Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5255, del 10-05-2006 (2006/5243)

Resolució de 27 d'abril de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5255

Data del DOGV
:   10-05-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/5243

CVE


Data del document
:   27-04-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alcalà de Xivert](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Llocnou d'en Fenollet](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [Benifallim](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 27 d'abril de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X5243]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 009/04-AIA Benifallim, 080/05-AIA Vila-real, 153/04-AIA Nules, 051/01-AIA Alcalà de Xivert, 072/05-AIA València, 074/04-AIA Vilafamés, i 217/04-AIA Llocnou d'En Fenollet, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 27 d'abril de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 009/04 . AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Benifallim (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Benifallim  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Terme municipal de Benifallim, Alacant  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte en estudi desenvolupa el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benifallim, a fi d'adaptar la normativa d'ordenació al desenvolupament existent i previst.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El planejament vigent és un projecte de delimitació de sòl urbà, redactat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport i aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió de 31 de juliol de 1989.  
El model d'ordenació proposada es basa en el manteniment de les xarxes viàries existents (carreteres i camins ramaders) recolzant part del creixement en la variant de la carretera CV-785, a mantenir el nucli urbà consolidat, completant la seua trama amb tres àrees d'actuacions integrades en sòl urbà i un sector de sòl urbanitzable, a mantenir l'ús rústic de la resta del terme amb la protecció de llits, barrancs i jaciments arqueològics, i a deixar oberta la implantació d'indústries en sòl no urbanitzable comú, d'acord amb les possibilitats de la Llei 4/92, sobre sòl no urbanitzable.  
Per a aconseguir el model proposat, el Pla general dóna tres directrius fonamentals:  
1. La consolidació i ampliació del nucli existent, i descartar la predeterminació d'altres localitzacions a curt o mitjà termini.  
2. Les necessitats industrials es podran establir en sòl no urbanitzable comú, en el marc de la normativa urbanística vigent.  
3. Els nous desenvolupaments urbans de segona residència es proposen en la zona NE del nucli urbà; al mateix costat de la carretera CV-785 es podran en el futur plantejar possibles nous desenvolupaments urbanístics d'aquest mateix tipus.  
El model territorial proposat es basa, fonamentalment, en el manteniment dels elements estructurals ja existents en l'actualitat, amb les previsions d'uns mínims desenvolupaments urbanístics en les voltants del cas urbà consolidat.  
El Pla general d'ordenació urbana de Benifallim estableix una distribució de classificació de sòls, que és la següent:  
. Sòl urbà: afecta àrees urbanes consolidades i a les àrees periurbanes.  
. Sòl urbanitzable: zona al NE del nucli urbà. Són àrees de cultius de secà entre cases i xalets de camp.  
. Sòl no urbanitzable comú tipus A: Pertany a àrees baixes del terme municipal, amb menor pendent i major abundància de cultius.  
. Sòl no urbanitzable comú tipus B: Zones baixes de vegetació natural amb intercalació de bancals més o menys aïllats de secà.  
. Sòl no urbanitzable comú de protecció arqueològica: Àrees d'afecció de jaciments arqueològics.  
. Sòl no urbanitzable comú de protecció arqueològica de l'entorn del castell: àrea ocupada pel castell i promontori que el rodeja.  
. Sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística: Correspon a zones amb major percentatge de cobertura vegetal, majors pendents, etc.  
. Sòl no urbanitzable de protecció de llits: Faixa de 120 m a un costat i a l'altre dels barrancs i llits.  
. Sòl no urbanitzable d'especial protecció de la flora: Zona d'ombria de la serra del Rontonar, de gran valor botànic.  
. Sòl no urbanitzable comú dotacional: Àrees d'equipaments existents i consolidades (poliesportiu i cementeri) i àrees adjacents en previsió de la seua futura ampliació.  
El planejament vigent delimita 23.262 m² com a sòl urbà, i la resta del terme municipal com a sòl no urbanitzable. Les superfícies globals arran de l'ordenació plantejada en el Pla general quedarien de la manera següent:  
. Sòl no urbanitzable: 1.343,87 ha  
. Sòl urbanitzable: 3,66 ha  
. Sòl urbà: 5,26 ha  
. Total terme municipal: 1.352,79 ha  
Alternatives  
En l'anàlisi de les diferents alternatives de planejament es realitza una justificació de l'opció adoptada, exposant els motius fonamentals que han incidit en l'esmentada elecció:  
Queden descartades les possibilitats de noves variants, o desviacions de les carreteres ja que no s'aprecia l'existència d'aspectes de connexió i integració supramunicipals, que justifique la conveniència de modificar els traçats de les vies de comunicació actuals, considerades adequades per a les necessitats de creixement previst.  
Els valors fonamentals que s'han de protegir s'adeqüen a les conclusions derivades de l'estudi d'impacte ambiental.  
Es descarta la implantació dispersa d'activitats en el territori, per comportar un major cost d'implantació i manteniment de serveis, com també una major afecció al medi natural.  
S'opta per habitatges bàsicament unifamiliars i sempre de baixa alçària per presentar majors aptituds per a la integració d'aquests amb el nucli urbà tradicional. S'eviten així desenvolupaments de major densitat que els existents.  
S'ha optat per l'ampliació dels usos dotacionals existents en compte de fomentar nous emplaçaments pel fet que no s'aprecia demanda de nous usos.  
Tramitació administrativa  
En data 31 de gener de 2003 la Direcció Territorial d'Alacant va remetre l'estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Benifallim al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. Van ser detectades algunes deficiències en la documentació i en va ser sol·licitada l'esmena.  
En data 3 de febrer de 2004 es rep la documentació completa referent al projecte Pla general d'ordenació urbana de Benifallim, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 19 d'agost de 2004, comunicat de l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, en el qual s'informa que després de revisar la documentació aportada s'han observat deficiències en l'estudi d'impacte ambiental que han de ser esmenades.  
En data 12 d'abril de 2005, l'Ajuntament remet un annex a l'estudi d'impacte ambiental, com a resposta al comunicat de data 19 d'agost de 2004, enviat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información, de data 23 de novembre de 2002 i en el DOGV núm. 4383, de 21 de novembre de 2002.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació, subscrita pel Sr. José María Soriano Bellver en representació de Sra. Francisca Isabel Vicens Giner, segons consta en el certificat emés en data 8 de gener de 2004, pel Sr. Antonio Aznar Barrachina, secretari de l'Ajuntament de Benifallim. En ell s'inclou també l'aprovació provisional del Pla general d'ordenació urbana de Benifallim, resum del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de l'al·legació presentada.  
Resum de les al·legacions  
L'al·legació presentada no respon al tipus d'al·legació de caràcter ambiental.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
L'Ajuntament de Benifallim prèviament a la remissió de l'estudi d'impacte ambiental, va realitzar consultes a les entitats següents:  
. Oficina del Pla de carreteres de COPUT: petició d'informació.  
. Ajuntament de Penàguila: petició de certificació de l'acord adoptat per l'Ajuntament Ple de Penàguila.  
. Diputació Provincial d'Alacant. Servei de Carreteres.  
. Conselleria de Cultura i Educació: petició d'informació.  
Es va rebre resposta de les entitats següents:  
Informe favorable, relatiu al Pla general de Benifallim. Emés per la secció de Planificació de carreteres del COPUT.  
Resposta de l'Ajuntament de Penàguila, amb data 23 de gener de 2003, en el qual es considera que no hi ha cap impediment sobre aquest projecte.  
Informe desfavorable, de la Diputació d'Alacant basant-se en la rotonda prevista en la carretera CV-785 i a la unió de les carreteres CV-785 I CV-780.  
Comunicació per part de Conselleria de Cultura i Educació, en la qual se sol·licita aportació de documentació respecte a presència de jaciments i la delimitació i àmbit de protecció del Castell.  
Aportació d'informació o documentació complementària  
En data 19 d'agost de 2004, l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, informa que després de revisar la documentació aportada s'han observat deficiències en l'estudi d'impacte ambiental que han de ser esmenades.  
En contestació a la sol·licitud, amb data 29 d'agost de 2004, d'esmena de deficiències en l'estudi d'impacte ambiental, es remet per part de l'Ajuntament un annex a l'estudi d'impacte ambiental el dia 12 d'abril de 2005.  
En l'annex esmentat s'inclouen:  
Certificat de l'entitat gestora de les aigües residuals.  
Certificat del departament de Cicle Hídric de la Diputació Provincial d'Alacant.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, denominat LIC. El LIC més pròxim a l'àmbit d'estudi, a una distància aproximada de 2 km del límit oest del terme municipal, és el denominat Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja. Ambdues serres estan declarades com a espai natural protegit de la Comunitat Valenciana i com a ZEPA.  
No hi ha cap zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) dins del terme municipal de Benifallim, i la més pròxima de les anteriorment esmentades són les serres de Mariola i la Font Roja.  
2. Segons la cartografia temàtica hi ha una microreserva al municipi de Benifallim. Aquesta es denomina el Rentonar.  
Les unitats de vegetació prioritàries són:  
Pendents rocoses calcícoles amb vegetació casmofítica, Jasionetum foliosae. (codi natura 2000: 8210)  
Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia, Quercetum rotundifoliae (codi natura 2000: 9340)  
Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero . Brchypodietea. (codi natura 2000: 6220)  
Boscos mediterranis de Taxus baccata, Fraxino orni . Querdetum fagineae (codi natura 2000: 9580)  
El PGOU de Benifallim proposa una especial protecció com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de la flora.  
Camins ramaders  
Al municipi hi ha tres camins ramaders, que es classifiquen com a sòl protegit en la nova ordenació. Els tres camins ramaders existents són:  
La sendera del Castell i la Moleta (amplada legal de 21 m).   
L'assagador del camí de Cocentaina. (Amplària legal de 18 m en el seu primer tram i de 6 m en el segon).  
La carrerada Reial del Port. (amplària legal de 75 m)  
Rambles i llits  
El municipi no disposa de cap curs d'aigua permanent. No obstant això, si s'observen diversos barrancs en la zona d'actuació. En el PGOU la franja de 120 m a un costat i a l'altre dels barrancs i llits es presenta com a sòl no urbanitzable de protecció de llits.  
Jaciments arqueològics  
Al terme municipal de Benifallim hi ha 14 jaciments arqueològics, que s'inclouen en l'estudi d'impacte ambiental, en forma de taula resum, segons les fitxes del Servei de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
En el planejament proposat en el PGOU de Benifallim, el sòl en què es troben situats els jaciments s'han classificat com a sòl no urbanitzable i qualificats com de protecció arqueològica.  
Consideracions ambientals  
. La litologia característica del terme municipal de Benifallim està formada en la seua totalitat per margues i calcàries.  
. La fisiografia del terme municipal és molt variada, i està representada per formacions muntanyoses, vessants accentuades, vessants moderades i àrees turonades.  
. En gran part del terme municipal de Benifallim hi ha riscs de lliscaments i despreniments. El sòl classificat com a sòl urbanitzable, sòl urbà, com també el perímetre reservat per a xicotetes indústries en el planejament es troba catalogat amb risc de lliscament mitjà i baix, per la qual cosa aquest ha de ser un factor a tenir en compte en les fases d'urbanització.  
Pel que fa al risc sísmic, la norma sismoresistent estableix que hauran de tenir-se en compte en les construccions els possibles efectes del sisme si l'acceleració sísmica bàsica és igual o major que 0,04 g en terrenys potencialment inestables. Atés que l'acceleració sísmica bàsica a Benifallim és de 0,08 g i el risc de lliscament i despreniment existent al municipi, s'haurà de tenir en compte en les urbanitzacions.  
. El risc d'erosió actual es troba catalogat com moderat, arribant a ser a alt al sud-oest del terme municipal.  
Potencialment aquest risc passa a ser molt alt, en la pràctica totalitat del terme municipal, a excepció d'una franja situada al nord.  
. Quant al risc d'inundació, examinada la cartografia, al municipi de Benifallim no hi ha risc d'inundació malgrat la presència de nombrosos barrancs.  
La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies està catalogada com a baixa en la major part del terme municipal.  
. La capacitat agronòmica del sòl és molt baixa o baixa en la major part del terme municipal, excepte la zona nord que es troba catalogada com a moderada.  
. Les zones amb classificació de sòl protegit en el PGOU són:  
La microreserva de flora, protegida en el PGOU com a sòl no urbanitzable de protecció especial de flora.  
Els tres camins ramaders existents, que són: sendera del Castell i La Moleta, l'assagador del camí de Cocentaina i la Canal Reial del Port.  
Els nombrosos jaciments i elements del patrimoni cultural.  
. Incendis forestals: hi ha registrats diversos incendis els anys 1994, 1996 i 2000, amb un total de superfície cremada de 13,75 ha en total. L'incendi més greu registrat és el de 1994, en el qual la superfície cremada és de 9,25 ha.  
L'any 2002, durant la tramitació del PGOU i l'estudi d'impacte ambiental, es va produir un altre incendi al sud del terme municipal. La classificació del sòl cremat no s'ha modificat, i es manté com a SNU comú, SNU de protecció forestal i SNU de protecció de la flora.  
. La vegetació actual en l'àrea d'estudi es troba composta per terres de cultiu (herbàcies, guaret i cultius llenyosos) i terrenys forestals de bosc mediterrani mixt i zones d'erms o pastos.   
Les espècies dominants característiques són el Quercus rotundifolia i Quercus faginea, el Pinus halepensis. En les zones pròximes als barrancs apareixen exemplars de Populus alba i Ulmus minor. En les zones de matoll, es troben espècies com el Viburnum tinus, Locinera implexa, o el Myrtus communis.  
La vegetació de major interés es troba en la microreserva de flora del Rentonar.  
. Entre la fauna, s'ha mencionant la presència d'algunes espècies catalogades com a sensibles a l'alteració de l'hàbitat, com l'àguila de panxa blanca (Hieratus fasciatus), o vulnerables, com l'àguila reial (Aquila chrysaetos), entre altres. Les rapaces, tant diürnes com nocturnes, són les espècies de major interés.   
. Explotació dels recursos naturals  
En matèria de proveïment d'aigua potable, en l'ampliació de documentació sol·licitada s'adjunta un informe del departament de Cicle Hídric de la Diputació Provincial d'Alacant, en què se certifica la suficiència de recursos hídrics per a abastir al potencial augment de població del planejament proposat.  
Pel que afecta la depuració d'aigües residuals, està en procés de construcció l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) de Benifallim. Aquesta depuradora, dependent de la Diputació Provincial d'Alacant, està dissenyada per a una població de 500 habitants. En el cas que el Pla desenvoluparà tota la seua potencialitat (aprox. 1.000 hab) seria necessari ampliar l'estació depuradora.  
En relació a la gestió dels residus inerts, en l'actualitat, en el terme municipal no hi ha abocador controlat. Per això s'ha instal·lat un contenidor perquè allí es depositen els residus inerts procedents d'obres menors, com també la recent inauguració d'un ecoparc gestionat per la mancomunitat de municipis del comtat el Xarpolar. Els residus procedents d'obres majors han de ser gestionats pel promotor o el constructor.  
Els residus sòlids urbans són gestionats també per l'empresa El Xarpolar. Hi ha separació en tres fases: paper, vidre i residus domèstics.  
Consideracions jurídiques  
. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana de Benifallim (Alacant), promogut per l'Ajuntament de Benifallim, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'hauran de preveure les infraestructures necessàries per a garantir la depuració de la totalitat de les aigües residuals generades arran del desenvolupament del Pla general plantejat, ja que la depuradora que es troba en execució actualment està projectada per a una població de 500 habitants, mentre que amb el desenvolupament complet del Pla general s'aconseguiria una població de 1.000 habitants. Les esmentades infraestructures hauran d'estar concloses, prèviament que a causa de les actuacions plantejades en el Pla general, se sobrepasse la capacitat de la depuradora actualment en execució.   
2. Haurà d'assegurar-se el correcte tractament i gestió de residus generats amb motiu del desenvolupament del PGOU de Benifallim, establint, en cas de ser necessari, un abocador controlat de residus inerts per a garantir la deposició dels residus generats en les obres de major envergadura.  
3. Hi ha àrees en el terme municipal que es classifiquen en el Pla general proposat com a sòl no urbanitzable comú tipus B (SNUCB), en les quals es permeten una sèrie d'usos no compatibles amb les característiques del terreny. Les esmentades àrees posseeixen un marcat caràcter forestal, amb relleus muntanyosos de grans pendents i àmplies zones boscoses, la qual cosa li concedeix un alt valor ambiental a la zona. Aquestes àrees estan situades al sud-est del terme municipal, concretament la superfície enclavada entre la carretera de Xixona i el límit est del terme municipal, i una altra zona situada al sud de la carretera d'Alcoi i oest del municipi. S'hauran de classificar les esmentades zones (grafiades en el plànol annex) com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal (SNUPF), concedint-los d'aquesta manera una protecció d'acord amb els valors de la zona.  
4. S'haurà de presentar un informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 80/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: PORCELANOSA, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Localització: Ctra. nacional 340, km 56,2, Vila-real (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
PORCELANOSA, SA és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat), en les seues instal·lacions de la ctra. nacional 340, km 56,2 Vila-real (Castelló), específicament de fabricació de taulells ceràmics partint de pols atomitzada d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta.   
La capacitat productiva actual és 12.500.000 m²/any, equivalent a 650 tones/dia  
Les instal·lacions industrials consten de 2 plantes de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de monococció de gres porcellànic per a paviment i MONKER per a revestiment, partint d'argila bruta, que comporten totes les operacions bàsiques: preparació d'argiles mitjançant dosificació de colors i altres, mòlta, homogeneïtzació, atomització, premsatge de la pols obtinguda en l'atomització, seguit de l'assecatge del taulell, conformació, esmaltatge i serigrafia de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, rectificació de vores, classificació, seguit de l'empaquetament i paletització. Disposa, a més, d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltada, magatzem de pantalles serigràfiques, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), unitats de generació i distribució d'energia elèctrica etc., i està dotada, d'altra banda, d'elements anticontaminació, com ara sistemes de captació de pols generada en diferents equips i instal·lacions i depuradores d'aigües residuals del procés.  
Disposa de xarxes separades de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals d'ús domèstic i de pluvials, que aboca al clavegueram municipal, i disposa d'arqueta de control per a les primeres. I les industrials són recollides i tractades, i s'exposa que són depurades i reciclades totalment, per una les de neteja i per una altra les de rectificat, encara que poden arribar a esgotar-se, per altes concentracions, havent-hi establit un sistema de control, gestionant-les, si cal.  
En el procés industrial d'aquestes, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila i esmalts i colors ceràmics, i com a fonts d'energia, gas natural canalitzat i electricitat.  
Antecedents  
En el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental consta l'expedient 454/02 amb declaració positiva, referent a un projecte de cogeneració.  
Tramitació administrativa  
En data 24 de maig de 2005 es complementa, amb :  
Document de síntesi   
Certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos  
Informació pública a la qual va ser exposat per la DG de Qualitat Ambiental en el DOGV   
Projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada (documents I i II).  
Estudi d'impacte ambiental.  
Part de la parcel·la de PORCELANOSA, SA, està situada en una qualificada com a sòl urbà industrial zona IND-2 (polígons industrials), part en sòl urbanitzable homologat, sector UHI-1 (industrial), amb PAI, PP, projecte de reparcel·lació i projecte d'urbanització, aprovats i executat, i part en sòl urbanitzable homologat sector UHI-5-6 (industrial terciari) amb PAI pla parcial de millora i projecte de reparcel·lació aprovats i projecte d'urbanització aprovat i executat a falta d'un col·lector de pluvials del PGMOU del municipi de Vila-real, en el qual s'inclou un document referit al patrimoni historicoartístic que no inclou cap protecció afecta als terrenys o edificacions, i sense conéixer-se l'aparició de restes d'interés durant les edificacions, segons un informe urbanístic municipal de 9 de febrer de 2005 aportat.   
Va ser sotmés a informació pública per la DGQA en el DOGV i en l'Ajuntament, i hi consten els certificats de no haver-se presentat cap al·legació al projecte de la fàbrica existent ni de l'ampliació.  
En considerar completa la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, de baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una concentració d'indústries hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i puguen establir-se controls addicionals.  
L'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, és correcte, i els valors mitjans d'immisió de la localitat de Vila-real són inferiors als límits de valors guia.  
Pel que fa al tractament donat per a la manipulació, emmagatzematge i gestió de residus generats durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, són correctes la prescripcions assenyalades en el projecte, i no es troba cap deficiència amb allò que s'ha prescrit en la legislació vigent.   
És ressenyable que es preveu un xicotet abocament d'aigües residuals industrials esgotades per saturació i detectades per increment de conductivitat, per la qual cosa hauran d'analitzar-se, caracteritzar-se i gestionar-se com a residu en cas de no complir-se els condicionants d'abocament. I han d'establir-se controls periòdics, sobretot en els canvis de formulacions  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres i a les eixides de producte acabat, i per tant els elements ambientals atmosfèrics són els susceptibles de ser afectats.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les següents mesures correctores:  
Contaminació acústica. Vibracions  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 133 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
. En la els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts.  
. La descàrrega de camions-bolquet és un punt de generació de pols. La caseta de descàrrega haurà de disposar d'un sistema de captació de pols, degudament dimensionat, capaç d'impedir l'eixida de pols.  
. En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificació i altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.A de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els següents límits de en xemeneies dels processos d'atomització:  
Contaminant  
Partícules 150 mg/m³  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m³  
Cl2 230 Mg/m³  
ClH 460 mg/m³  
SO2 4300 ppm  
Opacitat 2 (Ringelman)  
Quant als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Al respecte s'assenyala que durant la fase de funcionament les generades pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila pel que hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense i cuidant la neteja dels elements del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de la xarxa general de proveïment de la zona industrial.  
Les aigües residuals del procés industrial procedents de la mòlta i preparació d'esmalts i neteja de les instal·lacions són reprocessades després de la depuració per procés fisicoquímic de floculació-coagulació i emmagatzemades en una bassa impermeable, observant-se un xicotet abocament del dipòsit d'emmagatzematge de les aigües depurades, que haurà de ser controlat analíticament i si és necessari ser gestionat com a residu perillós.  
Les aigües residuals d'ús sanitari s'aboquen al clavegueram municipal, hauran de ser vigilats els paràmetres exigits en l'ordenança municipal i atenir-se als controls i periodicitat disposats en ella.  
Els únics equips anticontaminació disposats en xemeneies són de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generaran abocaments.  
Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
A causa de la impermeabilització de tota la planta mitjançant pavimentació contínua no es preveu contaminació possible del subsòl.  
Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà una àmplia gamma de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: fangs i aigües de procés, envasos usats de paper, plàstic i cartó contaminats, cossis i contenidors flexibles deteriorats, envasos usats, dissolvents, productes caducats, elements d'equips mecànics i ferralles, filtres d'oli, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, mànegues filtrants deteriorades, aerosols, guants i màscares, etc. En la codificació d'algun d'aquests es detecta error segons la codificació segons el RD 952/97:  
Residu Codificat com Ha de ser  
Tubs fluorescents Q14 Q6  
Fixador fotogràfic A272//B0019 A272//b4203  
Aigua de taller C52 C51  
Les zones d'emmagatzematge dels residus, disposició i característiques constructives, estan suficientment descrites i acceptables segons la Llei 10/98, de 21 d'abril, de residus, i el Decret 833/88, de residus perillosos, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
La neteja d'envasos (cossis) és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental.   
D'altra banda, els fangs i aigües generats procedents de la neteja i de l'àrea d'esmaltació, i mòlta i preparació de colors i esmalts, previsiblement siguen residus perillosos, si no són reciclats dins del procés han de ser gestionats com a tals, si així resultaren, després de la caracterització, exigint-se control periòdic. Caracterització que s'ha de realitzar sempre que s'introduïsquen nous productes o es realitzen noves formulacions.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura dels abocaments i les emissions gasoses i acústiques, i no s'exposa res respecte d'això del control de la generació i gestió de residus, es tindrà en aquest punt, en consideració les prescripcions assenyalades en el punt anterior.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per PORCELANOSA, SA, que s'ha d'implantar a la ctra. nacional 340, km 56,2, del terme municipal de Vila-real (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i lliurades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2. Els fangs recollits en la instal·lació de depuració hauran de ser caracteritzats, per tipus o grups d'esmalts, frites i colors emprats i en funció dels resultats obtinguts, segregar-se i en cas de resultar perillosos hauran de ser declarats i gestionats com a tals, i tenir en consideració les quantitats generades per si passaren a ser grans productors.  
3. Quant a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos:  
Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4. El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5. Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits en l'ordenança municipal a aquest efecte.  
6. Es disposarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
7. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), i s'haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
8. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
9. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix, hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials .  
10. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. Anàlisi d'abocaments de les aigües residuals industrials per OCA anualment  
. Caracterització dels residus de la depuració (fangs i aigües abocades).   
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
11. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, pel fet de ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de maig de 2005..La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 153/04-AIA  
Promotor: Acuícola Marina, SL.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Ampliació de la granja marina de daurada i llobarro per a la cria de rèmol, llenguado, polp i clòtxina  
Localització: Enfront de la costa de Nules (Castelló)  
En data 4 de febrer de 2005 s'ha emés la corresponent proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, pel cap del servei d'impacte ambiental, com també pel cap de l'àrea d'avaluació ambiental que textualment es transcriu:  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
L'objectiu de l'ampliació de la granja marina és el de determinar les produccions i els consums d'altres espècies cultivables.  
Les espècies triades són clòtxina (Mytilus sp), polp (Octopus vulgaris), llenguado (Solea sp), rèmol (Scophthalmus maximus) i ostra (Crassostrea gigas).  
El cultiu d'aquestes espècies, excepte la clòtxina, no serà tractat en termes de producció, ja que la seua cria es troba encara en fase d'experimentació. En el cultiu de la clòtxina s'introdueix l'ús de long-line en mar obert com a metodologia nova de la qual s'ha de provar la seua producció en la costa.  
S'iniciaran els cultius amb juvenils (50-60 gr) de llenguado i rèmol procedents de vivers i juvenils de polp (400-700 gr) que s'obtindran de la Confraria de Pescadors de Borriana, llavors d'ostres procedents de viver (Tina Menor) i captació de llavors de clòtxina in situ. L'alimentació utilitzada, aportada manualment, serà amb pinsos específics per als peixos i amb els rebutjos de les embarcacions d'arrossegament de la confraria i de les minves (morts sense patologia aparent) de la instal·lació de daurada i llobarro per al polp.  
Les instal·lacions que es posaran per al cultiu dins del perímetre del polígon de concessió consistiran en longs-lines i gàbies submergides.  
A) Els longs-lines o línies de cultiu estaran ancorades i es mantindran a uns sis metres de profunditat mitjançant boies. La fixació de cada línia es realitzarà amb 5 ancoratges, un ancoratge es posarà amb dos morts de 6t en l'extrem de la línia a llevant i els altres ancoratges, amb un sol mort de 6t, se situen un en l'extrem de ponent i tres intermedis separats uns 110 m uns dels altres. Es projecta col·locar quatre línies de 250 metres cada una i situades a la vora dels costats més curts del polígon (450 m), dues línies separades 15 metres entre elles estaran paral·leles al costat orientat al nord i les altres dues línies de la mateixa forma estaran en el seu costat oposat l'orientat al sud.  
De les quatre línies de cultiu, tres es destinen a la clòtxina i una per a l'ostra i el polp.  
. El cultiu de la clòtxina es realitzarà en caps de 5 metres col·locats al llarg de la línia amb 1 metre de separació cada cap. S'estima una producció d'uns 5 kg/m que, segons el seu cicle d'engreixament, comportarà uns 22.500 kg a l'any.  
. El cultiu d'ostres serà utilitzant el sistema de cistelles japoneses, apilades i suspeses del long-line mitjançant un cap. Per a l'estudi experimental es disposaran de 6 cistelles per cap en un total de 150 caps, on s'espera obtenir de cada cicle d'engreixament uns 2.700 kg (1 kg serien unes 12 ostres).  
. Per al polp es dissenyaran unes gàbies xicotetes penjants amb capacitat per a 20 polps, es penjaran 25 gàbies cada 4 metres i se n'estima una producció anual de 1.250 kg.  
B) Les gàbies submergides estaran fixades al fons per un sistema de morts i amb un sistema de boies per a la senyalització d'aquestes dins de la instal·lació. Es col·locaran 4 nases de 3x3x2m per a polp i 11 gàbies de 25 m de diàmetre, d'aquestes 8 seran per a polp 2 per a llenguado i 1 per a rèmol.  
D'aquestes instal·lacions s'obtindrien uns 31.000 kg de polp, 9.000 kg de llenguado i amb una producció bianual de 4.500 kg el rèmol.  
En l'apartat de les instal·lacions en terra es dóna a conéixer que, en una futura nau industrial, es tindran totes les maquinàries i instal·lacions necessàries per a la investigació de les espècies com un sistema de circuit tancat per al cultiu del polp a partir d'alevins, baguls congeladors on emmagatzemar fins al seu consum l'aliment del polp, cambra de congelació, maquinària de classificació i emmallat de la clòtxina, una estació depuradora per a mol·luscs, magatzem, i la resta d'equips requerits.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de juny de 2004 es rep del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Castelló el projecte tècnic d'ampliació d'instal·lació d'aqüicultura i estudi d'impacte ambiental.  
Peticions de documentació complementària i informes sectorials  
En data 6 d'octubre de 2004 se li requereix al promotor, previ al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental de l'ampliació de l'activitat, els resultats de la vigilància ambiental de l'actual activitat d'engreixament de daurat i llobarro, en compliment dels condicionants establits en la declaració d'impacte ambiental de data 23-10-2001. Presentant en data 29-10-04 els resultats del seguiment ambiental realitzat durant el període de juny 2003 a setembre 2004, i remetent una còpia del seguiment al Servei de Qualitat d'Aigües.  
En data 6-10-04 s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.  
Informe sectorial  
En l'informe del Servei de Qualitat d'Aigua, rebut el 19 de gener de 2005, es comunica que:  
La producció prevista anual en ple rendiment, dins del perímetre existent, seria: les actuals 1200 t de daurada i 300 t de llobarro, i 23 t de clòtxina, 30 t de polp, 9 t de llenguado, 4'5 t de rèmol.  
La influència de la instal·lació haurà de controlar-se de manera més rigorosa al principi ja que s'han d'introduir 5 noves espècies amb el considerable increment de densitat de població que afectarà l'entorn marí.  
De les espècies introduïdes, les filtrants es consideren en general positives per a l'entorn encara que afectaran la població fitoplanctònica, ja que formen part de la seua dieta, açò pot alterar l'equilibri biològic de les aigües. Les altres espècies poden afectar la terbolesa i els nivells de nutrients (eutrofització), N i P ambdós originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.  
També interessa controlar l'ús de productes antibacterians o fungicides utilitzats en el cas de presentar-se algun tipus de malaltia; ja que aquests productes també poden causar dany a la població fitoplanctònica.  
Respecte als resultats de la vigilància ambiental presentats de la granja marina en funcionament, assenyalen que només han presentat resultats analítics i no estan la totalitat dels paràmetres establits en el pla de vigilància de la Resolució de 5 de juny de 2002 publicada en el DOGV núm. 4368, de 30-10-2002. Es reitera el compliment del citat pla de vigilància, i amb això:  
. L'obligatorietat de l'anàlisi en aigua: de l'índex de Margalef.  
. L'obligatorietat de l'anàlisi en sediment: de Beggiatoa spp.  
. L'obligatorietat de remetre les anàlisis amb periodicitat trimestral.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
Es projecta ampliar l'activitat de l'actual granja marina de l'empresa Acuícola Marina col·locant noves instal·lacions de cultiu dins del polígon de concessió de 600x 450 m de superfície.  
La granja marina està situada enfront de la costa de Nules, a 4 milles del port de Borriana, en profunditats de 22 i 26 metres i ocupa fons d'arenes fines fangoses.  
Les comunitats bentòniques d'interés per a la seua conservació pel seu valor ecològic que existeixen en la zona es troben, respecte a la instal·lació piscícola, prou allunyades com per a no veure's afectades per l'activitat. Així, la granja es manté a una distància d'uns 2 km de la franja de praderia de Posidonia oceànica degrada i amb mates mortes que s'estén a menor profunditat, i de 3 a 4 km de la zona de praderia de Cymodocea nodosa que hi ha a 10 i 15 metres de profunditat.  
En els resultats de la vigilància ambiental de la granja presentats es dóna a conéixer que, de la sèrie d'immersions realitzades sobre zones d'aquestes praderies semidegradades més pròximes a la instal·lació, no es va trobar modificacions aparents ni es va percebre cap afecció a aquestes atesa la distància (prop de 2 km) de la granja d'engreixament.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental, previ a la identificació dels impactes de l'ampliació projectada, s'indica d'alguns aspectes que s'han de reconsiderar de l'impacte ambiental de la granja en funcionament i que afecten l'avaluació de l'ampliació. Aquests aspectes corresponen:  
. L'efecte positiu dels morts i ancoratges, ja que actuen com a esculls artificials oferint un substrat que s'ha de colonitzar per molts organismes sobretot filtrants i descomponedors de matèria orgànica; al seu torn, aquests organismes filtrants (sobretot clòtxina) serveixen d'aliment per a les espècies pelàgiques i bentòniques de la zona. També ofereixen refugi a gran varietat d'espècies bentòniques.  
. És innecessari realitzar dragatges sota la instal·lació per a eliminar els sediments acumulats, perquè en els dos anys d'experiència s'ha comprovat que la capacitat renovadora dels temporals sobre l'acumulació del pinso en el fons de les instal·lacions és major de la prevista. De manera regular, els temporals característics del nostre clima propis dels mesos freds realitzen anualment una neteja dels depòsits de matèria orgànica en el fons marí just sota de les gàbies en cultiu.  
. La gran acumulació de clòtxines fixades a l'entramat de les gàbies de daurada i llobarro ha sigut el motiu d'abordar el cultiu de la clòtxina en long-lines. Amb els long-lines, a més d'un aprofitament comercial, es reduirà la quantitat de clòtxina fixada en les gàbies i amb això els canvis de les xarxes perquè circule l'aigua també serà menor.  
De les accions derivades del projecte d'ampliació s'analitzen 30 interaccions per la seua importància, i es determinen amb efecte negatiu a 12 de les accions, la resta són positives excepte la fuita d'exemplars que se li dóna un valor zero en compensar unes espècies amb altres.  
El cultiu de la clòtxina i ostra, pel seu comportament filtrant i detritívor suposa una millora de la qualitat de les aigües, com també el seu sistema de cultiu en long-lines es consideren les accions amb major valor positiu.  
Les restes del menjar del polp, el pinso no consumit pels peixos (llenguado i rèmol) i els productes d'excreció són considerats amb major efecte negatiu, pel fet que incorporen al medi nutrients, matèria orgànica i sòlids en suspensió; la seua incidència es manifestaria causant alteracions en el sediment, comunitats bentòniques i en la qualitat de l'aigua els efectes de la qual serien immediats (augment de la terbolesa, de les característiques tròfiques...).  
Altres accions amb efectes negatius encara que considerats moderats corresponen a la ubicació de les gàbies submergides, els morts i ancoratges, la presència i manteniment de peixos i polps sobre la pressió pesquera, l'aparició de malalties sobre la salut pública.  
Cal recordar que el cultiu d'aquestes espècies es realitzarà en àmbit experimental per a estudiar els seus cicles d'engreixament i determinar les condicions més apropiades per al creixement d'aquestes. Per tant, el nivell de la seua producció serà baix i, conseqüentment a això, la incidència d'aquesta i les seues instal·lacions.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Per a minimitzar els impactes negatius detectats s'estableixen les mesures següents:  
. La quantitat de pinso subministrat s'adequarà a la biomassa de la gàbia mitjançant càlculs setmanals sobre aquesta, evitant els excessos. La posada en marxa del cultiu de mol·luscs en les instal·lacions permetrà reduir en gran manera les restes de pinsos en suspensió d'aquestes noves espècies i sobretot la procedent del cultiu de daurada i llobarro.  
. Davant de l'aparició de malalties s'actuarà ràpidament, i es experts veterinaris determinaran els tractaments en garantir-se'n l'ús de quantitats justes; de manera prioritària s'utilitzaran aquells tractaments amb menor grau de degradació del medi ambient. En el cas de les clòtxines que no tenen sistema immunitari, l'aparició d'una malaltia produirà la mort de l'animal i no requereix tractament; en el cas del polp, les investigacions no han descrit cap malaltia, per la qual cosa el seu tractament no existeix.  
. Davant de l'aparició dels organismes morts, en les revisions diàries en les gàbies i cistelles, es portaran al port i controlar la biomassa.  
El subministrament dels medicaments als peixos engabiats es realitzarà d'acord amb el que estableix la normativa comunitària i estatal (Directives del Consell 91/67/CEE i 93/53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1.749/98), excloent els mètodes de bany en solució. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aqueixa tasca.  
L'emmagatzematge d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable, i l'eliminació d'aquests productes, restes d'aquests, envasos i embalatges, com també de les espècies mortes serà realitzada per empreses autoritzades amb aquest fi.  
. Es realitzaran revisions diàries de l'estat de les xarxes, reparant-les a l'instant per a evitar fuites dels peixos i polps, i s'extremaran les precaucions en els moments de manipular-los amb fi d'evitar-ne la fuita. A més, per a minimitzar l'impacte que causa la fuita d'espècies, es compraran els alevins a aquelles vivers que demostren que els reproductors pertanyen a espècies de la conca mediterrània.  
. Es comprovarà, setmanalment i després d'un temporal, l'estat de tensió dels caps i cordes que componen els long-lines. A mesura que avança el creixement de les larves de mol·lusco s'incrementa el pes que ha de sostenir la instal·lació, Per la qual cosa es comprovarà setmanalment de manera rutinària quan s'haja produït l'emmallat de les larves.  
. Els juvenils de polp que s'introduïsquen en les gàbies per al seu cultiu procediran únicament de les captures de manera accidental realitzades pels arrossegadors de la zona. I a fi de minimitzar l'impacte de les captures sobre la població natural, s'alliberaran totes les postes que realitzen les femelles.  
3. Programa de vigilància ambiental  
S'estableix en l'EIA un programa de vigilància ambiental semblant al proposat per a l'actual activitat en funcionament. S'inclou amb especial referència al cultiu de clòtxina, el fet de realitzar una anàlisi de la microbiologia d'aquesta espècie, possible presència de plàncton tòxic i contaminants en la zona en diversos punts de la instal·lació amb una periodicitat mensual.  
En el seguiment ambiental s'inclourà també el control de la correcta gestió de recollida i emmagatzematge temporal de les restes de medicaments, els seus envasos i embalatges i de les espècies mortes, d'acord amb la normativa aplicable a cada un, per al lliurament posterior d'aquestes a empreses gestores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta i de l'annex I apartat 1 g) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació de granja marina de daurada i llobarro per a la cria de rèmol, llenguado, polp, ostra i clòtxina, promoguda per l'empresa Acuícola Marina, SL., situada enfront de la costa de Nules (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Durant l'execució de les obres del projecte, tant de les operacions realitzades en terra com en el mar, es retiraran tots els materials sobrants per a ser traslladats a un abocador autoritzat o lliurats a un gestor autoritzat. Finalitzades les obres d'instal·lació, es confirmarà la retirada total d'aquests sobrants mitjançant la realització d'inspeccions i immersions en el mar.   
2. L'empresa, per al tipus de medicaments i la seua aplicació al cultiu que utilitze, s'atindrà al compliment de la normativa comunitària i estatal (Directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1.749/98), com també per a l'emmagatzematge d'aquests productes que s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable.  
3. Es continuarà realitzant el programa de vigilància ambiental que es va establir com a condicionant núm 2 en la declaració d'impacte ambiental de data 23 d'octubre de 2001 emesa per a la instal·lació piscícola de daurada i llobarro en funcionament, i incorporarà a aquest el control i registre de la gestió correcta dels residus generats i lliurats a un gestor autoritzat.  
De manera trimestral remetran a aquesta Direcció General els resultats, anàlisis d'aquests i conclusions obtinguts del programa de vigilància ambiental.  
4. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el programa de vigilància ambiental  
Tercer  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 51/01-AIA  
Títol: Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit, entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm.145 de la línia la Plana-Benicarló  
Promotor: Iberdrola  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Millorar la qualitat del servei en la zona d'Alcalà Xivert  
Localització: Terme municipal d'Alcalà de Xivert. Castelló de la Plana  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és augmentar la potència i la qualitat del subministrament d'energia elèctrica en la zona d'Alcalà de Xivert per a adequar la línia fèrria Barcelona-Alacant a la velocitat de 200/220 km/h.  
La línia elèctrica té una longitud de 2,521 km de doble circuit i està formada per quatre sèries:  
. Sèrie núm. 1: té una longitud de 0,883 km. Entre el nou suport núm. 145 de la línia la Plana . Benicarló, i el suport núm. 3.  
. Sèrie núm. 2: té una longitud de 0,634 km. Entre els suports núm. 3 i núm. 5.  
. Sèrie núm. 3: té una longitud de 0,947 km. Entre els suports núm. 5 i núm. 8.  
. Sèrie núm. 4: té una longitud de 0,057 km. Entre els suports núm. 8 i el pòrtic de la St. Alcalà de Xivert.  
Els suports seran metàl·lics, constituïts per perfils angulars de costats iguals galvanitzats en calent, i organitzats en forma de gelosia doble. Tindrà forma troncopiramidal des de la seua base al braç inferior, prismàtica des d'aquest al superior i dos castellets en la part superior per al cable de terra.  
Alternatives  
S'han plantejat dues alternatives, de les quals se n'ha triat la primera per ser el traçat més curt, a més de no afectar sòls urbans i urbanitzables de la part nord del nucli urbà d'Alcalà de Xivert.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 1 de febrer de 2001 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de la: Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm. 144 de la línia la Plana-Benicarló.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la: Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm. 144 de la línia la Plana-Benicarló, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 21 de data 17 de febrer de 2001, i en el DOGV núm. 3971, de 2 d'abril de 2001, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.  
En data 11 de març del 2002, es va rebre del mateix servei un annex on es modificava l'entroncament amb la línia la Plana-Benicarló passant del suport núm. 144 al núm. 145.  
Posteriorment, en data 12 d'abril de 2002 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al nou projecte de la: Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm. 145 de la línia la Plana-Benicarló.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de la: Línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm. 145 de la línia la Plana-Benicarló, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 51, de data 27 d'abril de 2002, i en el DOGV núm. 4314 de 14 d'agost de 2002, i s'han presentat diverses al·legacions sobre la proximitat de la línia a habitatges i negocis de particulars, on se superen els llindars mínims d'exposició a camps electromagnètics, a partir dels quals es produeixen efectes nocius en la salut.  
Les esmentades al·legacions van ser contestades per Iberdrola, on es justifica que aquests llindars no seran superats en cap punt de la traça de la línia, i no comporta per tant, una amenaça per a la salut.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el traçat de la línia elèctrica en projecte creua el traçat de dos camins ramaders:  
. Assagador de Pou de Morriols, de 8 m d'amplada.  
. Assagador Reial del Clot de Diumenge, de 75 m d'amplada.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola, afavorint el creixement de comunitats nitrofiloruderals i arvenses per això, no pot parlar-se d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació. Tampoc és una zona que destaque pel valor de la seua ornitofauna.  
La fragilitat del paisatge és baixa, i per tant el projecte serà absorbit pel territori amb certa facilitat a causa de l'alt grau d'antropització.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'impacte sobre la geomorfologia és menyspreable ja que la zona presenta accessos suficients per a la realització de les obres, i els moviments de terres derivats de la realització de les fonamentacions dels suports afecten una xicoteta superfície de 25 m².  
Un altre possible impacte és la mort d'aus a causa de col·lisions contra la línia elèctrica, les víctimes possibles de les esmentades col·lisions serien avutardes i camallargues, principalment, encara que el risc és baix, ja que travessa terres de cultius.  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Aprofitament al màxim de la xarxa de camins existent, evitant-se en la mesura que es puga la creació de nous accessos.  
. En el cas que s'haja d'accedir a suports per camps de cultiu, se senyalitzarà per mitjà de cintes l'accés pels mitjans, de manera que tots els vehicles circulen sempre pel mateix lloc. A més, la recollida i trasllat de materials es realitzarà, sempre que siga viable, amb maquinària lleugera, tractor i semblant.  
. Els canvis d'oli, reparacions i neteges de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es comprovarà la senyalització dels talls d'obra i les zones de moviment de la maquinària.  
. Supervisió del traçat de la línia: es controlarà a peu d'obra que el traçat de la línia sobre el terreny discorre segons allò que s'ha establit, evitant al màxim l'eliminació de vegetació que no siga estrictament necessària.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de línia aèria d'alta tensió a 132 KV, doble circuit, entre la St. Alcalà de Xivert i el suport núm. 145 de la línia la Plana-Benicarló, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han complir s'estableixen les següents:  
1. Una vegada efectuada la instal·lació es procedirà a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpia de la zona.  
2. Muntatge i hissada de suports amb grua o amb ploma.  
3. Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació, tractant d'ubicar-les en zones ermes.  
4. Durant l'estesa de conductors, es procurarà ubicar correctament la maquinària de tir i fre.  
5. S'evitarà l'afecció als tanques de vegetació en les vores amb murs de pedra dels camps de cultiu, tant en l'habilitació d'accessos com en la instal·lació dels suports de la línia.  
6. Es procurarà que els suports no afecten ni se situen en les proximitats dels camins ramaders assagador de Pou de Morriols i assagador Reial del Clot de Diumenge.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 72/05-AIA  
Títol: Soterrament de la LAAT a 132 kV Font de Sant Lluis-ST La Punta-Grau en la ZAL  
Promotor: IBERDROLA  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Localització: Terme municipal de València. València  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és el soterrament de la línia elèctrica Font de Sant Lluís-Grau entre els suports 12 i 15, com també l'entrada i eixida d'aquesta a la ST La Punta, en la zona d'actuació integrada (ZAL) del Port de València.  
La longitud de la línia serà de 1.153 m, constarà de tres circuits soterrats en dues rases independents i paral·leles. Una d'aquestes, que porta un doble circuit, farà una entrada/eixida a la ST La Punta; l'altra, portant un simple circuit, transcorrerà entre el suport 12-b i 15-b.  
Tram 1: arranca als suports 12-a i 12-b de la línia i acaba a la ST La Punta. Té una longitud de 545 m i transcorre en dues rases soterrades. En les esmentades rases s'estendrà un doble circuit en una d'aquetes i un sol circuit en l'altra, i queda lliure l'entubat per a un altre circuit. El doble circuit de 132 kV entrarà a la ST La Punta i l'altre continuarà fins als suports 15-a i 15-b.  
Tram 2: arranca a la ST La Punta i acaba als suports 15-a i 15-b de la línia. Té una longitud de 608 m i com en el tram anterior, consta d'un doble i un simple circuit soterrat en dues rases.  
En tot el traçat, els circuits discorreran entubats a portell sota prisma de formigó, en dues rases sota els carrers de València.   
En finalitzar els treballs de soterrament de la línia objecte d'aquest projecte, es desmuntarà el tram aeri de la línia, suports 12-15, com tambè els dos suports d'entrada a la ST La Punta.  
Els cables de doble circuit discorren per rasa comuna de 1.600 mm de grossària i 1.500 mm de profunditat. Per a l'encreuament del ferrocarril s'utilitzaran màquines perforadores, tuneladores dirigides o clavaments d'acer.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 29 d'abril del 2005 la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de soterrament de la LAAT a 132 kV Font Sant Luis-ST La Punta-Grau en la ZAL.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del soterrament de la LAAT a 132 kV Font Sant Luis-ST La Punta-Grau en la ZAL, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 60 de data 12 de març de 2005, no havent-se presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea d'estudi es caracteritza per l'absència total d'elements vegetals naturals, es tracta d'una àrea en què s'ha dut a terme l'explanació per a la urbanització dels terrenys en què s'assentarà el futur desenvolupament industrial de la ZAL del Port de València.  
La línia discorrerà en tot el seu traçat pròxima als futurs vials de la ZAL o per zones de marcat caràcter urbà de la ciutat de València.   
Per tant la zona afectada per la traça de la línia es troba actualment urbanitzada i no hi ha valors ambientals dignes de protegir, i fins i tot la qualitat paisatgística és baixa per la total transformació que ha patit el medi inicial.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'alteració de la geomorfologia a causa de l'obertura de rases serà d'escassa magnitud i es duran a terme sobre els futurs vials de la ZAL, per la qual cosa no es veurà afectat aquest element del medi.  
Tampoc es produirà una ocupació del sòl i pèrdua de capacitat agrològica, en discórrer el traçat de la línia per una zona en desenvolupament urbanístic. L'afecció sobre la hidrologia superficial i subterrània no serà significativa, en no travessar la línia cap curs d'aigua a excepció d'una séquia la qual serà evitada per sota mitjançant la utilització d'una tuneladora.  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Aprofitament al màxim de la xarxa de camins existent, i evitar en la mesura que es puga la creació de nous accessos.  
. Minimització de les zones d'abassegament de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavades de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es comprovarà que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació de la línia es realitzen en l'interior de la zona definida per a les obres, no estenent-se fora d'aquesta cap de les accions de l'obra.  
. Es controlarà que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són retirats de forma convenient.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de soterrament de la LAAT a 132 kV Font Sant Lluis-ST La Punta-Grau en la ZAL, promogut per IBERDROLA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 74/04-AIA  
Títol: Explotació porcina de producció de porcells i encebament  
Promotor: Fenopork, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vilafamés (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'explotació porcina   
Localització: Partida Pla Fenosa, polígon 1, parcel·lees 284, 285, 290, 293, 294 i 301, del terme municipal de Vilafamés (Castelló)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació té una capacitat per a 1.760 porcells de transició i 4.320 porcs d'encebament. L'explotació està constituïda per una nau per a transició de porcells (de 690,2 m²), cinc naus per a encebament de porcs (de 882 m² cada una), i altres locals accessoris corresponents a vestidor-lavabo i oficina, local per al grup electrogen i fosses de regulació de l'extracció de purí.  
La superfície total construïda serà de 5.446 m², i la superfície de la parcel·la és de 29.992 m².  
L'activitat consistirà en la cria de porcells des dels 6 fins als 20 kg de pes viu, moment en què passaran a encebament, i en l'encebament de porcs, des dels 20 fins als 100 kg de pes viu, moment en què es destina a escorxador.  
Es generaran un total de 10.009,6 m³ de purí/any. El purí quedarà retingut en fosses de purins sota les naus i dues fosses exteriors (de 242 i 137,5 m³ respectivament), amb capacitat total d'emmagatzematge de 3.264,9 m³.  
La capacitat d'emmagatzematge de purins en l'explotació no queda justificada, ja que segons els plànols aportats, aquesta capacitat serà inferior a la manifestada en la documentació. De qualsevol manera, la capacitat serà superior als tres mesos d'autonomia d'emmagatzematge de purins de la qual ha de disposar l'explotació, tal com queda exigit en l'article 5.B.B. del Reial Decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
La destinació del purí és contradictòria, ja que per un costat s'indica que es destinaran com a adob orgànic a camps de cultiu del promotor, mentre que per un altre costat s'indica que 1.799 m³ del purí generat anualment es destina a planta de tractament de purins a la Vall d'Alba, i la resta, passa com a adob orgànic a camps de cultiu. El purí s'extrau de l'explotació amb una periodicitat de quatre mesos.  
Es genera un total de 33.414,4 kg de N/any, per la qual cosa es necessita un total de 196,5 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic, segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
Els purins són tractats en les fosses, amb complex bacterià enzimàtic i amb aireig complementari, que facilitarà la minimització de l'impacte generat per emissió d'olors, (associat principalment a la degradació incompleta de la biomassa),i permet a més digerir el purí produït.   
Les parcel·les on s'aplicaran purins, localitzades entre els termes municipals de Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Sierra Engarcerán i Vistabella, ocupen una superfície total de 184,73 ha, les quals s'allisten a continuació: al municipi de Benlloch, polígon 9, parcel·la 188, 197; polígon 3, parcel·la 48; polígon 22, parcel·la 88; polígon 2, parcel·la 208; polígon 4, parcel·la 81, 90, 98; polígon 12, parcel·la 74, 85; polígon 13, parcel·la 203; polígon 14, parcel·la 54; polígon 15, parcel·la 109; polígon 18, parcel·la 242; polígon 19, parcel·la a9-a; polígon 19, parcel·la 74; polígon 20, parcel·la 245; polígon 3, parcel·la 83-a, 83-b; polígon 11, parcel·la 27; polígon 1, parcel·la 196, 199-a; polígon 11, parcel·la 40-a polígon 20, parcel·la 171-a, 171-b; polígon 1, parcel·la 152-a, 152-b; polígon 3, parcel·la 66-a-c, 71-a, 71-b; polígon 13, parcel·la 10, 64, 138, 168-b; polígon 14, parcel·la 16, 114-a, 114-b, 171, 329; polígon 18, parcel·la 44, 256; polígon 20, parcel·la 107, 132; polígon 4, parcel·la 109-a a la e, 193; polígon 12, parcel·la 38; polígon 13, parcel·la 86; polígon 20, parcel·la 114; polígon 22, parcel·la 28, 151-a, 151-b; polígon 1, parcel·la 262-a, 262-b, 262-c; polígon 1, parcel·la 314; polígon 2, parcel·la 12-a, 12-b, 201-a, 201-b, 264; polígon 10, parcel·la 179; polígon 12, parcel·la 41; polígon 14, parcel·la 300; polígon 15, parcel·la 175-a; polígon 19, parcel·la 51-a, 51-b; polígon 20, parcel·la 32-a, 41, 43; polígon 21, parcel·la 172; polígon 1, parcel·la 187; polígon 10, parcel·la 35, 56-a, 56-b, 58-a, 60-a, 148, 206-b; polígon 11, parcel·la 4, 91, 103-a; polígon 12, parcel·la 106; polígon 13, parcel·la 19, 20; polígon 14, parcel·la 195; polígon 15, parcel·la 86-a; polígon 21, parcel·la 21; polígon 22, parcel·la 12; al terme municipal de Sierra de Engarcerán, polígon 13, parcel·la 40, 41, 111-a, 111-b, 187, 221-a, 58-a, 106-a, 106-b, 109-a, 109-b, 186, 263-a, 263-b, 276-a, 276-b; polígon 4, parcel·la 361-a; polígon 8, parcel·la 605-a; polígon 13, parcel·la 7-a, 16-a; al terme municipal de Vistabella: polígon 9, parcel·la 3-b, 13-a, 15-d, 10-c, 9, 14-a, 1; polígon 31, parcel·la 4, 10, 11, 19, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 109, 110-b, 116, 112, 118-a, 122; polígon 12, parcel·la 1, 5, 16, 2, 4, 3, 6, 10, 34, 7, 8, 9, 11-a, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 24, 28, 39, 44, 38, 35, 36, 45, 49, 50, 46, 48, 51, 52, 47; al terme municipal de Vilanova d'Alcolea: polígon 12, parcel·la 2-a, 222-a, 222-b; polígon 6, parcel·la 317-b; polígon 7, parcel·la 248-a, 249-b, 253, 609; polígon 8, parcel·la 414; polígon 10, parcel·la 321-b.  
Entre les mesures higienicosanitàries que s'han d'aplicar en l'explotació, estarà la de disposar de tanca perimetral, tela metàl·lica en finestres i buits de les naus, de manera que s'impedisca el pas de possibles vectors de malalties.  
Les operacions de proveïment de pinso, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purí, es realitzaran des de fora del recinte de l'explotació.  
Aquesta mesura, que correspon al compliment de l'article 5.2.F.3. del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, únicament és exigible per a les noves instal·lacions.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que l'aigua procedent de la xarxa de proveïment municipal es clorarà, actuació que no queda justificada, ja que l'aigua municipal ja haurà de tenir els tractaments pertinents que garantisquen la seua potabilitat.  
L'explotació es localitza a més de 3 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 30 de març del 2004, amb la remissió per l'Ajuntament de Vilafamés, del projecte d'activitat, estudi d'Impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 19, de 12 de febrer de 2004, com també als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable de l'enginyer municipal.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. S'inclou informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el qual queda condicionat a dotar l'explotació de:  
. Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.  
. Encerclat de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).  
. Utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
. Sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.  
. Adequat llatzaret per a l'observació i el segrest dels animals.  
. Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
. Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
. Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
. Llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
. Basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.  
. Condicionament de les instal·lacions per a porcí de manera que es complisquen els requisits de benestar animal establits pel RD 1135/2002, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.  
No s'ha inclòs informe del veterinari d'àrea.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
El municipi de Vilafamés està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, vegetació, fauna, hidrologia, climatologia, paisatge i medi socioeconòmic. S'ha inclòs la descripció de l'inventari ambiental, com també les interaccions ecològiques o ambientals clau entre la granja i l'entorn d'aquesta.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini d'oliveres, ametlers i terreny de sembra. No s'ha inclòs informació detallada relativa a la proximitat a la rambla de la Viuda, ni a les característiques geològiques del terreny on s'aplica el purí. Segons la cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana, l'explotació es localitza en un sòl amb vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers.  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la seua utilització com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental més rellevants, es recullen a continuació:  
. Impacte sobre l'aire, per emissió d'olors, associada al purí generat.  
. Impacte sobre el paisatge, per introducció d'elements estranys en el paisatge, com és l'explotació.  
. Impacte sobre el sòl i l'aigua, per contaminació associada a una gestió inadequada del purí com a adob orgànic. La vulnerabilitat del sòl a la contaminació d'aqüífers, fa que haja d'extremar-se les mesures preventives encaminades a evitar problemes de contaminació per lixiviació o percolació profunda de nutrients presents en el purí.  
No s'ha realitzat una valoració d'impactes, passant directament a proposar mesures protectores i correctores per a la fase de funcionament.  
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores i correctores i programa de vigilància ambiental  
De les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar les següents:  
. Per a minimitzar l'impacte sobre l'aire, associat a l'emissió d'olors, se sotmetrà el purí a tractament microbiològic que disminuïsca la càrrega contaminant al mateix temps que reduïsca l'emissió d'olors.  
. Per a minimitzar l'impacte sobre el paisatge, i a pesar d'estar rodejada l'explotació d'oliverar i cultius de secà, es realitzarà plantació de tanca arbòria de fulla perenne, contigua a la tanca perimetral, per a minimitzar l'impacte visual que la instal·lació de l'explotació puga generar sobre l'entorn.  
. Per a minimitzar l'impacte sobre l'aigua i sòl, el purí s'utilitzarà a una dosi que no supere els 170 kg de N/ha i en cap cas en parcel·les que no s'exploten agrícolament. Per a evitar les pèrdues de N per volatilització en camp, el purí se soterrarà amb aladre-orelló.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental cal destacar la proposta de realitzar anàlisi del purí després del tractament realitzat en fosses, per a comprovar l'eficàcia d'aquest.  
La gestió del purí que es produeix en l'explotació no ha quedat justificada, ja que no s'ha aportat cap document acreditatiu de la destinació de part del purí generat a la planta de tractament de purins de la Vall d'Alba, per la qual cosa haurà d'ampliar-se la superfície agrícola disponible de manera que puga aplicar-se la totalitat del purí com a adob, sense sobrepassar les dosis permeses.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina situada en el terme municipal de Vilafamés (Castelló), promoguda per Fenopork, SL., sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de disposar-se d'informe favorable del veterinari d'àrea, que haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
. S'haurà d'assegur la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberga els animals, com també de les fosses de purins.  
. Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, el purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, i l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de contrastar-se aquests resultats a més amb una altra anàlisi que haurà d'efectuar-se abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar després de l'aplicació en camp, per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. Haurà d'ampliar-se la superfície agrícola disponible on aplicar purí, de manera que previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, la disponibilitat de 12 ha. addicionals a les ja presentades, justificades, igual que les inicials, amb la presentació de contracte d'acceptació per cada un dels propietaris de les parcel·les, i adjuntar cèdula de propietat i pla cadastral.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Si els cadàvers són retirats directament de l'explotació per una empresa gestora, haurà de presentar-se contracte subscrit entre ambdues parts. En cas de destinar-se a caseta municipal de recollida de cadàvers, haurà de preveure's disposar del mateix contracte en el moment en què es rescindisca el servei municipal de recollida.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 217/04-AIA  
Promotor: Sr. Genaro Llopis Blesa  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte projecte: Obtenció de la declaració d'interés comunitari (DIC) per a parc de descontaminació i desballestament de vehicles fora d'ús.  
Localització: Polígon 2, parcel·les 128 i 132, sòl no urbanitzable comú, del municipi de Llocnou d'en Fenollet (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Es tracta de la instal·lació d'un parc per a la descontaminació i el desballestament de vehicles fora d'ús (VFU) en sòl no urbanitzable comú.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
El projecte ocuparà una superfície de 4.020 m² que té forma de trapezi rectangular allargat, i amb un lleuger pendent cap a l'oest. Tota aquesta parcel·la es tancarà amb bloc de formigó fins a 2,80 metres d'alçària en tot el seu perímetre, deixant dues portes d'accés, per la part exterior de la tanca es plantarà un tanca per a crear una pantalla vegetal.  
Les instal·lacions d'aquest parc, d'acord amb les operacions que s'han de desenvolupar en aquesta activitat de gestió de VFU per a una producció estimada de 300 VFU, consisteixen:  
. Zones cobertes per a la recepció de VFU previ a la descontaminació (de 181'36 i 152,89 m²).  
. Zona coberta per a la descontaminació (259,77 m²), el paviment amb solera de formigó estarà dotat de pendent cap a 3 desguassos amb depòsits impermeables, de 80 litres de capacitat cadascun, on es recolliran els abocaments i vessaments de residus perillosos per a la posterior retirada d'aquests per a la seua gestió. Reixeta lineal connectada a un separador d'hidrocarburs de 7 litres/segon, amb depòsit acumulador de 1.000 litres i arqueta de presa de mostres.  
. En zones cobertes s'emmagatzemaran les peces i pneumàtics que s'han de reutilitzar.  
Residus perillosos extrets dels vehicles. Les bateries i depòsit d'oli s'emmagatzemaran a cobert en la mateixa zona de descontaminació, la resta de residus perillosos s'emmagatzemen en una zona de 76,44 m² annexa a la de descontaminació i separada.  
Els vehicles descontaminats i apilats fins a tres vehicles s'emmagatzemaran al descobert en la zona denominada parc (2.215,55 m²).  
Tota la superfície de la parcel·la disposarà d'una solera de formigó amb pendents, reixeta lineal, desguassos a desarenador i separador de greixos (de 5 m³ i arqueta de presa de mostres), per a evitar filtracions al subsòl en el cas d'abocaments accidentals i recollida de pluvials.  
Sistema contra incendis, amb boques d'incendi equipades, extintors d'incendi de 50 kg. i d'eficàcia 21a-113B.  
Xicotet edifici per a oficina (9,72 m²) i lavabos (2,89 m²).  
Construcció d'un recinte per al grup electrogen.  
La proximitat al nucli urbà de la parcel·la que s'ha d'ocupar pel projecte li permet disposar de serveis, com aigua potable procedeix de la xarxa municipal, i determinades infraestructures, com carreteres i camins asfaltats d'accés VP-1036 Xátiva . Simat de la Valldigna, camí de Genovés i camí rural asfaltat a la mateixa parcel·la.  
Les aigües residuals del lavabo seran recollides en un depòsit impermeable soterrat de 3 m³ que serà buidat periòdicament.  
Les aigües pluvials de totes les zones descobertes seran canalitzades fins a un desarenador i separador de greixos abans de ser abocades. Les pluvials procedents dels coberts seran canalitzades a l'exterior de la parcel·la.  
L'energia elèctrica serà proporcionada per un grup electrogen.  
Tramitació administrativa  
En data 7 de setembre de 2004 es rep de l'Ajuntament de Llocnou d'en Fenollet l'expedient de llicència municipal, projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental de l'activitat de parc de descontaminació i desballestament de vehicles fora d'ús (VFU).  
En data 15 d'octubre de 2004 se sol·licita a l'Ajuntament informació sobre l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental i informació precisa de la classificació i qualificació dels terrenys que s'han d'ocupar pel projecte. Es rep de l'Ajuntament, el 27 d'octubre de 2004, informe de l'arquitecte municipal i certificat del secretari on consta que les parcel·les 128 i 132 del polígon cadastral núm. 2 estan classificades en el planejament vigent com a sòl no urbanitzable amb la qualificació de comú.  
En data 9 de desembre de 2004 es comunica a l'Ajuntament que per la qualificació dels terrenys .sòl no urbanitzable comú. es requereix prèviament l'obtenció de la declaració d'interés comunitari en compliment de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable.  
En data 21 de març de 2005 es rep de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial (secció de Gestió i disciplina urbanística) un exemplar d'estudi d'impacte ambiental per a l'obtenció de la declaració d'impacte ambiental, i en data 13 d'abril de 2005 es rep un exemplar del projecte sotmés a DIC.  
En data 4 de maig de 2005, en la reunió mantinguda amb el tècnic redactor de l'estudi d'impacte ambiental se li informa de la legislació sobre la gestió de vehicles al final de la seua vida útil (RD 1383/2002) i la de gestió de pneumàtics fora d'ús a la Comunitat Valenciana (D 2/2003), que ha de complir el projecte, com també altres aspectes que s'han d'esmenar (eliminació de les aigües residuals, residus...) i preveure en l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 12 i 20 de maig de 2005 el promotor presenta tres exemplars de avaluació d'impacte ambiental en un parc de desballestament d'automòbils, dos d'ells visats amb data 18-5-05.  
En data 24 de maig de 2005 es rep de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge diligència en què consta que s'ha realitzat la informació pública de l'expedient referent a la sol·licitud de declaració d'interés comunitari per a la instal·lació de d'un desballestador de vehicles pel Sr. Genaro Llopis Blesa a Llocnou d'en Fenollet, en el DOGV de 22 d'abril de 2005, i no s'ha presentat cap al·legació al respecte.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
Aquest projecte d'activitat de desballestador de vehicles fora d'ús .gestió de VFU. és per a la legalització de l'activitat de desballestament que actualment es desenvolupa en terrenys que estan pròxims al nucli urbà i no són d'ús industrial.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estableix com a elements del medi que puguen ser afectats pel funcionament de l'activitat el paisatge i el risc de contaminació de les aigües subterrànies i les superficials. Hi ha una xarxa de séquies en la zona i fins i tot confrontant amb la mateixa parcel·la.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte es realitza una extensa introducció sobre aspectes generals per a identificar i valorar els impactes, i presenta com a possibles impactes:   
L'impacte visual pels vehicles emmagatzemats, increment del trànsit, acumulació de residus sòlids i per abocaments de residus perillosos, concloent com a únic impacte negatiu el visual.  
En aquesta activitat industrial de desballestament de vehicles fora d'ús cal tenir present que recepciona residus perillosos .els VFU-, ja que els vehicles són portadors de diversos residus perillosos, entre altres tipus de residus que contenen, i que han de ser extrets prèviament a l'eliminació final del vehicle, tant en forma d'especejament per a reutilitzar o reciclar com per a revalorar. Per això, es consideren impactes severs al sòl i a l'aigua pels diversos residus generats i els abocaments o vessaments dels residus perillosos, a més d'augmentar el risc de la contaminació d'aquests elements en contaminar-se les aigües pluvials i de vessament en l'interior del recinte industrial.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
1. En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les següents mesures correctores que s'han d'adoptar:  
Prevenció de la contaminació per abocaments de residus perillosos.  
. Cobertes per a protegir de l'aigua de pluja les zones de recepció i emmagatzematge de vehicles no descontaminats, la zona de descontaminació i la zona d'emmagatzematge de les peces que s'han de reutilitzar.  
. Solera impermeable en tot el recinte, tant en les zones cobertes com descobertes, emmagatzematge o descontaminació.  
. Condicionament independent de la solera impermeable en la zona de descontaminació per a recollir els residus vessats en depòsits impermeables i ser retirats per a la gestió posterior d'aquests.  
. Reixeta lineal en la zona de descontaminació connectada a un separador d'hidrocarburs. Arqueta de presa de mostres.  
. Reixeta lineal en la solera exterior per a recollida de pluvials a separador de greixos amb desarenador i arqueta de presa de mostres.  
. Emmagatzematge de bateries sobre safata impermeable.  
. Recipients per a emmagatzematge de: líquid anticongelant (1.500 litres), oli usat (3.000 litres), gasoil (1.000 litres) i gasolina en depòsits de 200 litres.  
. Recollida de les aigües fecals en depòsit soterrat per a buidar-lo periòdicament.  
Prevenció d'emissió de sorolls. La instal·lació del grup electrogen i compressors en un recinte atenuarà l'emissió de sorolls a l'exterior.  
Protecció contra incendis. Extintors, boques d'incendi, senyalització d'elements de protecció, i alarma antirobatori.  
Lliurament dels residus perillosos a gestors autoritzats.  
Una zona destinada per a l'emmagatzematge de tots els residus perillosos (RP) generats en l'activitat, és un aspecte que no ha sigut ben tractat en l'estudi d'impacte ambiental, ni clarament reflectit en el projecte.  
Respecte a les dues instal·lacions separadores de greixos, no queda clar en projecte ni en l'estudi d'impacte ambiental, les zones que es drenen per a cadascuna d'aquestes ni es menciona on es realitza l'abocament final d'aquests.  
L'empresa, previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà d'obtenir l'autorització administrativa corresponent a la de gestió de RP i atenir-se al compliment del RD 1.383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de VFU.   
La gestió dels pneumàtics fora d'ús, considerats residus no perillosos, serà el seu emmagatzematge temporal d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Es lliuraran a un gestor autoritzat, i es portarà un registre documental d'aquests, i l'empresa s'inscriurà en el Registre de productors de pneumàtics fora d'ús de la Comunitat Valenciana.  
Respecte al soroll que es genere per l'activitat, es tindrà en compte per a aqueixa zona la proximitat d'habitatges, s'atindrà a allò que estableixen les ordenances municipals i la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Si es disposa d'algun aparell o màquina amb un nivell acústic significatiu, s'adoptaran les mesures d'insonorització pertinents que garantisquen el compliment dels límits fixats en la Llei 7/2002.  
Per a minimitzar l'impacte visual de l'activitat, a més del tancament opac proposat, s'evitarà apilar els vehicles en el recinte de l'activitat.  
L'empresa tindrà en compte per a aquell sòl de la seua propietat que, no inclòs en la parcel·la industrial, està actualment sotmés a l'ús industrial, l'informe preliminar de situació que estableix l'article 3 en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
2. Programa de vigilància ambiental  
En el programa de vigilància ambiental s'estableixen els següents controls periòdics:  
Presa de mostres periòdiques de les arquetes dels separadors de greixos.   
Comprovació i manteniment de la impermeabilitat de la solera de la zona de descontaminació.  
Control de l'estanquitat dels diversos depòsits d'emmagatzematge i de la safata d'emmagatzematge de les bateries.  
Controls acústics  
Verificar l'estat del sistema contra incendis.  
Manteniment de la tanca i tanca vegetal de la parcel·la.  
Neteja periòdica de la contornada.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. Annex I apartat 6 c) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista del que antecedeix, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de parc de descontaminació i desballestament de vehicles fora d'ús, promogut pel Sr. Genaro Llopis Blesa, siti, en sòl no urbanitzable comú, polígon 2, parcel·les 128 i 132, sòl no urbanitzable comú, del municipi de Llocnou d'en Fenollet (València), sempre que es desenvolupe complint el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
1. Les zones del centre de VFU on es manegen els residus perillosos estaran situades una a continuació de l'altra, facilitant les operacions entre aquestes per a minimitzar el risc d'accidents o vessaments d'aquests residus perillosos, i evitar expandir-los a altres espais no preparats amb aquest fi. Aquestes zones estaran cobertes, amb pavimentació impermeable i sistema de recollida de vessaments o abocaments de residus perillosos estancs per a facilitar la retirada d'aquests residus i lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
2. En les zones descobertes es realitzarà la construcció del paviment impermeable dotat de pendents per a canalitzar totes les aigües d'escorriment cap a un sol punt o sistema de tractament depurador d'aquests aigües previ a l'abocament exterior d'aquestes.  
3. Per a aquells terrenys que queden fora de la parcel·la industrial definida en el projecte però que han estat sotmesos a l'ús industrial, l'empresa haurà d'atenir-se al compliment del que estableix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats  
4. Els residus que s'han de gestionar, com també els generats per l'activitat seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ùs.  
5. Es definirà una zona per a l'emmagatzematge dels residus perillosos extrets dels vehicles i els obtinguts durant l'exercici de l'activitat (fangs, greixos... de la neteja de peces; d'operacions de manteniment de la instal·lacions). Aquesta zona estarà coberta i amb cubeta de retenció impermeable on es depositaran els envasos que continguen els residus perillosos.  
6. Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, que s'han de controlar en la vigilància ambiental, garantirà que el nivell acústic transmés a l'interior d'habitatges pròxims no supere els nivells establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. L'empresa haurà d'atenir-se al compliment del que estableix el títol IV, capítol II, condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II, nivells de pertorbació, de l'esmentada Llei 7/2002.  
7. Pel que fa al programa de vigilància ambiental inclourà:   
. La vigilància periòdica amb les operacions de manteniment i bon funcionament de: la impermeabilitat del paviment i arquetes o cubetes de retenció, com també l'estanquitat de les canaletes de les xarxes de drenatge que s'instal·len en el parc de desballestament de VFU; el seu sistema de recollida de pluvials i tractament. Els residus obtinguts de les operacions de manteniment seran retirats per una empresa o empreses gestores autoritzades.  
. Analítiques de control de les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram municipal, realitzades semestralment per una OCA, mitjançant la presa de mostres de les arquetes instal·lades prèviament a la connexió a la xarxa municipal. I, igualment, en el cas d'efectuar-se l'abocament al terreny amb l'autorització obtinguda de l'organisme de conca.  
. Els paràmetres analitzats no han de superar els límits d'abocament que establisca la normativa municipal o l'entitat de sanejament. Es remetrà una còpia d'aquests resultats a l'organisme que autoritze l'abocament, com l'Ajuntament de Llocnou d'en Fenollet.  
. Mesuraments de soroll ambiental en la parcel·la i en l'exterior d'aquesta, realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa a la posada en marxa i una vegada a l'any, a fi de comprovar l'eficàcia de les mesures correctores i compliment de les condicions acústiques del voltant.  
8. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a l'interessat que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5255, del 10-05-2006 (2006/5243)

Resolución de 27 de abril de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5255

Fecha DOGV
:   10-05-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/5243

CVE


Fecha del documento
:   27-04-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alcalà de Xivert](javascript:void(0))
    * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Llocnou d'en Fenollet](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [Benifallim](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 27 de abril de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/X5243]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 009/04-AIA Benifallim, 080/05-AIA Vila-real, 153/04-AIA Nules, 051/01-AIA Alcalà de Xivert, 072/05-AIA Valencia, 074/04-AIA Vilafamés, y 217/04-AIA Llocnou d'En Fenollet, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 27 de abril de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 009/04 . AIA  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Benifallim (Alicante)  
Promotor: Ayuntamiento de Benifallim  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Comisión Territorial de Urbanismo  
Localización: Término Municipal de Benifallim, Alicante  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El proyecto en estudio desarrolla el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Benifallim, con el fin de adaptar la normativa de ordenación al desarrollo existente y previsto.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El planeamiento vigente es un Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano, redactado por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte y aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión de 31 de Julio de 1.989.  
El modelo de ordenación propuesta se basa en el mantenimiento de las redes viarias existentes (carreteras y vías pecuarias) apoyando parte del crecimiento en la variante de la carretera CV-785, en mantener el núcleo urbano consolidado, completando su trama con tres áreas de actuaciones integradas en suelo urbano y un sector de suelo urbanizable, en mantener el uso rústico del resto del término con la protección de cauces, barrancos y yacimientos arqueológicos, y en dejar abierta la implantación de industrias en suelo no urbanizable común, de acuerdo con las posibilidades de la Ley 4/92, sobre Suelo No Urbanizable.  
Para conseguir el modelo propuesto, el Plan General da tres directrices fundamentales:  
1. La consolidación y ampliación del núcleo existente, descartándose la predeterminación de otras localizaciones a corto o medio plazo.  
2. Las necesidades industriales se podrán establecer en suelo no urbanizable común, en el marco de la normativa urbanística vigente.  
3. Los nuevos desarrollos urbanos de segunda residencia se proponen en la zona NE del casco urbano; al mismo lado de la carretera CV-785 se podrán en el futuro plantear posibles nuevos desarrollos urbanísticos de este mismo tipo.  
El modelo territorial propuesto se basa, fundamentalmente, en el mantenimiento de los elementos estructurales ya existentes en la actualidad, con las previsiones de unos mínimos desarrollos urbanísticos en las inmediaciones del caso urbano consolidado.  
El Plan General de Ordenación Urbana de Benifallim establece una distribución de clasificación de suelos, que es la siguiente:  
. Suelo Urbano: afecta a áreas urbanas consolidadas y a las áreas periurbanas.  
. Suelo Urbanizable: zona al NE del casco urbano. Son áreas de cultivos de secano entre casas y chalets de campo.   
. Suelo No Urbanizable Común Tipo A: Pertenece a áreas bajas del término municipal, con menor pendiente y mayor abundancia de cultivos.  
. Suelo No Urbanizable Común Tipo B: Zonas bajas de vegetación natural con intercalación de bancales más o menos aislados de secano.  
. Suelo No Urbanizable Común de Protección Arqueológica: Áreas de afección de yacimientos arqueológicos.  
. Suelo No Urbanizable Común de Protección Arqueológica del entorno del castillo: área ocupada por el castillo y promontorio que le rodea.  
. Suelo No Urbanizable de Protección Forestal y Paisajística: Corresponde a zonas con mayor porcentaje de cobertura vegetal, mayores pendientes, etc.  
. Suelo No Urbanizable de Protección de Cauces: Faja de 120 m a ambos lados de los barrancos y cauces.  
. Suelo No Urbanizable de Especial Protección de la Flora: Zona de umbría de la Sierra del Rontonar, de gran valor botánico.  
. Suelo No Urbanizable Común Dotacional: Áreas de equipamientos existentes y consolidadas (polideportivo y cementerio) y áreas adyacentes en previsión de su futura ampliación.  
El planeamiento vigente delimita 23.262 m² como Suelo Urbano, y el resto del Término Municipal como Suelo No Urbanizable. Las superficies globales a raíz de la ordenación planteada en el Plan General, quedarían de la siguiente manera:  
. Suelo No Urbanizable: 1.343,87 Has.  
. Suelo Urbanizable: 3,66 Has.  
. Suelo Urbano: 5,26 Has.  
. Total Término Municipal: 1.352,79 Has  
Alternativas  
En el análisis de las diferentes alternativas de planeamiento se realiza una justificación de la opción adoptada, exponiendo los motivos fundamentales que han incidido en dicha elección:  
. Quedan descartadas las posibilidades de nuevas variantes, o desvíos de las carreteras ya que no se aprecia la existencia de aspectos de conexión e integración supramunicipales, que justifique la conveniencia de modificar los trazados de las vías de comunicación actuales, consideradas adecuadas para las necesidades de crecimiento previsto.  
. Los valores fundamentales a proteger se adecuan a las conclusiones derivadas del Estudio de Impacto Ambiental.  
. Se descarta la implantación dispersa de actividades en el territorio, por conllevar un mayor costo de implantación y mantenimiento de servicios, así como una mayor afección al medio natural.  
. Se opta por viviendas básicamente unifamiliares y siempre de baja altura por presentar mayores aptitudes para su integración con el casco urbano tradicional. Se evitan así desarrollos de mayor densidad que los existentes.  
. Se ha optado por la ampliación de los usos dotacionales existentes en lugar de fomentar nuevos emplazamientos debido a que no se aprecia demanda de nuevos usos.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 31 de enero de 2.003 la Dirección Territorial de Alicante remitió el Estudio de Impacto Ambiental relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Benifallim al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental. Fueron detectadas algunas deficiencias en la documentación y solicitada su subsanación.  
En fecha 3 de febrero de 2004 se recibe la documentación completa referente al proyecto .Plan General de Ordenación Urbana de Benifallim., incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 19 de agosto de 2004, comunicado del Área de Evaluación Ambiental de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, en el que se informa que tras revisar la documentación aportada se han observado deficiencias en el EIA que deben ser subsanadas.  
En fecha 12 de abril de 2005, el Ayuntamiento remite un anexo al Estudio de Impacto Ambiental, como respuesta al comunicado de fecha 19 de agosto de 2004, enviado por la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Información, de fecha 23 de noviembre de 2.002 y en el DOGV nº 4383, de 21 de noviembre de 2.002.  
Durante el periodo de información pública se presentó una única alegación, suscrita por D.José María Soriano Bellver en representación de Dª Francisca Isabel Vicens Giner, según consta en el certificado emitido en fecha 8 de enero de 2004, por D. Antonio Aznar Barrachina, Secretario del Ayuntamiento de Benifallim. En él se incluye también la aprobación provisional del Plan General de Ordenación Urbana de Benifallim, resumen del trámite de información al público realizado y un resumen de la alegación presentada.  
Resumen de las alegaciones  
La alegación presentada no responde al tipo de alegación de carácter ambiental.  
Peticiones de información o documentación complementaria.  
El Ayto. de Benifallim previamente a la remisión del EIA, realizó consultas a las siguientes entidades:  
. Oficina del Plan de Carreteras de COPUT: petición de información.  
. Ayuntamiento de Penáguila: petición de certificación del acuerdo adoptado por el Ayuntamiento Pleno de Penáguila.  
. Excma. Diputación Provincial de Alicante. Servicio de carreteras.  
. Conselleria de Cultura y Educación: petición de información.  
Se recibió respuesta de las siguientes entidades:  
. Informe favorable, relativo al Plan General de Benifallim. Emitido por la Sección de Planificación de Carreteras del COPUT.  
. Respuesta del Ayuntamiento de Penáguila, con fecha 23 de enero de 2003, en el que se considera que no existe impedimento alguno sobre dicho proyecto.  
. Informe desfavorable, de la Excma. Diputación de Alicante en base a la rotonda prevista en la carretera CV-785 y a la unión de las carreteras CV-785 y CV-780.  
. Comunicación por parte de Conselleria de Cultura y Educación, en el que se solicita aporte de documentación respecto a presencia de yacimientos y la delimitación y ámbito de protección del Castillo.  
Aportación de información o documentación complementaria.  
En fecha 19 de agosto 2004, el Área de Evaluación Ambiental de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, informa que tras revisar la documentación aportada se han observado deficiencias en el EIA que deben ser subsanadas.  
En contestación a la solicitud, con fecha 29 de agosto de 2004, de subsanación de deficiencias en el EIA, se remite por parte del Ayuntamiento un anexo al Estudio de Impacto Ambiental el día 12 de abril de 2005.  
En el mencionado anejo, se incluyen:  
. Certificado de la entidad gestora de las aguas residuales.  
. Certificado del Departamento de Ciclo Hídrico de la Excma. Diputación Provincial de Alicante.  
Afecciones legales  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de Lugares de interés comunitario, denominado «LIC.. El LIC más próximo al ámbito de estudio, a una distancia aproximada de 2 km del límite Oeste del término municipal, es el denominado Serres de Mariola y Carrascar de la Font Roja. Ambas sierras están declaradas como Espacio Natural Protegido de la Comunidad Valenciana y como ZEPA.  
No existe ninguna Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) dentro del término municipal de Benifallim, siendo la más próxima las anteriormente mencionadas Sierras de Mariola y la Font Roja.  
Según la cartografía temática existe una microrreserva en el municipio de Benifallim. Ésta se denomina .El rentonar..  
Las unidades de vegetación prioritarias son:  
. Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica, Jasionetum foliosae. (Código Natura 2000: 8210)  
. Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia, Quercetum rotundifoliae (Código Natura 2000: 9340)  
. Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero . Brchypodietea. (Código Natura 2000: 6220)  
. Bosques mediterráneos de Taxus baccata, Fraxino orni . Querdetum fagineae (Código Natura 2000: 9580)  
El PGOU de Benifallim propone una especial protección como Suelo No Urbanizable de Especial Protección de la Flora.  
Vías pecuarias.  
En el municipio existen tres vías pecuarias, que se clasifican como suelo protegido en la nueva ordenación. Las tres vías pecuarias existentes son:  
. La Vereda del Castillo y La Moleta (Anchura legal de 21 m).   
. La Colada del camino de Cocentaina. (Anchura legal de 18 m. en su primer tramo y de 6 m. en el segundo).  
. La Cañada Real del Puerto. (Anchura legal de 75 m.)  
Ramblas y cauces.  
El municipio no cuenta con ningún curso de agua permanente. Sin embargo, si se observan diferentes barrancos en la zona de actuación. En el PGOU la franja de 120 m a ambos lados de los barrancos y cauces se presenta como Suelo No Urbanizable de Protección de Cauces.  
Yacimientos arqueológicos.  
En el término municipal de Benifallim existen 14 yacimientos arqueológicos, que se incluyen en el EIA, en forma de tabla resumen, según las fichas del Servicio de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.   
En el planeamiento propuesto en el PGOU de Benifallim, el suelo en el que se encuentran situados los yacimientos se han clasificado como Suelo No Urbanizable y calificados como de Protección Arqueológica.  
Consideraciones ambientales  
1. La litología característica del término municipal de Benifallim está formada en su totalidad por margas y calcáreas.  
2. La fisiografía del término municipal es muy variada, estando representada por formaciones montañosas, laderas acentuadas, laderas moderadas y áreas colinadas.  
3. En gran parte del término municipal de Benifallim existen riesgos de deslizamientos y desprendimientos. El suelo clasificado como Suelo Urbanizable, Suelo Urbano así como el perímetro reservado para pequeñas industrias en el planeamiento se encuentra catalogado con riesgo de deslizamiento medio y bajo, por lo que éste debe ser un factor a tener en cuenta en las fases de urbanización.  
En cuanto al riesgo sísmico, la Norma Sismorresistente establece que deberán tenerse en cuenta en las construcciones los posibles efectos del sismo si la aceleración sísmica básica es igual o mayor que 0,04 g en terrenos potencialmente inestables. Dado que la aceleración sísmica básica en Benifallim es de 0,08 g y el riesgo de deslizamiento y desprendimiento existente en el municipio, se deberá tener en cuenta en las urbanizaciones.  
4. El riesgo de erosión actual se encuentra catalogado como moderado, llegando a ser a alto al sudoeste del término municipal.  
Potencialmente este riesgo pasa a ser muy alto, en la práctica totalidad del término municipal, a excepción de una franja situada al Norte.  
5. En cuanto al riesgo de inundación, examinada la cartografía, en el municipio de Benifallim no existe riesgo de inundación pese a la presencia de numerosos barrancos.  
La vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas está catalogada como baja en la mayor parte del término municipal.  
6. La capacidad agronómica del suelo es muy baja o baja en la mayor parte del término municipal, excepto la zona Norte que se encuentra catalogada como moderada.  
7. Las zonas con clasificación de suelo protegido en el PGOU son:  
. La microrreserva de flora, protegida en el PGOU como Suelo No Urbanizable de Protección Especial de Flora.  
. Las tres vías pecuarias existentes, que son: Vereda del Castillo y La Moleta, la Colada del camino de Concentaina y la Cañada Real del Puerto.  
. Los numerosos yacimientos y elementos del Patrimonio Cultural.  
8. Incendios forestales: Existen registrados diversos incendios en los años 1.994, 1.996 y 2.000, con un total de superficie quemada de 13.75 Ha en total. El incendio más grave registrado es el de 1.994, en el que la superficie quemada asciende a 9,25 Ha.  
En el año 2002, durante la tramitación del PGOU y el Estudio de Impacto Ambiental, se produjo otro incendio al Sur del término municipal. La clasificación del suelo quemado no se ha modificado, manteniéndose como SNU Común, SNU de Protección Forestal y SNU de Protección de la Flora.  
La vegetación actual en el área de estudio se encuentra compuesta por tierras de cultivo (herbáceas, barbecho y cultivos leñosos) y terrenos forestales de bosque mediterráneo mixto y zonas de eriales o pastos.   
Las especies dominantes características son el Quercus rotundifolia y Quercus faginea, el Pinus halepensis. En las zonas próximas a los barrancos aparecen ejemplares de Populus alba y Ulmus minor. En las zonas de matorral, se encuentran especies como el Viburnum tinus, Locinera implexa, o el Myrtus communis.  
La vegetación de mayor interés se encuentra en la microrreserva de flora del Rentonar.  
Entre la fauna, se ha mencionando la presencia de algunas especies catalogadas como sensibles a la alteración del hábitat, como el águila perdicera (Hieratus fasciatus), o vulnerables, como el águila real (Aquila chrysaetos), entre otras. Las rapaces, tanto diurnas como nocturnas, son las especies de mayor interés.   
Explotación de los recursos naturales.  
En materia de abastecimiento de agua potable, en la ampliación de documentación solicitada se adjunta un informe del Departamento de Ciclo Hídrico de la Excma. Diputación Provincial de Alicante, en el que se certifica la suficiencia de recursos hídricos para abastecer al potencial aumento de población del planeamiento propuesto.  
Por lo que atañe a la depuración de aguas residuales, está en proceso de construcción la Estación Depuradora de Aguas Residuales (E.D.A.R) de Benifallim. Esta depuradora, dependiente de la Excma. Diputación Provincial de Alicante, está diseñada para una población de 500 habitantes. En caso de que el Plan desarrollara toda su potencialidad (aprox. 1000 hab.) sería necesario ampliar la estación depuradora.  
En relación a la gestión de los residuos inertes, en la actualidad, en el término municipal no existe vertedero controlado. Por ello se ha instalado un contenedor para que allí se depositen los residuos inertes procedentes de obras menores así como la reciente inauguración de un Ecoparque gestionado por la Mancomunidad de municipios del Comtat .El Xarpolar.. Los residuos procedentes de obras mayores deben ser gestionados por el promotor o el constructor.  
Los residuos sólidos urbanos son gestionados también por la empresa .El Xarpolar.. Existe separación en tres fases: papel, vidrio y residuos domésticos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan General de Ordenación Urbana de Benifallim (Alicante), promovido por el Ayuntamiento de Benifallim, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se deberán prever las infraestructuras necesarias, para garantizar la depuración de la totalidad de las aguas residuales generadas a raíz del desarrollo del Plan General planteado, ya que la depuradora que se encuentra en ejecución actualmente está proyectada para una población de 500 habitantes, mientras que con el desarrollo completo del Plan General se alcanzaría una población de 1000 habitantes. Dichas infraestructuras deberán estar concluidas, previamente a que debido a las actuaciones planteadas en el Plan General, se sobrepase la capacidad de la depuradora actualmente en ejecución.   
2. Deberá asegurarse el correcto tratamiento y gestión de residuos generados con motivo del desarrollo del PGOU de Benifallim, estableciendo, en caso de ser necesario, un vertedero controlado de residuos inertes para garantizar la deposición de los residuos generados en las obras de mayor envergadura.  
3. Existen áreas en el Término Municipal que se clasifican en el Plan General propuesto como Suelo No Urbanizable Común tipo B (SNUCB), en las que se permiten una serie de usos no compatibles con las características del terreno. Dichas áreas poseen un marcado carácter forestal, con relieves montañosos de grandes pendientes y amplias zonas boscosas, lo que le concede un alto valor ambiental a la zona. Estas áreas están situadas al sudeste del término municipal, concretamente la superficie enclavada entre la carretera de Xixona y el límite este del término municipal, y otra zona situada al sur de la carretera de Alcoy y oeste del municipio. Se deberán clasificar dichas zonas (grafiadas en el plano anexo) como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Forestal (SNUPF), concediéndoles de esta manera una protección acorde con los valores de la zona.  
4. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 24 de mayo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 80/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: PORCELANOSA, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Localización: Ctra. Nacional 340, km 56,2 Villarreal (Castellón)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
PORCELANOSA, SA. es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado), en cuyas instalaciones de la Ctra. Nacional 340, km 56,2 Villarreal (Castellón), específicamente de fabricación de baldosas cerámicas partiendo de polvo atomizado de arcillas y esmaltes, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento.   
La capacidad productiva actual es 12.500.000 m²/año, equivalente a 650 Tm/día  
Las instalaciones industriales constan de 2 plantas de fabricación de baldosas cerámicas mediante el proceso de monococción de gres porcelánico para pavimento y MONKER para revestimiento, partiendo de arcilla bruta, entrañando todas las operaciones básicas: Preparación de arcillas mediante dosificación de colores y otros, molienda homogeneización, atomización, prensado del polvo obtenido en la atomización, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, rectificado de bordes, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como molienda y preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, almacén de pantallas serigráficas, redes de gas natural, aire comprimido y aguas (de proceso, industrial y potable), unidades de generación y distribución de energía eléctrica etc., estando dotada, por otra parte, de elementos anticontaminación, tales como sistemas de captación de polvo generado en diferentes equipos e instalaciones y depuradoras de aguas residuales de proceso.  
Cuenta con redes separadas de saneamiento para la evacuación de aguas residuales de uso doméstico y de pluviales, que vierte al alcantarillado municipal, contando con arqueta de control para las primeras. Y las industriales son recogidas y tratadas, exponiéndose que son depuradas y recicladas totalmente, por una las de baldeo y por otra las de rectificado, aunque pueden llegar a agotarse, por altas concentraciones, habiendo establecido un sistema de control, gestionándolas en su caso.  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla, y esmaltes y colores cerámicos, y como fuentes de energía, gas natural canalizado y electricidad.  
Antecedentes  
. En el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consta el expediente 454/02 con Declaración positiva, referente a un proyecto de cogeneración.  
Tramitación administrativa  
. En fecha 24 de mayo de 2005 se complementa, con :  
. Documento de Síntesis   
. Certificación del resultado del trámite de información pública al que han sido sometidos  
. Información pública a que fue expuesto por la D.G. de Calidad Ambiental en el DOGV   
. Proyecto Básico de Solicitud de Autorización Ambiental Integrada (Documentos I y II).  
. Estudio de Impacto Ambiental.  
Parte de la parcela de PORCELANOSA, SA., está situada en una calificada como suelo urbano industrial zona IND-2 (polígonos industriales), parte en Suelo Urbanizable Homologado, sector UHI-1 (Industrial), con PAI, PP, proyecto de reparcelación y proyecto de urbanización, aprobados y ejecutado, y parte en Suelo Urbanizable Homologado Sector UHI-5-6 (Industrial Terciario) con PAI Plan Parcial de Mejora y proyecto de reparcelación aprobados y proyecto de Urbanización aprobado y ejecutado a falta de un colector de pluviales del PGMOU del municipio de Villarreal, en l que se incluye un documento referido al Patrimonio Histórico-Artístico que no incluye ninguna protección afecta a los terrenos o edificaciones, y din conocerse la aparición de restos de interés durante las edificaciones, según informe urbanístico municipal de 9 de febrero de 2005 aportado.   
Fue sometido a información pública por la DGCA en el DOGV y en el Ayuntamiento, constando los certificados de no haberse presentado alegación alguna al proyecto de la fábrica existente ni de la ampliación.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, residuos sólidos y líquidos y vertidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 .Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana..  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamiento, de baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, y la Cartografía Temática del Territorio de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Si bien hay una concentración de industrias deberán extremarse las exigencias de contaminación y pudieran establecerse controles adicionales.  
El estado ambiental de la zona, según los datos conocidos, es correcto, siendo los valores promedio de inmisión de la localidad de Villarreal inferiores a los límites de valores guía.  
En cuanto al tratamiento dado para la manipulación, almacenamiento y gestión de residuos generados durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, son correctas la prescripciones señaladas en el proyecto, no encontrándose ninguna deficiencia con lo prescrito en la legislación vigente.   
Es reseñable que se prevé un pequeño vertido de aguas residuales industriales agotadas por saturación y detectadas por incremento de conductividad, por lo que deberán analizarse y caracterizarse y gestionarse como residuo en caso de no cumplirse los condicionantes de vertido. Debiendo establecerse controles periódicos, ante todo en los cambios de formulaciones  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las canteras y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Estando sometida la actuación a evaluación de impacto ambiental, deberá atenerse a lo establecido en el Título IV, Capítulo II: Condiciones de las Actividades Comerciales, Industriales y de de Servicios y en el Título II Capítulo II: Niveles de Perturbación, de la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica. Y de acuerdo con el artículo 37 de la citada Ley 7/2002 deberá aportar en el plazo máximo de 5 años una auditoria de autocontrol.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 133 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos que deberán someterse al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
. En la los hornos y secaderos: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de loa esmaltes.  
. La descarga de camiones-volquete es un punto de generación de polvo. La caseta de descarga deberá disponer de un sistema de captación de polvo, debidamente dimensionado, capaz de impedir la salida de polvo.  
. En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de otros focos difusos de las instalaciones y el producido por el tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los siguientes límites de en chimeneas de los procesos de atomización:  
Contaminante  
Partículas 150 mg/m³  
NOx 300 ppm  
CO 500 ppm  
F 80 mg/m³  
Cl2 230 mg/m³  
ClH 460 mg/m³  
SO2 4300 ppm  
Opacidad 2 (Ringelman)  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella y cuidando la limpieza de los elementos del camión.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibilitan la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tiene accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua de la industria procede de la red general de abastecimiento de la zona industrial.  
Las aguas residuales del proceso industrial procedentes de la molienda y preparación de esmaltes y baldeo de las instalaciones son reprocesadas tras la depuración por proceso fisicoquímico de floculación-coagulación y almacenadas en balsa impermeable, observándose un pequeño vertido del tanque de almacenamiento de las aguas depuradas, que deberá ser controlado analíticamente y en caso necesario ser gestionado como residuo peligroso.  
Las aguas residuales de uso sanitario se vierten al alcantarillado municipal, deberán ser vigilados los parámetros exigidos en la Ordenanza Municipal y atenerse a los controles y periodicidad dispuestos en ella.  
Los únicos equipos dispuestos anticontaminación dispuestos en chimeneas son de captación de polvo por vía seca, por lo que no generarán vertidos.  
Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
Debido a la impermeabilización de toda la planta mediante pavimentación contínua no se prevé contaminación posible del subsuelo  
Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria generará amplia gama de residuos, propios de este tipo de actividad, tales como: lodos y aguas de proceso, envases usados de papel, plástico y cartón contaminados, cocios y big-bags deteriorados, envases usados, disolventes, productos caducados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, filtros de aceite, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, mangas filtrantes deterioradas, aerosoles, guantes y mascarillas, etc.,. En la codificación de alguno de ellos se detecta error según la codificación según el RD 952/97:  
Residuo Codificado como Debe ser  
Tubos fluorescentes Q14 Q6  
Fijador fotográfico A272//B0019 A272//b4203  
Agua de Taller C52 C51  
Las zonas de almacenamiento de los residuos, disposición y características constructivas, están suficiente mente descrita y aceptables según la Ley 10/98 de 21 de abril de Residuos y el decreto 833/88 de residuos peligrosos hasta su recogida por gestor autorizado,  
La limpieza de envases (cocios) es una labor de gestión que ha de estar expresamente autorizada por la D.G. de Calidad Ambiental.   
Por otra parte, los lodos y aguas generados procedentes de la limpieza y del área de esmaltación, y molienda y preparación de colores y esmaltes, previsiblemente sean residuos peligrosos, si no son reciclados dentro del proceso han de ser gestionados como tales, si así resultaran, tras la caracterización, exigiéndose control periódico. Caracterización que se ha de realizar siempre que se introduzcan nuevos productos o se realicen nuevas formulaciones.  
Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo la medida de los vertidos y las emisiones gaseosas y acústicas, no exponiéndose nada al respecto del control de la generación y gestión de residuos, se tendrá en este punto, en consideración las prescripciones señaladas en el punto anterior.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por PORCELANOSA, SA., a implantar en Ctra. Nacional 340, km 56,2, del término municipal de Villarreal (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexo al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
2. Los lodos recogidos en la instalación de depuración deberán ser caracterizados, por tipos o grupos de esmaltes fritas y colores empleados y en función de los resultados obtenidos, segregarse y en caso de resultar peligrosos deberán ser declarados y gestionados como tales, y tener en consideración las cantidades generadas por si pasasen a ser grandes productores.  
3. En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
. Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
4. El titular de la instalación está obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
5. Deberán controlar los vertidos adecuándose a la calidad y condiciones establecidos en la Ordenanza Municipal al efecto.  
. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
. Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.), debiendo cumplirse lo establecido en el título lV, Capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
. La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que garanticen la dispersión   
. La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
6. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
. Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
. Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, SO2, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
. Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
. Análisis de vertidos de las aguas residuales industriales por OCA anualmente  
. Caracterización de los residuos de la depuración (lodos y aguas vertidas).   
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
. El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de mayo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 153/04-AIA  
Promotor ACUICOLA MARINA, SL.  
Autoridad Sustantiva Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto proyecto Ampliación de la Granja Marina de dorada y lubina para la cría de rodaballo, lenguado, pulpo, mejillón  
Localización Frente a la costa de Nules (Castellón)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
El objetivo de la ampliación de la granja marina es el de determinar las producciones y consumos de otras especies cultivables.  
Las especies elegidas son el mejillón (Mytilus sp), pulpo (Octopus vulgaris), lenguado (Solea sp), rodaballo (Scophthalmus maximus) y ostra (Crassostrea gigas).  
El cultivo de estas especies, excepto el mejillón, no va a ser tratado en términos de producción ya que su cría se encuentra aún en fase de experimentación. En el cultivo del mejillón se introduce el uso de long-line en mar abierto como metodología novedosa a probar su producción en la costa.  
Se iniciarán los cultivos con juveniles (50-60 gr) de lenguado y rodaballo procedentes de hatcherys y juveniles de pulpo (400-700 gr) que se obtendrán de la Cofradía de Pescadores de Burriana, semillas de ostras procedentes de hatchery (Tina Menor) y captación de semillas de mejillón in situ. La alimentación utilizada, aportada manualmente, será con piensos específicos para los peces y con los desechos de las embarcaciones de arrastre de la Cofradía y de las mermas (muertes sin patología aparente) de la instalación de dorada y lubina para el pulpo.  
Las instalaciones que se pondrán para el cultivo dentro del perímetro del polígono de concesión consistirán en longs-lines y jaulas sumergidas.  
A) Los longs-lines o líneas de cultivo estarán anclados y se mantendrán a unos seis metros de profundidad mediante boyas. La fijación de cada línea se realizará con 5 fondeos, un fondeo se pondrá con dos muertos de 6t en el extremo de la línea a levante y los demás fondeos, con un solo muerto de 6t, se sitúan uno en el extremo de poniente y tres intermedios separados unos 110 m unos de otros. Se proyecta colocar cuatro líneas de 250 metros cada una y situadas junto a los lados más cortos del polígono (450 m), dos líneas separadas 15 metros entre sí estarán paralelas al lado orientado al norte y las otras dos líneas de igual forma estarán en su lado opuesto el orientado al sur.  
De las cuatro líneas de cultivo, tres se destinan al mejillón y una para la ostra y el pulpo.  
. El cultivo del mejillón se realizará en cabos de 5 metros colocados a lo largo de la línea con 1 metro de separación cada cabo. Se estima una producción de unos 5kg/m que, según su ciclo de engorde, supondrá unos 22.500 kg al año.  
. El cultivo de ostras será utilizando el sistema de cestas japonesas, apiladas y suspendidas del long-line mediante un cabo. Para el estudio experimental se dispondrán de 6 cestas por cabo en un total de 150 cabos, donde se espera obtener de cada ciclo de engorde unos 2.700 kgs (1 kg serían unas 12 ostras).  
. Para el pulpo se diseñarán unas jaulas pequeñas colgantes con capacidad para 20 pulpos, se colgarán 25 jaulas cada 4 metros y se estima una producción anual de 1250 kg.  
B) Las jaulas sumergidas estarán fijadas al fondo por un sistema de muertos y con un sistema de boyas para su señalización dentro de la instalación. Se colocarán 4 nasas de 3x3x2m para pulpo y 11 jaulas de 25 m de diámetro, de éstas 8 serán para pulpo 2 para lenguado y 1 para rodaballo.  
De estas instalaciones se obtendrían unos 31.000 kgs de pulpo, 9.000 kgs de lenguado y con una producción bianual de 4.500 kgs el rodaballo.  
En el apartado de las instalaciones en tierra se da a conocer que, en una futura nave industrial, se tendrán todas las maquinarias e instalaciones necesarias para la investigación de las especies como un sistema de circuito cerrado para el cultivo del pulpo a partir de alevines, arcones congeladores donde almacenar hasta su consumo el alimento del pulpo, cámara de congelación, maquinaria de clasificación y enmallado del mejillón, una estación depuradora para moluscos, almacén, y demás equipos requeridos.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 29 de junio de 2004 se recibe del Servicio Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Castellón el proyecto técnico de ampliación de instalación de acuicultura y estudio de impacto ambiental.  
Peticiones de documentación complementaria e informes sectoriales  
En fecha 6 de octubre de 2004 se le requiere al promotor, previo al trámite de evaluación de impacto ambiental de la ampliación de la actividad, los resultados de la vigilancia ambiental de la actual actividad de engorde de dorada y lubina, en cumplimiento de los condicionantes establecidos en la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 23-10-2001. Presentando en fecha 29-10-04 los resultados del seguimiento ambiental realizado durante el periodo de junio'03 a septiembre'04, y remitiendo copia del seguimiento al Servicio de Calidad de Aguas.  
En fecha 6-10-04 se efectúa consulta al Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.  
Informe sectorial  
En el informe del Servicio de Calidad de Agua, recibido el 19 de enero de 2005, se comunica que:  
La producción prevista anual en pleno rendimiento, dentro del perímetro existente, sería: las actuales 1.200 t de dorada y 300 t de lubina, y 23 t de mejillón, 30 t de pulpo, 9 t de lenguado, 4'5 t de rodaballo.  
La influencia de la instalación deberá controlarse de forma más rigurosa al principio ya que se van a introducir 5 nuevas especies con el considerable incremento de densidad de población que afectará al entorno marino.  
De las especies introducidas, las filtradoras se consideran en general positivas para el entorno aunque afectarán a la población fitoplanctónica, ya que forman parte de su dieta, esto puede alterar el equilibrio biológico de las aguas. Las otras especies pueden afectar a la turbidez y los niveles de nutrientes (eutrofización), N y P ambos originados por la alimentación artificial y por las defecaciones de los peces.  
También interesa controlar el uso de productos antibacterianos y/o fungicidas utilizados en el caso de presentarse algún tipo de enfermedad; ya que estos productos también pueden causar daño a la población fitoplanctónica.  
Respecto a los resultados de la vigilancia ambiental presentados de la granja marina en funcionamiento, señalan que solo han presentado resultados analíticos y no están la totalidad de los parámetros establecidos en el Plan de Vigilancia de la Resolución del 5 de junio de 2002 publicada en el DOGV nº 4.368 del 30-10-2002. Se reitera el cumplimiento del citado Plan de Vigilancia, y con ello:  
. La obligatoriedad del análisis en agua: del índice de Margalef.  
. La obligatoriedad del análisis en sedimento: de Beggiatoa spp.  
. La obligatoriedad de remitir los análisis con periodicidad trimestral.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Se proyecta ampliar la actividad de la actual granja marina de la empresa ACUICOLA MARINA colocando nuevas instalaciones de cultivo dentro del polígono de concesión de 600x 450 m de superficie.  
La granja marina está situada frente a la costa de Nules, a 4 millas del puerto de Burriana, en profundidades de 22 y 26 metros y ocupando fondos de arenas finas fangosas.  
Las comunidades bentónicas de interés para su conservación por su valor ecológico que existen en la zona se encuentran, respecto a la instalación piscícola, lo suficientemente alejadas como para no verse afectadas por la actividad. Así, la granja se mantiene a una distancia de unos 2 km de la franja de pradera de Posidonia oceanica degrada y con matas muertas que se extiende a menor profundidad, y de 3 a 4 km de la zona de pradera de Cymodocea nodosa que hay a 10 y 15 metros de profundidad.  
En los resultados de la vigilancia ambiental de la granja presentados se da a conocer que, de la serie de inmersiones realizadas sobre zonas de estas praderas semidegradadas más próximas a la instalación, no se encontró modificaciones aparentes ni se percibió afección alguna a las mismas dada la distancia (cerca de 2 km) de la granja de engorde.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
En el estudio de impacto ambiental, previo a la identificación de los impactos de la ampliación proyectada, se indica de algunos aspectos a reconsiderar del impacto medioambiental de la granja en funcionamiento y que afectan a la evaluación de la ampliación. Estos aspectos corresponden:  
. El efecto positivo de los muertos y anclajes, ya que actúan como arrecifes artificiales ofreciendo un substrato a colonizar por muchos organismos sobre todo filtradores y descomponedores de materia orgánica; a su vez, estos organismos filtradores (sobre todo mejillón) sirven de alimento para las especies pelágicas y bentónicas de la zona. También ofrecen refugio a gran variedad de especies bentónicas.  
. Es innecesario realizar dragados bajo la instalación para eliminar los sedimentos acumulados, pues en los dos años de experiencia se ha comprobado que la capacidad renovadora de los temporales sobre la acumulación del pienso en el fondo de las instalaciones es mayor de la prevista. De forma regular, los temporales característicos de nuestro clima propios de los meses fríos realizan anualmente una limpieza de los depósitos de materia orgánica en el fondo marino justo debajo de las jaulas en cultivo.  
. La gran acumulación de mejillones fijados al entramado de las jaulas de dorada y lubina ha sido el motivo de abordar el cultivo del mejillón en long-lines. Con los long-lines, además de un aprovechamiento comercial, se reducirá la cantidad de mejillón fijado en las jaulas y con ello los cambios de las redes para que circule el agua también será menor.  
De las acciones derivadas del proyecto de ampliación se analizan 30 interacciones por su importancia, determinándose con efecto negativo a 12 de las acciones, el resto son positivas excepto la fuga de ejemplares que se le da un valor cero al compensar unas especies con otras.  
El cultivo del mejillón y ostra, por su comportamiento filtrador y detritívoro supone una mejora de la calidad de las aguas, así como su sistema de cultivo en long-lines se consideran las acciones con mayor valor positivo.  
Los restos de la comida del pulpo, el pienso no consumido por los peces (lenguado y rodaballo) y los productos de excreción son considerados con mayor efecto negativo, debido a que incorporan al medio nutrientes, materia orgánica y sólidos en suspensión; su incidencia se manifestaría causando alteraciones en el sedimento, comunidades bentónicas y en la calidad del agua cuyos efectos serían inmediatos (aumento de la turbidez, de las características tróficas, ..).  
Otras acciones con efectos negativos aunque considerados moderados corresponden a la ubicación de las jaulas sumergidas, los muertos y anclajes, la presencia y mantenimiento de peces y pulpos sobre la presión pesquera, la aparición de enfermedades sobre la salud pública.  
Hay que recordar que el cultivo de estas especies se realizará a nivel experimental para estudiar sus ciclos de engorde y determinar las condiciones más apropiadas para su crecimiento. Por tanto, el nivel de su producción será bajo y consecuentemente a ello la incidencia de ésta y sus instalaciones.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Para minimizar los impactos negativos detectados se establecen las siguientes medidas:  
. La cantidad de pienso suministrada se adecuará a la biomasa de la jaula mediante cálculos semanales sobre la misma, evitando los excesos. La puesta en marcha del cultivo de moluscos en las instalaciones permitirá reducir en gran medida los restos de piensos en suspensión de estas nuevas especies y sobre todo la procedente del cultivo de dorada y lubina.  
. Ante la aparición de enfermedades se actuará rápidamente, determinándose por expertos veterinarios los tratamientos y garantizándose el uso de cantidades justas; de forma prioritaria se utilizarán aquellos tratamientos con menor grado de degradación del medio ambiente. En el caso de los mejillones que carecen de sistema inmunitario, la aparición de una enfermedad producirá la muerte del animal y no requiere tratamiento; en el caso del pulpo, las investigaciones no han descrito ninguna enfermedad, por lo que su tratamiento no existe.  
. Ante la aparición de los organismos muertos, en las revisiones diarias en las jaulas y cestas, se llevarán al puerto y controlar la biomasa.  
El suministro de los medicamentos a los peces enjaulados se realizará de acuerdo a lo establecido en la normativa comunitaria y estatal (Directivas del Consejo 91/67/CEE y 93/53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 y RD 1749/98), excluyendo los métodos de baño en solución. La manipulación de los mismos será por personal específicamente formado para esa tarea.  
El almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable, y la eliminación de estos productos, restos de ellos, envases y embalajes, así como de las especies muertas será realizada por empresas autorizadas para ello.  
. Se realizarán revisiones diarias del estado de las redes, reparándolas al instante para evitar fugas de los peces y pulpos, y se extremarán las precauciones en los momentos de manipularlos con fin de evitar su fuga. Además, para minimizar el impacto que causa la fuga de especies, se comprarán los alevines a aquellos criaderos que demuestren que los reproductores pertenecen a especies de la cuenca mediterránea.  
. Se comprobará, semanalmente y después de un temporal, el estado de tensión de los cabos y cuerdas que componen los long-lines. A medida que avanza el crecimiento de las larvas de moluscos se incrementa el peso que ha de sostener la instalación, por lo que se comprobará semanalmente de forma rutinaria cuando se haya producido el enmallado de las larvas.  
. Los juveniles de pulpo que se introduzcan en las jaulas para su cultivo procederán únicamente de las capturas deforma accidental realizadas por los arrastreros de la zona. Y con el fin de minimizar el impacto de las capturas sobre la población natural, se liberarán todas las puestas que realicen las hembras.  
3. Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se establece en el EIA un programa de vigilancia ambiental similar al propuesto para la actual actividad en funcionamiento. Se incluye con especial referencia al cultivo de mejillón, el realizar análisis de la microbiología de esta especie, posible presencia de plancton tóxico y contaminantes en la zona en varios puntos de la instalación con una periodicidad mensual.  
En el seguimiento ambiental se incluirá también el control de la correcta gestión de recogida y almacenamiento temporal de los restos de medicamentos, sus envases y embalajes y de las especies muertas, de acuerdo a la normativa aplicable a cada uno, para su entrega posterior a empresas gestoras.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento y del anexo I apartado 1 g) del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.   
Por tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica aceptable de declaración de impacto ambiental emitida por el área de evaluación ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Ampliación de Granja Marina de dorada y lubina para la cría de rodaballo, lenguado, pulpo, ostra y mejillón, promovida por la empresa ACUÍCOLA MARINA, SL., ubicada frente a la costa de Nules (Castellón), siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Durante la ejecución de las obras del proyecto, tanto de las operaciones realizadas en tierra como en el mar, se retirarán todos los materiales sobrantes para ser trasladados a vertedero autorizado y/o entregados a gestor autorizado. Finalizadas las obras de instalación, se confirmará la retirada total de estos sobrantes mediante la realización de inspecciones e inmersiones en el mar.  
2. La empresa, para el tipo de medicamentos y su aplicación al cultivo que utilice, se atendrá al cumplimiento de la normativa comunitaria y estatal (Directivas del Consejo 91/67/CEE y 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 y RD 1.749/98), así como para el almacenamiento de estos productos que se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable.  
3. Se continuará realizando el Programa de vigilancia ambiental que se estableció como condicionante núm 2 en la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 23 de octubre de 2001 emitida para la instalación piscícola de dorada y lubina en funcionamiento, e incorporará al mismo el control y registro de la gestión correcta de los residuos generados y entregados a gestor autorizado.  
De forma trimestral remitirán a esta Dirección General los resultados, análisis de los mismos y conclusiones obtenidos del Programa de Vigilancia Ambiental.  
4. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Programa de Vigilancia Ambiental  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de febrero de 2005.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 51/01-AIA  
Título: Línea aérea de alta tensión a 132 Kv, doble circuito, entre la St. Alcalà de Xivert y el apoyo nº145 de la línea La Plana-Benicarló.  
Promotor: IBERDROLA.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto: Mejorar la calidad del servicio en la zona de Alcalà de Xivert.  
Localización: Término municipal de Alcalà de Xivert. Castellón de la Plana.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es aumentar la potencia y la calidad del suministro de energía eléctrica en la zona de Alcalà de Xivert para adecuar la línea férrea Barcelona-Alicante a la velocidad de 200/220 km/h.  
La línea eléctrica tiene una longitud de 2,521 km de doble circuito y está formada por cuatro series:  
. Serie nº1: tiene una longitud de 0,883 km. Entre el nuevo apoyo nº145 de la línea La Plana . Benicarló, y el apoyo nº3.  
. Serie nº2: tiene una longitud de 0,634 km. Entre los apoyos nº3 y nº5.  
. Serie nº3: tiene una longitud de 0,947 km. Entre los apoyos nº5 y nº8.  
. Serie nº4: tiene una longitud de 0,057 km. Entre los apoyos nº8 y el pórtico de la St. Alcalà de Xivert.  
Los apoyos serán metálicos, constituidos por perfiles angulares de lados iguales galvanizados en caliente, y organizados en forma de celosía doble. Tendrá forma troncopiramidal desde su base el brazo inferior, prismática desde éste al superior y dos castilletes en la parte superior para el cable de tierra.  
Alternativas  
Se han planteado dos alternativas, de las cuales se ha elegido la primera por ser el trazado más corto, además de no afectar a suelos urbanos y urbanizables de la parte norte del casco urbano de Alcalà de Xivert.  
Tramitación administrativa  
Información pública  
En fecha 1 de febrero de 2001 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de la .Línea aérea de alta tensión a 132 Kv, doble circuito entre la St. Alcalà de Xivert y el apoyo nº144 de la línea La Plana-Benicarló..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de la .Línea aérea de alta tensión a 132 Kv, doble circuito entre la St. Alcalà de Xivert y el apoyo nº144 de la línea La Plana-Benicarló., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº 21 de fecha 17 de febrero de 2001, y en el DOGV nº 3.971 de 2 de abril de 2001, no habiéndose presentado alegaciones de carácter medioambiental.  
En fecha 11 de marzo de 2002, se recibió del mismo Servicio un anexo donde se modificaba el entronque con la línea La Plana-Benicarló pasando del apoyo nº144 al nº145.  
Posteriormente, en fecha 12 de abril de 2002 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al nuevo proyecto de la .Línea aérea de alta tensión a 132 Kv, doble circuito entre la St. Alcalà de Xivert y el apoyo nº145 de la línea La Plana-Benicarló.  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de la .Línea aérea de alta tensión a 132 Kv, doble circuito entre la St. Alcalà de Xivert y el apoyo nº145 de la línea La Plana-Benicarló., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº51 de fecha 27 de abril de 2002, y en el DOGV nº4.314 de 14 de agosto de 2002, habiéndose presentado diversas alegaciones sobre la proximidad de la línea a viviendas y negocios de particulares, donde se superan los umbrales mínimos de exposición a campos electromagnéticos, a partir de los cuales se producen efectos nocivos en la salud.  
Dichas alegaciones fueron contestadas por Iberdrola, donde se justifica que dichos umbrales no serán superados en ningún punto de la traza de la línea, no suponiendo por lo tanto, una amenaza para la salud.  
Afecciones legales  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, el trazado de la línea eléctrica en proyecto cruza el trazado de dos vías pecuarias:  
. Colada de Pou de Morriols, de 8 m de anchura.  
. Cañada Real del Clot de Diumenge, de 75 m de anchura.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El área de estudio está dominada por el uso urbano y agrícola, favoreciendo el crecimiento de comunidades nitrófilo-ruderales y arvenses por ello, no puede hablarse de áreas naturales o seminaturales que muestren un interés singular de cara a la conservación. Tampoco es una zona que destaque por el valor de su ornitofauna.  
La fragilidad del paisaje es baja, y por lo tanto el proyecto será absorbido por el territorio con cierta facilidad debido al alto grado de antropización.  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
El impacto sobre la geomorfología es despreciable ya que la zona presenta accesos suficientes para la realización de las obras, y los movimientos de tierras derivados de la realización de las cimentaciones de los apoyos afectan una pequeña superficie de 25 m².  
Otro posible impacto es la muerte de aves debido a colisiones contra el tendido eléctrico, las víctimas posibles de dichas colisiones serían avutardas y zancudas, principalmente, aunque el riesgo es bajo, ya que atraviesa tierras de cultivos.  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:   
. Aprovechamiento al máximo de la red de caminos existente, evitándose en lo posible la creación de nuevos accesos.  
. En caso de que se tenga que acceder a apoyos por campos de cultivo, se señalizará por medio de cintas el acceso por los medios, de manera que todos los vehículos circulen siempre por el mismo lugar. Además, el acopio y traslado de materiales se realizará, siempre que sea viable, con maquinaria ligera, tractor y similar.  
. Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
. Se comprobará la señalización de los tajos de obra y las zonas de movimiento de la maquinaria.  
. Supervisión del trazado de la línea: se controlará a pie de obra que el trazado de la línea sobre el terreno discurre según lo establecido, evitando al máximo la eliminación de vegetación que no sea estrictamente necesaria.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Línea aérea de alta tensión a 132 Kv, doble circuito, entre la St. Alcalà de Xivert y el apoyo nº145 de la línea La Plana-Benicarló, promovido por IBERDROLA, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
. Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal y la plantación de especies arbustivas y herbáceas propia de la zona.  
. Montaje e izado de apoyos con grúa o con pluma.  
. Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación, tratando de ubicarlas en zonas baldías.  
. Durante el tendido de conductores, se procurará ubicar correctamente la maquinaria de tiro y freno.  
. Se evitará la afección a los setos de vegetación en los bordes con muros de piedra de los campos de cultivo, tanto en la habilitación de accesos como en la instalación de los apoyos de la línea.  
. Se procurará que los apoyos no afecten ni se sitúen en las proximidades de las vías pecuarias Colada de Pou de Morriols y Cañada Real del Clot de Diumenge.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de mayo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 72/05-AIA  
Título: Soterramiento de la L.A.A.T. a 132 kV Fuente San Luis-ST La Punta-Grao en la ZAL.  
Promotor: IBERDROLA.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Localización: Término municipal de Valencia. Valencia.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es el soterramiento de la línea eléctrica Fuente San Luis-Grao entre los apoyos 12 y 15 así como la entrada y salida de la misma a la ST La Punta, en la Zona de Actuación Integrada (ZAL) del Puerto de Valencia.  
La longitud de la línea será de 1.153 m, constará de tres circuitos enterrados en dos zanjas independientes y paralelas. Una de ellas, portando un doble circuito, hará una entrada/salida a la S.T. La Punta; la otra, portando un simple circuito, transcurrirá entre el apoyo 12-b y 15-b.  
Tramo 1: arranca en los apoyos 12-a y 12-b de la línea y termina en ST La Punta. Tiene una longitud de 545 m y transcurre en dos zanjas enterradas. En dichas zanjas se tenderá un doble circuito en una de ellas y un sol circuito en la otra, quedando libre el entubado para otro circuito. El doble circuito de 132 kV entrará a la ST La Punta y el otro continuará hasta los apoyos 15-a y 15-b.  
Tramo 2: arranca en la ST La Punta y termina en los apoyos 15-a y 15-b de la línea. Tiene una longitud de 608 m y como en el tramo anterior, consta de un doble y un simple circuito enterrado en dos zanjas.  
En todo el trazado, los circuitos discurrirán entubados al tresbolillo bajo prisma de hormigón, en dos zanjas bajo las calles de Valencia.   
Al finalizar los trabajos de soterramiento de la línea objeto de este proyecto, se desmontará el tramo aéreo de la línea, apoyos 12-15, así como los dos apoyos de entrada a la ST La Punta.  
Los cables de doble circuito discurren por zanja común de 1.600 mm de espesor y 1.500 mm de profundidad. Para el cruce del ferrocarril se utilizarán máquinas perforadoras, topos dirigidos o hincas de acero.  
Tramitación administrativa  
Información pública  
En fecha 29 de abril de 2005 la Conselleria de Infraestructuras y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de .Soterramiento de la L.A.A.T. a 132 kV Fuente San Luis-ST La Punta-Grao en la ZAL..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del .Soterramiento de la L.A.A.T. a 132 kV Fuente San Luis-ST La Punta-Grao en la ZAL., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº 60 de fecha 12 de marzo de 2005, no habiéndose presentado alegaciones.  
Consideraciones ambientales  
. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El área de estudio se caracteriza por la ausencia total de elementos vegetales naturales, se trata de un área en la que se ha llevado a cabo la explanación para la urbanización de los terrenos en los que se asentará el futuro desarrollo industrial de la ZAL del puerto de Valencia.  
La línea discurrirá en todo su trazado próxima a los futuros viales de la ZAL o por zonas de marcado carácter urbano de la ciudad de Valencia.   
Por lo tanto la zona afectada por la traza de la línea se encuentra actualmente urbanizada no existiendo valores ambientales dignos de proteger, e incluso la calidad paisajística es baja por la total transformación que ha sufrido el medio inicial.  
. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
La alteración de la geomorfología debido a la apertura de zanjas será de escasa magnitud y se llevarán a cabo sobre los futuros viales de la ZAL, por lo que no se verá afectado este elemento del medio.  
Tampoco se producirá una ocupación del suelo y pérdida de capacidad agrológica, al discurrir el trazado de la línea por una zona en desarrollo urbanístico. La afección sobre la hidrología superficial y subterránea no será significativa, al no atravesar la línea ningún curso de agua a excepción de una acequia la cual será evitada por debajo mediante la utilización de un topo.  
. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:   
Aprovechamiento al máximo de la red de caminos existente, evitándose en lo posible la creación de nuevos accesos.  
Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.  
Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
Se comprobará que todas las actuaciones necesarias para la instalación de la línea se realizan en el interior de la zona definida para las obras, no extendiéndose fuera de ésta ninguna de las acciones de la obra.  
Se controlará que los residuos o cualquier otro material sobrante de la obra son retirados de forma conveniente.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Soterramiento de la L.A.A.T. a 132 kV Fuente San Luis-ST La Punta-Grao en la ZAL, promovido por IBERDROLA, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 26 de mayo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 74/04-AIA  
Título Explotación porcina de producción de lechones y cebo  
Promotor Fenopork, SL.  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Vilafamés (Castellón)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la explotación porcina   
Localización: Partida .Pla Fenosa., polígono 1, parcela 284, 285, 290, 293, 294 y 301, del término municipal de Vilafamés (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación tiene una capacidad para 1.760 lechones de transición y 4.320 cerdos de cebo. La explotación está constituida por una nave para transición de lechones (de 690,2 m²), cinco naves para cebo de cerdos (de 882 m² cada una), y otros locales accesorios correspondientes a vestuario-aseo y oficina, local para el grupo electrógeno y fosas de regulación de la extracción de purín.  
La superficie total construida será de 5.446 m², siendo la superficie de la parcela de 29.992 m².  
La actividad consistirá en la cría de lechones desde los 6 hasta los 20 kg de peso vivo, momento en que pasarán a cebo y en el cebo de cerdos, desde los 20 hasta los 100 kg de peso vivo, momento en que se destina a matadero.  
Se generará un total de 10.009,6 m³ de purín/año. El purín quedará retenido en fosas de purines bajo las naves y dos fosas exteriores (de 242 y 137,5 m³ respectivamente), con capacidad total de almacenamiento de 3.264,9 m³.  
La capacidad de almacenamiento de purines en la explotación no queda justificada, ya que según los planos aportados, esta capacidad será inferior a la manifestada en la documentación. De cualquier manera, la capacidad será superior a los tres meses de autonomía de almacenamiento de purines de que debe disponer la explotación, tal y como queda exigido en el art. 5.B.b. del Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas.  
El destino del purín es contradictorio, ya que por un lado se indica que se destinarán como abono orgánico a campos de cultivo del promotor, mientras que por otro lado se indica que 1.799 m³ del purín generado anualmente se destina a planta de tratamiento de purines en Vall d'Alba, y el resto, pasa como abono orgánico a campos de cultivo. El purín se extrae de la explotación con una periodicidad de cuatro meses.  
Se genera un total de 33.414,4 kg de N/año, por lo que se necesita un total de 196,5 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico, según el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas.  
Los purines son tratados en las fosas, con complejo bacteriano enzimático y con aireación complementaria, que facilitará la minimización del impacto generado por emisión de olores, (asociado principalmente a la degradación incompleta de la biomasa), permitiendo además digerir el purín producido.   
Las parcelas donde se aplicará purines, localizadas entre los términos municipales de Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Serra d'Engarceran, Vistabella, ocupan una superficie total de 184,73 ha., las cuales se relacionan a continuación: en el municipio de Benlloch, Polígono 9, parcela 188, 197; Polígono 3, parcela 48; Polígono 22, parcela 88; Polígono 2, parcela 208; Polígono 4, parcela 81, 90, 98; Polígono 12, parcela 74, 85; Polígono 13, parcela 203; Polígono 14, parcela 54; Polígono 15, parcela 109; Polígono 18, parcela 242; Polígono 19, parcela a9-a; Polígono 19, parcela 74; Polígono 20, parcela 245; Polígono 3, parcela 83-a, 83-b; Polígono 11, parcela 27; Polígono 1, parcela 196, 199-a; Polígono 11, parcela 40-aPolígono 20, parcela 171-a, 171-b; Polígono 1, parcela 152-a, 152-b,; Polígono 3, parcela 66-a-c, 71-a, 71-b; Polígono 13, parcela 10, 64, 138, 168-b; Polígono 14, parcela 16, 114-a, 114-b, 171, 329; Polígono 18, parcela 44, 256; Polígono 20, parcela 107, 132; Polígono 4, parcela 109-a a la e, 193; Polígono 12, parcela 38; Polígono 13, parcela 86; Polígono 20, parcela 114; Polígono 22, parcela 28, 151-a, 151-b; Polígono 1, parcela 262-a, 262-b, 262-c; Polígono 1, parcela 314; Polígono 2, parcela 12-a, 12-b, 201-a, 201-b, 264; Polígono 10, parcela 179; Polígono 12, parcela 41,; Polígono 14, parcela 300; Polígono 15, parcela 175-a; Polígono 19, parcela 51-a, 51-b; Polígono 20, parcela 32-a, 41, 43; Polígono 21, parcela 172; Polígono 1, parcela 187; Polígono 10, parcela 35, 56-a, 56-b, 58-a, 60-a, 148, 206-b; Polígono 11, parcela 4, 91, 103-a; Polígono 12, parcela 106; Polígono 13, parcela 19, 20; Polígono 14, parcela 195; Polígono 15, parcela 86-a; Polígono 21, parcela 21; Polígono 22, parcela 12; en el término municipal de Serra d'Engarceran, Polígono 13, parcela 40, 41, 111-a, 111-b, 187, 221-a, 58-a, 106-a, 106-b, 109-a, 109-b, 186, 263-a, 263-b, 276-a, 276-b; Polígono 4, parcela 361-a; Polígono 8, parcela 605-a; Polígono 13, parcela 7-a, 16-a; en el término municipal de Vistabella: Polígono 9, parcela 3-b, 13-a, 15-d, 10-c, 9, 14-a, 1; Polígono 31, parcela 4, 10, 11, 19, 16, 17, 18, 20, 23, 25, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 109, 110-b, 116, 112, 118-a, 122; Polígono 12, parcela 1, 5, 16, 2, 4, 3, 6, 10, 34, 7, 8, 9, 11-a, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 24, 28, 39, 44, 38, 35, 36, 45, 49, 50, 46, 48, 51, 52, 47; en el término municipal de Vilanova d'Alcolea: Polígono 12, parcela 2-a, 222-a, 222-b; Polígono 6, parcela 317-b; Polígono 7, parcela 248-a, 249-b, 253, 609; Polígono 8, parcela 414; Polígono 10, parcela 321-b.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias a aplicar en la explotación, estará la de disponer de vallado perimetral, tela metálica en ventanas y huecos de las naves, de manera que se impida el paso de posibles vectores de enfermedades.  
Las operaciones de abastecimiento de pienso, carga y descarga de animales y retirada de purín, se realizarán desde fuera del recinto de la explotación.  
Esta medida, que corresponde al cumplimiento del art. 5.2.f.3. del Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, únicamente es exigible para las nuevas instalaciones.  
Los cadáveres que se generan en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
El suministro de agua potable procede de la red municipal de aguas potables.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se indica que el agua procedente de la red de abastecimiento municipal se clorará, actuación que no queda justificada, ya que el agua municipal ya deberá tener los tratamientos pertinentes que garanticen su potabilidad.  
La explotación se localiza a más de 3 km. del núcleo de población.  
Tramitación Administrativa  
Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 30 de marzo de 2004, con la remisión por el Ayuntamiento de Vilafamés, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 19, de 12 de febrero de 2004, así como a los vecinos de la explotación, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
. Información pública sin la presentación de alegaciones.  
. Informe favorable del Ingeniero Municipal.  
. Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial. Se incluye informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, el cual queda condicionado a dotar a la explotación de:  
. Sistema eficaz de desinfección (vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en los accesos a la misma, así como sistema apropiado para desinfección del resto del vehículo.  
. Cercado de la explotación (vallado perimetral) y sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos).  
. Utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.  
. Sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias y de protección del medio ambiente.  
. Adecuado lazareto para la observación y secuestro de los animales.  
. Medidas higiénico sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.  
. Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo en la explotación.  
. Pediluvios u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de locales, naves o parques.  
. Libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número de las matrículas de los vehículos que hayan entrado en la explotación.  
. Balsas de estiércol cercadas e impermeabilizadas, natural o artificialmente, que eviten el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.  
. Acondicionamiento de las instalaciones para porcino de amera que se cumplan los requisitos de bienestar animal establecidos por el RD 1135/2002 relativo a las normas mínimas para la protección de cerdos.  
No se ha incluido informe del Veterinario de Area.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.  
El municipio de Vilafamés, está incluido en Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Vegetación, Fauna, Hidrología, Climatología, Paisaje y Medio Socioeconómico. Se ha incluido la descripción del inventario ambiental, así como de las interacciones ecológicas o ambientales clave entre la granja y su entorno.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con predominio de olivos, almendros y terreno de siembra. No se ha incluido información detallada relativa a la proximidad a la rambla de la Viuda, ni a las características geológicas del terreno donde se aplica el purín. Según la cartografía temática del Territorio de la Comunidad Valenciana, la explotación se localiza en un suelo con vulnerabilidad media a la contaminación de acuíferos.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Los impactos identificados en el Estudio de Impacto Ambiental más relevantes, se recogen a continuación:  
. Impacto sobre el aire, por emisión de olores, asociada al purín generado.  
. Impacto sobre el paisaje, por introducción de elementos extraños en el paisaje, como es la explotación.  
. Impacto sobre el suelo y el agua, por contaminación asociada a una gestión inadecuada del purín como abono orgánico. La vulnerabilidad del suelo a la contaminación de acuíferos, hace que deba extremarse las medidas preventivas encaminadas a evitar problemas de contaminación por lixiviación o percolación profunda de nutrientes presentes en el purín.  
No se ha realizado una valoración de impactos, pasando directamente a proponer medidas protectoras y correctoras para la fase de funcionamiento.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras y correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
De las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, cabe destacar las siguientes:  
. Para minimizar el impacto sobre el aire, asociado a la emisión de olores, se someterá al purín a tratamiento microbiológico que disminuya la carga contaminante a la vez que reduzca la emisión de olores.  
. Para minimizar el impacto sobre el paisaje, y a pesar de estar rodeada la explotación de olivar y cultivos de secano, se realizará plantación de seto arbóreo de hoja perenne, contiguo al vallado perimetral, para minimizar el impacto visual que la instalación de la explotación pueda generar sobre el entorno.  
. Para minimizar el impacto sobre el agua y suelo, el purín se utilizará a una dosis que no supere los 170 kg de N/ha. y en ningún caso en parcelas que no se exploten agrícolamente. Para evitar las pérdidas de N por volatilización en campo, el purín se enterrará con arado-vertedera.  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Del programa de vigilancia ambiental incluido en el Estudio de Impacto Ambiental cabe destacar la propuesta de realizar análisis del purín tras el tratamiento realizado en fosas, para comprobar la eficacia del mismo.  
La gestión del purín que se produce en la explotación no ha quedado justificada, ya que no se ha aportado ningún documento acreditativo del destino de parte del purín generado a la planta de tratamiento de purines de Vall d'Alba, por lo que deberá ampliarse la superficie agrícola disponible de manera que pueda aplicarse la totalidad del purín como abono, sin sobrepasar las dosis permitidas.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la explotación porcina, situada en el término municipal de Vilafamés (Castellón), promovida por Fenopork, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá disponerse de informe favorable del Veterinario de Area, que deberá presentarse ante esta Dirección General y ante el Organo Sustantivo.  
. Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.  
. Tal y como se propone en el Estudio de Impacto Ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, y la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá contrastarse dichos resultados además con otro análisis que deberá efectuarse antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar tras la aplicación en campo, para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
. Deberá ampliarse la superficie agrícola disponible donde aplicar purín, de manera que previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá presentarse ante esta Dirección General y ante el Organo Sustantivo, la disponibilidad de 12 ha. adicionales a las ya presentadas, justificadas, al igual que las iniciales, con la presentación de contrato de aceptación por cada uno de los propietarios de las parcelas, adjuntando cédula de propiedad y plano catastral.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Si los cadáveres son retirados directamente de la explotación por empresa gestora, deberá presentarse contrato suscrito entre ambas partes. En caso de destinarse a caseta municipal de recogida de cadáveres, deberá preverse disponer del mismo contrato en el momento en que se rescinda el servicio municipal de recogida.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 31 de mayo de 2005.. La directora general de gestión del medio natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 217/04-AIA  
Promotor D. Genaro Llopis Blesa  
Autoridad Sustantiva Comisión Territorial de Urbanismo de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Objeto proyecto Obtención de la Declaración de Interés Comunitario (DIC) para Parque de descontaminación y desguace de vehículos fuera de uso.  
Localización Polígono 2, Parcelas 128 y 132, suelo no urbanizable común, del municipio de Llocnou d'en Fenollet (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del Proyecto.  
Se trata de la instalación de un «Parque para la descontaminación y desguace de vehículos fuera de uso (VFU)» en suelo no urbanizable común.  
2. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
El proyecto ocupará una superficie de 4.020 m² que tiene forma de trapecio rectangular alargado, y con una ligera pendiente hacia el oeste. Toda esta parcela se vallará con bloque de hormigón hasta 2,80 metros de altura en todo su perímetro, dejando dos puertas de acceso, por la parte exterior de la valla se plantará un seto para crear una pantalla vegetal.  
Las instalaciones de este Parque, de acuerdo a las operaciones a desarrollar en esta actividad de gestión de VFU para una producción estimada de 300 VFU, consisten:  
. Zonas cubiertas para la Recepción de VFU previo a la descontaminación (de 181'36 y 152,89 m²).  
. Zona cubierta para la Descontaminación (259,77 m²), el pavimento con solera de hormigón estará dotado de pendientes hacia 3 desagües con depósitos impermeables, de 80 litros de capacidad cada uno, donde se recogerán los vertidos y derrames de residuos peligrosos para su posterior retirada para su gestión. Rejilla lineal conectada a un separador de hidrocarburos de 7 litros/segundo, con depósito acumulador de 1.000 litros y arqueta de toma de muestras.  
. En zonas cubiertas se almacenarán las piezas y neumáticos a reutilizar.  
Residuos Peligrosos extraídos de los vehículos. Las baterías y depósito de aceite se almacenarán a cubierto en la misma zona de descontaminación, el resto de residuos peligrosos se almacenan en una zona de 76,44 m² anexa a la de descontaminación y separada.  
Los vehículos descontaminados y apilados hasta tres vehículos se almacenarán al descubierto en la zona denominada «Parque» (2.215,55 m²).  
Toda la superficie de la parcela dispondrá de una solera de hormigón con pendientes, rejilla lineal, desagües a desarenador y separador de grasas (de 5 m³ y arqueta de toma de muestras), para evitar filtraciones al subsuelo en el caso de vertidos accidentales y recogida de pluviales.  
Sistema contra incendios, con bocas de incendio equipadas, extintores de incendio de 50 kg. y de eficacia 21ª-113B.  
Pequeño edificio para oficina (9,72 m²) y aseos (2,89 m²).  
Construcción de un recinto para el grupo electrógeno.  
La proximidad al núcleo urbano de la parcela a ocupar por el proyecto le permite disponer de servicios, como agua potable procede de la red municipal, y determinadas infraestructuras, como carreteras y caminos asfaltados de acceso VP-1036 Xàtiva-Simat de la Valldigna, Camino de Genovés y camino rural asfaltado a la propia parcela.  
Las aguas residuales del aseo serán recogidas en depósito impermeable enterrado de 3 m³ que será periódicamente vaciado.  
Las aguas pluviales de todas las zonas descubiertas serán canalizadas hasta un desarenador y separador de grasa antes de ser vertidas. Las pluviales procedentes de los cobertizos serán canalizadas al exterior de la parcela.  
La energía eléctrica será proporcionada por un grupo electrógeno.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 7 de septiembre de 2004 se recibe del Ayuntamiento de LlocNou d'en Fenollet el expediente de licencia municipal, proyecto técnico y estudio de impacto ambiental de la actividad de Parque de descontaminación y desguace de vehículos fuera de uso (VFU).  
En fecha 15 de octubre de 2004 se solicita al Ayuntamiento información sobre la exposición pública del estudio de impacto ambiental e información precisa de la clasificación y calificación de los terrenos a ocupar por el proyecto. Recibiendo del Ayuntamiento, el 27 de octubre de 2004, informe del arquitecto municipal y certificado del Secretario donde consta que «las parcelas 128 y 132 del polígono catastral nº 2 están clasificadas en el planeamiento vigente como suelo no urbanizable con la calificación de común».  
En fecha 9 de diciembre de 2004 se comunica al Ayuntamiento que por la calificación de los terrenos .suelo no urbanizable común. se requiere previamente la obtención de la Declaración de Interés Comunitario en cumplimiento de la Ley 4/1992, de la Generalitat Valenciana, de 5 de junio, sobre Suelo No Urbanizable.  
En fecha 21 de marzo de 2005 se recibe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial (Sección de Gestión y Disciplina Urbanística) un ejemplar de estudio de impacto ambiental para la obtención de la Declaración de Impacto Ambiental, y en fecha 13 de abril de 2005 se recibe un ejemplar del proyecto sometido a DIC.  
En fecha 4 de mayo de 2005, en la reunión mantenida con el técnico redactor del estudio de impacto ambiental se le informa de la legislación sobre la gestión de vehículos al final de su vida útil (RD 1383/2002) y la de gestión de neumáticos fuera de uso en la Comunidad Valenciana (D.2/2003), que tiene que cumplir el proyecto, así como otros aspectos a subsanar (eliminación de las aguas residuales, residuos,..) y contemplar en el estudio de impacto ambiental.  
En fecha 12 y 20 de mayo de 2005 el promotor presenta tres ejemplares de «Evaluación de Impacto Ambiental en un Parque de Desguace de Automóviles», dos de ellos visados con fecha de 18-5-05.  
En fecha 24 de mayo de 2005 se recibe de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda diligencia en la que consta que se ha realizado la información pública del expediente referente a la solicitud de declaración de interés comunitario para la instalación de desguace de vehículos por D. Genaro Llopis Blesa en Llocnou d'enFenollet, en el DOGV de 22 de abril de 2005, y no se ha presentado alegación alguna al respecto.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El presente proyecto de actividad de Desguace de Vehículos Fuera de Uso .Gestión de VFU. es para la legalización de la actividad de desguace que actualmente se desarrolla en terrenos que están próximos al núcleo urbano y no son de uso industrial.  
En el estudio de impacto ambiental se establece como elementos del medio que puedan ser afectados por el funcionamiento de la actividad el paisaje y el riesgo de contaminación de las aguas subterráneas y las superficiales. Existe una red de acequias en la zona e incluso colindando con la misma parcela.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
En el estudio de impacto se realiza una extensa introducción sobre aspectos generales para identificar y valorar los impactos, presentando como posibles impactos:   
El impacto visual por los vehículos almacenados, incremento del tráfico, acumulación de residuos sólidos y por vertidos de residuos peligrosos, concluyendo como único impacto negativo el visual.  
. En esta actividad industrial de Desguace de vehículos fuera de uso hay que tener presente que se está recepcionando residuos peligrosos .los VFU-, ya que los vehículos son portadores de diversos residuos peligrosos, entre otros tipos de residuos que contienen, y que tienen que ser extraídos previo a la eliminación final del vehículo, tanto en forma de despiece para reutilizar o reciclar como para revalorizar. Por ello, se consideran impactos severos al suelo y al agua por los diversos residuos generados y los vertidos o derrames de los residuos peligrosos, además de aumentar el riesgo de la contaminación de esos elementos al contaminarse las aguas pluviales y de escorrentía en el interior del recinto industrial.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
1. En el estudio de impacto ambiental se proponen las siguientes medidas correctoras a adoptar:  
Prevención de la contaminación por vertidos de residuos peligrosos.  
. Cubiertas para proteger del agua de lluvia las zonas de recepción y almacenamiento de vehículos no descontaminados, la zona de descontaminación y la zona de almacenamiento de las piezas a reutilizar.  
. Solera impermeable en todo el recinto, tanto en las zonas cubiertas como descubiertas, almacenamiento o descontaminación.  
. Acondicionamiento independiente de la solera impermeable en la zona de descontaminación para recoger los residuos derramados en depósitos impermeables y ser retirados para su gestión posterior.  
. Rejilla lineal en la zona de descontaminación conectada a un separador de hidrocarburos. Arqueta de toma de muestras.  
. Rejilla lineal en la solera exterior para recogida de pluviales a separador de grasas con desarenador y arqueta de toma de muestras.  
. Almacenamiento de baterías sobre bandeja impermeable.  
. Recipientes para almacenamiento de: líquido anticongelante (1.500 l.), aceite usado (3.000 l.), gas-oil (1.000L.) y gasolina en depósitos de 200 litros.  
. Recogida de las aguas fecales en depósito enterrado para vaciarlo periódicamente.  
Prevención de emisión de ruidos. La instalación del grupo electrógeno y compresores en un recinto atenuará la emisión de ruidos al exterior.  
Protección contra Incendios. Extintores, bocas de incendio, señalización de elementos de protección, y alarma antirrobo.  
Entrega de los residuos peligrosos a gestores autorizados.  
Una zona destinada para el almacenamiento de todos los residuos peligrosos (RP's) generados en la actividad, es un aspecto que no ha sido bien tratado en el estudio de impacto ambiental, ni claramente reflejado en el proyecto.  
Respecto a las dos instalaciones separadoras de grasas, no queda claro en proyecto ni en el estudio de impacto ambiental, las zonas que se drenan para cada una de ellas ni se menciona donde se realiza su vertido final.  
La empresa, previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá obtener la autorización administrativa correspondiente a la de Gestión de RP's y atenerse al cumplimiento del RD 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de VFU.   
La gestión de los neumáticos fuera de uso, considerados residuos no peligrosos, será su almacenamiento temporal de acuerdo al D. 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana. Se entregarán a gestor autorizado, llevando un registro documental de los mismos, y la empresa se inscribirá en el Registro de Productores de Neumáticos Fuera de Uso de la Comunidad Valenciana.  
Respecto al ruido que se genere por la actividad, se tendrá en cuenta para esa zona la proximidad de viviendas, se atendrá a lo establecido por las Ordenanzas Municipales y Ley 7/2002 de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. De contar con algún aparato o máquina con un nivel acústico significativo, se adoptarán las medidas de insonorización pertinentes que garanticen el cumplimiento de los límites fijados en la Ley 7/2002.  
Para minimizar el impacto visual de la actividad, además del cerramiento opaco propuesto, se evitará apilar los vehículos en el recinto de la actividad.  
La empresa tendrá en cuenta para aquel suelo de su propiedad que, no incluido en la parcela industrial, está actualmente sometido al uso industrial, el informe preliminar de situación que establece el art. 3 en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
2. Programa de Vigilancia Ambiental.  
En el programa de vigilancia ambiental se establece los siguientes controles periódicos:  
Toma de muestras periódicas de las arquetas de los separadores de grasas.   
Comprobación y mantenimiento de la impermeabilidad de la solera de la Zona de descontaminación.  
Control de la estanqueidad de los distintos depósitos de almacenamiento y de la bandeja de almacenamiento de las baterías.  
Controles acústicos.  
Verificar el estado del sistema contra incendios.  
Mantenimiento de la valla y seto vegetal de la parcela.  
Limpieza periódica de los alrededores.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 6 c) del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de lo que antecede, en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Considerar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Parque de descontaminación y desguace de vehículos fuera de uso, promovido por D. GENARO LLOPIS BLESA, sita, en suelo no urbanizable común, Polígono 2, Parcelas 128 y 132, suelo no urbanizable común, del municipio de Llocnou d'en Fenollet (Valencia), siempre que se desarrolle cumpliendo lo establecido en la documentación presentada y en el apartado Segundo de la presente resolución.  
Segundo  
1. Las zonas del Centro de VFU donde se manejen los residuos peligrosos estarán situadas una a continuación de la otra, facilitando las operaciones entre ellas para minimizar el riesgo de accidentes o derrames de esos residuos peligrosos, y evitar expandirlos a otros espacios no acondicionados para ello. Estas zonas estarán cubiertas, con pavimentación impermeable y sistema de recogida de derrames o vertidos de residuos peligrosos estancos para facilitar la retirada de estos residuos y su entrega a gestor autorizado.  
2. En las zonas descubiertas se realizará la construcción del pavimento impermeable dotado de pendientes para canalizar todas las aguas de escorrentía hacia un solo punto o sistema de tratamiento depurador de esas aguas previo a su vertido exterior.  
3. Para aquellos terrenos que queden fuera de la parcela industrial definida en el proyecto pero que han estado sometidos al uso industrial, la empresa deberá atenerse al cumplimiento de lo establecido en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados  
4. Los residuos a gestionar, así como los generados por la actividad serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos y el Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la Producción, Posesión y Gestión de los Neumáticos Fuera de Uso.  
5. Se definirá una Zona para el Almacenamiento de los residuos peligrosos extraídos de los vehículos y los obtenidos durante el desarrollo de la actividad (lodos, grasas, .. de la limpieza de piezas; de operaciones de mantenimiento de la instalaciones). Esta zona estará cubierta y con cubeto de retención impermeable donde se depositarán los envases conteniendo los residuos peligrosos.  
6. Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior, a controlar en la vigilancia ambiental, garantizará que el nivel acústico transmitido al interior de viviendas próximas no supere los niveles establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra La Contaminación Acústica. La empresa deberá atenerse al cumplimiento de lo establecido en el Título IV, capítulo II «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el Título II, Capítulo II «Niveles de perturbación», de la citada Ley 7/2002.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental incluirá:   
. La vigilancia periódica con las operaciones de mantenimiento y buen funcionamiento de: la impermeabilidad del pavimento y arquetas o cubetos de retención, así como la estanqueidad de las canaletas de las redes de drenaje que se instalen en el Parque de Desguace de VFU; su sistema de recogida de pluviales y tratamiento. Los residuos obtenidos de las operaciones de mantenimiento serán retirados por empresa/s gestora/s autorizadas.  
. Analíticas de control de las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado municipal, realizadas semestralmente por una OCA, mediante la toma de muestras de las arquetas instaladas previo a su conexión a la red municipal. E, igualmente, en el caso de efectuarse el vertido al terreno con la autorización obtenida del organismo de cuenca.  
. Los parámetros analizados no han de superar los límites de vertido que establezca la normativa municipal o la Entidad de Saneamiento. Se remitirá copia de estos resultados al organismo que autorice el vertido, como el Ayuntamiento de LlocNou d'en Fenollet.  
. Mediciones de ruido ambiental en la parcela y en el exterior de la misma, realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa a la puesta en marcha y una vez al año, al objeto de comprobar la eficacia de las medidas correctoras y cumplimiento de las condiciones acústicas del entorno.  
1.Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
2.Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar al interesado que la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 25 mayo de 2005.. La directora de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML