios de austeridad y eficiencia.  
4. En cuanto a la utilización de medios de pago con cargo a cuentas públicas, se publicará en el portal de transparencia la existencia de estos medios habilitados por la Universitat de València, el motivo por el cual han sido emitidos y el órgano que ha aprobado este uso de medios de pago. Trimestralmente se publicará en el portal de transparencia el volumen de gastos realizados mediante estos medios.  
  
Artículo 51. Gobernanza participativa y abierta  
1. En cumplimiento del principio constitucional de autonomía universitaria, la Universitat de València y las personas que ejercen funciones directivas o de representación de la Universitat impulsarán las políticas activas de transparencia y de datos abiertos y fomentarán la participación de la comunidad universitaria en la gestión de la institución, de acuerdo con lo que establece la normativa vigente, incluidos los Estatutos de la Universitat.  
2. Para facilitar la gobernanza participativa y abierta, la Universitat de València dispone de un buzón electrónico de quejas, felicitaciones y sugerencias fácilmente accesible desde el portal de transparencia de la institución.  
  
Artículo 52. Deberes de las personas de la comunidad universitaria  
1. Todas las personas que forman parte de la comunidad universitaria tienen la obligación de respetar los deberes que se derivan de las normas de convivencia reguladas en este código para garantizar los derechos del resto de la comunidad universitaria y, además, los deberes de:  
a) Participar de manera activa y responsable en las actividades docentes y en las otras actividades universitarias.  
b) Respetar la normativa universitaria, incluida la reguladora de la convivencia en el ámbito universitario, en los términos recogidos a la normativa específica; así como cumplir los Estatutos de la Universitat de València, las disposiciones que los desarrollan y los acuerdos y resoluciones de los órganos de gobierno.  
c) Tratar con respeto a los miembros de la comunidad universitaria, así como el personal de las entidades colaboradoras o que presten servicios en la Universitat de València.  
d) Ejercer, si procede, las responsabilidades propias de los cargos de representación para los cuales han sido elegidos y con las obligaciones que se derivan.  
e) Utilizar adecuadamente las instalaciones, los bienes y los recursos de la Universitat de València.  
2. El estudiantado de la Universitat de València, además de los deberes y obligaciones que se indican en este código, adicionalmente tiene los deberes de:  
a) Observar las directrices del profesorado y de las autoridades universitarias.  
b) Someterse a las pruebas de evaluación en condiciones de lealtad y respeto escrupuloso al principio de igualdad de oportunidades.  
c) Atender a las indicaciones y programación docente respecto de la propiedad intelectual de los materiales docentes y, en su caso, las indicaciones sobre la grabación de las clases.  
d) Guardar la confidencialidad en tareas de participación y/o representación en órganos de gobierno o comisiones.  
e) Incorporarse a la entidad colaboradora donde realicen las prácticas académicas externas, en la fecha acordada, proporcionar la documentación que la entidad requiera, cumplir el horario previsto en el proyecto educativo y respetar las normas de funcionamiento, seguridad y prevención de riesgos laborales de la misma.  
f) Guardar confidencialidad en relación con la información interna de la entidad colaboradora y guardar secreto profesional sobre sus actividades durante su estancia y finalizada esta.  
g) Mostrar, en todo momento, una actitud respetuosa hacia la política de la entidad colaboradora, salvaguardando el buen nombre de la Universitat de València a la que pertenece.  
  
CAPÍTULO SEXTO  
Garantías  
  
Artículo 53. Garantías para la eficacia de los derechos y deberes contenidos en esta norma  
1. La Universitat de València garantizará a toda la comunidad universitaria el ejercicio efectivo de los derechos reconocidos en esta norma, en los Estatutos de la Universitat de València y en el resto de normas de desarrollo, así como los demás derechos que puedan ser reconocidos por la Constitución y el resto del ordenamiento jurídico, tanto en su dimensión individual como colectiva y asegurará la disponibilidad de procedimientos adecuados para la implementación y el cumplimiento efectivos.  
2. Todas las personas de la comunidad universitaria tienen derecho a utilizar las vías de recurso y reclamación previstas en el ordenamiento jurídico respecto de cualquier violación de los derechos reconocidos en esta norma por parte de la Universitat de València, a partir de las vías de recurso administrativo previstas en el ordenamiento jurídico y, en su caso, del recurso contencioso- administrativo en sede judicial.  
3. Las violaciones de los derechos o los incumplimientos de deberes contenidos en esta norma por parte de las personas de la comunidad universitaria, podrán constituir, en su caso, infracción disciplinaria en los términos previstos en la misma o en la normativa aplicable en cada caso, que dará lugar, bien al correspondiente procedimiento de solución del conflicto con medios alternativos, bien al correspondiente procedimiento sancionador.  
  
Artículo 54. Sindicatura de Greuges  
1. La Universitat de València, de acuerdo con lo dispuesto en sus Estatutos, dispone de una Sindicatura de Greuges que se encarga de velar por el respeto de los derechos y las libertades del profesorado, estudiantado y personal técnico, de gestión y de administración y servicios, ante las actuaciones de los diferentes órganos y servicios universitarios, pudiendo asumir tareas de mediación, conciliación y buenos oficios. Sus actuaciones son regidas por los principios de independencia, autonomía y confidencialidad.  
2. La persona titular de la Sindicatura de Greuges recibirá información del procedimiento disciplinario, en caso de infracción que tenga relación con la comunidad universitaria, al objeto de poder realizar el correspondiente informe.  
  
Artículo 55. Canal de denuncias  
La Universitat de València también dispone de un canal de denuncias antifraude para que cualquier persona de la comunidad universitaria pueda denunciar posibles prácticas irregulares, constitutivas de fraude, corrupción o de conductas fraudulentas, ilegales o contrarias a los intereses generales, que pudieran cometerse en la Universitat de València.  
  
  
TÍTULO SEGUNDO  
Comisión de convivencia y medios alternativos de solución del conflicto  
  
CAPÍTULO PRIMERO  
La Comisión de Convivencia  
  
artículo 56. La Comisión de Convivencia  
1. Sin perjuicio de las funciones que corresponden a la persona titular de la Sindicatura de Greuges, de acuerdo con los Estatutos de nuestra Universitat, la Comisión de Convivencia tiene como finalidad velar por la convivencia y garantizar el correcto funcionamiento del mecanismo alternativo de resolución de conflictos en los términos expuestos en estas normas. Para ello tramitará, en todo caso, el procedimiento establecido en los artículos 19 c) y 22 de la Ley de convivencia universitaria.  
2. Los procedimientos de conciliación regulados en esta norma son compatibles con las funciones que en esta materia tenga atribuidas la Sindicatura de Greuges de la Universitat según su normativa reguladora.  
3. Planteado un conflicto de convivencia en la comunidad universitaria las partes no podrán acogerse simultáneamente al procedimiento de conciliación y a las actuaciones que realice, en su caso, la Sindicatura.  
Artículo 57. Composición de la Comisión de Convivencia  
1. La Comisión de Convivencia de la Universitat de València estará integrada por nueve miembros, elegidos según los criterios de paridad y representación, formando parte necesariamente de la misma tres personas de entre el personal docente e investigador con vinculación permanente, tres pertenecientes al cuerpo de personal de administración y servicios con vinculación permanente y tres personas del estudiantado.  
2. De estas, necesariamente una será la persona que ocupe el Vicerrectorado con competencias en materia de igualdad, otra será una técnica de la unidad de igualdad o diversidad y la persona que ocupe el cargo de delegado o delegada del estudiantado.  
3. En dicha composición, se atenderá a lo establecido en la normativa sobre igualdad efectiva entre hombres y mujeres, de manera que se adecúe al principio de presencia equilibrada de mujeres y hombres.  
4. Los miembros de la Comisión de Convivencia serán elegidos por el Consejo de Gobierno, a propuesta de la persona titular del Rectorado, entre personas de la comunidad universitaria con una acreditada trayectoria en la defensa de los derechos y deberes de las personas, así como experiencia en la resolución pacífica de conflictos. En el caso del estudiantado, los elegibles serán sus representantes en el Consejo de Gobierno.  
5. A propuesta de la rectora o rector, la Comisión de Convivencia será presidida por la persona que el Consejo de Gobierno designe de entre los miembros de la misma. La persona que ostente la presidencia de la Comisión de Convivencia tendrá voto de calidad para dirimir posibles empates en la actuación del órgano. La Comisión de Convivencia elegirá de entre sus integrantes a la persona que ejerza las funciones de secretaria.  
6. La duración del mandato de la Comisión de Convivencia coincidirá con el de la rectora/rector que los hubiera propuesto, manteniéndose en funciones hasta el nombramiento de la nueva Comisión.  
7. A las sesiones de la Comisión podrá invitarse a la persona titular de la Sindicatura de Greuges, que participará con voz pero sin voto.  
8. Para los asuntos que tengan que ver con acoso y discriminación, se nombrará una Subcomisión de Convivencia especializada en género y discriminación para tratar estas materias.  
  
Artículo 58. La Subcomisión de Convivencia frente a la violencia, el acoso o la discriminación  
1. En atención a la necesaria perspectiva de género e interseccional que debe inspirar las actuaciones en los casos de acoso y de discriminación se constituirá una subcomisión especializada para el análisis de estos asuntos. Sus integrantes se determinarán de entre los miembros de la Comisión de Convivencia.  
2. Dicha Subcomisión estará compuesta por:  
a) Presidencia: la persona que ocupe el Vicerrectorado con competencias en Igualdad que tendrá voto de calidad en caso de empate.  
b) Secretaría: la persona técnica de la unidad de igualdad o diversidad que forme parte de la comisión de convivencia.  
c) Tres vocales designados por la Comisión de Convivencia, de entre sus integrantes, pertenecientes al PDI, al PAS y al estudiantado.  
d) En atención a la naturaleza del asunto la subcomisión podrá invitar a participar en la misma, con voz pero sin voto, a expertos en alguna de estas materias de los diferentes servicios de la Universitat:  
- de la Unitat d'Igualtat o Diversitat  
- del área de Discapacitat  
- vicegerencia con competencias en materia de prevención de riesgos laborales  
- representación sindical, a indicación de las secciones sindicales con representación en la mesa negociadora de la Universitat de València  
3. En supuestos de especial dificultad técnica, la subcomisión podrá recabar apoyo de personas expertas en las áreas que se considere pertinentes según el objeto del acoso y, en su caso, participarán en la subcomisión que les convoque con voz pero sin voto.  
4. La Subcomisión de Convivencia frente al acoso y la discriminación se regirá por las mismas reglas que la Comisión de Convivencia por lo que hace a la duración de su mandato y el régimen de abstenciones y recusaciones.  
  
Artículo 59. Funciones de la Subcomisión de Convivencia  
La Subcomisión de Convivencia tendrá los siguientes cometidos:  
1. Analizar las denuncias recibidas para determinar si se trata de conductas molestas no susceptibles de ser calificadas como falta, hechos constitutivos de falta disciplinaria o bien que pudieran constituir delito  
2. Iniciar, en su caso, el procedimiento alternativo de resolución de conflictos  
3. Instar, en su caso, la adopción de medidas de protección y confidencialidad que procedan para las partes implicadas  
4. Elaborar, con datos estadísticos agregados y con el apoyo técnico de la Unitat de igualtat i diversitat, el informe anual sobre violencia, acoso sexual, por razón de sexo y otros acosos discriminatorios. Dicho informe se presentará a la Comisión de Convivencia. Además, se incorporará al que ha de presentar la Sindicatura de Greuges al Claustro cada curso académico, de conformidad con lo previsto en los Estatutos de la Universitat de València.  
  
Artículo 60. Régimen de incompatibilidades, recusación y abstención de los componentes de la Comisión de Convivencia  
1. Las personas integrantes de la Comisión de Convivencia o que participen en ella respecto de un caso concreto, deberán firmar una declaración de inexistencia de conflicto de intereses cuando se hagan cargo de un asunto y deberán abstenerse de conocer del mismo si dicho conflicto existe.  
2. En todo caso, por lo que hace a las posibles abstenciones y recusaciones que se generen se tendrá en cuenta lo previsto en la normativa vigente en materia de abstención y prevención de los conflictos de intereses.  
  
  
CAPÍTULO SEGUNDO  
Proceso de resolución de conflictos  
  
Artículo 61. Medios alternativos de solución de los conflictos de convivencia  
1. En atención a la voluntad de la Universitat de València de velar y fomentar la cultura de la paz y el establecimiento de la corresponsabilidad y la convivencia universitaria, se establece la posibilidad de resolución de conflictos mediante proceso de conciliación u otros medios adecuados, sin necesidad de expediente, para el caso de las faltas contenidas en este código y cualquier otro conflicto de convivencia entre cualesquiera miembros de la comunidad universitaria.  
2. Este procedimiento deberá regirse por los principios de voluntariedad, confidencialidad, equidad, imparcialidad, buena fe y respeto mutuo, prevención y prohibición de represalias, flexibilidad, claridad y transparencia.  
a) Voluntariedad: las partes deben aceptar someterse al procedimiento de conciliación para que este pueda iniciarse y podrán renunciar al mismo en cualquier fase.  
b) Confidencialidad: según lo establecido en el art. 7.c de este código  
c) Equidad: todas las partes han de tener la oportunidad de participar en el proceso en condiciones de igualdad material.  
d) Imparcialidad: según lo establecido en el art. 7.e de este código  
e) Buena fe y respeto mutuo: se buscará la mejor solución al conflicto preservando la dignidad de las personas que participan en el proceso  
f) Prevención y prohibición de represalias: según lo establecido en el art. 7.f de este código  
g) Flexibilidad, claridad y transparencia: el procedimiento se dirigirá con la mayor flexibilidad para garantizar la dignidad y la igualdad entre las partes, explicándoles todo aquello que sea necesario para que puedan comprender la finalidad de la conciliación y las consecuencias que de la misma se derivan, así como proporcionando los datos y la información necesaria para poder adoptar la mejor decisión.  
  
Artículo 62. Inicio del procedimiento de conciliación  
1. El procedimiento de conciliación se podrá iniciar en cualquier momento de la tramitación del expediente antes del pliego de cargos, cuando las partes convengan en ello, habiendo sido informadas por la persona instructora o el órgano instructor que deberá remitir el expediente a la Comisión de Convivencia en el plazo máximo de diez días.  
2. La Comisión de Convivencia, en el plazo de quince días y tras la realización de las comprobaciones oportunas, adoptará alguna de las siguientes decisiones:  
a) La procedencia de la tramitación del procedimiento alternativo, nombrando a la persona u órgano más idóneo de entre los que formen la comisión en los términos del siguiente artículo.  
b) La devolución del expediente a la persona instructora para la continuación del procedimiento disciplinario.  
3. La resolución por la que se declare la procedencia de la tramitación del procedimiento alternativo será notificada a las partes y a la persona u órgano instructor y suspenderá la tramitación del procedimiento disciplinario, con las consecuencias legales que de ello se derive.  
  
Artículo 63. Tramitación del procedimiento de conciliación  
La Comisión de Convivencia, en su caso, designará a la persona u órgano más idóneo para llevar a cabo el procedimiento alternativo.  
Se dará audiencia a las posibles partes implicadas y, fundamentándose en los principios indicados, se intentará llegar a un acuerdo que permita, por un lado, reparar el daño ocasionado en la medida de lo posible y, por otro, satisfacer los intereses de los perjudicados, dando la oportunidad de rectificar por parte de los infractores.  
  
Artículo 64. Finalización del procedimiento de conciliación  
1. Si se llegara a un acuerdo en el marco de este procedimiento, la persona instructora u órgano instructor archivará el expediente; en caso contrario, continuará con la tramitación del procedimiento disciplinario.  
2. Si las partes implicadas llegaran a un acuerdo, este se formalizará por escrito y será firmado por ambas partes, conservando cada una de ellas un ejemplar del mismo, con el visto bueno de la persona u órgano actuante en el procedimiento alternativo.  
3. Tal acuerdo será registrado por la Comisión de Convivencia y se comunicará a la persona instructora u órgano instructor para que proceda al archivo del expediente disciplinario.  
4. El acuerdo alcanzado por las partes tendrá carácter confidencial.  
5. Dicho acuerdo podrá incluir, cuando sea posible, la realización de alguna medida sustitutiva de la eventual sanción. En tal caso, dicha medida será notificada por la persona u órgano actuante en el procedimiento alternativo a los órganos competentes para llevar a cabo la misma, y nunca podrá consistir en una actividad laboral, debiendo estar bajo la supervisión de algún miembro de la comunidad universitaria, sin que en ningún caso pueda tener valor curricular.  
6. Si las partes implicadas no lograran llegar a un acuerdo, o solo se alcanzara un acuerdo parcial, se comunicará a la persona instructora o al órgano instructor, con devolución del expediente para que el procedimiento disciplinario continúe con su tramitación, por su objeto total o parcial, alzándose la suspensión acordada.  
  
  
CAPÍTULO TERCERO  
Reglas especiales para los procedimientos por violencia, acoso y discriminación  
  
Artículo 65. Principios generales  
1. En los procedimientos alternativos que traigan causa de acciones que supongan violencia, acoso o discriminación por cualquier motivo, deberá guardarse la máxima confidencialidad y reserva, en aras de proteger la intimidad de la persona afectada.  
2. Por la misma razón, para evitar situaciones de riesgo, se deberán practicar con la máxima celeridad y diligencia las actuaciones tendentes al esclarecimiento y resolución del conflicto. Con esta finalidad se establecerá un canal específico de denuncia.  
  
Artículo 66. Del canal específico de denuncia  
1. Para la puesta en conocimiento ante la Universitat de València de las situaciones de violencia, acoso o discriminación, en los términos definidos por este código, que pudiera sufrir cualquier miembro de la comunidad universitaria, se establecerá un canal específico de denuncia, gestionado por el Vicerrectorado con competencias en materia de igualdad y diversidad. A tal efecto, se habilitará un correo electrónico (protocolo.acoso@uv.es) o cualquier otro portal o medio de presentación, del que se dará la necesaria publicidad.  
2. Las situaciones de violencia, acoso o discriminación en los términos definidos por este código podrán ser denunciadas, por cualquier miembro de la comunidad universitaria, a través del canal específico de denuncias regulado en este artículo.  
3. No obstante lo dispuesto en el apartado anterior, las denuncias por situaciones de violencia, acoso o discriminación también podrán ser presentadas ante cualquier institución, órgano o servicio de la Universitat de la València. En estos casos, la instancia receptora de la denuncia estará obligada a remitirla al canal específico de denuncia definido en el apartado anterior, en el plazo máximo de dos días hábiles.  
4. La denuncia deberá contener, en todo caso:  
a) nombre y apellidos de la persona denunciante y de la persona afectada si no coinciden y, en su caso, de la persona que lo represente  
b) identificación del medio por el que desea que se practiquen las notificaciones que resulten procedentes  
c) hechos y razones en que se concreten los hechos denunciados  
d) identificación de la persona denunciada  
A la denuncia se adjuntará toda la documentación que la persona que haya iniciado el procedimiento considere oportuna.  
5. Cualquier persona de la comunidad universitaria tiene la obligación de poner en conocimiento los casos de posible violencia, acoso o discriminación a través de los medios establecidos en este artículo.  
Cuando el escrito se haya remitido por tercera persona, quien presida la Subcomisión de Convivencia frente a la violencia, el acoso y la discriminación, contactará con quien haya sufrido la conducta descrita en la denuncia. Si bien el procedimiento conducente a la apertura de un expediente sancionador no se iniciará sin la ratificación de la queja por parte de la persona afectada, la subcomisión podrá, de oficio, iniciar el procedimiento, teniendo en cuenta la naturaleza y gravedad de los hechos.  
6. La apertura de un procedimiento penal por los mismos hechos determinará la suspensión de la tramitación del procedimiento sin que, en ningún caso, la persona denunciante o la persona que ha sufrido la violencia, el acoso o la discriminación pierda los derechos de asistencia y acompañamiento que tenga reconocidos. Sin perjuicio de retomar las actuaciones suspendidas una vez finalizado aquel.  
7. Se deberá comunicar por escrito a la persona que presentó la denuncia, su admisión a trámite o las causas que han motivado su inadmisión en un plazo de tres días hábiles desde que se tome el acuerdo.  
8. De todas las actuaciones que se realicen desde el momento de presentación de la denuncia quedará constancia documental.  
  
Artículo 67. Del procedimiento alternativo por violencia, acoso o discriminación  
1. La Subcomisión de Convivencia frente al acoso y la discriminación será la encargada de los procedimientos por razón de violencia, acoso o discriminación, bajo los principios establecidos en el art. 59.2 de este código.  
2. Una vez recibida la denuncia, seguirá los siguientes pasos:  
  
a) Indagará sobre los hechos denunciados de acuerdo con las previsiones de esta normativa.  
b) Finalizada la fase de investigación y averiguación de los hechos, adoptará alguna de las siguientes resoluciones:  
i. En los casos en que proceda, resolverá sobre el archivo de la queja por desistimiento de la persona denunciante o persona afectada o por falta o insuficiencia de indicios.  
ii. Resolverá sobre su improcedencia según el ámbito de actuación de este código poniendo en conocimiento del órgano competente los casos que, siendo constitutivos de falta, no entren en su ámbito de actuación, para la tramitación por la vía ordinaria.  
iii. En su caso, propondrá a las partes la posibilidad de someterse al procedimiento alternativo de conciliación.  
iv. Propondrá a la rectora o al rector, u órgano en quien hubiera delegado las competencias sobre la iniciación y el seguimiento de expedientes disciplinarios, la apertura de expediente disciplinario cuando de los hechos comprobados se desprenda la posible comisión de una falta grave o muy grave o cuando por razones de desigualdad en las partes no considere oportuno iniciar el procedimiento alternativo de conciliación.  
v. Solicitará a la Secretaría General que evalúe la viabilidad de la puesta en conocimiento de los hechos al Ministerio Fiscal, en aquellos casos muy graves que pudieran ser constitutivos de delito.  
c) La subcomisión emitirá un breve informe que resuma las actuaciones realizadas y la resolución adoptada en cada caso, que se hará llegar a la Comisión de Convivencia a los efectos oportunos.  
d) En el ejercicio de sus funciones, podrá solicitar la colaboración de la comunidad universitaria, la cual tendrá obligación de prestarla.  
e) De estas gestiones se dará cuenta a las personas afectadas.  
3. El procedimiento seguirá los mismos trámites previstos en los artículos del capítulo anterior, en todo lo que no se contradiga con lo aquí expuesto.  
  
  
TÍTULO TERCERO  
Régimen disciplinario del estudiantado  
  
CAPÍTULO PRIMERO  
Infracciones y sanciones  
  
Artículo 68. Clasificación de las infracciones  
Las infracciones que se recogen en este Código de Convivencia, en atención a lo dispuesto en la Ley de convivencia universitaria, se clasifican en muy graves, graves y leves. La comisión de las faltas trae como consecuencia la aplicación de sanciones muy graves, graves o leves en atención a la calificación de la falta cometida.  
  
Artículo 69. Faltas muy graves  
Se consideran faltas muy graves:  
1. Realizar novatadas o cualesquiera otras conductas o actuaciones vejatorias, físicas o psicológicas, que supongan grave menoscabo de la dignidad.  
2. Acosar o ejercer violencia grave según la definición establecida en los arts. 15 y 17 de este código o acosar por cualquier otra causa o motivo.  
3. Acosar sexualmente o por razón de sexo según lo prescrito en el art. 16 de este código  
4. Discriminar o acosar por razón de nacimiento, origen racial o étnico, sexo, orientación sexual, identidad de género, religión, convicción u opinión, edad, discapacidad, nacionalidad, enfermedad, condición socioeconómica, idiomática o lingüística, afinidad política y sindical, por razón de su apariencia, o por cualquier otra condición o circunstancia personal o social, según se define en el art. 17 de este código.  
5. Alterar, falsificar, sustraer o destruir documentos académicos, o utilizar documentos falsos ante la Universitat de València.  
6. Destruir y deteriorar de manera irreparable o sustraer obras del patrimonio histórico y cultural, catalogadas, catalogables o inventariables, de la Universitat de València, así como su patrimonio.  
7. Plagiar total o parcialmente una obra, o cometer fraude académico en la elaboración del Trabajo de Fin de Grado, el Trabajo de Fin de Máster o de la tesis doctoral.  
8. Incumplir las normas de salud pública establecidas para los centros universitarios, sus instalaciones y servicios, poniendo en riesgo a la comunidad universitaria.  
9. Suplantar a un miembro de la comunidad universitaria en su labor propia o prestar el consentimiento para ser suplantado, en relación con las actividades universitarias.  
10. Impedir el desarrollo de los procesos electorales de la Universitat de València  
11. Haber sido condenado por sentencia firme, por la comisión de un delito doloso que suponga la afectación de un bien jurídico distinto, cometido en los centros universitarios, sus instalaciones y servicios, o relacionado con la actividad académica de la Universitat de València.  
  
Artículo 70. Faltas graves  
Se consideran faltas graves:  
1. Apoderarse indebidamente del contenido de pruebas, exámenes o controles de conocimiento  
2. Deteriorar gravemente los bienes catalogados, catalogables o inventariables del patrimonio histórico y cultural de la Universitat de València  
3. Impedir la celebración de actividades universitarias de docencia, investigación o transferencia del conocimiento e innovación  
4. Cometer fraude académico, definido este de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 35, en cualesquiera pruebas de evaluación, a excepción de lo dispuesto en el artículo 67.7  
5. Utilizar indebidamente contenidos o medios de reproducción y grabación de las actividades universitarias sujetas a derechos de propiedad intelectual  
6. Incumplir las normas de seguridad y salud establecidas por los centros universitarios y sus instalaciones y servicios  
7. Acceder sin la debida autorización a los sistemas informáticos de la Universitat de València  
  
Artículo 71. Faltas leves  
Se consideran faltas leves:  
1. Acceder a instalaciones universitarias a las que no se tenga autorizado el acceso.  
2. Utilizar los servicios universitarios incumpliendo los requisitos establecidos de general conocimiento, en especial, la comisión de faltas de respeto y los comportamientos inadecuados que no supongan un menoscabo grave de la dignidad.  
3. Realizar actos que deterioren los bienes del patrimonio de la Universitat de València.  
  
Artículo 72. Sanciones muy graves, graves y leves  
1. Las sanciones muy graves son:  
a) Expulsión de dos meses hasta tres años de la Universitat de València, si la persona que haya cometido o participado del hecho ha realizado la acción según las normas de aplicación subjetiva y espacial de este Código de Convivencia. La sanción con expulsión deberá constar en el expediente académico hasta su cancelación.  
b) Pérdida de derechos de matrícula parcial durante un curso o semestre académico.  
2. Las sanciones graves son:  
a) Expulsión de hasta un mes de la Universitat. Esta sanción no se podrá aplicar durante los períodos de evaluación y de matriculación según hayan sido definidos por la Universitat de València.  
b) Pérdida del derecho a la convocatoria ordinaria en el semestre académico en el que se comete la falta y respecto de la asignatura en la que se hubiera cometido.  
La pérdida de derechos de matrícula no podrá afectar a los derechos relativos a las becas en los términos previstos en su normativa de desarrollo.  
3. La sanción leve consiste en la amonestación privada  
  
Artículo 73. Graduación de las sanciones  
El órgano competente para sancionar concretará la sanción dentro de su gravedad adecuándola al caso concreto, siempre de forma motivada, según el principio de proporcionalidad y ponderando de conformidad con los siguientes criterios:  
1. La intencionalidad o reiteración  
2. La naturaleza de los perjuicios causados y sus consecuencias para la Universitat de València o para los miembros de la comunidad universitaria  
3. El ánimo de lucro  
4. El reconocimiento de responsabilidad, mediante la comunicación del hecho infractor a las autoridades universitarias con carácter previo a la iniciación del procedimiento disciplinario  
5. El alcance de la titulación obtenida ya sea de Grado, Máster o Doctorado.  
6. La reparación del daño con carácter previo a la iniciación del procedimiento disciplinario  
7. Las circunstancias personales, económicas, de salud, familiares o sociales de la persona infractora  
8. El grado de participación en los hechos  
9. Realizar las acciones por cualquiera de las causas de violencia, discriminación o acoso definidas en este código.  
  
Artículo 74. Medidas sustitutivas de la sanción  
1. Se establecen como medidas sustitutivas de las sanciones, la participación o colaboración de la persona estudiante sancionada en actividades formativas, culturales, de salud pública, deportivas, de extensión universitaria y de relaciones institucionales u otras similares de las que sea responsable la Universitat de València.  
2. En ningún caso las medidas sustitutivas podrán consistir en el desempeño de funciones o tareas asignadas al personal de la Universitat de València que figure en su relación de puestos de trabajo.  
3. La duración de las medidas sustitutivas se fijará atendiendo al principio de proporcionalidad, sin que en ningún caso pueda ser superior a un semestre académico.  
4. Para que la persona que instruye el procedimiento disciplinario pueda proponer a las partes afectadas la sustitución de la sanción correspondiente por alguna de las medidas previstas en el apartado 1 se tendrán que cumplir los siguientes requisitos:  
a) Que se garanticen plenamente los derechos de la persona o personas afectadas.  
b) Que exista manifiesta conformidad por parte de la persona o personas afectadas por la infracción, así como por la persona infractora y que quede debidamente acreditada.  
c) Que la o las personas infractoras reconozcan su responsabilidad en la comisión de la falta, así como las consecuencias de su conducta para la o las personas afectadas, y para la comunidad universitaria.  
  
d) Que, cuando resulte procedente, la persona o personas responsables hayan mostrado disposición para restaurar la relación con la o las personas afectadas por la infracción, que quede debidamente acreditada. Esta restauración se facilitará siempre que la persona afectada o personas afectadas presten su consentimiento de manera expresa.  
5. La medida sustitutiva de la sanción que se proponga tendrá que estar orientada a la reparación del daño causado. Se deberán recoger en la resolución sancionadora mecanismos que garanticen su efectivo cumplimiento. Este será compatible con el desarrollo de la actividad discente, debiendo garantizarse en todo caso la adopción de medidas para facilitar la asistencia a actividades obligatorias, tales como clases, exámenes y demás actividades académicas, así como la asistencia a reuniones de los órganos de gobierno colegiados de la Universitat de València que se desarrollen durante el cumplimiento de la medida.  
6. La medida sustitutiva de la sanción no tendrá el carácter de actividad curricular en ningún caso.  
  
Artículo 75. Medidas provisionales y provisionalísimas  
1. En los casos en los que por razones de necesidad y urgencia se considere ineludible tomar medidas provisionalísimas para garantizar una adecuada convivencia, la rectora o rector, de manera motivada, podrá adoptar la medida de suspensión temporal de acceso a los espacios, físicos o virtuales, de la Universitat de València u otras que se consideren adecuadas, necesarias y justificadas, por un periodo máximo de quince días mientras se tramita el inicio del procedimiento.  
2. En ese plazo, necesariamente se deberá confirmar, levantar o modificar la medida en el acuerdo de inicio de procedimiento. Las medidas provisionalísimas finalizarán si no se inicia el procedimiento en el plazo de quince días o si no se contemplan, en la incoación del procedimiento, como medidas provisionales.  
3. Las medidas provisionales pueden ser propuestas durante la tramitación del procedimiento, de manera motivada y proporcional, por la persona que instruye el procedimiento en cualquier momento del mismo si está suficientemente justificada su necesidad. Estas medidas, en su caso, serán adoptadas por la rectora o el rector.  
4. Las medidas provisionales pueden adoptarse de oficio o a instancia de parte.  
5. Las medidas deberán mantenerse mientras que exista la necesidad de las mismas, por lo que si cambian las circunstancias que las fundamentaban deberán ser modificadas o alzadas. En todo caso no podrán ir más allá del momento en que se dicte la resolución sancionadora.  
6. La imposición de medidas nunca puede prejuzgar la culpabilidad de la persona estudiante incursa en el procedimiento.  
  
Artículo 76. Otras medidas  
1. Junto a las sanciones previstas en el presente Código, la resolución del procedimiento disciplinario podrá declarar la obligación, en el plazo que se fije, de:  
a) Restituir las cosas o reponerlas a su estado anterior.  
b) Indemnizar los daños ocasionados por cuantía igual al valor de los bienes destruidos o el deterioro causado, así como los perjuicios ocasionados.  
2. Las indemnizaciones tienen naturaleza de créditos de Derecho público de la Universitat de València de Valencia y su importe podrá ser exigido a la persona estudiante sancionada por el procedimiento de apremio o el procedimiento correspondiente.  
  
Artículo 77. Prohibición de concurrencia de sanciones  
No podrá sancionarse disciplinariamente por los mismos hechos por los que hayan sido previamente sancionados penal o administrativamente cuando se aprecie identidad de sujeto, hecho y fundamento.  
  
  
CAPÍTULO SEGUNDO  
El procedimiento disciplinario  
  
Artículo 78. De la potestad disciplinaria  
1. La potestad disciplinaria por la comisión de las faltas de convivencia descritas en este código corresponde a la Universitat de València, sin perjuicio de las posibles responsabilidades civiles y penales en las que pueda incurrir la persona infractora.  
2. La rectora o el rector es el órgano competente para resolver este procedimiento y será quién nombre instructor o instructora para la tramitación del correspondiente expediente disciplinario.  
3. Cuando el hecho denunciado tenga relación con situaciones de violencia, discriminación o acoso de los previstos en las normas de convivencia de este código, la instrucción del procedimiento corresponderá a la Subcomisión de Convivencia especializada en la materia.  
4. La potestad disciplinaria se regirá por los siguientes principios:  
a) Principio de legalidad y tipicidad de las faltas y sanciones.  
b) Principio de irretroactividad de las disposiciones sancionadoras no favorables y de retroactividad de las favorables.  
c) Principio de responsabilidad.  
d) Principio de proporcionalidad, referido tanto a la clasificación de las faltas y sanciones, como a su aplicación.  
e) Principio de prescripción de las faltas y las sanciones.  
f) Principio de garantía del procedimiento.  
g) Principio de confidencialidad y actuación con la máxima discreción.  
  
Artículo 79. Régimen jurídico  
El procedimiento disciplinario del estudiantado de la Universitat de València se regirá por las disposiciones de la Ley 3/2022, de 24 de febrero, de convivencia universitaria, por lo establecido en el presente Código, así como, supletoriamente, por lo establecido en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
  
Artículo 80. Principios del procedimiento  
1. El procedimiento disciplinario se regirá por los siguientes principios:  
a) En ningún caso se podrá imponer una sanción sin que se haya tramitado el necesario procedimiento  
b) El procedimiento deberá establecer la debida separación entre la fase instructora y la sancionadora, encomendándolas a órganos distintos  
c) Se ajustará a los principios de eficacia, celeridad y economía procesal, con pleno respeto a los derechos y garantías de defensa de la persona presuntamente responsable  
d) A lo largo de todo el procedimiento, la o las personas presuntamente responsables podrán estar asistidas por una persona de su elección, a quien el instructor o instructora deberá tener al tanto del desarrollo del procedimiento. A estos efectos, serán necesaria la designación expresa por parte de la persona denunciada, que facilitará todos los datos personales de su representante y el medio de notificación.  
e) Respecto de aquellos casos que involucren conductas que pudieran constituir violencia, discriminación o acoso, serán de aplicación los principios previstos en el título primero de este código. Asimismo, deberán garantizarse medidas adecuadas y herramientas oportunas para el acompañamiento psicológico y jurídico de las víctimas. La Universitat de València promoverá que dicho acompañamiento se realice, preferentemente, por personas del mismo sexo de la víctima si esta así lo manifiesta, aplicando la normativa correspondiente.  
2. Cuando se considere que los hechos denunciados pudieran ser constitutivos de delito, se suspenderá el procedimiento disciplinario poniéndolo en conocimiento de la autoridad judicial o del Ministerio Fiscal, suspendiéndose el procedimiento disciplinario mientras se dilucide la existencia o no de responsabilidad penal.  
  
Artículo 81. Iniciación del procedimiento disciplinario  
1. El procedimiento disciplinario respecto de los y las estudiantes de la Universitat de València se iniciará siempre de oficio por la rectora o rector, bien por propia iniciativa, a petición razonada de otro órgano o por denuncia, mediante la correspondiente resolución en la que nombrará a la persona instructora y a quien ejerce las funciones de la secretaría.  
2. El acuerdo de incoación del procedimiento deberá contener como mínimo lo siguiente:  
a) Identificación de la persona o personas presuntamente responsables, de los hechos y de las partes interesadas en el procedimiento.  
b) Hechos sucintamente expuestos, su posible calificación y la sanción que pudiera corresponderles.  
c) Designación de la persona instructora y de la secretaria o secretario del procedimiento disciplinario con expresa indicación del régimen de abstención o recusación.  
d) Órgano competente para la resolución del procedimiento.  
e) Indicación del derecho a formular alegaciones y a la audiencia en el procedimiento disciplinario y el plazo para realizar estos trámites.  
f) Requerimiento en los supuestos en los que pueda proceder para que las personas involucradas en el procedimiento disciplinario puedan manifestar su voluntad de acogerse al procedimiento de conciliación, regulado en este código.   
3. El acuerdo de incoación del procedimiento se notificará a la persona o personas interesadas en el procedimiento disciplinario  
  
Artículo 82. Instrucción  
1. La persona instructora llevará a cabo la ordenación de las diligencias para comprobar y determinar los hechos. Para ello realizará la práctica de prueba pertinente para esclarecer y determinar las responsabilidades correspondientes.  
2. Las primeras actuaciones consistirán en la toma de declaración a la o las personas presuntamente responsables, así como a las personas denunciantes o afectadas, testigos y demás personas que puedan aportar conocimiento para el esclarecimiento de los hechos.  
3. Tras este trámite, se dará diez días para que las partes aporten las alegaciones, documentos o informaciones que estimen convenientes y, en su caso, proponer prueba, que también podrá ser propuesta de oficio por parte de la persona instructora.  
4. Si a la vista de lo actuado no existen indicios de infracción, o no hubiera sido posible determinar la identidad de las personas presuntamente responsables, el instructor o instructora propondrá a la rectora o rector el archivo de las actuaciones.  
5. Cuando de la instrucción de un procedimiento disciplinario la persona que lleva a cabo la instrucción considera que el hecho podría ser constitutivo de delito propondrá a la rectora o rector la suspensión de su tramitación y su puesta en conocimiento de la autoridad judicial o su traslado al Ministerio Fiscal.  
6. Concluida la práctica de la prueba, si las partes así lo manifiestan de manera voluntaria, la persona instructora remitirá el expediente a la Comisión de Convivencia, que decidirá si admite o no a trámite la conciliación o si devuelve a quien instruye para que formule el pliego de cargos.  
  
Artículo 83. Pliego de cargos  
1. Si no se hubiese tramitado el procedimiento de conciliación o este hubiese concluido sin acuerdo o con acuerdo parcial, en los términos del artículo 62.6 de este código, la persona instructora, tras recibir el expediente con la documentación adjunta de la Comisión de Convivencia, continuará con la tramitación del procedimiento disciplinario con la formulación del pliego de cargos por su objeto total o parcial, según corresponda.  
2. La recepción de la documentación remitida por esta Comisión determinará la reanudación del plazo de caducidad del procedimiento disciplinario.  
3. El pliego de cargos incluirá los hechos imputados con expresión, en su caso, de la falta presuntamente cometida y su gravedad, de las sanciones que puedan ser de aplicación y, si procede, acordará el mantenimiento o levantamiento de las medidas provisionales que se hubiesen podido adoptar.  
4. Este pliego se notificará a la persona o personas presuntamente responsables que dispondrán de un plazo de diez días para formular alegaciones, aportar los documentos e informaciones que consideren oportunos para su defensa, y proponer la práctica de pruebas.  
5. Contestado el pliego de cargos o transcurrido el plazo sin hacerlo, la persona instructora podrá acordar la práctica de las pruebas que considere oportunas y dará audiencia a todos los interesados en el procedimiento disciplinario, en el plazo de diez días.  
  
Artículo 84. Propuesta de resolución  
1. La persona instructora, dentro de los diez días siguientes, elaborará una propuesta de resolución en la que se fijarán los hechos de manera motivada, especificándose los que se consideren probados y su exacta calificación jurídica, determinando la infracción que constituyan y la persona o personas que resulten responsables, especificándose la sanción que se propone imponer y las medidas provisionales que se hubieran adoptado.  
2. Si la sanción tuviera la calificación de grave y se cumplieran los requisitos establecidos en el artículo 72 del presente Código de Convivencia, la instructora o el instructor, después de elaborar la propuesta de resolución, podrá plantear a las partes del procedimiento afectadas la sustitución de la sanción disciplinaria contemplada por una medida sustitutiva de carácter educativo o recuperador para que en el plazo de tres días manifiesten expresamente si están conformes con esta sustitución.  
Si dentro de este plazo se recibiese la conformidad de las partes, se incorporará en la propuesta de resolución sancionadora que se remita a la rectora o rector la medida sustitutiva en lugar de la sanción prevista, especificándose los mecanismos que garanticen el efectivo cumplimiento de estas medidas. Cuando no se obtenga esta conformidad en este plazo, se mantendrá la propuesta de resolución sancionadora que se había elaborado inicialmente. En el caso de incumplimiento de la medida alternativa, se dará cumplimiento a la sanción sustituida.  
3. Si la persona que instruye aprecia que no existe infracción disciplinaria o responsabilidad incluirá en su propuesta de resolución el archivo del expediente.  
  
Artículo 85. Trámite de alegaciones  
1. La propuesta de resolución se notificará a la persona expedientada, que tendrá un plazo de diez días para alegar ante la persona instructora cuanto considere conveniente en su defensa y aportar los documentos e informaciones que estime pertinentes, y que no hubiera podido aportar en la fase de instrucción y pliego de cargos.  
2. Conformado el expediente, se remitirá la propuesta de resolución, junto con las alegaciones presentadas, en su caso, al órgano competente para resolver, que adoptará su resolución en el plazo de diez días.  
  
3. El órgano competente para resolver podrá devolver el expediente al instructor o instructora para la práctica de las diligencias que resulten imprescindibles para la resolución.  
4. Cuando el órgano competente para resolver considere que la infracción o la sanción revisten mayor gravedad que la determinada en la propuesta de resolución, se notificará al inculpado para que aporte cuantas alegaciones estime convenientes en el plazo de quince días.  
5. La resolución que ponga fin al procedimiento disciplinario habrá de ser motivada y decidirá todas las cuestiones planteadas por las personas interesadas, y aquellas otras que resulten del procedimiento. Igualmente, deberá expresar los recursos que contra la misma procedan y el plazo para interponerlos, conforme al artículo 90 de esta normativa.  
  
Artículo 86. Procedimiento simplificado  
1. En aquellos casos en los que quien instruye considere que los hechos puedan ser constitutivos de una falta leve, la rectora o el rector procederá a su tramitación mediante un procedimiento simplificado, con reducción de plazos, que constará de los siguientes trámites:  
a) Inicio del procedimiento  
b) Alegaciones formuladas al inicio del procedimiento durante el plazo de cinco días  
c) Trámite de audiencia, únicamente cuando la resolución vaya a ser desfavorable para la persona investigada  
d) Resolución  
2. Salvo que reste menos para su tramitación ordinaria, los procedimientos disciplinarios tramitados de manera simplificada deberán ser resueltos en treinta días, a contar desde el siguiente al que se notifique al interesado el acuerdo de tramitación simplificada del procedimiento.  
  
3. En el caso que un procedimiento exigiera la realización de un trámite no previsto en el apartado anterior, deberá ser tramitado de manera ordinaria.  
  
Artículo 87. Plazo máximo de resolución y caducidad  
1. El plazo máximo para resolver y notificar la resolución en el procedimiento disciplinario es de seis meses a contar desde la fecha del acuerdo de incoación, salvo en el procedimiento simplificado, que será de treinta días.  
2. El vencimiento del plazo máximo para resolver sin que se haya dictado y notificado la resolución expresa producirá la caducidad del procedimiento. En este caso, la resolución que declare la caducidad ordenará el archivo de las actuaciones.  
3. La caducidad no producirá por sí sola la prescripción de la o las faltas, pero el procedimiento caducado no interrumpirá el plazo de prescripción.  
  
Artículo 88. Extinción de la responsabilidad  
Las causas generales de extinción de la responsabilidad son:  
a) El cumplimiento de la sanción o de la medida sustitutiva  
b) La prescripción de la falta o de la sanción  
c) La pérdida de la vinculación del o de la estudiante con la Universitat de València  
d) El fallecimiento de la persona responsable  
  
Artículo 89. Prescripción  
1. Las faltas por infracción de las normas de convivencia prescribirán a los tres años si son muy graves, a los dos años si son graves y a los seis meses si se trata de faltas leves. El cómputo se iniciará a partir del día de su comisión o cuando cese esta si se trata de acciones que perduran en el tiempo, bien sean continuadas, habituales o permanentes.  
2. Las sanciones impuestas prescribirán, a los tres años si se trata de faltas muy graves, a los dos años si son faltas graves y al año si la falta es leve. El plazo empezará a contar desde la firmeza de la resolución sancionadora. El mismo régimen se aplicará a las medidas sustitutivas.  
  
  
CAPÍTULO TERCERO  
De la ejecución, anotación e impugnación de las sanciones  
  
Artículo 90. Ejecución de las sanciones  
1. Las sanciones disciplinarias se deben cumplir por los sancionados, una vez firmes en la vía administrativa, en los términos y plazos indicados en la resolución.  
2. La rectora o el rector, de oficio o a instancia de la persona interesada, y siempre que exista causa fundamentada, puede acordar la suspensión temporal de la ejecución de la sanción por un periodo inferior al de prescripción de las sanciones.  
3. La ejecución de las sanciones disciplinarias quedará suspendida si se interpone un recurso de reposición contra las mismas hasta que se resuelva el recurso de forma desestimatoria, sin perjuicio de la suspensión que pudiera acordar el órgano judicial contencioso-administrativo.  
  
Artículo 91. Registro de la sanción en el expediente de la persona estudiante  
1. Las sanciones que se impongan por la comisión de faltas se anotarán en el expediente académico del o de la estudiante. Igualmente, se anotarán las medidas sustitutivas adoptadas por la comisión de faltas graves.  
2. La cancelación de estas anotaciones se producirá de oficio o a instancia de la persona interesada, una vez transcurridos los periodos equivalentes a los de prescripción de las sanciones y siempre que durante el mismo no se hubiera impuesto nueva sanción. En ningún caso las sanciones canceladas, o que hubieran podido serlo, serán computadas a efectos de reincidencia.  
  
Artículo 92. Impugnación de la resolución  
La resolución, que pone fin al procedimiento disciplinario, agota la vía administrativa. Contra ella podrá interponerse potestativamente el recurso de reposición Previsto en la normativa aplicable o directamente recurso contencioso-administrativo ante el Juzgado de lo contencioso- Administrativo que resulte competente.  
  
Artículo 93. Efectos del fraude académico sancionado sobre los títulos oficiales y propios de la Universitat de Valencia  
Si de la resolución sancionadora resultara que la persona infractora ha obtenido fraudulentamente un título oficial o propio expedido por la Universitat de València, la rectora o el rector acordará la incoación de un procedimiento de revisión de oficio para declarar su nulidad de pleno derecho en los términos establecidos en el artículo 106 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera  
Tras su constitución, la Comisión de Convivencia realizará, en el plazo de un año y con la asistencia del Servicio Jurídico y de la Secretaría General, un diagnóstico de la adaptación de las normas de convivencia vigentes en la Universitat de València, que se elevará a la rectora o rector para su toma en consideración.  
  
Segunda  
Dada la especificidad y detalle del contenido del Protocolo de la Universitat de València para la actuación y respuesta ante el acoso sexual, por razón de sexo y otros actos discriminatorios (ACGUV 29.06.2021), este queda en vigor en aquello que no conculque las disposiciones de este código.  
  
  
DISPOSICIÓN FINAL   
  
Única. Entrada en vigor  
El presente Código de Convivencia entrará en vigor, tras su aprobación por el consejo de gobierno, al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Quedan derogadas todas las normas y disposiciones que se opongan al presente Código de Convivencia y, en concreto, la Carta de Derechos y Deberes de los y las Estudiantes de la Universitat de València (Aprobado por Junta de Gobierno de 19 de octubre de 1993 y modificado por Junta de Gobierno de 30.04.1998).  
  
València, 9 de noviembre de 2023.- La rectora: María Vicenta Mestre Escrivá.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML