Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9626, del 27-06-2023 (2023/7246)

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2023, conjunta de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d'Assistència Sanitària, per la qual s'estableix el protocol per a la coordinació en atenció primerenca.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9626

Data del DOGV
:   27-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/7246

CVE


Data del document
:   19-06-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública](javascript:void(0))
    * [establiment hospitalari](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2023, conjunta de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d'Assistència Sanitària, per la qual s'estableix el protocol per a la coordinació en atenció primerenca. [2023/7246]  
La Llei 3/2019, de 18 de febrer, de la Generalitat, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, en l'article 51, disposa la necessitat de la coordinació, col·laboració i cooperació entre el Sistema Públic Valencià de Serveis Socials (SPVSS) i el Sistema Valencià de Salut (SVS), en concret estableix que «es disposaran procediments simplificats, àgils i homogenis que garantisquen la valoració conjunta i multidisciplinària que faciliten els recursos necessaris més idonis a cada moment en funció de la situació social i sanitària de les persones usuàries». Disposa que, «per a procurar una atenció més eficient i una major sinergia i un aprofitament de les prestacions, els serveis socials i els sanitaris garantiran la seua complementarietat, evitant duplicitats, creant un espai sociosanitari real i efectiu que oferisca una resposta d'atenció integral que vetle també per la continuïtat de les cures i el suport a la persona davant problemàtiques derivades, entre altres, de situacions de discapacitat o diversitat funcional (…)». A més, estableix en l'article 36 el Catàleg de prestacions del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, el qual inclou en l'apartat v l'atenció primerenca definida com a «intervenció i prevenció que pretén atendre tan prompte com siga possible les necessitats transitòries o permanents de la població infantil de 0 a 6 anys amb trastorns del desenvolupament, discapacitat o diversitat funcional, sempre que no estiguen atesos amb altres recursos socials, sanitaris o no es dispose dels recursos necessaris en el centre escolar. Aquesta prestació ambulatòria ha de ser garantida i gratuïta».  
  
La Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i l'adolescència estableix el principi de corresponsabilitat de tota la societat, les administracions públiques i les famílies per a garantir el reconeixement efectiu dels drets de la infància i l'adolescència. Estableix, a més, un marc normatiu que defineix les polítiques públiques, la distribució de competències i les mesures de coordinació necessàries per a fer-les efectives. A més, en l'article 59, estableix que la Generalitat, «a través de l'actuació coordinada de les conselleries competents en matèria d'educació, salut i inclusió social, ha de promoure el major grau possible d'autonomia personal i de desenvolupament de les capacitats de cada xiquet, xiqueta o adolescent amb discapacitat».  
La Llei 11/2003, de 10 abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les persones amb discapacitat, estableix la definició dels centres d'atenció primerenca com a: «recursos destinats a la prevenció i intervenció en xiquets i xiquetes amb alteracions o trastorns del desenvolupament o risc de patir-los per causes d'origen prenatal, perinatal o postnatal, amb edats compreses entre els 0 a 6 anys, sempre que no estiguen atesos amb altres recursos socials, sanitaris o educatius. L'atenció global que brinden aquests centres està encaminada a potenciar i desenvolupar al màxim les seues capacitats, mitjançant programes sistemàtics i seqüenciats que abasten totes les àrees del desenvolupament infantil. L'actuació d'aquests es coordinarà amb el sistema sanitari i educatiu». A més, recull en l'article 15 que «la prevenció de patologies que puguen originar discapacitats i l'atenció a l'evolució d'aquestes constitueix un dret de tot ciutadà i ciutadana» i forma part «de les obligacions prioritàries de l'administració en el camp de la salut pública i dels serveis socials». També recull que «la política de prevenció tindrà per objecte evitar i reduir al màxim l'aparició de noves discapacitats psíquiques, físiques o sensorials, així com el seu impacte negatiu i la seua intensificació i atendrà, en tot cas, a la diversitat, a l'atenció integral centrada en la persona i les necessitats específiques de cada persona».  
  
La Llei 39/2006, de 14 de desembre, de promoció de l'autonomia personal i atenció a les persones en situació de dependència, estableix la disposició addicional tretzena la protecció dels menors de 3 anys que «En el si del Consell Territorial del Sistema per a l'Autonomia i Atenció a la Dependència (SAAD) es promourà l'adopció d'un pla integral d'atenció per a aquests menors de 3 anys en situació de dependència, en el qual prevegen les mesures que han d'adoptar les administracions públiques, sense perjudici de les seues competències, per a facilitar l'atenció primerenca i la rehabilitació de les seues capacitats físiques, mentals i intel·lectuals.  
El Decret 27/2023, de 10 de març, del Consell, pel qual es regulen la tipologia i el funcionament dels centres, serveis i programes de serveis socials i l'ordenació d'aquests dins de l'estructura funcional, territorial i competencial del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, modifica la denominació dels centres d'atenció primerenca, que passen a denominar-se centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca (CDIAT). Es defineixen com a centres específics, de caràcter ambulatori, compostos per equips multidisciplinaris que presten, juntament amb la resta dels recursos sanitaris, socials i educatius, una atenció integral als xiquets i a les xiquetes menors de 6 anys, amb trastorns de desenvolupament o risc de patir-los, a la seua família i entorn.  
La Resolució de 23 d'abril de 2013, de la Secretaria d'Estat de Serveis Socials i Igualtat, per la qual es publica l'Acord del Consell Territorial de Serveis Socials i del SAAD sobre criteris, recomanacions i condicions mínimes per a l'elaboració dels plans de prevenció de les situacions de dependència i promoció de l'autonomia personal; dades bàsiques del sistema d'informació del SAAD i Catàleg de referència de serveis socials, estableix en el Catàleg de referència de serveis socials l'atenció primerenca, i la defineix com un conjunt d'actuacions dirigides a la prevenció de l'aparició o agreujament de malalties o discapacitats i de les seqüeles d'aquestes, així com el suport de la vida independent i/o autònoma, a través de la promoció de condicions de vida saludables, programes específics de caràcter preventiu i/o rehabilitador, integració i millora de les capacitats personals. Com a part d'aquestes actuacions cal assenyalar les accions formatives, d'atenció primerenca i estimulació, recuperació d'habilitats i l'accés a productes de suport o d'habilitació psicosocial.  
  
La Resolució de 25 de juliol de 2013, de la Secretaria d'Estat de Serveis Socials i Igualtat, per la qual es publica l'Acord de 4 de juliol del Consell Territorial de Serveis Socials i del Sistema per a l'Autonomia i Atenció a la Dependència (SAAD) sobre criteris comuns, recomanacions i condicions mínimes dels plans d'atenció integral a menors de tres anys en situació de dependència o en risc de desenvolupar-la estableix que els àmbits competents en matèria d'atenció primerenca són sanitat, educació i serveis socials. Els tres estan directament implicats en la protecció als menors de tres anys i han d'establir entre ells mecanismes de coordinació eficaços, que regulen i arbitren les relacions entre aquestes, els protocols i les actuacions conjuntes.  
  
La Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana estableix en l'article 56 el dret a la promoció de la salut i a la prevenció de malalties i situacions de risc en les persones menors d'edat, i reconeix, entre altres, el dret a l'aplicació de totes les mesures preventives de reconeguda eficàcia. Estableix la instauració, segons l'evidència científica existent en cada moment de programes de detecció primerenca i cribratge en els nounats de totes aquelles alteracions metabòliques, endocrines o de qualsevol altre tipus que puguen beneficiar-se d'un tractament primerenca, així com de la intervenció i seguiment d'aquestes. A més, disposa en l'article 58.1 que: «La Generalitat desenvoluparà activitats per a garantir la promoció, prevenció, atenció holística i primerenca (…) per a atendre les necessitats de les persones amb discapacitat (…), elaborant plans individualitzats d'atenció i programes dissenyats i executats per equips interdisciplinaris. D'acord amb l'article 58.3 b), «Per a aquelles persones menors d'edat en desemparament que presenten algun tipus de discapacitat o diversitat funcional, s'elaborarà un protocol específic que contindrà, a més del reconeixement mèdic per a conéixer el seu estat de salut, la determinació dels suports que necessiten, per a la seua provisió o manteniment i les prestacions socials que hagen de tramitar-se d'ofici per al reconeixement, a fi d'incorporar aquesta informació al pla individualitzat de protecció».  
A més, segons el Reial decret 1030/2006, de 15 de setembre, pel qual s'estableix la Cartera de serveis comuns del Sistema Nacional de Salut i el procediment per a actualitzar-los, en l'apartat 6.1 de l'annex II, els serveis d'atenció primària relatius a la infància preveuen, entre altres, «la detecció dels problemes de salut amb presentació d'inici en les diferents edats, que puguen beneficiar-se d'una detecció primerenca en coordinació amb l'atenció especialitzada».  
  
L'atenció a la població infantil amb problemes de desenvolupament requereix la implicació i responsabilitat de tots els sistemes públics: educatius, sanitaris i socials, que han de prendre com a referent el marc normatiu existent i articular els mecanismes d'actuació i coordinació que permeten aconseguir els objectius proposats.  
Per tot el que s'ha exposat, de conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions; d'acord amb el Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat; el Decret 264/2019, de 13 de desembre, del Consell, pel qual es nomena la directora general de Diversitat Funcional i Salut Mental, i el Decret 80/2018, de 15 de juny, del Consell, pel qual es nomena la directora general d'Assistència Sanitària, resolem:  
  
  
Primer. Objecte i àmbit d'aplicació  
L'objecte d'aquesta resolució és establir les actuacions per a la coordinació entre els serveis de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública i la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, amb la finalitat d'atendre les necessitats dels xiquets i xiquetes, menors de 6 anys, amb alteracions en el desenvolupament o risc de presentar-les, i de les seues famílies.  
S'entén per atenció primerenca el conjunt d'actuacions preventives, de promoció i d'intervenció en el desenvolupament infantil dirigides a la població menor de 6 anys, a la seua família i els seus entorns que, davant possibles alteracions del desenvolupament o factors de risc que pogueren aparéixer, garantisquen una resposta integral a les seues necessitats al més prompte possible i coordinada per part dels sistemes de salut, serveis socials i educació de la Comunitat Valenciana.  
Això requereix garantir la continuïtat de l'atenció, evitant la fragmentació o la duplicitat de les actuacions i orientar les famílies dels xiquets i de les xiquetes susceptibles d'atenció primerenca sobre la sol·licitud del servei.  
Es considera com a població destinatària d'atenció primerenca els xiquets i les xiquetes menors de 6 anys que presenten alteracions o factors de risc en el desenvolupament, residents a la Comunitat Valenciana, així com les seues famílies.  
L'atenció primerenca forma part del catàleg de prestacions del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, com una prestació professional garantida i gratuïta.  
Les actuacions que es recullen en aquesta resolució són:  
a) Definir el circuit de detecció, accés i seguiment als recursos d'atenció primerenca.  
b) Identificar les alteracions del desenvolupament susceptibles d'atenció primerenca.  
c) Establir el formulari de sol·licitud i les instruccions per a emplenar-lo i tramitar-lo.  
d) Definir les funcions de les Unitats de valoració i seguiment d'atenció primerenca en aquest procediment.  
e) Establir la coordinació i el seguiment entre els professionals dels sistemes implicats.  
  
Segon. Detecció d'alteracions del desenvolupament o risc  
1. La detecció d'alteracions del desenvolupament o del risc que apareguen pot produir-se en qualsevol moment durant l'inici del cicle vital. La identificació primerenca de qualsevol signe d'alerta és molt important perquè permetrà que la resposta s'inicie al més prompte possible.  
  
2. La detecció primerenca de situacions susceptibles d'accedir a l'atenció primerenca es pot produir en l'àmbit familiar o en qualsevol dels àmbits implicats (sanitari, educatiu o de serveis socials). En aquest cas, les persones professionals que intervenen hauran d'indicar als pares i a les mares o representants legals la necessitat d'acudir a l'equip d'atenció primària del Sistema Valencià de Salut perquè es confirme la sospita des de pediatria.  
3. El personal facultatiu dels serveis de pediatria (atenció hospitalària o atenció primària), com a part de la supervisió de la salut infantil en persones de 0 a 6 anys, durà a terme la detecció i el diagnòstic primerenca d'alteració o factor de risc per al desenvolupament.  
Es consideren factors de risc per al desenvolupament des del punt de vista sanitari el risc neurològic prenatal o perinatal i les síndromes que porten associades alteracions del neurodesenvolupament.  
Es considera alteració del desenvolupament quan no s'hagen aconseguit les fites establides per a l'edat. Entre les escales de valoració, es recomana utilitzar l'escala de Haizea-Llevant per al desenvolupament psicomotor i del llenguatge i M-Xat per als trastorns de l'espectre autista, o bé altres incloses en la història clínica del Sistema Valencià de Salut.  
4. Criteris de sospita d'alteració o risc del desenvolupament  
Es consideren motius per a la indicació als serveis d'atenció primerenca la identificació, detecció i/o diagnòstic de les alteracions del desenvolupament psicomotor, del llenguatge, la relació i comunicació de risc neurològic prenatal o perinatal i les síndromes amb alteracions del neurodesenvolupament següents:  
a) Risc neurològic prenatal o perinatal (risc de paràlisi cerebral). Inclou:  
- Prematuritat extrema (menor de 32 setmanes).  
- Pes baix (menys de 1.500 g).  
- Pèrdua del benestar fetal.  
- Infecció, lesió o malformació del sistema nerviós central.  
- Ús de tòxics o dèficit de cures durant l'embaràs que posen en risc el desenvolupament.  
b) Síndromes amb alteracions del neurodesenvolupament. Inclou:  
- Síndrome de Down.  
- Síndrome de Rett.  
- Encefalopaties genètiques (epilèptiques o del neurodesenvolupament).  
- Altres síndromes amb alteracions del neurodesenvolupament.  
c) Alteracions en el desenvolupament psicomotor. Inclou:  
- Signes d'alarma de l'escala Haizea Llevant.  
- Alteració significativa en més de dues àrees de l'escala Haizea Llevant.  
- Alteració significativa d'altres escales de desenvolupament psicomotor.  
d) Alteracions en la relació i comunicació. Inclou:  
- Sospita de trastorn de l'espectre autista.  
e) Alteracions en el desenvolupament del llenguatge. Inclou:  
- Retard en l'adquisició del llenguatge.  
f) Alteracions o dèficits sensorials (visuals o auditius) quan comporten una alteració del desenvolupament  
No seran motius per a la indicació dels serveis d'atenció primerenca:  
a) Alteracions motores perinatals o postnatals: torticolis neonatals, fractura de clavícula, paràlisi braquial, etc. Si escau, es derivaran a rehabilitació del sistema sanitari.  
b) Patologies respiratòries greus i cirurgia toràcica. Si escau, es derivaran a rehabilitació respiratòria del sistema sanitari.  
c) Alteracions de l'articulació del llenguatge: dislàlia, rotacisme, disfèmia-quequeig Alteracions de la deglució aïllades. Si escau, es derivaran a logopèdia-foniatria del sistema sanitari.  
d) Alteracions emocionals i/o conductuals, llevat que la unitat de salut mental de la infància i adolescència (USMIA) valore un risc d'alteració en el desenvolupament.  
5. En la identificació d'alteracions en la relació i comunicació, en concret, el cas de sospita de trastorn de l'espectre autista, a més es derivarà a la USMIA per a completar el diagnòstic.  
6. En funció de les necessitats de salut, afavorint la continuïtat i evitant la duplicitat d'actuacions amb l'atenció primerenca, el personal facultatiu de pediatria derivarà als recursos sanitaris disponibles.  
  
  
Tercer. Accés als serveis d'atenció primerenca del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials  
1. L'accés als serveis d'atenció primerenca del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials es regirà d'acord amb la coordinació indispensable entre el Sistema Públic Valencià de Serveis Socials i el Sistema Valencià de Salut. Tots dos sistemes procuraran que els procediments siguen àgils, garantiran la valoració conjunta i multidisciplinària necessària que facilite els recursos necessaris més idonis, en els casos en què calga una atenció social i sanitària simultània i coordinada.  
2. Identificació d'alteracions del desenvolupament o risc.  
Davant la sospita d'alteració o risc en el desenvolupament, el personal del servei de pediatria (d'atenció hospitalària o atenció primària) haurà d'informar les persones progenitores o representants legals de les necessitats detectades i de les actuacions que es realitzaran, en particular:  
a) Elaboració pel personal facultatiu de pediatria de l'Informe de salut per a atenció primerenca que entregarà a la família (Annex I del present protocol): https://inclusio.gva.es/va/web/diversidadfuncional/sol-licitud-prestacio-atencio-primerenca  
b) Informació a la família perquè sol·licite el servei d'atenció primerenca de la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, a través del formulari «Sol·licitud d'atenció primerenca» que podran descarregar de la Web de la Generalitat (Annex II del present protocol) https://inclusio.gva.es/va/web/diversidadfuncional/sol-licitud-prestacio-atencio-primerenca i, a més, sol·licite cita a Atenció primària de serveis socials que li corresponga pel seu municipi.  
El formulari de sol·licitud d'atenció primerenca haurà d'anar acompanyat dels documents següents:  
a) DNI de la persona sol·licitant.  
b) Acreditació de la representació legal, si escau.  
c) DNI del xiquet o de la xiqueta (en el cas que en tinga).  
d) Certificat actualitzat d'empadronament familiar.  
e) Informe de salut per a atenció primerenca, de pediatria.  
f) Informe sociopsicopedagògic de l'equip d'orientació educativa o gabinet psicopedagògic (en el cas que s'haja emés).  
g) Informe professional de l'Equip d'Intervenció Social (EIS) d'atenció primària de serveis socials (si escau).  
La formalització de la sol·licitud s'ha de fer en model normalitzat i la presentació pot ser de manera telemàtica en la seu electrònica de l'Administració de la Generalitat o en els registres dels ajuntaments de la Comunitat Valenciana, oficines PROP o qualsevol dels llocs i registres públics que estableix l'article 16.4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú.  
  
Quart. Unitats de valoració i seguiment de l'atenció primerenca  
  
Les unitats de valoració i seguiment de l'atenció primerenca (UVSAP) es configuren com l'òrgan encarregat de la gestió, del seguiment i de la planificació de l'atenció primerenca i se situen en les direccions territorials, amb competències en serveis socials, de cada província. Estaran integrades per persones professionals amb formació especialitzada en el desenvolupament infantil i l'atenció primerenca que tindran, entre altres, les funcions següents:  
a) Valoració inicial de les necessitats del xiquet o xiqueta mitjançant l'estudi i anàlisi de la informació recollida (cribratge, informes mèdics, educatius i socials, escales i qüestionaris, entrevistes, etc.).  
b) Valoració tècnica de la idoneïtat de la necessitat d'intervenció en atenció primerenca en algun dels recursos del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, centres de desenvolupament infantil i atenció primerenca (CDIAP) o programa d'atenció al desenvolupament infantil (ADI).. En cas negatiu, justificació de la no-intervenció.  
c) Elaborar l'informe tècnic d'idoneïtat previ a la resolució administrativa d'atenció primerenca que corresponga.  
d) Proposar la finalització de la prestació del servei d'atenció primerenca, supervisar la continuïtat assistencial i impulsar la coordinació entre els recursos intervinents.  
e) Coordinació amb altres professionals que atenen el xiquet/la xiqueta en els sistemes sanitari, educatiu i social.  
  
Cinqué. Inici de la intervenció d'atenció primerenca  
1. L'accés als serveis d'atenció primerenca s'iniciarà amb sol·licitud prèvia dels progenitors o del representant legal del xiquet o de la xiqueta, que s'ha d'adreçar a la direcció territorial de la conselleria competent en la matèria de serveis socials de la província en la qual residisquen. La UVSAP adscrita a cada direcció territorial, rebrà la «Sol·licitud d'atenció primerenca» i realitzarà les actuacions de comprovació dels requisits i la verificació de disponibilitat de plaça en algun dels serveis d'atenció primerenca.  
2. La intervenció en atenció primerenca es realitzarà al més prompte possible en els CDIAT o ADI. S'haurà de prioritzar, en cas necessari, l'atenció als menors de 4 anys, tenint en compte els beneficis d'una atenció primerenca.  
  
Sisé. Coordinació i seguiment de l'atenció primerenca  
1. A fi de facilitar la coordinació i el seguiment de l'atenció primerenca entre les persones professionals dels sistemes sanitaris i dels serveis socials, la interconsulta i l'intercanvi d'informació sobre l'inici, el seguiment i la finalització de la intervenció i l'evolució del xiquet o la xiqueta i la seua família, s'implementaran els canvis necessaris en les eines informàtiques implicades en aquest procés, en particular en la història social única i la història de salut.  
2. Els CDIAP remetran a la família i a la UVSAP l'informe d'avaluació inicial (una vegada realitzada l'avaluació inicial i formalització del pla d'intervenció d'atenció primerenca -PIAP-), així com els informes de seguiment posteriors establits i l'informe final de la intervenció.  
  
3. Els serveis de pediatria d'atenció primària i atenció hospitalària (en particular neonatologia) i USMIA dels departaments de salut i la UVSAT que els corresponga pel territori, hauran d'establir els mecanismes de col·laboració i coordinació entre els professionals per a intervindre al més prompte possible amb les famílies i els xiquets i les xiquetes que ho necessiten.  
4. Les direccions generals implicades hauran de garantir el compliment i l'aplicació homogènia de les actuacions incloses en aquest protocol.  
5. Per a resoldre les situacions en què puguen existir discrepàncies de criteri es constituirà un grup de treball coordinat per personal tècnic dels serveis competents en atenció primerenca de les direccions generals implicades.  
  
Seté. Finalització de la intervenció  
Seran causes de finalització de la prestació del servei d'atenció primerenca les següents:  
a) Haver complit els 6 anys.  
b) Compliment del termini de vigència de la resolució d'inici de la intervenció.  
c) Millora significativa, quan s'hagen aconseguit els objectius establits en el PIAT o haja desaparegut la situació de risc.  
d) Quan la progressió en els objectius establits s'haja detingut, de manera que no es preveja un benefici en el manteniment de la intervenció.  
e) Cessament voluntari. Per voluntat expressa del pare i/o de la mare, que exercisca la pàtria potestat, o del representant legal, sempre que no supose un risc per a la integritat o el benestar dels xiquets i de les xiquetes, aquest punt s'ha d'acreditar mitjançant un informe del centre, servei o programa d'atenció primerenca.  
f) Derivació/transició a altres recursos o sistemes per canvi de domicili o altres circumstàncies que requerisquen finalitzar la intervenció en el centre o programa. Per exemple, inici de tractaments especialitzats (IVAF, ONCE, etc.).  
g) Trasllat a una altra comunitat autònoma.  
h) Tindre assignats els suports educatius que necessite segons l'informe sociopsicopedagògic i el pla d'actuació personalitzat, sense perjudici de les actuacions recollides en el Protocol de coordinació de professionals per al desenvolupament de l'atenció primerenca (DOGV 9179).  
i) Abandó de tractament. En aquells supòsits en què poguera existir desistiment de funcions o una actitud del pare, de la mare, representant legal o guardador de fet de la persona menor d'edat que poguera repercutir en una desprotecció d'aquesta, s'haurà d'actuar de conformitat amb el que s'estableix en la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de drets i garanties de la infància i l'adolescència.  
j) Per causes sobrevingudes relatives a la persona menor d'edat o altres circumstàncies que facen impossible la prestació del servei.  
k) Incompliment de normes i condicions establides per a la prestació adequada del servei.  
l) Per falsedat o omissió greu en la informació proporcionada per la família o representant legal en qualsevol de les fases de sol·licitud del servei o d'instrucció del procediment.  
m) Duplicitat en l'atenció. Quan estiga rebent tractament de característiques equivalents en un altre servei finançat amb fons públics dels àmbits sanitaris, socials o educatius (inclosos els serveis vinculats a les mútues de funcionaris).  
Huité. Producció d'efectes  
Aquesta resolució serà aplicable l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i deixa sense efectes aquelles disposicions de les direccions generals de Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives, així com de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, que s'hi oposen.  
  
  
València, 19 de juny de 2023.- La directora general de Diversitat Funcional i Salut Mental, de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives: Elena Albert Roberto. La directora general d'Assistència Sanitària, de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública: María Amparo García Layunta.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9626, del 27-06-2023 (2023/7246)

RESOLUCIÓN de 19 de junio de 2023, conjunta de la Dirección General de Diversidad Funcional y Salud Mental y de la Dirección General de Asistencia Sanitaria, por la cual se establece el protocolo para la coordinación en atención temprana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9626

Fecha DOGV
:   27-06-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/7246

CVE


Fecha del documento
:   19-06-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública](javascript:void(0))
    * [establecimiento hospitalario](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de junio de 2023, conjunta de la Dirección General de Diversidad Funcional y Salud Mental y de la Dirección General de Asistencia Sanitaria, por la cual se establece el protocolo para la coordinación en atención temprana. [2023/7246]  
La Ley 3/2019, de 18 de febrero, de la Generalitat, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, en el artículo 51, dispone la necesidad de la coordinación, colaboración y cooperación entre el Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales (SPVSS) y el Sistema Valenciano de Salud (SVS), en concreto establece que «se dispondrán procedimientos simplificados, ágiles y homogéneos que garanticen la valoración conjunta y multidisciplinar que faciliten los recursos necesarios más idóneos en cada momento en función de la situación social y sanitaria de las personas usuarias». Dispone que, «para procurar una atención más eficiente y mayor sinergia y aprovechamiento de las prestaciones, los servicios sociales y los sanitarios garantizarán su complementariedad, evitando duplicidades, creando un espacio sociosanitario real y efectivo que ofrezca una respuesta de atención integral que vele también por la continuidad de los cuidados y el apoyo a la persona ante problemáticas derivadas, entre otras, de situaciones de discapacidad o diversidad funcional (…)». Además, establece en el artículo 36 el Catálogo de prestaciones del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, el cual incluye en su apartado v la atención temprana definida como «intervención y prevención que pretende atender tan pronto como sea posible las necesidades transitorias o permanentes de la población infantil de 0 a 6 años con trastornos del desarrollo, discapacidad o diversidad funcional, siempre que no estén atendidos con otros recursos sociales, sanitarios o no se disponga de los recursos necesarios en el centro escolar. Esta prestación ambulatoria tiene que ser garantizada y gratuita».  
La Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y la adolescencia establece el principio de corresponsabilidad de toda la sociedad, las administraciones públicas y las familias para garantizar el reconocimiento efectivo de los derechos de la infancia y la adolescencia. Establece, además, un marco normativo que define las políticas públicas, la distribución de competencias y las medidas de coordinación necesarias para hacerlas efectivas. Además, en su artículo 59, establece que la Generalitat, «a través de la actuación coordinada de las consellerias competentes en materia de educación, salud e inclusión social, debe promover el mayor grado posible de autonomía personal y de desarrollo de las capacidades de cada niño, niña o adolescente con discapacidad».  
La Ley 11/2003, de 10 abril, de la Generalitat, sobre el Estatuto de las personas con discapacidad, establece la definición de los centros de atención temprana como: «recursos destinados a la prevención e intervención en niños y niñas con alteraciones o trastornos del desarrollo o riesgo de padecerlos por causas de origen prenatal, perinatal o postnatal, con edades comprendidas entre los 0 a 6 años, siempre que no estén atendidos con otros recursos sociales, sanitarios o educativos. La atención global que brindan estos centros se encuentra encaminada a potenciar y desarrollar al máximo sus capacidades, mediante programas sistemáticos y secuenciados que abarcan todas las áreas del desarrollo infantil. Su actuación se coordinará con el sistema sanitario y educativo». Además, recoge en su artículo 15 que «la prevención de patologías que puedan originar discapacidades y la atención a su evolución constituye un derecho de todo ciudadano y ciudadana» y forma parte «de las obligaciones prioritarias de la administración en el campo de la salud pública y de los servicios sociales». También recoge que «la prevención tiene por objeto evitar y reducir al máximo la aparición de nuevas discapacidades psíquicas, físicas o sensoriales, su impacto negativo y su intensificación, por lo que debe atender, en todo caso, a la diversidad, a la atención integral centrada en la persona y las necesidades específicas de cada persona».  
La Ley 39/2006, de 14 de diciembre, de promoción de la autonomía personal y atención a las personas en situación de dependencia, establece la disposición adicional decimotercera la protección de los menores de 3 años que «En el seno del Consejo Territorial del Sistema para la Autonomía y Atención a la Dependencia (SAAD) se promoverá la adopción de un plan integral de atención para estos menores de 3 años en situación de dependencia, en el que se contemplen las medidas a adoptar por las Administraciones Públicas, sin perjuicio de sus competencias, para facilitar atención temprana y rehabilitación de sus capacidades físicas, mentales e intelectuales.  
El Decreto 27/2023, de 10 de marzo, del Consell, por el que se regulan la tipología y el funcionamiento de los centros, servicios y programas de servicios sociales y su ordenación dentro de la estructura funcional, territorial y competencial del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, modifica la denominación de los centros de atención temprana, que pasan a denominarse centros de desarrollo infantil y atención temprana (CDIAT). Se definen como centros específicos, de carácter ambulatorio, compuestos por equipos multidisciplinares que prestan, junto con el resto de los recursos sanitarios, sociales y educativos, una atención integral a los niños y niñas menores de 6 años, con trastornos de desarrollo o riesgo de padecerlos, a su familia y entorno.  
La Resolución de 23 de abril de 2013, de la Secretaría de Estado de Servicios Sociales e Igualdad, por la que se publica el Acuerdo del Consejo Territorial de Servicios Sociales y del SAAD sobre criterios, recomendaciones y condiciones mínimas para la elaboración de los planes de prevención de las situaciones de dependencia y promoción de la autonomía personal; datos básicos del sistema de información del SAAD y Catálogo de referencia de servicios sociales, establece en su catálogo de referencia de servicios sociales la atención temprana, y la define como Conjunto de actuaciones dirigidas a la prevención de la aparición o agravamiento de enfermedades o discapacidades y de sus secuelas, así como el apoyo de la vida independiente y/o autónoma, a través de la promoción de condiciones de vida saludables, programas específicos de carácter preventivo y/o rehabilitador, integración y mejora de las capacidades personales. Como parte de estas actuaciones caben señalar las acciones formativas, de atención temprana y estimulación, recuperación de habilidades y el acceso a productos de apoyo o de habilitación psicosocial.  
La Resolución de 25 de julio de 2013, de la Secretaría de Estado de Servicios Sociales e Igualdad, por la cual se publica el Acuerdo de 4 de julio del Consejo Territorial de Servicios Sociales y del Sistema para la Autonomía y Atención a la Dependencia (SAAD) sobre criterios comunes, recomendaciones y condiciones mínimas de los planes de atención integral a menores de tres años en situación de dependencia o en riesgo de desarrollarla establece que los ámbitos competentes en materia de atención temprana son sanidad, educación y servicios sociales. Los tres están directamente implicados en la protección a los menores de tres años y deben establecer entre ellos mecanismos de coordinación eficaces, que regulen y arbitren sus relaciones, protocolos y actuaciones conjuntas.  
La Ley 10/2014, de 29 de diciembre, de la Generalitat, de Salud de la Comunitat Valenciana establece en el artículo 56 el derecho a la promoción de la salud y a la prevención de enfermedades y situaciones de riesgo en las personas menores de edad, reconociendo, entre otros, el derecho a la aplicación de todas las medidas preventivas de reconocida eficacia. Establece la instauración, según la evidencia científica existente en cada momento de programas de detección precoz y cribado en los recién nacidos de todas aquellas alteraciones metabólicas, endocrinas o de cualquier otro tipo que puedan beneficiarse de un tratamiento precoz, así como de su intervención y seguimiento. Además, dispone en su artículo 58.1 que: «La Generalitat desarrollará actividades para garantizar la promoción, prevención, atención holística y temprana (…) para atender las necesidades de las personas con discapacidad (…), elaborando planes individualizados de atención y programas diseñados y ejecutados por equipos interdisciplinares. De acuerdo con su artículo 58.3 b), «Para aquellas personas menores de edad en desamparo que presenten algún tipo de discapacidad o diversidad funcional, se elaborará un protocolo específico que contendrá, además del reconocimiento médico para conocer su estado de salud, la determinación de los apoyos que necesitan, para su provisión o mantenimiento y de las prestaciones sociales que deban tramitarse de oficio para su reconocimiento, a fin de incorporar dicha información al plan individualizado de protección».  
Además, conforme al Real decreto 1030/2006, de 15 de septiembre, por el que se establece la Cartera de servicios comunes del Sistema Nacional de Salud y el procedimiento para su actualización, en el apartado 6.1 de su Anexo II, los servicios de atención primaria relativos a la infancia contemplan, entre otros, «la detección de los problemas de salud con presentación de inicio en las distintas edades, que puedan beneficiarse de una detección temprana en coordinación con atención especializada».  
La atención a la población infantil con problemas de desarrollo requiere la implicación y responsabilidad de todos los sistemas públicos: educativos, sanitarios y sociales, que deben tomar como referente el marco normativo existente y articular los mecanismos de actuación y coordinación que permitan conseguir los objetivos propuestos.  
Por todo lo expuesto, en conformidad con el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del presidente de la Generalitat, por el cual se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, de acuerdo con el Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el cual se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, el Decreto 264/2019, de 13 de diciembre, del Consell, por el que se nombra la directora general de Diversidad Funcional y Salud Mental y el Decreto 80/2018, de 15 de junio, del Consell, por el que se nombra a la directora general de Asistencia Sanitaria, resolvemos:  
  
Primero. Objeto y ámbito de aplicación  
El objeto de la presente resolución es establecer las actuaciones para la coordinación entre los servicios de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública y la Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas, con la finalidad de atender las necesidades de los niños y niñas, menores de 6 años, con alteraciones en su desarrollo o riesgo de presentarlas, y a sus familias.  
Se entiende por atención temprana el conjunto de actuaciones preventivas, de promoción e intervención en el desarrollo infantil dirigidas a la población menor de 6 años, a su familia y sus entornos, que ante posibles alteraciones del desarrollo o factores de riesgo que pudieran aparecer, garanticen una respuesta integral a sus necesidades lo más pronto posible y coordinada por parte de los sistemas de salud, servicios sociales y educación de la Comunitat Valenciana.  
Esto requiere garantizar la continuidad de la atención evitando la fragmentación o la duplicidad de las actuaciones y orientar a las familias de los niños y niñas susceptibles de atención temprana sobre la solicitud del servicio.  
Se considera como población destinataria de atención temprana los niños y niñas menores de 6 años que presenten alteraciones o factores de riesgo en su desarrollo, residentes en la Comunitat Valenciana, así como sus familias.  
La atención temprana forma parte del catálogo de prestaciones del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, como una prestación profesional garantizada y gratuita.   
Las actuaciones que se recogen en la presente resolución son:  
a) Definir el circuito de detección, acceso y seguimiento a los recursos de atención temprana.  
b) Identificar las alteraciones del desarrollo susceptibles de atención temprana.  
c) Establecer el formulario de solicitud y las instrucciones para su cumplimentación y tramitación.   
d) Definir las funciones de las Unidades de valoración y seguimiento de atención temprana en este procedimiento.  
e) Establecer la coordinación y seguimiento entre los profesionales de los sistemas implicados.  
  
Segundo. Detección de alteraciones del desarrollo o riesgo.  
1. La detección de alteraciones del desarrollo o del riesgo de que aparezcan puede producirse en cualquier momento durante el inicio del ciclo vital. La identificación temprana de cualquier signo de alerta es muy importante porque va a permitir que la respuesta se inicie lo antes posible.  
2. La detección precoz de situaciones susceptibles de acceder a la atención temprana se puede producir en el ámbito familiar o en cualquiera de los ámbitos implicados (sanitario, educativo o de servicios sociales). En este caso, las personas profesionales que intervienen indicarán a los padres y las madres o representantes legales la necesidad de acudir al equipo de atención primaria del Sistema Valenciano de Salud para que se confirme la sospecha desde pediatría.  
3. El personal facultativo de los servicios de pediatría (atención hospitalaria o atención primaria), como parte de la supervisión de la salud infantil en personas de 0 a 6 años, llevará a cabo la detección y diagnóstico precoz de alteración o factor de riesgo para el desarrollo.  
Se consideran factores de riesgo para el desarrollo desde el punto de vista sanitario el riesgo neurológico prenatal o perinatal y los síndromes que llevan asociadas alteraciones del neurodesarrollo.  
Se considera alteración del desarrollo cuando no se haya alcanzado los hitos establecidos para la edad. Entre las escalas de valoración, se recomienda utilizar la escala de Haizea-Llevant para el desarrollo psicomotor y del lenguaje y M-Chat para los trastornos del espectro autista, o bien otras incluidas en la historia clínica del Sistema Valenciano de Salud.  
4 Criterios de sospecha de alteración o riesgo del desarrollo  
Se consideran motivos para la indicación a los servicios de atención temprana la identificación, detección y/o diagnóstico de las alteraciones del desarrollo psicomotor, del lenguaje, la relación y comunicación, de riesgo neurológico prenatal o perinatal y síndromes con alteraciones del neurodesarrollo siguientes:  
a) Riesgo neurológico prenatal o perinatal (riesgo de parálisis cerebral). Incluye:  
- Prematuridad extrema (menor de 32 semanas).  
- Bajo peso (menor de 1.500 gr).  
- Pérdida del bienestar fetal.  
- Infección, lesión o malformación del sistema nervioso central.  
- Uso de tóxicos o déficit de cuidados durante el embarazo que pongan en riesgo el desarrollo.  
b) Síndromes con alteraciones del neurodesarrollo. Incluye:  
- Síndrome de Down.  
- Síndrome de Rett.  
- Encefalopatías genéticas (epilépticas o del neurodesarrollo).  
  
- Otros síndromes con alteraciones del neurodesarrollo.  
c) Alteraciones en el desarrollo psicomotor. Incluye:  
- Signos de alarma de la escala Haizea Llevant.  
- Alteración significativa en más de dos áreas de la escala Haizea Llevant.  
- Alteración significativa de otras escalas de desarrollo psicomotor.  
  
d) Alteraciones en la relación y comunicación. Incluye:  
- Sospecha de trastorno del espectro autista.  
e) Alteraciones en el desarrollo del lenguaje. Incluye:  
- Retraso en la adquisición del lenguaje.  
f) Alteraciones o déficits sensoriales (visuales o auditivos) cuando conlleven una alteración del desarrollo.  
No serán motivos para la indicación de los servicios de atención temprana:  
a) Alteraciones motoras peri o postnatales: tortícolis neonatales, fractura de clavícula, parálisis braquial, etc. Si procede, se derivarán a rehabilitación del sistema sanitario.  
b) Patologías respiratorias graves y cirugía torácica. Si procede, se derivarán a rehabilitación respiratoria del sistema sanitario.  
c) Alteraciones de la articulación del lenguaje: dislalia, rotacismo, disfemia-tartamudeo. Alteraciones de la deglución aisladas. Si procede, se derivarán a logopedia-foniatría del sistema sanitario.  
d) Alteraciones emocionales y/o conductuales, salvo que la unidad de salud mental de la infancia y adolescencia (USMIA) valore un riesgo de alteración en el desarrollo.  
5. En la identificación de alteraciones en la relación y comunicación, en concreto, el caso de sospecha de trastorno del espectro autista, además se derivará a la USMIA para completar el diagnóstico.  
6. En función de las necesidades de salud, favoreciendo la continuidad y evitando la duplicidad de actuaciones con la atención temprana, el personal facultativo de pediatría derivará a los recursos sanitarios disponibles.  
  
Tercero. Acceso a los servicios de Atención temprana del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales.  
1. El acceso a los servicios de atención temprana del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales se regirá de acuerdo con la indispensable coordinación entre el Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales y el Sistema Valenciano de Salud. Ambos sistemas procurarán que los procedimientos sean ágiles, garantizando la necesaria valoración conjunta y multidisciplinar que facilite los recursos necesarios más idóneos, en los casos que se precise una atención social y sanitaria simultánea y coordinada.  
2. Identificación de alteraciones del desarrollo o riesgo.  
Ante la sospecha de alteración o riesgo en el desarrollo, el personal del servicio de pediatría (de atención hospitalaria o atención primaria) informará a las personas progenitoras o representantes legales de las necesidades detectadas y de las actuaciones que se vayan a realizar, en particular:   
a) Elaboración por el personal facultativo de pediatría del Informe de salud para atención temprana que entregará a la familia (Anexo I del presente protocolo): https://inclusio.gva.es/va/web/diversidadfuncional/sol-licitud-prestacio-atencio-primerenca  
b) Información a la familia para que solicite el servicio de atención temprana de la Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas, a través del formulario «Solicitud de atención temprana» que podrán descargar de la Web de la Generalitat (Anexo II del presente protocolo) https://inclusio.gva.es/va/web/diversidadfuncional/sol-licitud-prestacio-atencio-primerenca y, además, solicite cita a Atención primaria de servicios sociales que le corresponda por su municipio.  
El formulario de solicitud de atención temprana deberá ir acompañado de los documentos siguientes:  
a) DNI del solicitante.  
b) Acreditación de la representación legal, en su caso.  
c) DNI del niño o niña (en el caso de que disponga de él).  
d) Certificado actualizado de empadronamiento familiar.  
e) Informe de salud para atención temprana, de pediatría.  
f) Informe sociopsicopedagógico del equipo de orientación educativa o gabinete psicopedagógico (en el caso de que se haya emitido).  
g) Informe profesional del Equipo de Intervención Social (EIS) de atención primaria de servicios sociales (si procede).  
La formalización de la solicitud se hará en modelo normalizado y la presentación podrá ser de forma telemática en la sede electrónica de la Administración de la Generalitat o en los registros de los Ayuntamientos de la Comunidad Valenciana, oficinas PROP o cualquiera de los lugares y registros públicos que establece el artículo 16.4 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común.  
  
Cuarto. Unidades de Valoración y Seguimiento de la Atención Temprana  
Las Unidades de Valoración y Seguimiento de la Atención Temprana (UVSAT) se configuran como el órgano encargado de la gestión, seguimiento y planificación de la atención temprana y se ubican en las direcciones territoriales, con competencias en servicios sociales, de cada provincia. Estarán integradas por personas profesionales con formación especializada en desarrollo infantil y atención temprana que tendrán, entre otras, las siguientes funciones:  
a) Valoración inicial de las necesidades del niño o niña mediante el estudio y análisis de la información recogida (cribado, informes médicos, educativos y sociales, escalas y cuestionarios, entrevistas, etc.).  
b) Valoración técnica de la idoneidad de la necesidad de intervención en atención temprana en alguno de los recursos del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, centros de desarrollo infantil y atención temprana (CDIAT) o programa de atención al desarrollo infantil (ADI). En caso negativo, justificación de la no intervención.  
c) Elaborar el Informe técnico de idoneidad previo a la resolución administrativa de atención temprana que corresponda.  
d) Proponer la finalización de la prestación del servicio de atención temprana y supervisar la continuidad asistencial e impulsar la coordinación entre los recursos intervinientes.  
e) Coordinación con otros profesionales que atienden al niño/a en los sistemas sanitario, educativo y social.  
  
Quinto. Inicio de la intervención de atención temprana  
1. El acceso a los servicios de atención temprana se iniciará previa solicitud por parte de los progenitores o del representante legal del niño o la niña, que irá dirigida a la Dirección Territorial de la Conselleria competente en la materia de servicios sociales de la provincia en la que residan. La UVSAT adscrita a cada dirección territorial, recibirá la «Solicitud de atención temprana» y realizará las actuaciones de comprobación de los requisitos y verificación de disponibilidad de plaza en alguno de los servicios de atención temprana.  
2. La intervención en atención temprana se realizará lo antes posible en los CDIAT o ADI. Se priorizará, en caso necesario, la atención a los menores de 4 años, teniendo en cuenta los beneficios de una atención temprana.  
  
Sexto. Coordinación y seguimiento de la atención temprana  
1. Con el objeto de facilitar la coordinación y seguimiento de la atención temprana entre las personas profesionales de los sistemas sanitarios y de los servicios sociales, la interconsulta y el intercambio de información sobre el inicio, seguimiento y finalización de la intervención y la evolución del niño o la niña y su familia, se implementarán los cambios necesarios en las herramientas informáticas implicadas en este proceso, en particular la historia social única y la historia de salud.  
2. Los CDIAT remitirán a la familia y a la UVSAT) el informe de evaluación inicial (una vez realizada la evaluación inicial y formalización del plan de intervención de atención temprana -PIAT-), así como los posteriores informes de seguimiento establecidos y el informe final de la intervención.  
3. Los Servicios de Pediatría de atención primaria y atención hospitalaria (en particular, Neonatología) y la USMIA de los Departamentos de salud y la UVSAT que les corresponda por el territorio, establecerán los mecanismos de colaboración y coordinación entre los profesionales para intervenir lo antes posible con las familias y los niños y niñas que lo necesiten.  
4. Las direcciones generales implicadas garantizarán el cumplimiento y la aplicación homogénea de las actuaciones incluidas en este protocolo.  
5. Para resolver las situaciones en que puedan existir discrepancias de criterio se constituirá un grupo de trabajo coordinado por personal técnico de los servicios competentes en atención temprana de las direcciones generales implicadas.  
  
Séptimo. Finalización de la intervención  
Serán causas de finalización de la prestación del servicio de atención temprana las siguientes:  
a) Haber cumplido los 6 años.  
b) Cumplimiento del plazo de vigencia de la resolución de inicio de la intervención.  
c) Mejoría significativa, cuando se hayan alcanzado los objetivos establecidos en el PIAT o haya desaparecido la situación de riesgo.  
d) Cuando la progresión en los objetivos establecidos se haya detenido, de forma que no se prevea beneficio en mantener la intervención.  
  
e) Cese voluntario. Por voluntad expresa del padre y/o madre, que ostenta la patria potestad, o del representante legal, siempre que no suponga un riesgo para la integridad o el bienestar de los niños y niñas, debiendo acreditarse este extremo mediante informe del centro, servicio o programa de atención temprana.  
f) Derivación/transición a otros recursos o sistemas por cambio de domicilio u otras circunstancias que requieran finalizar la intervención en el Centro o Programa. Por ejemplo, inicio de tratamientos especializados (IVAF, ONCE, etc.).  
g) Traslado a otra Comunidad Autónoma.  
h) Tener asignados los apoyos educativos que precise según el informe sociopsicopedagógico y el Plan de actuación personalizado, sin perjuicio de las actuaciones previstas en el Protocolo de coordinación de profesionales para el desarrollo de la atención temprana (DOGV 9179).  
i) Abandono de tratamiento. En aquellos supuestos en que pudiera existir dejación de funciones o una actitud del padre, madre, representante legal o guardador de hecho de la persona menor de edad que pudiese repercutir en una desprotección de la misma, se actuará de conformidad con lo establecido en la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de derechos y garantías de la infancia y la adolescencia.  
j) Por causas sobrevenidas relativas a la persona menor de edad u otras circunstancias que hagan imposible la prestación del servicio.  
k) Incumplimiento de normas y condiciones establecidas para la adecuada prestación del servicio.  
l) Por falsedad u omisión grave en la información proporcionada por la familia o representante legal en cualquiera de las fases de solicitud del servicio o de instrucción del procedimiento.  
m) Duplicidad en la atención. Cuando esté recibiendo tratamiento de características equivalentes en otro servicio financiado con fondos públicos de los ámbitos sanitarios, sociales o educativos (incluidos los servicios vinculados a las mutuas de funcionarios).  
Octavo. Producción de efectos  
La presente resolución será de aplicación al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, y deja sin efectos aquellas disposiciones de las direcciones generales de Vicepresidencia y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas, así como de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, que se opongan a la presente resolución.  
  
València, 19 de junio de 2023.- La directora general de Diversidad Funcional y Salud Mental, de la Vicepresidencia y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas: Elena Albert Roberto. La directora general de Asistencia Sanitaria, de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública: María Amparo García Layunta.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML