Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7733, del 03-03-2016 (2016/1460)

DECRET 21/2016, de 26 de febrer, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural Immaterial la festa del Sexenni de Morella.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2016/02/26/21/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7733

Data del DOGV
:   03-03-2016

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2016/1460

CVE


Data del document
:   26-02-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 21/2016, de 26 de febrer, del Consell, pel qual es declara Bé d'Interés Cultural Immaterial la festa del Sexenni de Morella. [2016/1460]  
PREÀMBUL  
  
L'article 49.1.5 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana estableix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de patrimoni històric, artístic, monumental, arquitectònic, arqueològic i científic. Així mateix, l'article 26.2 de Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, disposa que la declaració d'un bé d'interés cultural s'ha de fer per decret del Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjuí de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, reserva a l'Administració General de l'Estat.  
Així mateix, la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'article 45 disposa que han de ser declarats béns d'interés cultural les activitats, creacions, coneixements, pràctiques, usos i tècniques que constitueixen les manifestacions més representatives i valuoses de la cultura i el gènere de vida tradicionals del poble valencià. Igualment, poden ser declarats béns d'interés cultural els béns immaterials que són expressions de les tradicions del poble valencià en les seues manifestacions musicals, artístiques, gastronòmiques o d'oci, i en especial aquelles que han sigut objecte de transmissió oral, i les que mantenen i potencien l'ús del valencià.  
  
Per la Resolució d'11 de maig de 2015, de la Conselleria de Educació, Cultura i Esport, es va acordar incoar l'expedient per a la declaració com a Bé d'Interés Cultural Immaterial la festa del Sexenni de Morella.  
  
En la tramitació de l'expedient s'ha concedit tràmit d'audiència a l'Ajuntament de Morella.  
En compliment del que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, en l'expedient consten els informes favorables del Consell Valencià de Cultura, de la Universitat Jaume I de Castellò i de la Real Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles.  
Per tot això, complits els tràmits previstos en l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de decembre, del Consell, i en els articles 26 i següents de la Llei 4/1998, de 11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, a proposta del conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 19 de febrer de 2016,  
  
  
DECRETE  
  
Article 1. Objecte  
Es declara Bé d'Interés Cultural Immaterial la festa del Sexenni de Morella.  
  
Article 2. Descripció del bé i valors  
La descripció del bé i els seus valors es fan constar en l'annex del present decret.  
  
Article 3. Mesures de protecció i salvaguarda  
La protecció del Sexenni de Morella com a bé d'interés cultural immaterial es concretarà en les mesures següents:  
1. Realitzar tasques d'identificació, descripció, investigació, estudi i documentació amb criteris científics.  
2. Incorporar testimonis disponibles a suports materials que garantisquen la seua protecció i preservació.  
3. Vetlar pel normal desenvolupament i pervivència d'aquesta manifestació cultural, així com tutelar la conservació dels seus valors tradicionals i la seua transmissió a les generacions futures.  
Qualsevol canvi que excedisca el normal desenvolupament dels elements que formen aquesta manifestació cultural haurà de comunicar-se a la direcció general competent en matèria de patrimoni cultural, perquè, si és el cas, emeta l'autorització administrativa i la consegüent modificació de la present declaració.  
Les accions de salvaguarda que es projecten hauran de tindre en compte, de manera molt especial, els riscos de desvirtuació que podrien derivar-se del turisme massiu, així com la necessitat de valorar i protegir adequadament els oficis tradicionals associats a la manifestació.  
  
La gestió de la festa la tindran els electes o elets dels gremis i la Junta de Festes, formada per l'alcalde, que n'és el president, representants de l'ajuntament, del clero, dels diferents gremis (elets), l'administrador del santuari, i altres grups que s'han incorporat amb els anys (turisme i tercera edat). Aquests, en conjunció amb els altres actors, seran els que decidisquen sobre aspectes materials i immaterials, així com sobre el desenvolupament dels actes de la festivitat anual.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Publicació i inscripció  
El present decret es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado, i la declaració s'inscriurà en la secció primera de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, i es comunicarà, així mateix, al Registre General de Béns d'Interés Cultural, del Ministeri d'Educació, Cultura i Esport.  
  
  
Segona. Absència d'incidència en la despesa pública de la present disposició  
L'aplicació i el desplegament del present decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de despesa assignada a la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i, en tot cas, haurà de ser atesa amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Única. Entrada en vigor  
El present decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Castelló de la Plana, 26 de febrer de 2016  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport,  
VICENT MARZÀ IBÁÑEZ  
  
  
ANNEX  
  
1. Exposició de motius  
El Sexenni de Morella és la festivitat que se celebra cada sis anys al voltant del tercer diumenge d'agost en honor a la Mare de Déu de Vallivana. Ja en el segle XV es documenta la imatge, en terrissa policromada, de la verge al costat d'una ermita que hi havia a l'actual santuari i hostatgeria, a 24 quilòmetres del nucli urbà. No obstant això, la festivitat no sorgirà fins a mitjan segle XVII, motivada per successives èpoques de sequeres i malalties.  
La nota més característica del Sexenni de Morella és la massiva participació dels veïns de Morella, que conceptuen la festa com un patrimoni comú i propi, des de l'àmbit de les creences i conviccions religioses, o el de la fidelitat secular a la tradició. El Sexenni conforma un sistema d'actuacions rituals i tradicionals d'una gran coherència i complexitat que el converteixen en paradigma i en model de referència de les festes tradicionals valencianes, elevant-se per damunt d'altres festes de pobles veïns o més llunyans.  
  
2. Dades sobre el bé objecte de la declaració  
a) Denominació: Sexenni de Morella.  
b) Localitat: Morella.  
c) Data de realització: cada sis anys, el tercer diumenge d'agost.  
d) Protagonistes: el poble de Morella a través dels gremis (el Gremi d'Agricultura i Ramaderia, la Colònia Morellanocatalana, els Morellans Absents, els Gremi de Professions, Indústria i Transport, el Gremi d'Arts i Oficis, el Gremi del Comerç i el Gremi de la Joventut).  
  
e) Antecedents històrics.  
Els seus orígens es remunten a les epidèmies de pesta patides en el segle XVII pel Mediterrani i a una rebrotada que es va produir l'any 1672, que va motivar que el dia de Sant Esteve, el 26 de desembre, d'aquell any la Confraria del Roser es reunira en capítol per a discutir la proposta efectuada pels jurats de la vila. D'aquesta manera, trenta confrares del Roser, vestits amb robes penitencials, van iniciar un dels costums més estimats pels morellans: la romeria a Vallivana per a traslladar la verge a la població. El Consell de la Vila va acordar, el 14 de febrer de 1673, l'ordre que és origen de les festes sexennals de Morella: «Els justícia, jurats y Consell de Morella tenen a bé donar gràsies a la Imperatrís de totes les creatures y Senyora nostra, la Verge de Vallivana, ara y en tot temps, en un novenari, de sis en sis anys, pe.l benefisi de salut alcanzada en l'any pasat [?]. Per cuant tenim esperimentat los molts favors e beneficis que ha manifestat la sagrada image de Nostra Senyora de Vallivana, patrona i advocada particular de la present vila, que, en demostració de agraïment y gràsies, se porte a la present vila, cuant abaysa la profesó major ab profesó y la esència que perteneix, y se li celebre un novenari en la iglésia major, perquè es continue i aumente la devosió a la dita sagrada image, so és, de sis en sis anys, per lo mes de maig, y que comense lo primer maig de l'any 1678, fent dit novenari per conte de la present vila un dia de festa, y los restants per devots particulars, que al present se oferiren y cofrades y oficis, deixant esta disposició als magnífics jurats que es trobaran».  
f) Organització de la festa. Els preparatius.  
Els organitzadors oficials són els electes o elets dels gremis i la Junta de Festes. Cada gremi organitza un dels dies de la festa i, a més, contribueix a les despeses generals. Els gremis s'han mantingut fidels als seus orígens amb la desaparició del gremi dels artistes i la creació de dos de nous, el del Comerç i el de les Professions, Indústria i Transport. La Junta de Festes s'ocupa de totes les coses d'interés comú i supervisa les activitats dels gremis.  
g) Descripció del bé.  
El Sexenni de Morella és una festivitat en honor a la Mare de Déu de la Vallivana que se celebra cada sis anys entorn del tercer diumenge d'agost. En el segle XV es documenta ja la imatge, en terrissa policromada, al costat d'una ermita que hi havia a l'actual santuari i hostatgeria, a 24 quilòmetres del nucli urbà. No obstant això, la festivitat no sorgirà fins a mitjan segle XVII, motivada per successives èpoques de sequeres i malalties.  
h) Actes principals.  
L'any anterior a cada festa sexennal té lloc l'Anunci, l'esquema del qual, des de 1903, és fonamentalment el següent: els tres primers diumenges d'agost es planten els ninots, figures de dimensions i formes humanes estrafolàries fets amb cartons, teles i fustes que anuncien les pròximes festes. On estan situats es poden llegir uns versos, les relacions, a vegades mordaços i crítics sobre fets o esdeveniments de la vida de Morella. El quart diumenge es fa la festa major, el pregó, la desfilada de les carrosses i el rosari de la nit. En el pregó, un herald muntat a cavall va pregonant pels carrers el pròxim sexenni acompanyat per la banda municipal, que interpreta l'himne de Morella. Una nota característica des de 1897 és la utilització del confeti després de la desfilada de les carrosses, amb una guerra de confeti i serpentines, i d'aquesta manera queda proclamat l'any sexennal.  
El dijous, dia abans de la romeria a Vallivana, té lloc l'Entrada de les Colònies. Commemora l'arribada dels morellans que havien hagut d'emigrar i que tornaven al poble per a complir amb el vot. Els morellans de la ciutat i els de l'emigració se saluden amb parlaments a l'exterior del portal de Sant Miquel, i una vegada junts es fa l'entrada física a la ciutat mentres s'interpreta l'himne de Morella.  
La romeria, que porta la Mare de Déu de Vallivana del seu santuari, ix de Morella el divendres a les nou del matí, i recorre els 24 quilòmetres que separen la població del santuari. La inicia la bandera blanca, després els romeus i al mig se situa la bandera de sant Antoni. Més arrere va la creu processional, i en últim lloc el capellà amb l'urna, que sempre està a l'església però que es quedarà a Vallivana mentre la verdadera imatge estiga a Morella. Per la seua banda, la imatge va acompanyada dels sis elets de la Confraria de la Santíssima Trinitat i de Sant Antoni. En arribar a la fita o creu de terme de Vallivana, es detenen per a esperar la processó de benvinguda que ha eixit des del santuari amb la bandera i la creu. Una vegada fetes les salutacions tradicionals, es dirigeixen tots cap al temple.  
En eixir de Vallivana de tornada, després de la missa, l'ajuntament ofereix als romeus rotllo, xocolate i aiguardent. Abans d'eixir la romeria, es resa un solemne respons per tots els fidels difunts. Hi ha una sèrie de parades rituals, tant en la baixada com a la tornada de la pregària: a l'Hostal Nou (el desdejuni), a la Torreta (per a dinar) i al pont de la Bota (el berenar). Durant el transcurs de l'itinerari, només els elets porten atxes enceses, però quan s'entra a Morella tots els romeus en porten, mentre canten el rosari. En aquest sentit, potser, el canvi recent més important ha sigut la incorporació de les dones en la participació de la pregària.  
Per a rebre la Mare de Déu de Vallivana, la nit anterior a la seua arribada es realitza la plantada de les decoracions dels carrers, que constitueix un dels símbols principals de la festa, ja que és expressió del gran arrelament artesanal existent. Els veïns dels carrers per on passa la processó s'han preparat durant molts mesos, elaborant amb tot secret el motiu que adornarà el seu carrer. Aquesta decoració té un dibuix que es repeteix i que correspon a un bastidor de fusta, cartó o amb motles, si es vol que tinga relleus, i després es vist amb paper de seda de colors (tècnica denominada amb diversos noms: pelosella, fulleta, ploma, caragolet, bandereta i paper munyit). Finalment, els carrers són il·luminats.  
  
La processó general se celebra el diumenge de festa major i primera jornada de la novena. És un dels actes centrals, en què participen els gremis, les danses i els grups figuratius, que a mitjan vesprada fan un recorregut general pel poble. Els dolçainers i els gegants són els encarregats d'iniciar-la, perquè a continuació desfilen els gremis i les creus processionals, i tanquen l'acte la presidència eclesiàstica, la cambrera de la Mare de Déu, les autoritats i la banda de música. A més, es lligen relacions o versets dedicats a la Mare de Déu des d'un artefacte conegut com la taronja.  
L'esquema bàsic de la novena és el següent: missa solemne, retaule processional, processó i activitats lúdiques. A aquest s'afigen altres actes, com el rosari de torxes, castellers, cobles i correfocs el dia de la Colònia Morellanocatalana. Una mascletada, castell de focs artificials, actuacions infantils, concerts diversos i competicions esportives completen el programa, que conclou el dia després de la novena, dedicat a la memòria dels difunts morellans.  
Una altra de les activitats que es realitzen durant la novena, és el retaule, una «volta per la ciutat», que antigament servia als elets per a recol·lectar diners destinats a la festa. Consisteix en una cercavila del gaiter, gegants i danses o quadres figuratius del gremi que s'encarrega de la festa, després de la missa. També hi participen personatges bíblics i altres al·legories com l'Àguila, símbol de l'autoritat municipal, i totes les danses i quadres d'altres gremis que hagen sigut invitats, així com les atraccions que vulga el gremi. Finalment, també poden participar-hi els socis del gremi o la junta amb els elets.  
El recorregut de la processó està jalonat per dos conventets, xicotets escenaris situats a un metre i mig de terra, amb una decoració a manera de sala conventual presidits per una imatge de la Mare de Déu de Vallivana, en què un grup de xiquetes vestides de monges (a qui acompanya un capellanet) i un altre de xiquets amb sotana interpreten cançons per al públic. Representen la devoció popular, unint elements jocosos i piadosos, i quan passen les processons els xiquets disfressats en l'interior canten versos sobre Morella i la seua patrona (també ho fan si els llancen monedes). Sempre canten l'Ave Maris Stella?, però com bé diuen: «si no hi ha perretes no hi han cançonetes». Aquests conventets ?el del Sòl de Vila i el de Sant Francesc realitzats pels veïns del barri- es mantenen durant totes les festes.  
  
Al carrer de la Font podem trobar els volantins i la taronja. Els primers consisteixen en tres ninots, Gertrudis, Pablo i Cleopatra, les mans dels quals estan apegades a una barra situada a gran altura, de banda a banda del carrer, que és accionada al pas de la processó i els retaules i provoca els jocosos moviments del trio equilibrista. La segona és un artefacte que el dia de la processó general s'obri en quatre gallons quan passa la peanya patronal. Dins es troba l'Àngel de la Taronja, que és un xiquet que representa sant Miquel, que, al pas de la processó i quan arriba l'anda de la Mare de Déu, ix de l'interior i recita una poesia i després acompanya la comitiva processional davant de la Mare de Déu.  
  
Un altre element curiós es troba a la plaça dels Tarrascons. És la taula cap per avall, una taula preparada per a un bon banquet, amb una cassola d'arròs, pa i vi, però penjada del revés. El seu significat és desconegut i es conserva com una de les poques restes d'aquells artefactes jocosos que alegraven les festes en el segle XVIII.  
Però també es realitzen quadres figuratius i danses que tenen un significat simbòlic, l'organització dels quals correspon a cada gremi. Ambdós participen en la processó de recepció de la imatge de la Mare de Déu, en els retaules i en la processó general. Quant a les danses, són senzilles, amb passos bàsics anomenats caragols. Totes s'interpreten amb tambor i una o dos veus de dolçaina. Actualment se'n conserven cinc: la dansa dels torners, la dansa dels llauradors, la dansa dels teixidors, la dansa dels oficis i la dansa de les gitanetes.  
Després de l'últim dia de la novena, el del Gremi de la Joventut, acaba tot el Sexenni amb una solemne missa de difunts. A la vesprada comencen a desmuntar-se tots els adorns dels carrers.  
i) Elements que formen part del bé:  
1r. Les decoracions dels carrers.  
2n. La taronja, artefacte que el dia de la processó general s'obri en quatre gallons quan passa la peanya patronal.  
3r. Els conventets, escenaris situats a un metre i mig de terra, amb una decoració a manera de sala conventual.  
4t. Els volantins són tres figures que, unides per una fusta i perpendiculars al carrer, donen voltes còmicament al pas de les processons de retaules.  
5é. La taula cap per avall, es tracta d'una taula preparada per a un bon banquet, amb una cassola d'arròs, pa i vi, però penjada del revés.  
  
  
3. Definició de l'àmbit espacial i temporal  
Àmbit espacial: el recorregut des de Morella al santuari de la Mare de Déu de Vallivana i viceversa i els carrers de la població per on transcorre la processó.  
Àmbit temporal:  
a) Primer dia: organitzat per l'ajuntament i el clero. Missa solemne i retaule. A la vesprada processó general presidida per la Mare de Déu de Vallivana, en la qual participen quadres bíblics i danses. Sempre el tercer diumenge d'agost.  
b) Segon dia: els majors (tercera edat), abans era el dia de la noblesa. Missa solemne i retaule. A la vesprada rosari amb fanalets.  
c) Tercer dia: Gremi d'Agricultura i Ramaderia. Missa solemne i retaule.  
d) Quart dia: Colònia Morellanocatalana. Missa solemne i retaule.  
e) Quint dia: Dia dels Morellans Absents. Missa solemne i retaule.  
  
f) Sext dia: Gremi de Professions, Indústria i Transport. Missa solemne i retaule.  
g) Sèptim dia: Gremi d'Arts i Oficis. Missa solemne i retaule.  
h) Octau dia: Gremi del Comerç. Missa solemne i retaule.  
i) Nové dia: Gremi de la Joventut. Missa solemne i retaule.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7733, del 03-03-2016 (2016/1460)

DECRETO 21/2016, de 26 de febrero, del Consell, por el que se declara Bien de Interés Cultural Inmaterial la fiesta del Sexenni de Morella.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2016/02/26/21/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   7733

Fecha DOGV
:   03-03-2016

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2016/1460

CVE


Fecha del documento
:   26-02-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 21/2016, de 26 de febrero, del Consell, por el que se declara Bien de Interés Cultural Inmaterial la fiesta del Sexenni de Morella. [2016/1460]  
PREÁMBULO  
  
El artículo 49.1.5 del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana establece la competencia exclusiva de la Generalitat en materia de patrimonio histórico, artístico, monumental, arquitectónico, arqueológico y científico. Asimismo, el artículo 26.2 de Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, dispone que la declaración de un bien de interés cultural se hará mediante Decreto del Consell, a propuesta de la conselleria competente en materia de cultura. Todo ello sin perjuicio de las competencias que el artículo 6 de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español, reserva a la Administración General del Estado.  
Asimismo, la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, en el artículo 45 dispone que serán declarados bienes de interés cultural las actividades, creaciones, conocimientos, prácticas, usos y técnicas que constituyan las manifestaciones más representativas y valiosas de la cultura y los modos de vida tradicionales de los valencianos. Igualmente podrán ser declarados bienes de interés cultural los bienes inmateriales que sean expresiones de las tradiciones del pueblo valenciano en sus manifestaciones musicales, artísticas, gastronómicas o de ocio, y en especial aquellas que han sido objeto de transmisión oral, y las que mantienen y potencian el uso del valenciano.  
Mediante Resolución de 11 de mayo de 2015, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, se acordó incoar el expediente para la declaración como Bien de Interés Cultural Inmaterial a favor de la fiesta del Sexenni de Morella.  
En la tramitación del expediente se ha concedido trámite de audiencia al Ayuntamiento de Morella.  
En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, constan en el expediente los informes favorables del Consell Valencià de Cultura, de la Universitat Jaume I de Castelló y de la Real Academia de Bellas Artes de San Carlos de Valencia.  
Por todo ello, cumplidos los trámites previstos en el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, y en los artículos 26 y siguientes de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, a propuesta del conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 19 de febrero de 2016,  
  
  
DECRETO  
  
Artículo 1. Objeto  
Se declara Bien de Interés Cultural Inmaterial la fiesta del Sexenni de Morella.  
  
Artículo 2. Descripción del bien y valores  
La descripción del bien y sus valores se hacen constar en el anexo del presente decreto.  
  
Artículo 3. Medidas de protección y salvaguardia  
La protección del Sexenni de Morella como bien de interés cultural inmaterial se concretará en las siguientes medidas:  
1. Realizar labores de identificación, descripción, investigación, estudio y documentación con criterios científicos.  
2. Incorporar los testimonios disponibles a soportes materiales que garanticen su protección y preservación.  
3. Velar por el normal desarrollo y la pervivencia de esta manifestación cultural, así como tutelar la conservación de sus valores tradicionales y su transmisión a las generaciones futuras.  
Cualquier cambio que exceda el normal desarrollo de los elementos que forman esta manifestación cultural deberá comunicarse a la dirección general competente en materia de patrimonio cultural para, en su caso, su autorización administrativa y consiguiente modificación de la presente declaración.  
Las acciones de salvaguardia que se proyecten deberán tener en cuenta, de manera muy especial, los riesgos de desvirtuación que podrían derivarse del turismo masivo, así como la necesidad de valorar y proteger adecuadamente los oficios tradicionales asociados a esta manifestación.  
La gestión de la fiesta la ostentarán los electos o elets de los gremios y la Junta de Fiestas, formada por el alcalde, que es el presidente, representantes del ayuntamiento, del clero, de los diferentes gremios (elets), el administrador del santuario, y otros grupos que se han incorporado con los años (turismo y tercera edad). Éstos, en conjunción con los demás actores, serán quienes decidan sobre aspectos materiales e inmateriales, así como sobre el desarrollo de los actos de la festividad anual.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Publicación e inscripción  
El presente decreto se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado, y la declaración se inscribirá en la sección primera del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, comunicándose, asimismo, al Registro General de Bienes de Interés Cultural, del Ministerio de Educación, Cultura y Deporte.  
  
Segunda. Ausencia de incidencia en el gasto público de la presente disposición  
La aplicación y el desarrollo del presente decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de todos y cada uno de los capítulos de gasto asignada a la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, y, en todo caso, deberá ser atendida con los medios personales y materiales de la conselleria competente por razón de la materia.  
  
  
DISPOSICIÓN FINAL  
  
Única. Entrada en vigor  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Castellón de la Plana, 26 de febrero de 2016  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte,  
VICENT MARZÀ IBÁÑEZ  
  
  
ANEXO  
  
1. Exposición de motivos  
El Sexenni de Morella es la festividad que se celebra cada seis años en torno al tercer domingo de agosto en honor a la Mare de Déu de Vallivana. Ya en el siglo XV se documenta la imagen, en barro cocido policromado, de la virgen junto a una ermita que existió en el actual santuario y hospedería, a 24 kilómetros del núcleo urbano. Sin embargo, la festividad no surgirá hasta mediados del siglo XVII, motivada por sucesivas épocas de sequías y enfermedades.  
La nota más característica del Sexenni de Morella es la masiva participación de los vecinos de Morella, que conceptúan la fiesta como un patrimonio común y propio, desde el ámbito de las creencias y convicciones religiosas, o el de la fidelidad secular a la tradición. El Sexenni conforma un sistema de actuaciones rituales y tradicionales de una gran coherencia y complejidad que lo convierten en paradigma y en modelo de referencia de las fiestas tradicionales valencianas, elevándose por encima de otras fiestas de pueblos vecinos o alejados.  
  
2. Datos sobre el bien objeto de la declaración  
a) Denominación: Sexenni de Morella.  
b) Localidad: Morella.  
c) Fecha de realización: cada seis años, el tercer domingo de agosto.  
d) Protagonistas: el pueblo de Morella a través de los gremios (el Gremio de Agricultura y Ganadería, la Colonia Morellano-catalana, los Morellanos Ausentes, el Gremio de Profesiones, Industria y Transporte, el Gremio de Artes y Oficios, el Gremio del Comercio y el Gremio de la Juventud).  
e) Antecedentes históricos.  
Sus orígenes se remontan a las epidemias de peste sufridas en el siglo XVII por el Mediterráneo y a un rebrote que se produjo en el año 1672, que motivó que el día de San Esteban, el 26 de diciembre, de aquel año la Confraria del Roser se reuniera en capítulo para discutir la propuesta efectuada por los jurados de la villa. De esta forma, treinta cofrades del Roser, vestidos con ropas penitenciales, iniciaron una de las costumbres más estimadas por los morellanos: la romería a Vallivana para trasladar la virgen a la población. El Consell de la Vila acordó, el 14 de febrero de 1673, la orden que es origen de las fiestas sexenales de Morella: «Els justícia, jurats y Consell de Morella tenen a bé donar gràsies a la Imperatrís de totes les creatures y Senyora nostra, la Verge de Vallivana, ara y en tot temps, en un novenari, de sis en sis anys, pe.l benefisi de salut alcanzada en l'any pasat [?]. Per cuant tenim esperimentat los molts favors e beneficis que ha manifestat la sagrada image de Nostra Senyora de Vallivana, patrona i advocada particular de la present vila, que, en demostració de agraïment y gràsies, se porte a la present vila, cuant abaysa la profesó major ab profesó y la esència que perteneix, y se li celebre un novenari en la iglésia major, perquè es continue i aumente la devosió a la dita sagrada image, so és, de sis en sis anys, per lo mes de maig, y que comense lo primer maig de l'any 1678, fent dit novenari per conte de la present vila un dia de festa, y los restants per devots particulars, que al present se oferiren y cofrades y oficis, deixant esta disposició als magnífics jurats que es trobaran».  
f) Organización de la fiesta. Los preparativos.  
Los organizadores oficiales son los electos o elets de los gremios y la Junta de Fiestas. Cada gremio organiza uno de los días de la fiesta y, además, contribuye a los gastos generales. Los gremios se han mantenido fieles a sus orígenes con la desaparición del gremio de los artistas y la creación de dos nuevos, el del Comercio y el de las Profesiones e Industria y Transportes. La Junta de Fiestas se ocupa de todas las cosas de interés común y supervisa las actividades de los gremios.  
g) Descripción del bien.  
El Sexenni de Morella es una festividad en honor a la Virgen de Vallivana que se celebra cada seis años en torno al tercer domingo de agosto. En el siglo XV se documenta ya la imagen, en barro cocido policromado, junto a una ermita que existió en el actual santuario y hospedería, a 24 kilómetros del núcleo urbano. Sin embargo, la festividad no surgirá hasta mediados del siglo XVII, motivada por sucesivas épocas de sequías y enfermedades.  
h) Actos principales.  
El año anterior a cada fiesta sexenal tiene lugar el Anunci, cuyo esquema desde 1903 es fundamentalmente el siguiente: los tres primeros domingos de agosto se plantan los ninots, muñecos de dimensiones y formas humanas estrafalarias hechos con cartones, telas y maderas que anuncian las próximas fiestas. Donde están ubicados se pueden leer unos versos, las relacions, a veces mordaces y críticos sobre hechos o acontecimientos de la vida de Morella. El cuarto domingo se hace la fiesta mayor, el pregón, el desfile de las carrozas y el rosario de la noche. En el pregón, un heraldo montado a caballo va pregonando por las calles el próximo sexenio acompañado por la banda municipal, que interpreta el himno de Morella. Una nota característica desde 1897 es la utilización del confeti luego del desfile de las carrozas, con una guerra de confeti y serpentinas, quedando así proclamado el año sexenal.  
El jueves, día antes de la romería a Vallivana, tiene lugar la Entrada de les Colònies. Conmemora la llegada de los morellanos que habían tenido que emigrar y que volvían al pueblo para cumplir con el vot. Los morellanos de la ciudad y los de la emigración se saludan con parlamentos en el exterior del portal de San Miguel, y una vez juntos se hace la entrada física a la ciudad mientras se interpreta el himno de Morella.  
La romería, que recoge a la Mare de Déu de Vallivana de su santuario, parte de Morella el viernes a las nueve de la mañana, recorriendo los 24 kilómetros que separan la población del santuario. La inicia la bandera blanca, después los romeros y en medio se sitúa la bandera de San Antonio. Más atrás está la cruz procesional, y en último lugar el sacerdote con la urna, que siempre está en la iglesia pero que se quedará en Vallivana mientras la verdadera imagen esté en Morella. Por su parte, la imagen va acompañada de los seis elets de la Cofradía de la Santísima Trinidad y de San Antonio. Al llegar al mojón o cruz de término de Vallivana, se detienen para esperar a la procesión de bienvenida que ha salido desde el santuario con la bandera y la cruz. Una vez hechas las salutaciones tradicionales, se dirigen todos hacia el templo.  
Al salir de Vallivana de regreso, tras la misa, el Ayuntamiento ofrece a los romeros rollo, chocolate y aguardiente. Antes de salir la romería, se reza un solemne responso por todos los fieles difuntos. Hay una serie de paradas rituales, tanto en la bajada como al regreso de la rogativa: en el Hostal Nou (el desayuno), en la Torreta (para comer) y en el puente de la Bota (la merienda). Durante el transcurso del itinerario, solo los elets llevan hachas encendidas, pero cuando se entra en Morella todos los romeros las llevan, mientras cantan el rosario. En este sentido, quizás el cambio reciente más importante ha sido la incorporación de las mujeres en la participación de la rogativa.  
Para recibir a la Mare de Déu de Vallivana, la noche anterior a su llegada se realiza la plantada de las decoraciones de las calles, que constituye uno de los símbolos principales de la fiesta, ya que es expresión del gran arraigo artesanal existente. Los vecinos de las calles por donde pasa la procesión se han preparado durante muchos meses, elaborando con todo secreto el motivo que adornará su calle. Esta decoración tiene un dibujo que se repite y que corresponde a un bastidor de madera, cartón o con moldes, si se quiere que tenga relieves, y después se viste con papel de seda de colores (técnica denominada con varios nombres: pelosella, fulleta, ploma, caragolet, bandereta y paper munyit). Por último, las calles son iluminadas.  
La procesión general se celebra el domingo de fiesta mayor y primera jornada de la novena. Es uno de los actos centrales, en que participan los gremios, las danzas y los grupos figurativos, que a media tarde hacen un recorrido general por el pueblo. Los dulzaineros y los gigantes son los encargados de iniciarla, para que seguidamente desfilen los gremios y las cruces procesionales, y cierran el acto la presidencia eclesiástica, la camarera de la Virgen, las autoridades y la banda de música. Además, se leen relacions o versitos dedicados a la Virgen desde un artefacto conocido como la taronja.  
El esquema básico de la novena es el siguiente: misa solemne, retablo procesional, procesión y actividades lúdicas. A este se añaden otros actos, como el rosario de antorchas, castellers, cobles y correfocs el día de la Colonia Morellano-Catalana. Una mascletada, castillo de fuegos artificiales, actuaciones infantiles, conciertos diversos y competiciones deportivas completan el programa, que concluye el día después de la novena, dedicado a la memoria de los difuntos morellanos.  
Otra de las actividades que se realiza durante la novena es el retaule, una «vuelta por la ciudad», que antiguamente servía a los elets para recolectar dinero destinado a la fiesta. Consiste en un pasacalle del gaitero, gigantes y danzas o cuadros figurativos del gremio que se encarga de la fiesta, después de la misa. También participan personajes bíblicos y otras alegorías como el Àguila, símbolo de la autoridad municipal, y todas las danzas y cuadros de otros gremios que hayan sido invitados, así como aquellas atracciones que el gremio quiera. Por último, también pueden participar los socios del gremio o la junta con los elets.  
El recorrido de la procesión está jalonado por dos conventets, pequeños escenarios situados a un metro y medio del suelo, con una decoración a modo de sala conventual presididos por una imagen de la Mare de Déu de Vallivana, en los que un grupo de niñas vestidas de monjas (a las que acompaña un pequeño capellà) y otro de niños con sotana interpretan canciones para el público. Representan la devoción popular, uniendo elementos jocosos con piadosos, y cuando pasan las procesiones los niños disfrazados en su interior cantan versos sobre Morella y su patrona (también lo hacen si se les lanzan monedas). Siempre cantan el Ave Maris Stella?, pero como bien dicen: «si no hi ha perretes no hi han cançonetes». Estos conventets el del Sòl de Vila y el de Sant Francesc realizados por los vecinos del barrio- se mantienen durante todas las fiestas.  
En la calle de la Font podemos encontrar los volantins y la taronja. Los primeros consisten en tres muñecos, Gertrudis, Pablo y Cleopatra, cuyas manos están pegadas a una barra situada a gran altura, de lado a lado de la calle, que es accionada al paso de la procesión y los retaules, provocando los jocosos movimientos del trío equilibrista. La segunda es un artefacto que el día de la procesión general se abre en cuatro gajos cuando pasa la peana patronal. Dentro se encuentra el Àngel de la Taronja, que es un niño representando a san Miguel, que al paso de la procesión, y cuando llega el anda de la Virgen, sale de su interior y recita una poesía y después acompaña a la comitiva procesional delante de la Mare de Déu.  
Otro elemento curioso se halla en la plaza de Els Tarrascons. Es la taula cap per avall, una mesa preparada para un buen banquete, con una cazuela de arroz, pan y vino, pero colgada del revés. Su significado es desconocido y se conserva como uno de los pocos restos de aquellos artilugios jocosos que alegraban las fiestas en el siglo XVIII.  
Pero también se realizan cuadros figurativos y danzas que tienen un significado simbólico, cuya organización corresponde a cada gremio. Ambos participan en la procesión de recepción de la imagen de la Virgen, en los retablos y en la procesión general. En cuanto a las danzas, son sencillas, con pasos básicos llamados caragols (caracoles). Todas se interpretan con tambor y una o dos voces de dulzaina. Actualmente se conservan cinco: la dansa dels torners, la dansa dels llauradors, la dansa dels teixidors, la dansa dels oficis y la dansa de les gitanetes.  
Después del último día de la novena, el del Gremio de la Juventud, termina todo el Sexenni con una solemne misa de difuntos. Por la tarde empiezan a desmontarse todos los adornos de las calles.  
i) Elementos que forman parte del bien:  
1.º La decoración de las calles.  
2.º La taronja, que es un artefacto que el día de la procesión general se abre en cuatro gajos cuando pasa la peana patronal.  
3.º Los conventets, escenarios situados a un metro y medio del suelo, con una decoración a modo de sala conventual.  
4.º Los volantins son tres figuras que, unidas por una madera y perpendiculares a la calle, dan vueltas cómicamente al paso de las procesiones de retablos.  
5.º La taula cap per avall, se trata de una mesa preparada para un buen banquete, con una cazuela de arroz, pan y vino, pero colgada del revés.  
  
3. Definición del ámbito espacial y temporal  
Ámbito espacial: el recorrido desde Morella al santuario de la Mare de Déu de Vallivana y viceversa y las calles de la población por donde transcurre la procesión.  
Ámbito temporal:  
a) Primer día: organizado por el ayuntamiento y el clero. Misa solemne y retaule. Por la tarde procesión general presidida por la Mare de Déu de Vallivana, en la que participan cuadros bíblicos y danzas. Siempre el tercer domingo de agosto.  
b) Segundo día: los mayores (tercera edad), antes era el día de la nobleza. Misa solemne y retaule. Por la tarde rosario con farolillos.  
c) Tercer día: Gremio de Agricultura y Ganadería. Misa solemne y retaule.  
d) Cuarto día: Colonia Morellano-catalana. Misa solemne y retaule.  
e) Quinto día: Día de los Morellanos Ausentes. Misa solemne y retaule.  
f) Sexto día: Gremio de Profesiones, Industria y Transporte. Misa solemne y retaule.  
g) Séptimo día: Gremio de Artes y Oficios. Misa solemne y retaule.  
h) Octavo día: Gremio del Comercio. Misa solemne y retaule.  
i) Noveno día: Gremio de la Juventud. Misa solemne y retaule.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI