Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6827, del 26-07-2012 (2012/7128)

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Montserrat, Xeraco, la Vilavella, Novelda i la Vilavella. Expedients número 275/2008 AIA, 241/2008 AIA, 19/2008 AIA, 204/2008 AIA i 62/2007 AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6827

Data del DOGV
:   26-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7128

CVE


Data del document
:   13-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Xeraco](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Montserrat](javascript:void(0))
    * [Vilavella, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Montserrat, Xeraco, la Vilavella, Novelda i la Vilavella. Expedients número 275/2008 AIA, 241/2008 AIA, 19/2008 AIA, 204/2008 AIA i 62/2007 AIA. [2012/7128]  
D'acord amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 275/2008 AIA Montserrat; 241/2008 AIA Xeraco; 19/2008 AIA la Vilavella; 204/2008 AIA Novelda, i 62/2007 AIA la Vilavella.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 275/2008 AIA.  
Títol: Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu.  
Promotor: Ajuntament de Montserrat.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Montserrat i CTU.  
Localització: Montserrat (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del pla especial és la classificació i qualificació de terrenys adequats i suficients per a la construcció d'un centre d'educació primària de 675 places, i que es corresponen amb els previstos en el pla general en tramitació denominats SUD 2 (sòl urbanitzable dotacional), en terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament vigent en el municipi és el Pla General d'Ordenació Urbana de Montserrat, aprovat definitivament en data 16 de febrer de 1994.  
Segons el pla especial, "posteriorment s'inicia la tramitació d'un nou PGOU el concert previ del qual va ser aprovat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 14 de febrer de 2007".  
Per tant, la superfície total de l'àmbit és de 17.953 m², desglossats en:  
ED. Dotacional educativocultural 15.600 m²  
RV-AV. Viari i accessos 2.353 m²  
Els seus límits estan definits per:  
- Nord, sòl no urbanitzable.  
- Sud, vial asfaltat. Sòl urbà.  
- Est, sòl no urbanitzable.  
- Oest, sòl no urbanitzable. (Sòl urbanitzable segons el planejament previst).  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives davant de la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de requalificar sòl es justifica en la necessitat de crear amb urgència un nou equipament escolar, ja que "en l'actualitat la dotació d'instal·lacions educatives es troba en precari, i arriba fins i tot a la situació de recórrer a barracons".  
"La iniciativa municipal pretén millorar per al municipi i més concretament per al nucli urbà la dotació d'espais educatius."  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 17 de setembre de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, el pla especial i l'expedient administratiu, relatius al pla especial de reserva de sòl dotacional educatiu, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons l'edicte publicat en el DOCV núm. 5781, de 10 de juny de 2008. Igualment va ser publicat l'anunci en el diari Las Provincias, en data 22 de maig del mateix any.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions i/o observacions, segons consta en el certificat de secretaria, emés en data 21 de juliol de 2008.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 7 de novembre de 2008 es realitza una consulta a la Direcció General del Paisatge on se sol·licita que emeta un informe sobre l'estudi d'integració paisatgística presentat, de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
En data 14 de novembre de 2008 es realitza una consulta a l'Àrea de Planejament, Normativa i Gestió Urbanística, on se sol·licita que emeta informe sobre la classificació del sòl en les àrees pròximes a l'àmbit del pla especial segons el concert previ aprovat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport en data 14 de febrer de 2007. Esta consulta es realitza arran de les divergències observades en comparar la documentació del pla especial amb el pla general.  
En data 12 de novembre de 2008 es realitza un requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, i s'adjunta còpia a l'Ajuntament de Montserrat. Esta petició fa referència a la falta d'alguns documents.  
En data 10 de desembre de 2008, l'Ajuntament de Montserrat remet, via correu electrònic, la documentació següent:  
- Informe, emés per l'empresa Aquagest Levante, SA, en data 26 de setembre de 2008, de disponibilitat de recursos hídrics.  
- Informe, emés per l'empresa Europea de Servicios Públicos, SA, en data 29 de setembre de 2008, en relació amb la capacitat d'admissió i gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Informe favorable condicionat sobre el Pla Especial per a Creació de Sòl Dotacional Educatiu de Montserrat (València), emés pel Servici de Projectes i Construccions Educatives, en data 8 d'octubre de 2008.  
  
- Informe, emés per l'EPSAR en data 19 de novembre de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Montserrat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu del Municipi de Montserrat (València).  
En data 12 de desembre de 2008, l'Ajuntament de Montserrat va remetre per fax la documentació següent:  
- Sol·licitud d'informe de la Unitat del Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 10 de setembre de 2008.  
- Sol·licitud d'informes sobre l'afecció de llits i barrancs i l'afecció de projectes hidràulics a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 11 de setembre de 2008.  
- Sol·licitud d'informe sobre disponibilitat de recursos hídrics a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 16 d'octubre de 2008.  
En data 17 de desembre de 2008, l'Ajuntament de Montserrat va remetre, via correu electrònic, una sol·licitud d'autorització a la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura per a realitzar prospecció arqueològica, de data 9 de juliol de 2008, acompanyada de l'informe de prospecció emés per l'arqueòleg Josep Pascual Beneyto.  
La data de redacció del pla parcial és gener de 2008. L'estudi d'impacte ambiental i el seu document de síntesi daten de maig de 2008.   
  
Consultes. Informes sectorials i participació  
En l'expedient s'inclouen els següents informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe, emés per la Direcció General de Salut Pública, en data 22 d'abril de 2008, en relació amb el Pla Especial per a la Creació de Sòl Dotacional Educatiu a Montserrat (València), on s'informa el següent:  
  
"Cal evitar destinar per a sòl dotacional educatiu zones ubicades en les proximitats de qualsevol indústria, magatzem, font d'energia o activitat que puga generar factors de riscos ambientals per a la salut humana.  
A més, sobre els riscos ambientals no regulats per la normativa vigent, cal preveure les torres d'alta tensió, subestacions o estacions elèctriques i transformadors, atés que, encara que les investigacions entorn de la relació entre camps electromagnètics i salut humana no han permés obtindre resultats concloents, l'IARC, agència específica de l'Organització Mundial de la Salut (OMS), dedicada a avaluar els efectes cancerígens, va classificar en 2002 els camps electromagnètics de freqüència extremadament baixa (ELF) en el grup 2B, és a dir, com a possibles cancerígens per a humans, atesa la possible relació amb leucèmies infantils.  
Els camps electromagnètics de freqüència extremadament baixa (ELF) són els produïts per equips relacionats amb la generació, transport o utilització d'energia de 50 Hz, línies d'alta i mitjana tensió i aparells electrodomèstics i, a hores d'ara, no hi ha a Espanya legislació en este àmbit que els regule."  
- Informe emés per l'empresa Aquagest Levante, SA, en data 26 de setembre de 2008, de disponibilitat de recursos hídrics, del contingut del qual s'extrau el següent:  
"Quant al càlcul de les necessitats hídriques s'estima, basant-se en les dades enregistrades en un centre semblant, una necessitat anual per plaça escolar de 4,48 m³. De les 675 places previstes, hi ha 526 places que actualment ja disposen de subministrament d'aigua potable, és a dir, l'increment de la demanda a causa de les 149 (675- 526) noves places. Per tant, si es considera la demanda de les 149 noves places, es té una necessitat hídrica anual de 668,77 m³.   
L'abastiment compta amb dos captacions denominades pou Gabach i pou Sant Miquel. Les instal·lacions pertanyen a la Mancomunitat Vall dels Alcalans.  
La qualitat de l'aigua en la xarxa de distribució presenta els paràmetres dins dels límits establits per la legislació sanitària vigent.   
D'acord amb l'últim informe tecnicosanitari no cal el tractament d'aigua.  
No és necessària l'execució d'obres d'infraestructura"  
- Informe, emés per l'empresa Europea de Servicios Públicos, SA, en data 29 de setembre de 2008, en relació amb la capacitat d'admissió i gestió de residus sòlids urbans i inerts, amb el contingut següent:  
  
"Atés que Europea de Servicios Públicos, SA, és l'entitat gestora del servici de recollida dels residus sòlids urbans i inerts, s'assegura la capacitat d'admissió i gestió dels residus, segons les previsions del nou Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu de Montserrat."  
  
- Informe sobre el Pla Especial per a Creació de Sòl Dotacional Educatiu de Montserrat (València), evacuat pel Servici de Projectes i Construccions Educatives en data 8 d'octubre de 2008, el qual és de caràcter favorable condicionat. L'esmentat informe conclou el següent:  
"Esta Conselleria emet un informe favorable, quant a les seues competències en matèria educativa Pla Especial per a Creació de Sòl Dotacional Educatiu de Montserrat (València), condicionat al fet que es complisca la necessitat.  
- La disponibilitat de parcel·la exigix reunir la condició de solar definida en l'article 11 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, Urbanística Valenciana."  
- Un informe condicionat, emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües en data 19 de novembre de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Montserrat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu del Municipi de Montserrat (València). L'esmentat informe conclou el següent:  
"Per tot el que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas que l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades per les seues actuacions per mitjà de la construcció d'una EDAR pròpia i sol·licite en un futur la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de la Vall dels Alacans de les aigües residuals generades pel Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu de Montserrat sempre que es complisquen els següents condicionants:  
1. Este nou sector que es desenrotlle per mitjà del corresponent instrument d'ordenació s'ha d'ajustar al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament, apartat 6.3.2 del vigent Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 197/2003, de 3 octubre, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En el seu moment, l'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari pel seu compte i risc.  
3. En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes, l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per esta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
4. En tot cas, la connexió que s'informa no haurà d'impedir que les aigües receptores complisquen els objectius de qualitat de la normativa vigent i, en particular, l'autorització d'abocament a domini públic hidràulic de l'EDAR de la Vall dels Alacans."  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre l'àrea d'estudi, s'han detectat les afeccions següents:  
No hi ha àrees forestals en l'àmbit d'actuació, però l'actuació se situa a uns 100 m de terreny forestal, dins del qual també es detecta la presència d'hàbitats naturals.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental "en l'àmbit de l'actuació urbanística analitzada no s'ha detectat l'existència d'elements del patrimoni cultural valencià catalogats, a falta de realitzar prospecció arqueològica". (...) "En cas d'algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució d'obres en l'àmbit de l'actuació la direcció d'obra ha de dictar la suspensió de les obres i comunicar als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa".  
  
La documentació analitzada incorpora la sol·licitud d'autorització a la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura per a realitzar prospecció arqueològica, de data 9 de juliol de 2008, acompanyada de l'informe de prospecció emés per l'arqueòleg Josep Pascual Beneyto, així com sol·licitud d'informe a la Unitat del Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Esport, de data 10 de setembre de 2008. En tot cas, no consta en l'expedient l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. La parcel·la objecte del pla especial s'ubica al nord-est del nucli urbà de Montserrat, contigua a sòl urbà, sòl urbanitzable segons el planejament previst i sòl no urbanitzable.  
Es tracta d'una zona de relleus terciaris que enllacen zona muntanyenca amb la plana quaternària litoral. La litologia predominant són les calcàries terciàries i crostes calcàries quaternàries sobre materials detrítics.  
La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és mitjana o baixa, en funció de la permeabilitat del substrat i la qualitat de les aigües subjacents.  
2. L'àrea estudiada presenta riscos d'erosió actuals alts i potencials molt alts, a causa de la fisiografia, però sobretot a l'erosionabilitat dels materials subjacents. Este sòl s'ha destinat tradicionalment a l'ús agrícola. En este cas, la barrera davant de l'erosió prové de la coberta vegetal i de les labors agrícoles realitzades per a evitar les pèrdues de sòl. L'abandó de pràctiques agrícoles adequades en la zona podria comportar un augment de l'erosió.  
La descobertura vegetal provisional produïda en la fase d'obres podria ocasionar problemes erosius en l'àmbit d'actuació. En tot cas, el sòl haurà de ser refermat o revegetat immediatament després del desbrossament per a evitar la seua pèrdua per arrossegaments.   
L'estudi d'impacte ambiental planteja l'adopció de mesures de control orientades a la disminució del poder erosiu de l'aigua d'escolament, com ara la intercepció i recuperació de sediments i la neteja periòdica de les xarxes de drenatge i arreplega d'aigües pluvials.  
La capacitat d'ús agrícola del sòl és baixa. L'eventual realització d'abocaments incontrolats de residus procedents de l'àmbit d'actuació podrà ocasionar la contaminació del sòl i la pèrdua de les seues característiques productives.  
3. La vegetació potencial es correspon amb la fase termòfila murcianomanxega amb Pistacia lentiscus de la sèrie mesomediterrània manxega i aragonesa basòfila de Quercus rotundifolia o carrasca, consistent en carrascars. Esta vegetació ha sigut substituïda per etapes serials de degradació (màquia i matoll-timoneda) i cultius.   
L'acció antròpica i la transformació agrícola dels terrenys són la causa que la vegetació actual de la zona estiga constituïda per cultius de secà (garrofera, olivera i ametler) i, en menor grau, cítrics, i la vegetació nitròfila i arvense associada a estos, present en vores de camí, límits de parcel·la, etc.  
En el promontori del Castellet, pròxim a la zona d'actuació, hi ha vegetació forestal. A pesar de no estar arreplegada en les zones incendiades de la Cartografia Temàtica de la Comunitat Valenciana, l'estudi d'impacte ambiental indica que "una part d'esta vegetació està influenciada pels episodis d'incendis forestals succeïts en la zona durant les últimes dècades, la qual cosa ha condicionat la presència actual de matolls de regeneració en àrees anteriorment arbrades".  
  
En esta mateixa zona es cartografien els hàbitats naturals Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi i Querco cocciferae-Lentisceum.  
Per la proximitat de les instal·lacions educatives respecte a estes àrees, cal extremar les precaucions en relació amb el risc d'incendi forestal que puga produir-se principalment durant l'execució de les obres. Així doncs, durant les obres d'urbanització i construcció del col·legi s'ha de redactar un pla de prevenció d'incendis forestals segons el Decret 7/2004 respecte a normes de seguretat que s'han d'observar en les obres de construcció si estes s'executen a menys de 500 m de terreny forestal.  
4. La proximitat del nucli urbà de Montserrat i els cultius existents ocasionen que la fauna present en la zona siga l'associada als cultius agrícoles i amb una marcada tendència antròpica.  
Els cultius d'arbres oferixen més possibilitats de recer i nidificació per a l'avifauna i, per tant, permeten la presència d'un nombre més gran d'espècies.  
5. Actualment en l'àmbit del pla especial trobem parcel·les agrícoles abandonades, amb reductes de cultius de secà i envaïdes per una densa mata d'espècies herbàcies frugals, una parcel·la formigonada per a ús de magatzem industrial i parcel·les agrícoles en actiu amb cultiu d'ametlers i tarongers. La zona s'ubica al costat de vies de comunicació i del nucli urbà de Montserrat, per la qual cosa s'optimitza la utilització de les infraestructures existents.  
El sector presenta una topografia amb elevacions, amb pendent descendent en direcció nord-sud. El drenatge de l'escolament superficial està determinat fonamentalment per la presència del barranc de l'Om, cap a on desaiguen les aigües d'escolament superficial de la zona d'actuació per torrentera difusa.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental "es dotarà la zona d'una doble xarxa d'abastiment: una per a l'abastiment de fonts, servicis, etc. i una altra per a reg de zones verdes". (...) "El reg de zones verdes es realitzarà preferentment amb aigües residuals depurades sotmeses a tractament terciari". (...) "S'ha de garantir la continuïtat de les infraestructures hidràuliques de regadiu de la zona agrícola circumdant".  
Respecte al consum d'aigua potable i producció d'aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que "la producció d'aigües residuals tindrà una relació directa amb la quantitat d'aigua consumida. Atés el caràcter de l'actuació, no es preveuen augments significatius del consum d'aigua ni, per tant, de la producció d'aigües residuals (ja que es mantenen les places escolars, les quals només són traslladades d'emplaçament). En tot cas, les aigües residuals s'arreplegaran en la xarxa de clavegueram que s'ha d'executar que les conduirà a l'EDAR (en les condicions establides per l'ordenança municipal d'abocament al clavegueram), que garantisca la qualitat de les aigües abocades o, si és el cas, reutilitzades". Com a mesura correctora "es recomana que la urbanització es dote de xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals".  
  
No consta en l'expedient l'informe, regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, evacuat per l'organisme de conca competent, a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos.  
Respecte a la producció de residus sòlids urbans i assimilables "no es preveu increment de la producció de RSU, ja que no comporta un increment poblacional per al municipi de Montserrat". Quant als residus perillosos "no es preveuen produccions significatives, a excepció, tal vegada, d'envasos de productes fitosanitaris utilitzats per al manteniment de zones verdes".  
6. El lloc es caracteritza per un clima mediterrani, càlid i sec, d'escasses precipitacions, amb una pronunciada sequera estival i un màxim tardorenc destacat, de vegades intensificat pel procés de gota freda. La temperatura mitjana anual és de 15,6ºC, amb hiverns suaus i estius calorosos. La precipitació mitjana anual és de poc més de 500 mm en l'àmbit estudiat.  
7. Un dels factors claus que s'ha d'estudiar per a un ús docent són els nivells de soroll existents en el sector, a fi d'adoptar les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells establits en la legislació vigent.   
L'àrea d'estudi es troba en una zona periurbana, limítrofa amb el nucli urbà de Montserrat. Segons l'estudi d'impacte ambiental "el funcionament de l'activitat prevista ocasionarà un increment dels nivells sonors existents en l'àrea a causa de la presència humana i el trànsit de vehicles derivat del transport dels escolars a les instal·lacions". Per tant, serà necessari garantir el compliment dels nivells de 45 i 35 dB(A) establits per a ús dominant docent, així com els 40 i 30 dB(A) establits per a l'interior d'aules docents, segons el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
  
Es proposa com a mesura correctora la limitació de la velocitat de circulació dels vehicles pels vials de la zona a 40 km/h.  
8. L'estudi d'impacte ambiental dividix el territori en tres tipus de paisatge: natural, rural i urbà. La intromissió d'uns tipus de paisatge sobre altres genera tipus de paisatge intermedis, com el que es dóna en l'àmbit d'estudi, immers en una unitat de paisatge agrícola, de qualitat mitjana, però influenciat per la resta.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el desenrotllament del pla especial en estudi comportarà repercussions paisatgístiques favorables en alguns aspectes i desfavorables en altres, sent en qualsevol cas estes últimes d'importància lleu. La correcta aplicació de les mesures correctores i preventives permetrà adequar la compatibilitat visual del nou ús del sòl, i disminuir l'impacte. Tampoc es produirà ocultament del promontori forestal del Castellet de Montserrat.  
9. Respecte als riscos sobre la seguretat i la salut pública a què fa referència l'informe emés per la Direcció General de Salut Pública, l'estudi d'impacte ambiental considera que "limitant els possibles riscos existents de la Cooperativa COARVAL (enfront de les instal·lacions educatives) per mitjà d'un estudi de concreció del risc (que es pot obtindre fins i tot de l'avaluació de riscos del Sistema de Prevenció de Riscos Laborals de les instal·lacions), i amb les mesures de soterrament de la línia elèctrica que passa pel sector), es consideren mesures més que suficients per a limitar els riscos de salut pública sobre les instal·lacions educatives".  
10. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, i considera el projecte avaluat com a admissible ambientalment, sense perjuí que es complisquen les mesures correctores i preventives.  
Les principals mesures correctores es basen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en la fase de construcció, l'erosionabilitat i la modificació de l'escolament superficial i la correcta gestió dels residus i aigües residuals, i aplicar totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació el projecte sobre el Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu a Montserrat, promogut pel mateix Ajuntament de Montserrat, sempre que s'execute d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
- S'ha d'obtindre l'informe sobre l'estudi de paisatge, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà emés per la Direcció General del Paisatge de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
- Cal assegurar en l'instrument de planejament que corresponga que la qualificació de sòl, al sud de l'àmbit del Pla Especial, complix el que disposa l'informe de la Direcció General de Salut Pública emés el 22 d'abril de 2008.  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'ha d'obtindre informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
  
Tercer  
Condicionants per a l'execució del projecte:   
- S'ha de justificar la disponibilitat de recursos hídrics suficients per mitjà d'informe acreditatiu evacuat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Les zones verdes han de conservar la vegetació natural existent, en especial les espècies vegetals d'interés. S'han de trasplantar les espècies vegetals de port arbori (oliveres, ametlers) o d'interés cap a les zones verdes projectades. S'ha de garantir el manteniment i desenrotllament de les espècies utilitzades en la revegetació que es realitze, amb implantació selectiva d'espècies vegetals autòctones.   
S'ha de procurar la plantació de tallavent en llocs adequats i la utilització de tanques vives i plantes entapissants per a minimitzar el risc d'erosió. S'han de combinar les espècies de ràpid creixement amb altres amb sistemes radiculars ben desenrotllats i resistents a les sequeres.   
- Cal complir els condicionants imposats segons l'informe emés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües, en data 19 de novembre de 2008, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Montserrat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional Educatiu del Municipi de Montserrat (València).  
- Cal assegurar el compliment de les condicions acústiques en l'edificació previstes en la legislació sectorial vigent, per tant s'exigiran els corresponents certificats d'aïllament acústic prèviament a l'obtenció de la llicència d'ocupació dels edificis.   
S'han de limitar els nivells acústics exteriors, de conformitat amb el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
El projecte d'execució del col·legi ha d'adoptar les mesures correctores i/o protectores adequades, destinades a assegurar un nivell exterior de soroll per davall del valor límit establit.  
- S'han de realitzar les obres necessàries per a mantindre el reg de les parcel·les limítrofes a l'actuació l'ús del qual es mantinga.  
- Cal regar suficientment aquelles zones en què, per climatologia o altres circumstàncies, es preveja generar un excés de pols. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols han d'anar coberts amb lona.  
- Les línies de transport elèctric que travessen el sector han de discórrer soterrades.  
- L'aparició de jaciments arqueològics, paleontològics o etnogràfics durant l'execució de les obres determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament la Conselleria de Cultura i Esport, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
- En relació amb la correcta gestió dels residus:  
a) Les aportacions de terra i les runes existents en la parcel·la han de ser retirats i gestionats d'acord amb la seua tipologia abans de la concessió de la llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.  
b) Els residus originats amb la tala de l'arbratge o el desbrossament dels terrenys s'han de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'estos o de qualsevol tipus de residu. Han de ser entregats a empreses autoritzades per a la seua correcta gestió, com pot ser el compostatge d'estos.  
c) S'ha de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'han de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. S'ha de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a este efecte, i indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc., que es puguen produir durant l'emmagatzematge temporal d'estos.  
  
d) L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses encarregades l'entrega, després de la realització de les obres, de certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
e) Els residus que es generen en la fase de funcionament, tant perillosos com no perillosos, han de ser gestionats a través de gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
- Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'aplec dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs. Així mateix, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
  
- S'ha d'optar per la restitució de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional, bé per a altres usos externs al projecte. S'ha de definir el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat a fi de garantir que no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
  
- En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'han de realitzar els treballs de restitució a la situació original d'estos.  
- Cal completar el programa de vigilància ambiental i preveure, almenys, els controls que s'expressen a continuació, i assenyalar, així mateix, els indicadors d'impacte, el tipus de control que s'ha de realitzar, la periodicitat d'estos i les mesures que s'han d'adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
- Control sobre la ubicació de la maquinària i els treballs de manteniment d'esta.   
- Control sobre el soroll generat durant la fase de funcionament.   
  
Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Quart  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quint  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
La qual cosa vos notifique perquè en prengueu coneixement i a l'efecte oportú.  
  
València, 12 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 241/2008-AIA.  
Projecte: abocament de terra al mar del col·lector d'aigües pluvials en la platja de Xeraco (València).  
Promotor: Ajuntament de Xeraco.  
Autoritat substantiva: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: en la desembocadura del riu Vaca, en el terme municipal de Xeraco (València).  
Antecedents:  
El 2 d'octubre de 2006, l'Àrea Qualitat Ambiental remet sol·licitud de consulta sobre l'autorització d'abocament al mar d'aigües pluvials del projecte de col·lector d'aigües pluvials en la platja de Xeraco (exp. 224/2006-CON). A la vista de l'informe emés per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals i en aplicació de la normativa d'impacte ambiental, el 17 d'abril de 2007 s'emet un informe en el qual es reflectixen les consideracions de l'informe referit i que en el cas de modificar el projecte d'acord amb este, s'havia de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental.  
El 22 de juliol de 2008, el Servici de Qualitat d'Aigües remet l'estudi d'impacte ambiental i el projecte modificat que recull les consideracions formulades, objecte de la present avaluació.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat del projecte:  
El projecte té com a objecte esmenar els problemes d'inundacions en els episodis de pluges d'una certa intensitat, i evitar així els col·lapses que es produïxen en la xarxa de sanejament, per mitjà de l'execució d'una xarxa separativa per a aigües pluvials que arreplegue les aigües d'escolament dels carrers de la platja de Xeraco, instal·lant dispositius de desaigüe i canonades de distints diàmetres, i que siguen conduïdes finalment al riu Vaca per mitjà de la construcció d'una cambra de bombament.  
Els col·lectors discorren pel nucli urbà de la platja de Xeraco, i afecten majoritàriament l'avinguda dels Borrons així com trams dels carrers la Goleta, Font del Bocell i carrer Marina Alta. El traçat del col·lector travessa una zona verda, fins a conduir les aigües a l'estació de bombament en l'illa dotacional en les proximitats del llit del riu Vaca.  
  
En el projecte s'han efectuat modificacions respecte al projecte original per a evitar l'afecció a la zona humida catalogada denominada Marjal de la Safor i l'Àrea de Recuperació del Samaruc. Per a això, i com a resultat de l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals, s'ha previst desplaçar el punt d'abocament a un punt més pròxim a la platja, a uns 340 m aigües avall del riu, al costat del mirador existent en el marge esquerre del riu Vaca. Les coordenades del punt d'abocament són les següents:  
X: 743.578  
Y: 4.324.834  
El traçat d'esta conducció transcorre per sòl natural en l'àmbit del LIC, per tant, d'acord amb el que establix en l'annex I.7 del Decret 162/1990, el projecte està sotmés a declaració d'impacte ambiental.  
  
Com a mesura correctora i per a garantir la qualitat de les aigües d'abocament al llit del riu Vaca s'ha proposat, adossada a l'estació de bombament, la construcció d'una arqueta equipada amb dos bombes l'objectiu de la qual consistix a evacuar les primeres aigües d'escolament i abocar-les directament a la xarxa de sanejament municipal. Això s'aconseguix per mitjà de la instal·lació dels equips de bombament previstos depenent del nivell al qual arribe l'aigua en l'interior de l'estació de bombament. Per a això, és necessari executar un nou col·lector de 200 mm de diàmetre el traçat del qual discorre des de l'estació de bombament fins al carrer Marina Alta.  
2. Alternatives  
Es plantegen dos alternatives:  
- Alternativa 1: impulsió de les aigües pluvials a l'estació depuradora d'aigües residuals. Esta alternativa es desestima perquè suposa un recorregut d'aproximadament 2,5 km que ha de travessar en la major part sòl no urbanitzable protegit, corresponent a la zona humida, i que, d'altra banda, suposaria un increment de cabal puntual per al qual l'estació depuradora no està dimensionada.  
  
- Alternativa 2: modificar la ubicació del punt d'abocament en el llit del riu Vaca, i traslladar-lo a uns 340 m cap a la desembocadura del riu, aigües avall. Es tria esta alternativa perquè des del punt de vista ambiental s'allunya el punt d'abocament de l'Àrea de Recuperació del Samaruc, així com de la presència d'altres espècies aquàtiques.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El 22 de juliol de 2008, el Servici de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de l'Aigua remet la documentació del projecte i l'estudi d'impacte ambiental i, el 12 de desembre de 2008, el certificat del tràmit d'informació pública, així com els informes demanats en la tramitació de l'expedient.  
El projecte ha estat sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el DOCV núm. 5876, de 22 d'octubre de 2008, i no s'hi ha formulat al·legacions, segons consta en els certificats remesos.  
  
2. Informes que consten en l'expedient:  
En la tramitació d'autorització d'abocament al mar en la Direcció General de l'Aigua, fins a la data s'ha rebut informe favorable de la Direcció General de Transports, Ports i Costes (5 d'agost de 2005); de l'Agència Valenciana de Turisme (2 de novembre de 2006); Demarcació de Costes a València del Ministeri de Medi Ambient (27 de novembre de 2006); Direcció General de Pesca i Alimentació de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació; Demarcació de Costes de València (12 d'abril de 2007); Demarcació de Costes a València del Ministeri de Medi Ambient, Medi Rural i Marí (24 d'octubre de 2008), i Direcció General de Ports, Aeroports i Costes de la Conselleria d'Infraestructures i Transport (18 de novembre de 2008).   
  
De l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals s'emeten els informes següents :  
- El 21 de febrer de 2007: en el qual informa sobre el projecte de col·lector d'aigües pluvials en la platja de Xeraco, on es concloïa:  
  
- Que es traslladara el punt d'abocament situat al costat del mirador existent en el marge esquerre del riu Vaca.  
- Que s'implantaren les mesures correctores que es consideraren necessàries per a garantir que l'aigua abocada s'adaptara al que establixen els annexos 1 i 2 per a les aigües ciprinícoles de la Directiva 2006/44/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 6 de setembre de 2006, relativa a la qualitat de les aigües continentals que requerixen protecció o millora per a ser apta per a la vida dels peixos.  
- El 25 de setembre de 2008 informa en extracte que:  
- Respecte al punt d'abocament, està d'acord amb la proposta formulada per eixe Servici.  
- Pel que fa a l'evacuació de les primeres aigües de pluja a la xarxa de sanejament per a ser tractades en l'EDAR, formula alguna puntualització, en el sentit que els càlculs estimats s'han obtingut a partir de dades pluviomètriques de l'estació meteorològica del Mareny de Sant Llorens a Cullera, i que hauria sigut més lògic emprar una estació més pròxima com pot ser l'estació meteorològica de Gandia-Vital.  
  
D'altra banda, la hipòtesi de partida de la conca de recollida (1,8 ha), no té en compte que l'Ajuntament ha presentat el projecte del programa d'actuació integrada sòl urbanitzable residencial, sector A, on la zona sud residencial de la platja té prevista una estació de bombament per a abocar també les aigües pluvials al riu Vaca.  
- Les obres per a instal·lar el col·lector des de l'estació de bombament fins al punt d'abocament discorre per la via de servici del marge esquerre del riu Vaca. En este tram hi ha una població resident de fotges comunes (Fulica atra), per tant, l'execució de les obres en període reproductiu pot afectar negativament els exemplars presents en el riu, per la qual cosa s'ha de garantir que la realització d'obres no interferisca el procés reproductiu de la fauna present en el riu Vaca. Per a això, les obres s'han de fer fora del període comprés des del 15 de febrer fins al 15 de juny.  
- D'altra banda, en l'execució de la rasa per al traçat dels col·lectors, no s'ha d'envair la zona humida catalogada, i en el cas que este fet siga necessari, el material s'haurà de retirar al més prompte possible. Els excedents de material hauran de traslladar-se a un abocador d'inerts o en els usos permesos en el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment o amb finalitats de construcció (DOCV núm. 4860, d'11 d'octubre de 2004).  
Per tot el que s'ha exposat, s'emet un informe favorable a la solució adoptada en el projecte amb els següents condicionants:  
1. Per a calcular les dades de cabals i el temps de funcionament de les bombes de l'estació de bombament i de l'arqueta annexa:  
- Haurà d'emparar-se en les dades d'una estació meteorològica de Gandia, Villalonga, com per exemple la de Gandia-Vital.  
- S'ha de preveure el previsible creixement urbanístic del nucli urbà de la platja.  
2. Disposar d'un sistema alternatiu d'alimentació d'energia per a garantir el funcionament de l'estació de bombament i l'arqueta annexa.  
3. Les obres no es podran realitzar des del 15 de febrer fins al 15 de juny.  
4. L'excés de material de les obres s'ha de tractar d'acord amb la legislació sectorial de residus.  
5. En tot cas, l'aigua abocada al riu Vaca s'ha d'adaptar al que establisquen els annexos 1 i 2 per a les aigües ciprinícoles de la Directiva 2006/44/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 6 de setembre de 2006, en relació a la qualitat de les aigües continentals que requerixen protecció o millora per a ser aptes per a la vida dels peixos.  
Afeccions legals  
El punt d'abocament es troba en l'àmbit territorial de la zona humida catalogada denominada Desembocadura del Riu Xeraco, que al seu torn es troba en el LIC Marjal de la Safor, proposta d'ampliació de ZEPA, i en l'Àrea de Recuperació del Samaruc.  
Afecta l'ocupació del domini públic maritimoterrestre, per la qual cosa haurà de disposar de l'autorització preceptiva de la Direcció General de Costes.  
Per a l'abocament al mar, ha de disposar de la corresponent autorització d'abocament que ara es tramita, amb els límits que s'hi establisquen. Així mateix, tant l'execució com el funcionament pot tindre incidència en la qualitat de les aigües de bany.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals afectats pel projecte:  
Els possibles efectes ambientals derivats de l'execució del projecte es referixen fonamentalment:  
- En la fase d'execució del projecte, a les possibles alteracions a la fauna i la flora existent (citada en l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals), a la ubicació dels parcs de maquinària i depòsit de materials d'obra així com a la gestió dels residus generats per l'actuació, tant els procedents dels canvis d'oli de la maquinària com els corresponents als materials excedentaris procedents de les excavacions.  
  
Per això en esta fase s'hauran d'adoptar les mesures correctores addicionals que s'establixen en el condicionat d'esta resolució.  
  
- En la fase de funcionament, els principals impactes previsibles són els derivats de la qualitat de les aigües abocades. Per a això, en l'estudi d'impacte ambiental es preveu la derivació de les primeres aigües pluvials cap a la depuradora d'aigües residuals, no obstant això, no s'indica quantitativament el volum d'aigua que s'ha de derivar i durant quant de temps.  
Així mateix, i recollint el contingut dels informes emesos amb anterioritat, com a mesura correctora per a evitar la possible afecció a les poblacions del samaruc, es va traslladar el punt d'abocament cap a la desembocadura. No obstant això, si la qualitat de l'aigua abocada és deficient pot afectar la qualitat de les aigües de bany i les espècies vinculades al medi hídric de l'entorn.  
Per això, s'hauran de complementar les mesures correctores amb les derivades dels condicionants que s'establixen.  
Respecte al programa de vigilància, en l'estudi d'impacte ambiental no es concreta el protocol que s'ha de dur a terme per al seguiment de l'efectivitat de les mesures correctores, per la qual cosa s'ha d'ajustar al que s'establisca en la present resolució i en les autoritzacions sectorials requerides.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics del Decret 162/90 pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament (annex I, 7) així com en l'article 3.2 i en l'annex I, 9 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes (BOE núm. 23, de 26.01.2008).  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a l'avaluació d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.  
4. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals, sense perjuí de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, el projecte d'abocament de terra al mar del col·lector d'aigües pluvials en la platja de Xeraco (València), projecte promogut per l'Ajuntament de Xeraco, sempre que s'execute d'acord amb el que establix la documentació presentada i l'apartat segon d'esta resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. Per a evitar l'afecció a la població de l'espècie Fulica atra (fotja vulgar) en època reproductiva, les obres de les conduccions en l'entorn del riu s'han de realitzar fora del període comprés des del 15 de febrer fins al 15 de juny.  
2. En l'execució de la rasa per al traçat dels col·lectors, no s'ha d'envair la zona humida catalogada, i en el cas que este fet siga necessari el material s'ha de retirar com més prompte millor. Els excedents de material i la resta de residus s'han de gestionar d'acord amb la legislació sectorial específica, d'acord amb la seua tipologia.  
3. En la qualitat de l'aigua abocada s'han de complir els límits establits en la corresponent autorització d'abocament al mar, així com les prescripcions que en esta s'establisquen sobre el programa de vigilància, tenint en compte així mateix les consideracions indicades en l'informe emés per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals respecte d'això.  
  
4. Com a part del programa de vigilància ambiental s'ha de remetre, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre la qualitat de l'efluent abocament així com del compliment de les mesures correctores establides i altres possibles incidències que s'hagen pogut produir.  
5. S'ha d'obtindre l'informe preceptiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. Així mateix, si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivades de la normativa sectorial que siga aplicable.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 13 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 19/2008-AIA.  
Promotor: Ajuntament de la Vilavella.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vilavella i Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Objecte projecte: homologació i Pla Parcial Reclassificatori del Sector Cantallops.  
Localització: en el terme municipal de la Vilavella (Castelló).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable amb ús dominant residencial en una superfície total de 105.833,92 m².  
La resta de característiques que cal estacar són les següents:  
- Índex d'edificabilitat bruta: 0,35 m²sostre/ m²sòl.  
- Densitat màxima de vivendes: 28,35 vivendes/hectàrea.  
- Nombre màxim de vivendes: 300 vivendes.  
- Sistema d'ordenació: edificació aïllada.  
- Tipologia edificatòria: bloc adossat/aparellat.  
- Com a part del programa d'actuació integrada s'establixen com a obres d'infraestructures les següents:  
- Execució d'una rotonda en antiga carretera de Betxí.  
- Connexió d'infraestructures al sòl urbà residencial limítrof consolidat: xarxa d'aigua potable, xarxa de sanejament i subministrament elèctric.  
- En el pla parcial s'establix en la fitxa de gestió a més: l'execució de la urbanització del parc de xarxa primària compensatòria de l'excés de població.  
- En el règim urbanístic es parla de vivenda unifamiliar adossada i de terciari.  
En la vivenda unifamiliar adossada es permet, a més de la vivenda, determinat tipus d'indústria i terciari. En la qualificació de terciari s'indica que es permeten tots els usos, tipus i categories definits en l'article 9.7.C de les normes urbanístiques del Pla General de la Vilavella.  
  
- El nombre màxim de plantes, inclosa la rasant, serà de dos, i l'alçària màxima de cornisa serà de 7,5 m, per a la vivenda unifamiliar adossada.  
- El nombre màxim de plantes sobre la rasant serà de dos, més la planta baixa, i l'alçària màxima de cornisa serà de 8 metres, per al terciari.  
- Xarxa viària secundària: 44.551 m²sòl.  
- Jardí públic de la xarxa primària: 5.365,50 m²sòl.  
- Jardí públic de la xarxa secundària: 10.657,62 m²sòl.  
- Equipament educativocultural de la xarxa primària: 5.205,50 m²sòl.  
Tramitació administrativa  
Amb data 23 de gener de 2008 el Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló va remetre la documentació tècnica corresponent: document d'homologació, document de pla parcial, estudi d'impacte ambiental, estudi de paisatge i estudi acústic, junt amb documentació administrativa.  
En la documentació administrativa constava el següent:  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament en relació amb la informació pública de la documentació (inclòs l'estudi d'impacte ambiental), per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5159, de 21 de desembre de 2005. Se certifica que no s'han presentat al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental.  
- Sol·licitud de l'Ajuntament a la Conselleria de Cultura d'informe, amb data 30 de gener de 2007.  
- Sol·licitud de l'Ajuntament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb els escrits dirigits per l'empresa urbanitzadora, Arca Nostrum, SL, en relació amb l'autorització per a la dotació de subministrament d'aigua potable al sector i d'autorització d'abocament de pluvials al barranc situat sobre el camí d'Artana.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament d'aprovació provisional per part de la corporació municipal en data 31 de gener de 2006.  
  
En este es resumixen les al·legacions presentades, les quals no tenen caràcter ambiental.  
Amb data 29 de febrer de 2008 es van sol·licitar informes al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i a l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria, així com a la Secció de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de Castelló d'esta Conselleria.  
El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, amb data 26 de març de 2008, va remetre informe en què indicava que en la documentació s'havia d'esmenar una sèrie de deficiències, la qual s'havia d'adequar al que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica:  
- Nivells sonors mesurats durant el període nocturn, segons el procediment de mesura establit en l'apartat A) de l'annex III del present Decret per a l'elaboració de mapes acústics, en les zones exposades a focus de soroll.  
- Classificació i usos previs del sòl en l'entorn de l'actuació.  
  
- Compatibilitat dels usos previstos amb nivells sonors preexistents durant el període nocturn.  
- Representació gràfica de la caracterització de la situació acústica prèvia al desenrotllament com de la posterior a l'ordenació prevista, amb les següents característiques:  
- Plànols a escala de dibuix mínima d'1:10.000.  
- Identificació dels punts en què s'hagen realitzat mesuraments.  
  
- Identificació de les fonts sorolloses siga activitats siga infraestructures.  
Amb data entrada en esta Conselleria de 26 de març de 2008, la Direcció Territorial de Castelló va remetre l'informe de la Secció Forestal. En este s'indica el següent:  
"..consta el camí ramader núm. 2 assagador dels camins d'Onda i Nules, que té una amplària legal i necessària de 6 m i transcorre pel denominat Camí de Betxí, el qual en aproximadament 100 metres lineals des de l'encreuament amb la carretera de Soneja a Nules és limítrof a l'oest amb el sector Cantallops.  
Tant en el document d'homologació com en el pla parcial es preveu l'existència del camí ramader limítrof al sector oest, i estrictament no es veu afectat per l'àmbit d'este. No obstant això, la nova ordenació urbanística pot portar canvis de l'ús tradicional compatible de pas de vehicles agrícoles i/o ramaders per l'actual camí rural pel qual transcorre el camí ramader, ja que es pot convertir en un dels vials d'accés al sector per al trànsit rodat de vehicles motoritzats de caràcter no agrícola, ús incompatible amb el trànsit de ramat, i amb això pot augmentar el risc d'accidents per a vianants i usuaris de bicicletes que transiten pel camí ramader, ja que a més este tram forma part de la denominada senda cicloturística Via Augusta promoguda en 1996 per la Generalitat Valenciana.  
Una vegada dit l'anterior, per a millorar la seguretat viària dels vianants que haurien de circular per la calçada en este tram del camí ramader és recomanable que s'amplie a 3 m l'amplària de la vorera exterior del sector en la zona limítrofa amb el camí ramader."  
Amb data entrada de 4 de juny de 2008 es va remetre un informe de l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria (Servici de Parcs Naturals), que en síntesi indica el següent:  
L'informe conclou que el projecte d'homologació i Pla Parcial del Sector Cantallops és incompatible amb el PORN de la Serra d'Espadà, ja que no es troben totes les urbanitzacions consolidades en, almenys, el 90%.   
L'informe també indica, en síntesi, el següent:  
El PAI Cantallops es localitza en la zona d'esmorteïment d'impactes del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà, concretament en àrea d'influència antròpica. La condició prèvia d'acord amb el PORN, article 48, punt 3, per a qualsevol reclassificació de sòls no urbanitzables a urbanitzables és: no es podrà classificar nou sòl urbanitzable en l'àmbit del PORN mentres hi haja en el municipi urbanitzacions que no estiguen consolidades en almenys un 90%, i no estiguen convenientment legalitzades i dotades de servicis urbans».  
El PAI no ha d'afectar negativament l'assagador dels camins d'Onda i Nules.   
L'article 48, punt 8, del PORN indica que quan es preveja classificació de nou sòl urbanitzable, únicament podrà afectar terrenys inclosos en les categories AIA, RG i AG, excepte en casos de reclassificació de terrenys limítrofs amb el sòl urbà de la població, sempre que es justifique de manera suficient la impossibilitat de realitzar-ho sobre sòl pertanyent a les tres categoria referides.  
El PAI Cantallops es troba en àrea d'influència antròpica ja que és zona de cultius de cítrics.  
La proposta de reclassificació s'adequa en principi al que disposa el PORN. No obstant això, de la visita de camp realitzada el 2 de juny de 2008 es comprova que en l'actualitat es realitzen les obres d'urbanització d'una zona al sud del nucli urbà de la Vilavella i, per tant, no es complixen les condicions establides en l'article 48.3 esmentat.  
  
I conclou que el sector és incompatible amb el PORN atés que no estan totes les urbanitzacions consolidades, almenys, en el 90%.   
  
Consideracions ambientals  
a) El sector Cantallops proposat es troba en l'àmbit del PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en àrea d'influència antròpica (AIA), al costat de l'actual nucli urbà i afecta zona de cítrics de relleu pla.  
  
L'informe del Servici de Parcs Naturals indica que l'actuació s'adequa en principi al que establix el PORN, no obstant això, quan es va efectuar la visita de camp es va poder comprovar que en el municipi s'estaven realitzant obres d'urbanització d'un sector, i que no estaven totes les urbanitzacions consolidades en almenys un 90%, per tant la proposta era incompatible amb el PORN d'acord amb el que indica l'article 48.3 d'este. En la visita de camp de data 17 de desembre de 2008 es va poder confirmar este punt.  
En conseqüència, des d'un punt de vista ambiental tenint en compte exclusivament esta circumstància, el projecte no és ambientalment acceptable en ser incompatible amb la normativa del PORN en l'actualitat.  
b) Tenint en compte esta incompatibilitat ambiental, no s'ha requerit al promotor, l'ajuntament, l'ampliació de la documentació en determinats punts que s'estima necessari completar per a avaluar el projecte respecte a altres qüestions ambientals i, conseqüentment, tampoc esta declaració entra a valorar altres aspectes ambientals, cenyint-se exclusivament a la qüestió de la incompatibilitat ambiental actual amb el PORN.  
No obstant això, s'apunten per a un futur, si és el cas, les deficiències següents que s'haurien d'abordar per a una correcta avaluació ambiental, sense ser exhaustius i sense perjuí que pogueren haver-ne d'altres:  
1. Pròxima al sector, a una distància mínima d'aproximadament 60 m, discorre una línia d'alta tensió (220 kV). La documentació presentada no ha tingut en compte esta circumstància i no ha avaluat el possible risc per a la població del sector de la referida línia, ni ha justificat el correcte emplaçament ni, si és el cas, ha indicat les mesures o les modificacions que adoptaria.  
En este sentit han de seguir-se les recomanacions del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea de juliol de 1989 així com els informes del comité d'experts del Ministeri de Sanitat.  
Este punt pot fer modificar la proposta o fins i tot arribar a comprometre-la des d'un punt de vista ambiental.  
2. Existència de bassa de reg al costat del sector. La documentació aportada no l'ha tinguda en compte, i no s'ha avaluat ni la possible afecció per ruptura d'esta al sector ni les possibles molèsties que puga causar-li (sorolls del motor del pou, males olors, etc.) ni, si és el cas, les mesures correctores o les modificacions que adoptaria en el projecte.  
3. No s'ha aportat un informe sobre la possible afecció al patrimoni cultural que exigix l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
4. No s'ha aportat l'informe regulat en l'article 19.2, sobre disponibilitat de recursos hídrics, de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer).  
Cal aportar l'informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població el qual ha de tindre, com a mínim, el contingut següent:   
- Estudi de la població prevista per l'actuació i el càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
- Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca i la inscripció en els registres corresponents.  
- Disponibilitat present i futura dels recursos.  
- Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del TR de la Llei d'Aigües i l'article 84 del seu Reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
- Qualitat de les aigües, tenint en compte si són per al consum humà. La qualitat del subministrament humà, en el fons, determinarà la quantitat d'aigua disponible per a este ús essencial.  
- Necessitat o no de tractament.  
- Necessitat o no de fer obres d'infraestructura.  
- A l'informe s'han d'adjuntar, com a annexos, tots els certificats o els documents justificatius que siguen d'interés.   
En qualsevol cas, s'ha d'aclarir el consum previst d'aigua de l'actuació, l'origen de l'aigua previst per a l'actuació, el cabal consumit actualment de l'origen previst i el cabal concedit actualment respecte a l'origen previst. S'ha d'analitzar que l'actuació dispose de recurs aigua suficient i no afecte altres usos.  
5. La solució a les aigües residuals en l'estudi d'impacte ambiental no queda clara, no obstant això en la fitxa de planejament sí que s'indica que es connectarà a la xarxa de sanejament de l'EDAR Nules-la Vilavella, gestionada per l'Entitat de Sanejament d'Aigües.  
En conseqüència, es considera que cal aclarir: cabal d'aigües residuals i característiques d'estes, així com el tractament que rebrien en l'EDAR, i igualment caldria aportar l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües respecte a l'acceptació i condicions per al tractament de les aigües residuals en l'EDAR de Nules-la Vilavella.  
6. Respecte als residus, es considera que per a avaluar correctament l'impacte hauria d'aclarir-se el volum de residus que es produiran per l'actuació (fase de construcció i de funcionament), tipus i destinació segons la tipologia, i que siguen justificats documentalment per l'entitat que els gestionarà.  
7. La documentació presentada no ha tingut en compte ni ha avaluat la circumstància següent: l'àmbit de l'actuació està travessat per la línia elèctrica de mitjana tensió (20kV) que segons sembla subministra energia a la xarxa de reg de la Societat de Regants. S'ha d'aclarir tant respecte a este servici com respecte a la xarxa de séquies i reg existent en l'àmbit d'actuació si l'actuació plantejada reposarà els servicis afectats i com resoldrà, si és el cas, l'assumpte de la possible interrupció de la xarxa de séquies i reg de l'entorn de l'actuació, així com el de la línia elèctrica referida.  
8. La documentació presentada no avalua la compatibilitat entre els diferents usos plantejats: residencial i terciari, i, dins del residencial, el de determinat tipus d'indústria.  
9. El Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, amb data 26 de març de 2008, va remetre informe en què indicava que la documentació havia d'esmenar una sèrie de deficiències, la qual s'ha d'adequar al que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica:  
- Nivells sonors mesurats durant el període nocturn, segons el procediment de mesura establit en l'apartat A) de l'annex III del present decret per a l'elaboració de mapes acústics, en les zones exposades a focus de soroll.  
- Classificació i usos previs del sòl en l'entorn de l'actuació.  
  
- Compatibilitat dels usos previstos amb nivells sonors preexistents durant el període nocturn.  
- Representació gràfica de la caracterització de la situació acústica prèvia al desenrotllament com de la posterior a l'ordenació prevista, amb les característiques següents:  
-Plànols a escala de dibuix mínima d'1:10.000.  
- Identificació dels punts en què hagen sigut realitzats els mesuraments.  
- Identificació de les fonts sorolloses, tant activitats com infraestructures.  
Es considera necessari esmenar les deficiències referides per a una correcta avaluació de l'impacte acústic.  
10. En relació amb l'afecció al camí ramader assagador dels camins d'Onda i Nules, que té una amplària legal i necessària de 6 m i transcorre pel denominat Camí de Betxí, que en uns 100 m.l. des de l'encreuament amb la carretera de Soneja a Nules és limítrof a l'oest amb el sector Cantallops, en l'informe de la Secció Forestal s'indica que per a millorar la seguretat viària dels vianants que haurien de circular per la calçada en este tram del camí ramader és recomanable que s'amplie a 3 m l'amplària de vorera exterior del sector en la zona limítrofa amb el camí ramader.  
Igualment es considera que s'ha d'avaluar l'afecció que pot produir-se en eixe camí ramader atés que podria convertir-se en accés al sector, quant al trànsit rodat de vehicles motoritzats de caràcter no agrícola, i això és incompatible amb el trànsit de ramat en el camí ramader. Cal estudiar les mesures per a evitar que es convertisca el camí ramader en accés al sector.  
11. En relació amb l'afecció paisatgística, s'ha de tindre en compte, en el cas de plantejar-se l'actuació en un futur, la necessitat de dur a terme un estudi d'integració paisatgística d'acord amb el Reglament de Paisatge autonòmic que haurà d'obtindre l'informe de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta Conselleria.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que són d'aplicació.   
L'article quint del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta Llei.   
L'article16 del Decret 131/2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007 del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'homologació i Pla Parcial Reclassificatori del Sector Cantallops en el terme municipal de la Vilavella (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament de la Vilavella, per resultar incompatible amb el PORN del Parc Natural de la Serra d'Espadà i per l'argumentació exposada en l'apartat Consideracions ambientals d'esta declaració.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 14 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 204/2008-AIA.  
Títol: DIC per a l'ampliació d'una indústria de manipulació i envasament d'espècies i condiments.  
Promotor: Martínez y Cantó SL.  
Autoritat substantiva: DTMA Alacant.  
Localització: Paratge Cucuch, número 22, polígon 48, parcel·la 41, terme municipal de Novelda (Alacant)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'obtenció de la declaració d'interés comunitari per a l'ampliació d'una indústria de manipulació i envasament d'espècies i condiments. L'activitat disposa de més de huit mil metres quadrats de construcció en sòl no urbanitzable. Segons s'establix en l'article 20.2 de la Llei 4/19992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl No Urbanitzable, és preceptiva la declaració d'impacte ambiental.  
La indústria s'ubica en sòl no urbanitzable comú rústic, segons les normes urbanístiques de la revisió de les normes subsidiàries de planejament de Novelda (aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en la sessió de 16 d'octubre de 1992). L'accés a la parcel·la es realitza des d'una via asfaltada que ix de les proximitats del polígon industrial Santa Fe. S'indica que el trànsit degut a esta activitat és de 2 a 3 camions al dia.  
La indústria s'ubica en una parcel·la de 20.575 m². El percentatge d'ocupació és del 30,55%, 6.286 m². i la superfície construïda de 7.244 m².  
Amb este projecte es pretén l'ampliació de la indústria en 3.910 m². Per a això es va a prolongar la nau principal i demolir una part de la superfície construïda existent. Pel que fa a la superfície ocupada, després de l'ampliació serà de 10.196 m². i es mantindran els 958 m² de superfície corresponent a l'entresolat. L'altura màxima de l'ampliació serà inferior a 10 m. La dita superfície ampliada serà destinada principalment a magatzem de matèries primeres i productes acabats.   
L'activitat consistix en mesclar i envasar espècies i condiments. Les matèries primeres es reben, de proveïdors externs, mòltes i tractades per a complir amb les normes sanitàries. Les maquines envasadores pesen, embutxaquen, segellen i etiqueten. El projecte d'ampliació permetrà augmentar la capacitat de producció d'infusions, amb una producció diària de 5 milions d'infusions.   
Disposa d'un centre de transformació dins de la parcel·la a través del qual es realitza l'abastiment elèctric. L'abastiment d'aigua es realitza a través de la xarxa d'abastiment municipal. S'indica que el consum mitjà anual d'aigua potable durant els últims cinc anys ha sigut de 1.900 m³.   
Les aigües residuals sanitàries seran abocades a la xarxa de sanejament municipal. S'indica que actualment la plantilla està composta per 80 treballadors. No es preveu un increment significatiu en el volum d'aigües residuals.  
Disposa de servici d'arreplegada de residus sòlids per part del servici municipal.  
Tramitació administrativa  
En data 20 de juny de 2008, des de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant es va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, el certificat de les al·legacions i un exemplar de la documentació tècnica.  
La informació pública es va realitzar amb la publicació en el DOCV núm. 5729, de data 27 de març de 2008, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
En la documentació remesa s'inclou:  
Amb data 8 de novembre de 1994, l'autorització per a la posada en funcionament de l'activitat, concedida per la Comissió de Govern de l'Ajuntament de Novelda, en la sessió celebrada en data 2 de novembre de 1994.  
Amb data 15 de juliol de 1998, la llicència de posada en funcionament corresponent després de la reforma interior i l'ampliació de la maquinària realitzada en la indústria.  
Afeccions legals.  
La indústria s'ubica en sòl no urbanitzable comú rústic, segons les normes urbanístiques de la revisió de les normes subsidiàries de planejament de Novelda, aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió de 16 d'octubre de 1992.  
Consideracions ambientals   
L'activitat se situa junt amb al nucli urbà de Novelda. Es tracta d'una zona antròpica dedicada a l'activitat agrícola i en la qual es localitzen, a més, nombroses vivendes aïllades. L'ampliació prevista es realitzarà en la mateixa parcel·la on s'ubiquen la resta de les naus existents. La superfície no ocupada per les construccions està pavimentada o dedicada a zones verdes.  
No hi ha cap llit de riu o barranc d'importància que puga resultar afectat. No es localitzen en la zona ni en les proximitats cap àrea classificada o protegida per la legislació estatal o autonòmica ni cap àrea d'especial protecció.   
L'activitat exercida no suposa la transformació de la matèria primera només la mescla i l'envasament. Les matèries primeres empleades no estan sotmeses a cap tractament previ dins d'esta instal·lació. L'abastiment d'aigua es realitza a través de la xarxa d'abastiment municipal. Les aigües residuals que es generen són aigües residuals sanitàries que són abocades al sistema de clavegueram municipal. No es preveu que l'ampliació de l'activitat supose un augment significatiu en el volum d'aigües residuals. S'empra electricitat per a l'abastiment energètic de la indústria. Les dites infraestructures es consideren suficients per a donar servici després de l'ampliació, per la qual cosa no s'ha previst la seua modificació.  
S'haurà de realitzar un emmagatzematge i gestió adequada de tots els residus generats, tant en la fase de construcció com durant la fase d'exercici de l'activitat. L'empresa disposa de servici d'arreplegada de residus sòlids a través del servici municipal.   
En relació amb l'afecció a l'atmosfera. S'han identificat, com a factors a tindre en compte, l'afecció per l'emissió dels gasos de fuga de la maquinària, l'emissió de pols i les emissions sonores. Atès que l'activitat s'ubica pròxima a una zona de vivendes s'haurà d'assegurar que amb l'aïllament de les noves instal·lacions, la maquinària i els vehicles empleats no es produiran molèsties per sorolls i vibracions.   
  
Des del punt de vista paisatgístic s'ha considerat com de baixa la qualitat i fragilitat del paisatge. A més hi ha una alta capacitat d'absorció visual de la zona, per la qual cosa no es considera necessària l'adopció de mesures especials d'integració paisatgística. Perimetralment es disposa d'una barrera vegetal a més de zones verdes disposades en l'interior de la parcel·la.   
Consideracions jurídiques.  
Segons s'establix en l'article 20.2 de la Llei 4/19992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl No Urbanitzable, és preceptiva la declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que són d'aplicació.  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental dels plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot el susdit, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació el projecte de DIC per a l'ampliació de la indústria de manipulació i envasament d'espècies i condiments que s'ubica a Novelda (Alacant) promoguda per Martínez y Cantó, SL, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
  
Segon  
1. S'hauran de disposar les mesures adequades d'aïllament en els edificis on es produïsquen sorolls i/o vibracions a fi de no sobrepassar els límits exigits en la legislació vigent o altres límits exigits en altres permisos/autoritzacions.   
2. Tots els residus generats hauran de ser emmagatzemats d'acord amb la seua naturalesa i perillositat. Es disposarà d'una zona d'emmagatzematge per a residus perillosos. Estarà pavimentada, coberta, ventilada i amb un sistema que permeta l'arreplegada dels possibles abocaments accidentals. Es disposarà de cubetes individualitzades i amb capacitat suficient per a cada tipus de residu que seran gestionades a través d'una empresa autoritzada.  
3. S'haurà de desenrotllar el pla de vigilància ambiental per a garantir el compliment de les mesures protectores i correctores proposades.  
4. En el cas que pel desenrotllament de les obres d'ampliació es descobriren jaciments arqueològics o paleontològics s'haurà d'informar la Conselleria de Cultura de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.   
  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és el cas, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar les persones interessades que contra la present resolució, atès que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 14 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 062/2007-AIA.  
Promotor: Ajuntament de la Vilavella.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vilavella i Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Objecte projecte: modificació puntual, homologació i pla parcial de reclassificació d'ús residencial del sector «Via Augusta».  
Localització: en el terme municipal la Vilavella (Castelló).  
Descripció del projecte: L'objecte del projecte és la requalificació d'un sòl que, en l'actual pla general d'ordenació urbana és sòl no urbanitzable de protecció agrícola i de protecció ecològica i forestal, a sòl no urbanitzable comú per mitjà d'una modificació puntual del PGOU i, simultàniament, la reclassificació d'este sòl no urbanitzable comú, junt amb sòl urbanitzable no programat a sòl urbanitzable, per mitjà d'una homologació i un pla parcial de reclassificació.  
  
Característiques de l'actuació:  
-Superfície total: 157.364 m².  
-Ús característic: residencial.  
-Tipologia: bloc adossat i bloc aïllat.  
-Edificabilitat total: 54.920 m²t.  
-Ús industrial prohibit.  
-Ús terciari compatible.  
-Densitat (núm. vivendes/hectàrees): 29 viv./ha.  
-Núm. Total de vivendes estimat: 457.  
-Dotacions:  
-Zones verdes xarxa primària (PJL): 8.000 m².  
-Zones verdes xarxa secundària (SJL): 18.786 m².  
-Equipaments SMD: 7.087 m².  
-Viari: 36.555 m².  
-Per a vivendes aïllades:  
- Núm. màxim de plantes: 2.  
-Altura màxima total: 10,5 m.  
-Per a vivendes adossades:  
- Núm. màxim de plantes: 3.  
-Altura màxima total: 14 m.  
-Per a equipaments:   
-Núm. màxim de plantes: 3.  
-No es fixa altura màxima reguladora.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 9 de març de 2007, va ser remés pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori de Castelló d'esta Conselleria, la documentació tècnica corresponent: el document de modificació puntual, el document d'homologació, el pla parcial de millora de reclassificació, l'avantprojecte d'urbanització i d'estudi d'impacte ambiental, junt amb documentació administrativa. En els documents consta la diligència d'aprovació provisional de data 27 de febrer de 2006.  
En la documentació administrativa, en síntesi, consta el següent:  
  
-La sol·licitud de l'ajuntament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació als escrits dirigits per l'empresa Programas de Gestión y Ordenación Urbana, SL sobre la viabilitat de subministrar aigua potable al sector.  
-L'escrit de l'empresa Programas de Gestión y Ordenación Urbana, SL, dirigit a l'ajuntament que informa, entre altres coses, sobre el següent: "Respecte a la justificació de la forma en què se soluciona l'evacuació de les aigües residuals, estem en contacte amb el promotor de la unitat contigua a «Via Augusta» per a tractar de solucionar el tema de la depuradora i aportarem la justificació sol·licitada en el mencionat requeriment al més prompte possible".  
-El certificat del secretari de l'ajuntament en relació a la informació pública de la documentació (inclòs l'estudi d'impacte ambiental), per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5.035, de 24 de juny de 2005. Se certifica que no s'han presentat al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental. Es presenta al·legació d'Augimar Empresa Urbanizadora, SA, on s'indica que té la intenció de presentar una alternativa tècnica substancialment distinta.  
-L'escrit de l'ajuntament dirigit a la Conselleria de Cultura pel qual sol·licita un informe.  
Amb data 3 de març de 2008 es van sol·licitar els informes dels departament següents: Direcció General del Paisatge, Àrea d'Espais Naturals i Secció Forestal i Vies Pecuàries de la Direcció Territorial de Castelló.  
Amb data 17 d'abril de 2008 la Direcció Territorial de Castelló d'esta Conselleria va remetre l'informe de la Secció Forestal, que en síntesi indicava el següent:  
-Que no resulta afectada cap via pecuària per l'actuació.  
-Que després de constatar la documentació que està en l'inventari forestal, s'efectuen les consideracions següents:  
-En la zona nord de l'actuació estan afectades totalment o parcialment les parcel·les: 407, 408, 541, 542, 543, 544, 562, 568, 569, 570 i 658, les quals estan classificades segons l'inventari com a sòl forestal.  
  
Igualment té un caràcter forestal la parcel·la 311 del polígon 4, que pertany a muntanya d'utilitat pública, afectada en una superfície molt reduïda.  
-La major part de la franja central de l'actuació és sòl no forestal.  
  
-En la zona sud estan afectades totalment o parcialment les parcel·les: 446, 447, 448, 449, 451 i 660 classificades segons l'inventari com a sòl forestal.  
Igualment en la zona sud té caràcter forestal la parcel·la 451 del polígon 4, que està afectada.  
-Consultada la cartografia d'incendis forestals s'ha observat l'existència d'un xicotet incendi que va afectar part de la parcel·la 420 l'any 1996.  
-Que l'actuació afecta la muntanya d'utilitat pública barranc Roget CS-3.024 i UP-127 de Castelló en les parcel·les 311 i 451, i l'informe creu necessari que estos terrenys han de quedar fora del procés constructiu i hauran de rebre un tractament de zona verda de protecció ecològica i forestal per pertànyer a una muntanya d'utilitat pública. A més en els terrenys situats en la zona nord i sud de l'actuació, que segons l'inventari forestal, són sòls amb caràcter forestal, les actuacions que en estos terrenys s'autoritzen hauran d'estar en consonància amb el que establix el Decret 218/1997, de 30 de juliol, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el PORN de la Serra d'Espadà.  
Igualment, s'adjunta l'informe específic sobre les vies pecuàries que va ser remès al Servici d'Ordenació Territorial de Castelló d'esta Conselleria, en el que s'indicava el següent:  
-El sector no es veu afectat per via pecuària.  
-Ha de corregir-se la grafia de la via pecuària del pla núm. 10 de l'estudi d'impacte ambiental.  
-El sector és travessat pel camí de la Mina, camí rural de titularitat municipal pel qual transcorre la senda cicle-turista, promoguda per la Comunitat Valenciana, senyalitzat amb marca registrada i denominat Via Augusta que, amb el desenrotllament del sector, es convertirà en un carrer d'este, la qual cosa s'informa perquè siga tinguda en compte als efectes de reposar la senyalització corresponent.  
Amb data 17 de setembre de 2008, es va remetre l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals (Servici de Parcs Naturals) d'esta Conselleria en què en síntesi s'indicava el següent:  
1. El sector es localitza en la zona d'amortiment d'impactes del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del parc natural de la Serra d'Espadà. En concret en l'àrea d'influència antròpica a excepció d'una xicoteta porció de superfície situada al nord, que és àrea natural.  
  
2. El sector afecta d'acord amb el planejament urbanístic a sòls no urbanitzables protegits, a sòls no urbanitzables agrícoles i a sòls urbanitzables no programats:  
a) Per al sòl no urbanitzable protegit: l'article 48.4 del PORN establix que el sòl classificat com no urbanitzable d'especial protecció pel planejament urbanístic municipal en el moment de l'aprovació del PORN no podrà perdre esta qualificació i no podrà ser classificat en el futur com a sòl urbanitzable.  
En conseqüència este sòl no urbanitzable protegit (adjunten el plànol i es referix al sòl no urbanitzable protegit ecològic i forestal) s'haurà d'excloure de l'àmbit del sector.  
b) Per al sòl no urbanitzable agrícola: es localitza en la zona central del sector i d'acord amb l'article 48.8 del PORN, en àrees d'influència antròpica és compatible la seua reclassificació.  
c) Per al sòl urbanitzable no programat: localitzat al nord del sector, es distingixen dos zones d'acord amb el PORN: àrees naturals i àrees d'influència antròpica (adjunten plànol).  
-Per a les àrees naturals segons el PORN de la Serra d'Espadà:  
Es localitza en una zona xicoteta, al nord del sector i, d'acord amb l'article 48.1 del PORN els sòls d'esta zona xicoteta es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, on estan prohibides la construcció de vivendes residencials. Per tant esta zona xicoteta, àrea natural dins de la zona d'amortiment d'impactes, s'ha d'excloure de l'àmbit del sector. Adjunten plànol grafiat de la zona.  
-Per a les àrees d'influència antròpica segons el PORN de la Serra d'Espadà: ocupa la pràctica totalitat d'esta àrea.  
La construcció de vivendes en esta àrea seria visible des de la plana de Castelló. Tenint en compte la gran conca visual i la forta pendent, es pot avaluar l'elevat impacte paisatgístic de construir-se sobre el sòl no urbanitzable programat les vivendes previstes. L'article 48.7 del PORN disposa que els sòls urbanitzables abans d'entrar en vigor el PORN de la Serra d'Espadà podran mantindre els usos i aprofitaments que assenyale el planejament vigent, per la qual cosa es proposa que esta zona de sòl urbanitzable no programat entre en l'àmbit del PAI Via Augusta amb superfície computable però amb la condició que quede lliure de qualsevol tipus de vivendes, i es proposa que siga zona verda que mantinga la vegetació natural actual.  
3. El dia de la visita de camp es va comprovar que al sud del sector Via Augusta s'estaven realitzant obres d'urbanització d'un sector i, per tant, no es complia el requisit de l'article 48.3 del PORN, que establix que no es poden reclassificar nous sòls mentres hi hagen en el municipi urbanitzacions que no estiguen consolidades en, com a mínim, un 90%.  
4. Conclouen que el projecte d'homologació i pla parcial del sector Via Augusta de la Vilavella és incompatible amb el PORN de la Serra d'Espadà al no estar totes les urbanitzacions consolidades en almenys un 90%.  
5. En el cas que en un futur este requisit del 90% es complisca i l'ajuntament estiguera encara interessat a tramitar el PAI Via Augusta, s'haurien de complir els següents condicionants:  
a) Excloure fora de l'àmbit del PAI el sòl no urbanitzable protegit d'acord al planejament urbanístic municipal (cartografiat en annex IV de l'informe).  
b) Excloure fora de l'àmbit del PAI les àrees naturals d'acord amb el PORN de la Serra d'Espadà (cartografiat en annex IV de l'informe).  
  
c) Deixar lliure de vivendes el sòl urbanitzable no programat del planejament urbanístic municipal (cartografiat en annex IV de l'informe).  
d) El sòl urbanitzable no programat del planejament urbanístic municipal s'arreplegaran en el PAI com a zona verda mantenint la vegetació natural existent actualment.  
Amb data 12 de desembre de 2008, va sol·licitar-se un informe aclaridor a l'Àrea d'Espais Naturals d'esta Conselleria (Servici de Parcs Naturals) en relació al seu informe que al referir-se al sòl no urbanitzable agrícola no feia referència a què en el planejament vigent actual és de protecció agrícola, i la normativa del PORN que li era d'aplicació.   
  
Amb data 22 de desembre de 2008 es va rebre l'informe de l'Àrea d'Espais Naturals (Servici de Parcs Naturals) d'esta Conselleria amb el contingut següent, respecte al sòl no urbanitzable de protecció agrícola del sector: este no podia ser reclassificat com a sòl urbanitzable si no és amb la condició que es justifique suficient la inexistència d'altres sòls no protegits en el terme municipal, inclosos en la categoria AIA (àrea d'influència antròpica), RG (regeneració) i AG (agrícola) del PORN de la Serra d'Espadà.  
Amb data 13 de gener de 2009 la Direcció General de Territori i Paisatge va remetre l'informe del Servici de Suport Tècnic de data 12 de gener de 2009 en relació al paisatge en què en síntesi s'indicava el següent:  
-Indiquen que atès que la data d'informació pública és de 24 de juny de 2005, no cal que s'adjunte la documentació d'instrument de paisatge i no cal emetre un informe respecte a eixe instrument, no obstant d'acord amb l'article 11.3 de la Llei 4/2004 d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP) el paisatge actuarà com a criteri condicionant de tots aquells instruments de planejament que impliquen nous creixements urbans o la implantació d'infraestructures sempre que la seua exposició pública s'haja produït després de l'entrada en vigor de la LOTPP, 3 de juliol de 2004, i haja conclòs amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei Urbanística Valenciana (LUV), 1 de febrer de 2006, i este és el cas.  
  
-Una part de l'àmbit (la mitat nord sobretot) disposa de molt elevades, inclús superiors al 50%. A més també s'ha de ressenyar la presència en l'àmbit de la Via Augusta, que el travessa d'est a oest i que, a priori, constituïx un important recorregut escènic i un recurs paisatgístic a conservar i potenciar, amb el manteniment dels paisatges tradicionals de l'entorn.  
-Vistes les característiques paisatgístiques, la topografia i sobretot la incidència visual de gran part de l'àmbit proposat, també respecte al nucli urbà tradicional, la imatge del qual pot veure's afectada, i respecte a la possible integració paisatgística i visual de l'actuació, es considera que el creixement proposat genera un important impacte paisatgístic i visual sobre la configuració del paisatge actual del municipi. L'aprovació del pla parcial proposat permetria el desenrotllament d'una actuació que, a priori, i excepte un criteri millor fonamentat, incompliria diverses normes d'integració paisatgística, establides en l'article 33 de la LOTPP que establixen criteris per a una adequada integració paisatgística de plans i actuacions, i que a continuació es transcriuen:  
"Adequació al pendent natural del terreny, de manera que esta s'altere en el menor grau possible i es propicie l'adequació a la topografia del terreny, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals."  
"Impedir la construcció sobre elements dominants o en la cresta de les muntanyes, límits de penya-segats i cims del terreny, excepte les obres d'infraestructures i equipaments d'utilitat pública que hagen d'ocupar estes localitzacions."  
"Incorporació dels elements topogràfics significatius com a condicionants de projecte, com ara vessants i ressalts de relleu, llits naturals, murs, bancals, camins tradicionals i altres d'anàlegs, proposant les accions d'integració necessàries per a no deteriorar la qualitat paisatgística."  
"Preservació de les fites i elevacions topogràfiques, manteniment de la seua visibilitat i reforçar la presència com a referències visuals del territori i la funció com a espais de gaudi escenogràfic."  
"Manteniment del paisatge agrícola tradicional i característic dels espais rurals per la seua contribució a la varietat del paisatge i integració de les àrees urbanitzables previstes."  
"Manteniment del paisatge obert i natural, siga rural o marítim, de les perspectives que oferisquen els conjunts urbans històrics, típics o tradicionals, i de l'entorn de carreteres i camins de caràcter pintoresc, no s'admeten la construcció de tancaments, edificacions o altres elements la situació o les dimensions dels quals limiten el camp visual o desfiguren sensiblement tals perspectives."  
Una part de l'àmbit del pla parcial constituïx un recurs paisatgístic visual de valor alt per la qualitat del fons escènic. En este sentit es considera que este pla propícia el desenrotllament d'una actuació que pot generar un important impacte visual en la zona i un efecte advers sobre el desenrotllament paisatgístic citat, danyant-lo, mentres que este constituïx una referència visual del territori la condició de la qual s'ha de mantindre, de conformitat amb l'article 33 de la LOTPP. A més, es considera que tampoc es justifica adequadament la desprotecció dels sòls protegits pel planejament general del municipi que, a priori, poden constituir també unitats de paisatge o recursos de valor alt.  
  
-Vist el possible incompliment de les normes d'integració paisatgística citades i les afeccions descrites, tant sobre el nucli urbà com sobre el paisatge natural i agrícola del seu entorn i els elements de valor paisatgístic alt, s'entén que l'homologació i pla parcial del sector Via Augusta del terme municipal de la Vilavella permetria el desenrotllament d'una actuació que no s'integra en el paisatge i, consegüentment, produïx un important paisatgístic i visual. Atès que la proposta del pla parcial altera de forma significativa el caràcter i percepció del paisatge on s'ubica, es considera que la mesura prioritària d'integració seria el canvi de localització per a l'actuació que es pretén o, si és el cas, l'elecció d'un àmbit i una ordenació per al sector que garantira el compliment de les normes d'integració paisatgístiques establides en la LOTPP i la protecció i posada en valor de les unitats i recursos d'alt valor, en especial els que presenten una alta incidència en la percepció del territori.  
  
- En el cas de redactar-se un nou pla parcial que complira els condicionants establits en la LOTPP, este haurà de complir el que establix el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, i acompanyar-se d'un estudi d'integració paisatgística, amb el contingut i documentació regulats en el dit Decret.  
Consideracions ambientals.  
a) L'àmbit del sector, junt amb el nucli urbà de la població de la Vilavella, està constituït pels vessants dels relleus muntanyosos de la Serra d'Espadà en contacte ja amb la plana litoral, així com per una vall menuda entres estes vessants.   
Els pendents de les vessants són acusades i la resta de l'àmbit presenta pendents més moderades. Els materials són triàsics, arenoses fonamentalment, però també dolomies, margues, argiles i calcàries.  
La vall xicoteta i part de les vessants estan ocupades per cultius agrícoles, de cítrics fonamentalment. Una part important de les vessants estan ocupades per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) i per matoll termòfil. La porció nord del sector és una vessant de pendent acusada amb conca visual àmplia cap a la plana litoral.  
b) El sector se situa en l'àmbit del PORN del parc natural de la Serra d'Espadà, fonamentalment en l'àrea d'influència antròpica, i en una xicoteta porció que afecta l'àrea natural.  
L'informe del Servici de Parcs Naturals conclou que efectuada la visita de camp es va poder comprovar s'estaven duent a terme obres d'urbanització d'un sector, i atès que no estan totes les urbanitzacions consolidades en, com a mínim, un 90% la proposta era incompatible amb el PORN, d'acord amb el que s'ha indicat en l'article 48.3. Este extrem es va poder comprovar en la visita de camp de data 17 de desembre de 2008.  
Igualment, en l'informe del Servici de Parcs Naturals s'indica per al sòl no urbanitzable protegit de l'actual planejament urbanístic, referint-se al de protecció ecològica i forestal, que segons l'article 48.4 del PORN no pot ser reclassificat a urbanitzable, sinó que ha de ser exclòs del sector. I respecte al sòl urbanitzable no programat que és l'àrea natural segons el PORN de la Serra d'Espadà el sòl està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i exclòs, per tant, del sector.  
  
En conseqüència tenint en compte exclusivament la incompatibilitat ambiental citada, així com la impossibilitat de reclassificació d'acord amb la normativa del PORN de determinades àrees abans citades, el projecte no és ambientalment acceptable.  
c) Atesa fonamentalment la incompatibilitat ambiental, així com la resta de circumstàncies respecte a la normativa del PORN citades en el punt anterior, no s'ha procedit a requerir del promotor, l'ajuntament, l'ampliació de la documentació en determinats punts que s'estimaria necessari completar per a avaluar el projecte respecte a altres qüestions ambientals i, conseqüentment, tampoc la present declaració entra a valorar-les, cenyint-se exclusivament a les qüestions esmentades en el punt segon de les consideracions ambientals.  
  
No obstant això, s'apunten per a un futur, si fóra el cas, les següents deficiències que haurien d'abordar-se per a una correcta avaluació ambiental, sense ser exhaustius i sense perjuí que pogueren existir-ne d'altres:  
1. No s'ha justificat des d'un punt de vista ambiental la desprotecció, per a la reclassificació com a urbanitzable dels sòls no urbanitzables de protecció agrícola. El PGOU en vigor, va ser sotmés a l'avaluació d'impacte ambiental amb l'emissió duna DIA favorable amb condicions en data 18 de juliol de 1990, proposa la protecció d'eixes zones. L'últim informe del Servici de Parcs Naturals d'esta Conselleria indica que és possible la reclassificació del sòl no urbanitzable de protecció agrícola existent en l'actual planejament a sòl urbanitzable sempre que es justifique suficient la inexistència d'altres sòls no protegits en el terme municipal, inclosos en la categoria AIA (àrea d'influència antròpica), RG(regeneració) i AG(agrícola) del PORN de la Serra d'Espadà.  
  
Esta circumstància considerem que fa inviable la reclassificació d'este tipus de sòl. No obstant, en el cas que es justificara i, d'acord amb el que indica el Servici de Parcs Naturals, si es justificara la seua desprotecció en relació a la seua protecció en l'actual planejament, podria dur-se a terme la reclassificació com a urbanitzable, sense tindre en compte la resta de factors ambientals.  
2. Des del punt de vista del paisatge i d'acord amb l'informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge d'esta Conselleria, reflectit en síntesi en la present declaració, l'homologació i pla parcial proposat produiria un impacte paisatgístic i visual important, considerant-se que s'hauria de canviar la localització o, si és el cas, elegir un àmbit i una ordenació per al sector que permetera el compliment de les normes d'integració paisatgística establides en la LOTPP i la protecció i posada en valor de les unitats i recursos d'alt valor, en especial els que presenten una alta incidència en la percepció del territori.  
És a dir, d'acord amb l'informe del Servici de Suport Tècnic citat, s'ha de buscar una altra localització com a mesura prioritària, o si és el cas, un àmbit i ordenació diferents. En qualsevol cas tal i com apunta l'informe citat, entre altres punts, no s'ha justificat adequadament la desprotecció dels sòls protegits pel planejament general del municipi que, a priori, poden constituir també unitats de paisatge o recursos d'alt valor.  
En conseqüència en el cas de plantejar-se en un futur un pla parcial haurà de complir-se allò indicat en l'informe del Servici de Suport Tècnic abans mencionat i, en qualsevol cas, hauran de complir-se els condicionants establits en la LOTPP, a més de complir el que establix el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, acompanyat d'un estudi d'integració paisatgística, amb el contingut i la documentació regulats en eixe Decret.   
Ha de tindre's en compte el que establix el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, en l'article 20: «En cap cas no podran urbanitzar-se sòls amb pendents mitjanes superiors al 50%». Circumstància que afecta una part important de l'àmbit actualment proposat.  
  
3. Limítrof amb l'actuació discorre una línia d'alta tensió (400 Kv), que no s'ha avaluat el possible risc per a la població del sector de la referida línia, ni s'han justificat les mesures o modificacions que s'hagueren d'adoptar.  
  
En este sentit han de seguir-se les recomanacions del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea de juliol de 1989 així com els informes del Comité d'Experts del Ministeri de Sanitat.  
Estos tres punts poden fer comprometre la viabilitat de la proposta o, si és el cas, fer-la modificar.  
4. D'acord amb l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló d'esta Conselleria hi ha una porció de superfície xicoteta que va patir incendi forestal l'any 1996 (part de la parcel·la 420).   
  
L'incendi segons el GIS va afectar bàsicament el terreny en sòl no urbanitzable comú de camp de futbol.  
El Decret 67/2007 de 13 d'abril del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (RGTOU) en l'article 25 prohibix la reclassificació de sòls forestals o qualsevol altres classificats com a sòl no urbanitzable comú o protegit que hagen patit efectes d'un incendi.  
Esta circumstància ha de tindre's en compte en un futur per si este precepte li fora d'aplicació al terreny citat ateses les circumstàncies de la superfície afectada i les seues característiques. Este punt haurà de ser informat pel Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria.  
5. No s'ha tingut en compte el que establix l'article 25 bis del Decret 36/2007, de 13 d'abril, del Consell, pel qual es modifica el Decret 67/2006, de 19 maig, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística, en relació al risc d'incendis forestals i la seua prevenció: franja de 25 metres que separe la zona edificada de la forestal, etc.  
6. En la documentació no s'ha aportat el certificat de l'aprovació provisional del projecte.   
S'indica que no hi ha al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental, no obstant no queda clar si hi ha al·legacions de caràcter ambiental o no.  
  
7. L'estudi d'alternatives no du a terme una anàlisi de les alternatives a pesar d'haver-hi un apartat amb eixe nom.  
8. L'estudi d'impacte ambiental efectua una descripció poc detallada de la vegetació i flora així com de l'avaluació de l'impacte sobre esta.  
  
9. L'anàlisi d'impacte ambiental efectuada ha de ser més detallat en els impactes i l'avaluació, ha d'efectuar-se tenint en compte les unitats ambientals definides.  
10. L'estudi d'impacte ambiental no aclarix la solució a l'evacuació de les aigües pluvials tenint en compte l'existència d'una zona urbanitzable contigua i aigües a vall de l'actuació proposada.  
11. No s'ha aportat l'informe sobre la possible afecció al patrimoni cultural que exigix l'article 11 de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià.   
A més no s'avalua l'afecció al traçat de la senda ciclista Via Augusta.   
12. No s'ha aportat l'informe regulat en l'article 19.2, sobre disponibilitat de recursos hídrics, de la Llei 4/2004 de 30 de juny de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'organisme de conca (Confederació Hidrogràfica del Xúquer).  
Hauria d'aportar-se l'informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable a la població amb com a mínim el contingut següent:  
a) Estudi de la població prevista per l'actuació, i, el càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
b) Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca, i, inscripció en els registres corresponents.  
c) Disponibilitat present i futura dels recursos.  
d) Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del T.R de la Llei d'Aigües i art. 84 del seu reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
e) Qualitat de les aigües, atès que són per al consum humà. La qualitat del subministrament humà, en el fons, determinarà la quantitat d'aigua disponible per a este ús essencial.  
f) Necessitat o no de tractament.  
g) Necessitat o no de fer obres d'infraestructura. A l'informe s'adjuntaran, com a annexos, aquells certificats o documents justificatius que siguen d'interés.  
En qualsevol cas s'ha d'aclarir el consum previst d'aigua per l'actuació, l'origen de l'aigua previst per a l'actuació, el cabal consumit actualment de l'origen previst i el cabal concedit actualment respecte a l'origen previst. Analitzar que l'actuació dispose del recurs aigua suficient i no afecte altres usos.  
13. No s'ha aportat estudi de contaminació acústica.  
14. Respecte a les aigües residuals en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les aigües aniran a l'EDAR Nules-La Vilavella, no obstant això consta l'escrit en l'expedient en què s'indica que este assumpte es va a tractar amb el sector limítrof. Esta circumstància ha d'aclarir-se  
- S'ha d'aportar informe de l'Entitat de sanejament respecte a l'acceptació i condicions per al tractament de les aigües residuals en l'EDAR Nules-La Vilavella.  
- S'ha d'indicar el cabal d'aigües residuals i les seues característiques, així com el tractament que rebrien en l'EDAR.  
15. Respecte als residus: s'ha d'indicar el volum de residus que es produiran per l'actuació (fase construcció i funcionament), tipus i destí segons la tipologia i justificar-ho documentalment per l'entitat que els vaja a gestionar.  
16. No s'ha analitzat la compatibilitat dels diferents usos i la seua ordenació: residencial i terciari industrial.  
Consideracions jurídiques  
El projecte està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, ja que està inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals si siga d'aplicació esta Llei.  
L'article 16 del Decret 131/ 2007, del Consell, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot el susdit i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
Estimar no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de modificació puntual, homologació i pla parcial de reclassificació d'ús residencial del sector Via Augusta en el terme municipal de la Vilavella (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament de la Vilavella, per resultar incompatible amb el PORN del parc natural de la Serra d'Espadà i per l'argumentació exposada en l'apartat de consideracions ambientals d'esta declaració.  
  
Segon  
Notificar les persones interessades que contra la present resolució, atès que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 13 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6827, del 26-07-2012 (2012/7128)

RESOLUCIÓN de 13 de junio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Montserrat, Xeraco, La Vilavella, Novelda, La Vilavella. Expedientes número 275/2008 AIA, 241/2008 AIA, 19/2008 AIA, 204/2008 AIA, 62/2007 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6827

Fecha DOGV
:   26-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/7128

CVE


Fecha del documento
:   13-06-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Xeraco](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Montserrat](javascript:void(0))
    * [Vilavella, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de junio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Montserrat, Xeraco, La Vilavella, Novelda, La Vilavella. Expedientes número 275/2008 AIA, 241/2008 AIA, 19/2008 AIA, 204/2008 AIA, 62/2007 AIA. [2012/7128]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 275/2008 AIA Montserrat, 241/2008 AIA Xeraco, 19/2008 AIA La Vilavella, 204/2008 AIA Novelda, 62/2007 AIA La Vilavella.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 275/2008 - AIA.  
Título: Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional Educativo.  
Promotor: Ajuntament de Montserrat.  
Autoridad sustantiva: Ajuntament de Montserrat y CTU.  
Localización: Montserrat (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto del plan especial es la clasificación y calificación de terrenos adecuados y suficientes para la construcción de un centro de educación primaria de 675 plazas, y que se corresponden con los previstos en el plan general en tramitación denominados SUD-2 (suelo urbanizable dotacional), en terrenos clasificados como suelo no urbanizable común.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El instrumento de planeamiento vigente en el municipio es el Plan General de Ordenación Urbana de Montserrat, aprobado definitivamente en fecha 16 de febrero de 1994.  
Según el plan especial, "posteriormente se inicia la tramitación de un nuevo PGOU cuyo concierto previo fue aprobado por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte el 14 de febrero de 2007".  
Por tanto, la superficie total del ámbito es de 17.953 m², desglosados en:  
ED. Dotacional Educativo-Cultural 15.600 m²  
RV-AV. Viario y Accesos 2.353 m²  
Sus límites vienen definidos por:  
- Norte, suelo no urbanizable.  
- Sur, vial asfaltado. Suelo urbano.  
- Este, suelo no urbanizable.  
- Oeste, suelo no urbanizable. (Suelo urbanizable según el planeamiento previsto).  
3. Alternativas  
Las posibles alternativas frente a la solución adoptada quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de recalificar suelo se justifica en la necesidad de crear con urgencia un nuevo equipamiento escolar, ya que "en la actualidad la dotación de instalaciones educativas se encuentra en precario, llegando incluso a la situación de recurrir a barracones".  
"La iniciativa municipal pretende mejorar para el municipio y más concretamente para el casco urbano la dotación de espacios educativos."  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 17 de septiembre de 2008, el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio remitió una copia del estudio de impacto ambiental, plan especial y expediente administrativo, relativos al plan especial de reserva de suelo dotacional educativo, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según edicto publicado en el DOCV nº 5781, de 10 de junio de 2008. Igualmente fue publicado anuncio en el diario Las Provincias, en fecha 22 de mayo del mismo año.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones y/u observaciones, según consta en certificado de secretaría, emitido en fecha 21 de julio de 2008.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 7 de noviembre de 2008 se realiza consulta a la Dirección General del Paisaje solicitando que emita informe sobre el estudio de integración paisajística presentado, de conformidad con el artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
En fecha 14 de noviembre de 2008 se realiza consulta al Área de Planeamiento, Normativa y Gestión Urbanística, solicitando informe sobre la clasificación del suelo en las áreas próximas al ámbito del plan especial según el concierto previo aprobado por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte en fecha 14 de febrero de 2007. Esta consulta se realiza a raíz de las divergencias observadas al comparar la documentación del plan especial con el plan general.  
En fecha 12 de noviembre de 2008 se realiza requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, adjuntando copia a l'Ajuntament de Montserrat. Dicha petición se refirió a la carencia de ciertos documentos.  
En fecha 10 de diciembre de 2008, l'Ajuntament de Montserrat remitió, vía e-mail, la siguiente documentación:  
- Informe, emitido por la empresa Aquagest Levante, SA, en fecha 26 de septiembre de 2008, de disponibilidad de recursos hídricos.  
- Informe, emitido por la empresa Europea de Servicios Públicos, SA, en fecha 29 de septiembre de 2008, en relación con la capacidad de admisión y gestión de residuos sólidos urbanos e inertes.  
- Informe favorable condicionado sobre Plan Especial para Creación de Suelo Dotacional Educativo de Montserrat (Valencia), emitido por el Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas en fecha 8 de octubre de 2008.  
- Informe, emitido por la EPSAR en fecha 19 de noviembre de 2008, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Montserrat para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional Educativo del Municipio de Montserrat (Valencia).  
En fecha 12 de diciembre de 2008, l'Ajuntament de Montserrat remitió por fax la siguiente documentación:  
Solicitud de informe a la Unidad del Patrimonio de la Conselleria de Cultura y Deporte, de fecha 10 de septiembre de 2008.  
- Solicitud de informes sobre afección de cauces y barrancos y afección de proyectos hidráulicos a la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 11 de septiembre de 2008.  
- Solicitud de informe sobre disponibilidad de recursos hídricos a la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 16 de octubre de 2008.  
En fecha 17 de diciembre de 2008, l'Ajuntament de Montserrat remitió, vía e-mail, solicitud de autorización a la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura para realizar prospección arqueológica, de fecha 9 de julio de 2008, acompañada de informe de prospección emitido por el arqueólogo Josep Pascual Beneyto.  
La fecha de redacción del plan parcial es enero de 2008. El estudio de impacto ambiental y su documento de síntesis datan de mayo de 2008.   
Consultas. Informes sectoriales y participación  
En el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
- Informe, emitido por la Dirección General de Salud Pública en fecha 22 de abril de 2008, en relación al Plan Especial para la Creación de Suelo Dotacional Educativo en Montserrat (Valencia), donde se informa lo siguiente:  
"Debe evitar destinarse para suelo dotacional educativo zonas ubicadas en las proximidades de cualquier industria, almacén, fuente de energía o actividad que pueda generar factores de riesgos ambientales para la salud humana.  
Además, sobre los riesgos ambientales no regulados por la normativa vigente, cabe contemplar las torres de alta tensión, subestaciones o estaciones eléctricas y transformadores, dado que, aunque las investigaciones en torno a la relación entre campos electromagnéticos y salud humana no han permitido obtener resultados concluyentes, la IARC, agencia específica de la Organización Mundial de la Salud (OMS) dedicada a evaluar los efectos carcinogénicos, clasificó en 2002 a los campos electromagnéticos de frecuencia extremadamente baja (ELF) en su grupo 2B, es decir, como posibles cancerígenos para humanos, dada su posible relación con leucemias infantiles.  
Los campos electromagnéticos de frecuencia extremadamente baja (ELF), son los producidos por equipos relacionados con la generación, transporte o utilización de energía de 50 Hz, líneas de alta y media tensión y aparatos electrodomésticos y a día de hoy, no existe en España legislación en este ámbito que los regule."  
- Informe emitido por la empresa Aquagest Levante SA, en fecha 26 de septiembre de 2008, de disponibilidad de recursos hídricos, de cuyo contenido se extrae lo siguiente:  
"En cuanto al cálculo de las necesidades hídricas, se estima, en base a los datos registrados en un centro similar, una necesidad anual por PP.EE de 4,48 m³. De las 675 plazas previstas, hay 526 plazas que actualmente ya disponen de suministro de agua potable, es decir, el incremento de la demanda será debido a las 149 (675- 526) nuevas plazas. Por lo tanto, si se considera la demanda de las 149 nuevas plazas, se tiene una necesidad hídrica anual de 668,77 m³.  
El abastecimiento cuenta con dos captaciones denominadas pozo Gabach y pozo San Miguel. Las instalaciones pertenecen a la Mancomunitat Vall dels Alcalans.  
La calidad del agua en la red de distribución presenta los parámetros dentro de los límites establecidos por la legislación sanitaria vigente.  
De acuerdo con el último informe técnico-sanitario no es necesario el tratamiento de agua.  
No es necesaria la ejecución de obras de infraestructura"  
- Informe, emitido por la empresa Europea de Servicios Públicos, SA, en fecha 29 de septiembre de 2008, en relación con la capacidad de admisión y gestión de residuos sólidos urbanos e inertes, con el siguiente contenido:  
"Dado que Europea de Servicios Públicos, SA es la entidad gestora del servicio de recogida de los residuos sólidos urbanos e inertes, se asegura la capacidad de admisión y gestión de los residuos, según las previsiones del nuevo Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional Educativo de Montserrat."  
- Informe sobre Plan Especial para Creación de Suelo Dotacional Educativo de Montserrat (Valencia), evacuado por el Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas en fecha 8 de octubre de 2008, siendo de carácter favorable- condicionado. El citado informe concluye lo siguiente:  
"Se informa favorablemente por esta Conselleria, en cuanto a sus competencias en materia educativa Plan Especial para Creación de Suelo Dotacional Educativo de Montserrat (Valencia), condicionado a que se cumpla la precisión.  
- La disponibilidad de parcela exige reunir la condición de solar definida en el artículo 11 de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, Urbanística Valenciana."  
- Informe condicionado, emitido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas en fecha 19 de noviembre de 2008, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Montserrat para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional Educativo del Municipio de Montserrat (Valencia). El citado informe concluye lo siguiente:  
"Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generados por sus actuaciones mediante la construcción de una EDAR propia y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público de saneamiento y depuración, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Vall dels Alacans de las aguas residuales generadas por el Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional Educativo de Montserrat siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. Este nuevo sector, que se desarrolle mediante el correspondiente instrumento de ordenación, se ajustará a lo dispuesto en las directrices referidas a los sistemas de tratamiento, apartado 6.3.2 del vigente Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 197/2003, de 3 octubre, del Consell de la Generalitat.  
2. En su día, el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
3. En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
4. En todo caso, la conexión que se informa no deberá impedir que las aguas receptoras cumplan los objetivos de calidad de la normativa vigente y, en particular, la autorización de vertido a dominio público hidráulico de la EDAR de Vall dels Alacans."  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, publicadas por la COPUT, sobre el área de estudio se han detectado las siguientes afecciones:  
No existen áreas forestales en el ámbito de actuación, pero la actuación se sitúa a unos 100 m. de terreno forestal, dentro del cual también se detecta la presencia de hábitats naturales.  
Según el estudio de impacto ambiental, "en el ámbito de actuación urbanística analizada, no se ha detectado la existencia de elementos del patrimonio cultural valenciano catalogados, a falta de realizar prospección arqueológica." (...) "En caso de algún descubrimiento arqueológico o bien cultural durante la ejecución de obras en el ámbito de la actuación la dirección de obra dictará la suspensión de las obras y se comunicará a los organismos competentes el descubrimiento para que adopten las medidas que estimen necesarias para la protección, conservación o estudio del hallazgo."  
La documentación analizada incorpora solicitud de autorización a la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura para realizar prospección arqueológica, de fecha 9 de julio de 2008, acompañada de informe de prospección emitido por el arqueólogo Josep Pascual Beneyto, así como solicitud de informe a la Unidad del Patrimonio de la Conselleria de Cultura y Deporte, de fecha 10 de septiembre de 2008. En cualquier caso, no consta en el expediente informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales.  
1. La parcela objeto del plan especial se ubica al noreste del núcleo urbano de Montserrat, contigua a suelo urbano, suelo urbanizable según el planeamiento previsto y suelo no urbanizable.  
Se trata de una zona de relieves terciarios que enlazan la serranía con la llanura cuaternaria litoral. La litología predominante son las calizas terciarias y costras calcáreas cuaternarias sobre materiales detríticos.  
La vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas es media o baja, en función de la permeabilidad del sustrato y la calidad de las aguas subyacentes.  
2. El área estudiada presenta riesgos de erosión actuales altos y potenciales muy altos, debido a la fisiografía, pero sobre todo a la erosionabilidad de los materiales subyacentes. Este suelo se ha destinado tradicionalmente al uso agrícola. En este caso, la barrera frente a la erosión proviene de la cubierta vegetal y de las labores agrícolas realizadas para evitar las pérdidas de suelo. El abandono de prácticas agrícolas adecuadas en la zona podría suponer un aumento de la erosión.  
La descobertura vegetal provisional producida en la fase de obras podría ocasionar problemas erosivos en el ámbito de actuación. En cualquier caso, el suelo deberá ser afirmado o revegetado inmediatamente después del desbroce, para evitar su pérdida por arrastres.  
El estudio de impacto ambiental plantea la adopción de medidas de control orientadas a la disminución del poder erosivo del agua de escorrentía, como la interceptación y recuperación de sedimentos y la limpieza periódica de las redes de drenaje y recogida de aguas pluviales.  
La capacidad de uso agrícola del suelo es baja. La eventual realización de vertidos incontrolados de residuos procedentes del ámbito de actuación podrá ocasionar la contaminación del suelo y pérdida de sus características productivas.  
3. La vegetación potencial se corresponde con la faciación termófila murciano-manchega con Pistacia lentiscus de la serie mesomediterránea manchega y aragonesa basófila de Quercus rotundifolia o encina, consistente en encinares. Esta vegetación ha sido sustituida por etapas seriales de degradación (maquia y matorral-tomillar) y cultivos.  
La acción antrópica y la transformación agrícola de los terrenos son la causa de que la vegetación actual de la zona esté constituida por cultivos de secano (algarrobo, olivo y almendro) y, en menor medida, cítricos, y la vegetación nitrófila y arvense asociada a los mismos, presente en bordes de camino, lindes de parcela, etc.  
En el promontorio del Castellet, cercano a la zona de actuación, existe vegetación forestal. A pesar de no estar recogido en las zonas incendiadas de la Cartografía Temática de la Comunitat Valenciana, el estudio de impacto ambiental indica que "una parte de esta vegetación está influenciada por los episodios de incendios forestales acontecidos en la zona durante las últimas décadas, lo que ha condicionado la presencia actual de matorrales de regeneración en áreas anteriormente arboladas".  
En esta misma zona se cartografían los hábitats naturales Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi y Querco cocciferae-Lentisceum.  
Por su proximidad de las instalaciones educativas respecto a estas áreas, hay que extremar las precauciones en relación al riesgo de incendio forestal que pudiera producirse, principalmente durante la ejecución de las obras. Así pues, durante las obras de urbanización y construcción del colegio se redactará un plan de prevención de incendios forestales según Decreto 7/2004 respecto a normas de seguridad a observar en las obras de construcción si éstas se desarrollan a menos de 500 m. de terreno forestal.  
4. La proximidad del casco urbano de Montserrat y los cultivos existentes ocasionan que la fauna presente en la zona sea la asociada a los cultivos agrícolas y con una marcada tendencia antrópica.  
Los cultivos arbolados ofrecen mayores posibilidades de cobijo y nidificación para la avifauna y, por tanto, permiten la presencia de un mayor número de especies.  
5. Actualmente en el ámbito del plan especial encontramos parcelas agrícolas abandonadas, con reductos de cultivos de secano e invadidas por una densa mata de especies herbáceas frugales; una parcela hormigonada para uso de almacén industrial; y parcelas agrícolas en activo con cultivo de almendros y naranjos. La zona se ubica junto a vías de comunicación y junto al núcleo urbano de Montserrat, por lo que se optimiza la utilización de las infraestructuras existentes.  
El sector presenta una topografía colinada, con pendiente descendiente en dirección norte-sur. El drenaje de la escorrentía superficial viene determinado fundamentalmente por la presencia del barranco de l'Om, hacia donde desaguan las aguas de escorrentía superficial de la zona de actuación por arroyada difusa.  
Según el estudio de impacto ambiental, "se dotará a la zona de una doble red de abastecimiento; una para abastecimiento (fuentes, servicios, etc.) y otra para riego de zonas verdes". (...) "El riego de zonas verdes se realizará preferentemente con aguas residuales depuradas sometidas a tratamiento terciario". (...) "Se garantizará la continuidad de las infraestructuras hidráulicas de regadío de la zona agrícola circundante".  
Respecto al consumo de agua potable y producción de aguas residuales, el estudio de impacto ambiental señala que "la producción de aguas residuales tendrá una relación directa con la cantidad de agua consumida. Dado el carácter de la actuación, no se prevén aumentos significativos del consumo de agua ni, por tanto, de la producción de aguas residuales (al mantenerse las plazas escolares, siendo sólo trasladadas de emplazamiento). En cualquier caso, las aguas residuales se recogerán en la red de alcantarillado a ejecutar que las conducirá a la EDAR (en las condiciones establecidas den la ordenanza municipal de vertido al alcantarillado), que garantice la calidad de las aguas vertidas o, en su caso, reutilizadas". Como medida correctora "se recomienda que la urbanización se dote de red separativa de aguas pluviales y residuales".  
No consta en el expediente informe, regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, evacuado por el organismo de cuenca competente, con el fin de acreditar la disposición de recursos hídricos necesarios para los usos previstos.  
Respecto a la producción de residuos sólidos urbanos y asimilables, "no se prevé incremento de la producción de RSU's, al no suponer un incremento poblacional para el municipio de Montserrat". En cuanto a los residuos peligrosos, "no se prevén producciones significativas, a excepción tal vez de envases de productos fitosanitarios utilizados para el mantenimiento de zonas verdes".  
6. El lugar se caracteriza por un clima Mediterráneo, cálido y seco, de escasas precipitaciones, con una acusada sequía estival y un máximo otoñal destacado, en ocasiones intensificado por el proceso de gota fría. La temperatura media anual es de 15,6 ºC, con inviernos suaves y veranos calurosos. La precipitación media anual es de poco más de 500 mm. en el ámbito estudiado.  
7. Uno de los factores claves a estudiar para un uso docente son los niveles de ruido existentes en el sector, con el fin de adoptar las medidas adecuadas para garantizar el cumplimiento de los niveles establecidos en la legislación vigente.  
El área de estudio se encuentra en una zona periurbana, colindante con el casco urbano de Montserrat. Según el estudio de impacto ambiental, "el funcionamiento de la actividad prevista ocasionará un incremento de los niveles sonoros existentes en el área debido a la presencia humana y el tráfico de vehículos derivado del transporte de los escolares a las instalaciones". Por tanto, será necesario garantizar el cumplimiento de los niveles de 45 y 35 dB(A) establecidos para uso dominante Docente, así como los 40 y 30 dB(A) establecidos para el interior de aulas docentes, según Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
Se propone como medida correctora la limitación de la velocidad de circulación de los vehículos por los viales de la zona a 40 km/h.  
8. El estudio de impacto ambiental divide el territorio en tres tipos de paisaje: natural, rural y urbano. La intromisión de unos tipos de paisaje sobre otros genera tipos de paisaje intermedios, como el que se da en el ámbito de estudio, inmerso en una unidad de paisaje agrícola, de calidad media, pero influenciado por el resto.  
Según el estudio de impacto ambiental, el desarrollo del plan especial en estudio conllevará repercusiones paisajísticas favorables en algunos aspectos y desfavorables en otros, siendo en cualquier caso estas últimas de importancia leve. La correcta aplicación de las medidas correctoras y preventivas permitirá adecuar la compatibilidad visual del nuevo uso del suelo, disminuyendo el impacto. Tampoco se producirá ocultamiento del promontorio forestal de El Castellet de Montserrat.  
9. Respecto a los riesgos sobre la seguridad y salud pública a los que se refiere el informe emitido por la Dirección General de Salud Pública, el estudio de impacto ambiental considera que «acotando los posibles riesgos existentes de la Cooperativa COARVAL (frente a las instalaciones educativas) mediante un estudio de concreción del riesgo (que puede obtenerse incluso de la Evaluación de Riesgos del Sistema de Prevención de Riesgos Laborales de las instalaciones), y con las medidas de soterramiento de la línea eléctrica que pasa por el sector), se consideran medidas más que suficientes para acotar los riesgos de salud pública sobre las instalaciones educativas.»  
10. El estudio de impacto ambiental identifica y valora los posibles impactos ambientales que pueden derivarse de la actuación propuesta, considerando el proyecto evaluado como admisible ambientalmente, sin perjuicio de que se cumplan las medidas correctoras y preventivas.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en el control del impacto derivado de la ejecución del proyecto en fase de construcción, la erosionabilidad y modificación de la escorrentía superficial y la correcta gestión de los residuos y aguas residuales, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, siempre que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1.El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autoridades sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan Especial de reserva de suelo dotacional educativo en Montserrat, promovido por el propio Ajuntament de Montserrat, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
- Se obtendrá el informe sobre el estudio de paisaje, en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será emitido por la Dirección General del Paisaje de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
- Se asegurará en el instrumento de planeamiento que corresponda que la calificación de suelo, al sur del ámbito del Plan Especial, cumple lo dispuesto en el informe de la Dirección General de Salud Pública emitido el 22 de abril de 2008.  
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.   
  
Tercero  
Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
- Deberá justificarse la disponibilidad de recursos hídricos suficientes mediante informe acreditativo evacuado por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Las zonas verdes conservarán la vegetación natural existente, en especial las especies vegetales de interés. Se procederá al trasplante de las especies vegetales de porte arbóreo (olivos, almendros) o de interés hacia las zonas verdes proyectadas. Se garantizará el mantenimiento y desarrollo de las especies utilizadas en la revegetación que se realice, con implantación selectiva de especies vegetales autóctonas.   
Se procurará la plantación de cortavientos en lugares adecuados y la utilización de setos vivos y plantas tapizantes para minimizar el riesgo de erosión. Se combinarán las especies de rápido crecimiento con otras con sistemas radiculares bien desarrollados y resistentes a las sequías.  
- Se dará cumplimiento los condicionantes impuestos según informe emitido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas, en fecha 19 de noviembre de 2008, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Montserrat para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional Educativo del Municipio de Montserrat (Valencia).  
- Deberá asegurarse el cumplimiento de las condiciones acústicas en la edificación previstas en la legislación sectorial vigente, exigiéndose los correspondientes certificados de aislamiento acústico, previo a la obtención de la licencia de ocupación de los edificios.   
Se limitarán los niveles acústicos exteriores, de conformidad con el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
El proyecto de ejecución del colegio deberá adoptar las medidas correctoras y/o protectoras adecuadas, destinadas a asegurar un nivel exterior de ruido por debajo del valor límite establecido.  
- Deberán realizarse las obras necesarias para mantener el riego de las parcelas colindantes a la actuación cuyo uso se mantenga.  
- Se procederá al riego con frecuencia suficiente en aquellas zonas en las que, por climatología u otras circunstancias se prevea generar un exceso de polvo. Los camiones que discurran con material que pueda generar polvo deberán ir cubiertos con lona.  
- Las líneas de transporte eléctrico que atraviesen el sector deberán discurrir enterradas.  
- La aparición de yacimientos arqueológicos, paleontológicos o etnográficos durante la ejecución de las obras determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura y Deporte, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- En relación con la correcta gestión de los residuos:  
a) Los aportes de tierra y escombros existentes en la parcela deberán ser retirados y gestionados de acuerdo a su tipología antes de la concesión de licencia municipal de obras a la empresa urbanizadora.  
b) Los residuos originados con la tala del arbolado o el desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier tipo de residuo. Deberán ser entregados a empresas autorizadas para su correcta gestión, como puede ser el compostaje de los mismos.  
c) Se deberá llevar a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, debiendo gestionar cada uno de los residuos generados conforme a sus características físico-químicas. Se deberá definir un área donde depositar los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc., que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.  
d) El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas la entrega, tras la realización de las obras, de certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
e) Los residuos que se generen en fase de funcionamiento, tanto peligrosos como no peligrosos, deberán ser gestionados a través de gestor autorizado de acuerdo a su legislación sectorial.  
- Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes. Asimismo se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
- Se optará por la restitución de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional, bien para otros usos externos al proyecto. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
- En caso de que los cultivos colindantes se hayan visto afectados durante las obras de urbanización, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
- Se debería completar el programa de vigilancia ambiental contemplando, al menos, los controles que se expresan a continuación, indicando asimismo los indicadores de impacto, el tipo de control a realizar, la periodicidad de los mismos y las medidas a adoptar en caso de desviaciones sobre las previsiones iniciales:  
- Control sobre la ubicación de la maquinaria y los trabajos de mantenimiento de la misma.  
- Control sobre el ruido generado durante la fase de funcionamiento.  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
  
Cuarto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
  
Valencia, 12 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 241/2008-AIA.  
Proyecto: Vertido de tierra al mar del colector de aguas pluviales en playa de Xeraco (Valencia).  
Promotor: Ayuntamiento de Xeraco.  
Autoridad sustantiva: Dirección General del Agua de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: En la desembocadura del río Vaca en el término municipal de Xeraco (Valencia).  
Antecedentes:  
El 2 de octubre de 2006 el Área Calidad Ambiental, remite solicitud de consulta sobre la autorización de vertido al mar de aguas pluviales del proyecto de colector de aguas pluviales en la playa de Xeraco (exp. 224/2006-CON). A la vista del informe emitido por el Área de Conservación de Espacios Naturales y en aplicación de la normativa de impacto ambiental se emite informe el 17 de abril de 2007 en el que se reflejan las consideraciones del informe referido y que en el caso de modificar el proyecto de acuerdo con el mismo, procedía someterlo a evaluación de impacto ambiental.  
El 22 de julio de 2008, el Servicio de Calidad de Aguas remite el estudio de impacto ambiental y el proyecto modificado recogiendo las consideraciones formuladas, objeto de la presente evaluación.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:  
El proyecto tiene por objeto subsanar los problemas de inundaciones en los episodios de lluvias de cierta intensidad, evitando los colapsos que se producen en la red de saneamiento, mediante la ejecución de una red separativa para aguas pluviales que recoge las aguas de escorrentía de las calles de la playa de Xeraco, instalando dispositivos de desagüe y tuberías de distintos diámetros conduciéndolas finalmente al río Vaca mediante la construcción de una cámara de bombeo.  
  
Los colectores discurren por el casco urbano de la playa de Xeraco, afectando en su mayor parte a la avenida dels Borrons así como tramos de las calles La Goleta, Font de Bocell y calle Marina Alta. El trazado del colector atraviesa una zona verde, hasta conducir las aguas a la estación de bombeo en la manzana dotacional en las cercanías del cauce del río Vaca.  
En el proyecto se han efectuado modificaciones respecto al proyecto original para evitar la afección a la zona húmeda catalogada denominada Marjal de la Safor y área de recuperación del Samaruc. Para ello, y como resultado del informe del Área de Espacios Naturales, se ha previsto desplazar el punto de vertido a un punto más cercano a la playa, a unos 340 m. aguas abajo del río, junto al mirador existente en la margen izquierda del río Vaca. Siendo las coordenadas del punto de vertido las siguientes:  
X: 743.578  
Y: 4.324.834  
El trazado de esta conducción transcurre por suelo natural en el ámbito del LIC, por lo que de acuerdo con lo establecido en el Anexo I.7 del Decreto 162/1990, el proyecto se encuentra sometido a declaración de impacto ambiental.  
Como medida correctora y para garantizar la calidad de las aguas de vertido al cauce del río Vaca, se ha propuesto adosada a la estación de bombeo, la construcción de una arqueta equipada con dos bombas cuyo objetivo consiste en evacuar las primeras aguas de escorrentía y verterlas directamente a la red de saneamiento municipal. Esto se consigue mediante la instalación de los equipos de bombeo previstos dependiendo del nivel que alcance el agua en el interior de la estación de bombeo. Para ello, es necesario ejecutar un nuevo colector de 200 mm. de diámetro cuyo trazado discurre desde la estación de bombeo hasta la calle Marina Alta.  
2. Alternativas:  
Se plantean dos alternativas:  
- Alternativa1: impulsión de las aguas pluviales a la estación depuradora de aguas residuales. Esta alternativa se desestima porque supone un recorrido de aproximadamente 2'5 km. que tiene que atravesar en la mayor parte de su recorrido suelo no urbanizable protegido, correspondiente a la zona húmeda y que por otro lado supondría un incremento de caudal puntual para el que la estación depuradora no está dimensionada.  
- Alternativa 2: modificar la ubicación del punto de vertido en el cauce del río Vaca, trasladándolo a unos 340m hacia la desembocadura del río, aguas abajo. Se escoge esta alternativa porque desde el punto de vista ambiental se aleja el punto de vertido del área de recuperación del Samaruc, así como de la presencia de otras especies acuáticas.  
Tramitación administrativa:  
1. Información pública. Remisión del expediente:  
El 22 de julio de 2008 el Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General del Agua, remite la documentación del proyecto y estudio de impacto ambiental del mismo, remitiendo el 12 de diciembre de 2008 el certificado del trámite de información pública realizado, así como los informes recabados en la tramitación del expediente.  
El proyecto ha estado sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda en el DOCV nº 5.876 de 22 de octubre de 2008, no habiéndose formulado alegaciones al mismo, según consta en los certificados remitidos.  
2. Informes obrantes en el expediente:  
En la tramitación de autorización de vertido al mar en la Dirección General del Agua, hasta la fecha se ha recibido informe favorable de la Dirección General de Transportes, Puertos y Costas (5 de agosto de 2005); de la Agencia Valenciana de Turismo (2 de noviembre de 2006); Demarcación de Costas en Valencia del Ministerio de Medio Ambiente (27 de noviembre de 2006); Dirección General de Pesca y Alimentación de la Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación; Demarcación de Costas de Valencia (12 de abril de 2007); Demarcación de Costas en Valencia del Ministerio de Medio Ambiente, Medio rural y Marino (24 de octubre de 2008): Dirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte (18 de noviembre de 2008).  
Del Área de Conservación de Espacios Naturales se emiten los informes siguientes:  
- El 21 de febrero de 2007: En el que informa sobre el proyecto de colector de aguas pluviales en la playa de Xeraco, en el que se concluía:  
- Que se trasladara el punto de vertido junto al mirador existente en la margen izquierda del río Vaca.  
- Que se implantaran las medidas correctoras que se consideraran necesarias para garantizar que el agua vertida se adaptara a lo establecido en los anexos 1 y 2 para las aguas ciprinícolas de la Directiva 2006/44/CE del Parlamento Europeo y del Consell, de 6 de septiembre de 2006, relativa a la calidad de las aguas continentales que requieran protección o mejora para ser apta para la vida de los peces.  
- El 25 de septiembre de 2008 informa en extracto que:  
- Respecto al punto de vertido está de acuerdo con la propuesta formulada por ese Servicio.  
- En lo referente a la evacuación de las primeras aguas de lluvia a la red de saneamiento para ser tratadas en la EDAR, formula alguna puntualización, en el sentido de que los cálculos estimados se han obtenido a partir de datos pluviométricos de la estación meteorológica de Mareny de Sant Llorens en Cullera, que habría sido más lógico emplear una estación más cercana como puede ser la estación meteorológica Gandía-Vital.  
Por otro lado, la hipótesis de partida de la cuenca de recogida (1,8 Ha), no tiene en cuenta que el Ayuntamiento ha presentado el proyecto del programa de actuación integrada. Suelo urbanizable residencial, Sector A donde la zona Sur residencial de la playa tiene prevista una estación de bombeo para verter también las aguas pluviales al río Vaca.  
- Las obras para instalar el colector desde la estación de bombeo hasta el punto de vertido discurre por la vía de servicio de la margen izquierda del río Vaca. En este tramo existe una población residente de fochas comunes (Fullica atra), por lo que la ejecución de las obras en periodo reproductivo puede afectar negativamente a los ejemplares presentes en el río, por lo que se garantizará que la realización de obras no interfiera en el proceso reproductivo de la fauna presente en el río Vaca. Para ello, las obras se realizarán fuera del periodo comprendido desde el 15 de febrero hasta el 15 de junio.  
- Por otra parte, en la ejecución de la zanja para el trazado de los colectores, no se debe invadir la zona húmeda catalogada, y en el supuesto de que este hecho sea necesario, este material se deberá retirar lo más pronto posible. Los excedentes de material deberán trasladarse a un veredero de inertes o en los usos permitidos en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno o con fines de construcción (DOCV nº 4.860 de 11 de octubre de 2004)  
Por todo lo expuesto, se informa favorablemente la solución adoptada en el proyecto con los siguientes condicionantes:  
1. Para calcular los datos de caudales y tiempo de funcionamiento de las bombas de la estación de bombeo y de la arqueta anexa:  
- Deberá ampararse en los datos de una estación meteorológica de Gandía, Villalonga, como por ejemplo la de Gandía- Vital.  
- Se debe contemplar el previsible crecimiento urbanístico del casco urbano de la playa.  
2. Disponer de un sistema alternativo de alimentación de energía para garantizar el funcionamiento de la estación de bombeo y arqueta anexa.  
3. Las obras no se podrán realizar desde el 15 de febrero hasta el 15 de junio.  
4. El exceso de material de las obras de deberá tratar de acuerdo con la legislación sectorial de residuos.  
5. En cualquier caso, el agua vertida al río Vaca se adaptará a lo que establezcan los anexos 1 y 2 para las aguas ciprinícolas de la Directiva 2006/44/CE del Parlamento Europeo y del Consell, de 6 de septiembre de 2006, en relación a la calidad de las aguas continentales que requieren protección o mejora para ser aptas para la vida de los peces.  
Afecciones legales.  
El punto de vertido se encuentra en el ámbito territorial de la zona húmeda catalogada denominada Desembocadura del río Xeraco que a su vez se encuentra en el LIC Marjal de la Safor, propuesta de ampliación de ZEPA, y en el área de recuperación del Samaruc.  
Afecta a la ocupación del dominio público marítimo-terrestre, por lo que deberá disponer de la autorización preceptiva de la Dirección General de Costas.  
Para el vertido al mar, deberá disponer de la correspondiente autorización de vertido que ahora se tramita, con los límites que se establezcan en la misma. Asimismo tanto la ejecución como el funcionamiento puede tener incidencia en la calidad de aguas de baño.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales afectados por el proyecto:  
Los posibles efectos ambientales derivados de la ejecución del proyecto se refieren fundamentalmente:  
- En la fase de ejecución del proyecto a las posibles alteraciones a la fauna y flora existente (citada en el informe del Área de Conservación de Espacios Naturales), a la ubicación de los parques de maquinaria y depósito de materiales de obra así como a la gestión de los residuos generados por la actuación, tanto los procedentes de los cambios de aceite de la maquinaria como los correspondientes a los materiales excedentarios procedentes de las excavaciones.  
Por ello en esta fase se deberán adoptar las medidas correctoras adicionales que se establecen en el condicionado de la presente resolución.  
- En la fase de funcionamiento, los principales impactos previsibles son los derivados de la calidad de las aguas vertidas. Para ello, en el estudio de impacto ambiental se prevé la derivación de las primeras aguas pluviales hacia la depuradora de aguas residuales, no obstante no se indica cuantitativamente el volumen de agua a derivar y durante cuánto tiempo.  
Asimismo, y recogiendo el contenido de los informes emitidos con anterioridad, como medida correctora, para evitar la posible afección a las poblaciones de Samaruc, se procedió a trasladar el punto de vertido hacia la desembocadura. No obstante, si la calidad del agua vertida es deficiente, puede afectar a la calidad de las aguas de baño y a las especies vinculadas al medio hídrico del entorno.  
Por ello, se deberán complementar las medidas correctoras con las derivadas de los condicionantes que se establecen.  
Respecto al programa de vigilancia, en el estudio de impacto ambiental no se concreta el protocolo a llevar a cabo para el seguimiento de la efectividad de las medidas correctoras, por lo que se ajustará a lo que se establezca en la presente resolución y en las autorizaciones sectoriales requeridas.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/90 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I-7) así como en el artículo 3.2 y en el anexo I-9 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de proyectos (BOE Nº 23 de 26/01/2008).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Evaluación de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, el proyecto vertido de tierra al mar del colector de aguas pluviales en playa de Xeraco (Valencia), proyecto promovido por el Ayuntamiento de Xeraco, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Para evitar la afección a la población de la especie Fullica atra (focha común) en época reproductiva, las obras de las conducciones en el entorno del río se realizarán fuera del periodo comprendido desde el 15 de febrero hasta el 15 de junio.  
2. En la ejecución de la zanja para el trazado de los colectores, no se invadirá la zona húmeda catalogada, y en el supuesto de que este hecho sea necesario, este material se deberá retirar lo más pronto posible. Los excedentes de material y demás residuos se gestionarán de acuerdo con la legislación sectorial específica, de acuerdo con su tipología.  
3. En la calidad del agua vertida se cumplirán los límites establecidos en la correspondiente autorización de vertido al mar, así como las prescripciones que en ella se establezcan sobre el programa de vigilancia, teniendo en cuenta así mismo las consideraciones indicadas en el informe emitido por el Área de Conservación de Espacios Naturales al respecto.  
4. Como parte del programa de vigilancia ambiental se remitirá, al menos con periodicidad anual, un informe sobre la calidad del efluente vertido así como del cumplimiento de las medidas correctoras establecidas y otras posibles incidencias que se hayan podido producir.  
5. Deberá obtener el informe preceptivo de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. Asimismo, si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan derivadas de la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia 13 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 19/2008-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de La Vilavella.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Vilavella y Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.  
Objeto proyecto: Homologación y Plan Parcial Reclasificatorio del Sector Cantalobos.  
Localización: en el término municipal de La Vilavella (Castellón).  
Descripción del proyecto.  
El objeto del proyecto es la reclasificación de suelo no urbanizable a suelo urbanizable con uso dominante residencial en una superficie total de 105.833'92 m².  
El resto de características a destacar son los siguientes:  
- Índice de edificabilidad bruta: 0,35 m²t/m²s.  
- Densidad máxima de viviendas: 28,35 viviendas/hectárea.  
- Número máximo de viviendas: 300 viviendas.  
- Sistema de ordenación: edificación aislada.  
- Tipología edificatoria: bloque adosado/pareado.  
- Como parte del programa de actuación integrada se establecen como obras de infraestructuras las siguientes:  
- Ejecución rotonda en antigua carretera Bechí.  
- Conexión de infraestructuras al suelo urbano residencial colindante consolidado: red de agua potable, red de saneamiento y suministro eléctrico.  
- En el plan parcial se establece en la ficha de gestión además: la ejecución de la urbanización del parque de red primaria compensatoria del exceso de población.  
- En el régimen urbanístico se habla de vivienda unifamiliar adosada y de terciario.  
En la vivienda unifamiliar adosada se permite además de la vivienda, determinado tipo de industria y terciario. En la calificación de terciario se indica que se permiten todos los usos, tipos y categorías definidos en el artículo 9.7.C de las normas urbanísticas del Plan General de Vilavella.  
- El número máximo de plantas, incluida la rasante será de dos, siendo la altura máxima de cornisa de 7,5 m., para la vivienda unifamiliar adosada.  
- El número máximo de plantas sobre rasante será de dos, más la planta baja, siendo la altura máxima de cornisa de 8 metros, para el terciario.  
- Red viaria secundaria: 44.551 m²s.  
- Jardín público de la red primaria: 5.365,50 m²s.  
- Jardín público de la red secundaria: 10.657,62 m²s.  
- Equipamiento educativo-cultural de la red primaria: 5.205,50 m²s.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 23 de enero de 2008 se remitió por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Castellón la documentación técnica correspondiente: documento de homologación, documento de plan parcial, estudio de impacto ambiental, estudio de paisaje y estudio acústico, junto con documentación administrativa.  
En la documentación administrativa constaba lo siguiente:  
- Certificado del secretario del Ayuntamiento en relación a la información pública de la documentación (incluido el estudio de impacto ambiental), mediante su publicación en el DOCV nº 5.159 de 21 de diciembre de 2005. Se certifica que no se han presentado alegaciones al estudio de impacto ambiental.  
- Solicitud del Ayuntamiento a la Conselleria de Cultura de informe, con fecha de 30 de enero de 2007.  
- Solicitud del Ayuntamiento a la Confederación Hidrográfica del Júcar en relación a los escritos dirigidos por la empresa urbanizadora, Arca Nostrum, SL en relación a autorización para dotación de suministro de agua potable al sector y de autorización de vertido de pluviales al barranco situado sobre el camí de Artana.  
- Certificado del secretario del Ayuntamiento de aprobación provisional por parte de la corporación municipal en fecha 31 de enero de 2006.  
En el mismo se resumen las alegaciones presentadas, no teniendo en principio carácter ambiental las mismas.  
Con fecha 29 de febrero de 2008 se solicitaron informes al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico y al Área de Espacios Naturales de esta Conselleria, así como a la Sección de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Castellón de esta Conselleria.  
El Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico con fecha de 26 de marzo de 2008 remitió informe en el que indicaba que la documentación debía subsanar una serie de deficiencias, debiendo adecuarse a lo que se establece en el Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación en gestión en materia de contaminación acústica:  
- Niveles sonoros medidos durante el período nocturno, según el procedimiento de medida establecido en el apartado A) del anexo III del presente Decreto para la elaboración de mapas acústicos, en las zonas expuestas a focos de ruido.  
- Clasificación y usos previos del suelo en el entorno de la actuación.  
- Compatibilidad de los usos previstos con niveles sonoros preexistentes durante el período nocturno.  
- Representación gráfica de la caracterización de la situación acústica previa al desarrollo como de la posterior a la ordenación prevista, con las siguientes características:  
- Planos a escala de dibujo mínima de 1:10.000.  
- Se identificarán los puntos en los que hayan sido realizadas mediciones.  
- Se identificarán las fuentes ruidosas, tanto actividades como infraestructuras.  
Con fecha de entrada en esta Conselleria de 26 de marzo de 2008, se remitó por la Dirección Territorial de Castellón informe de la Sección Forestal. En el mismo se indica lo siguiente:  
"..consta la VP nº 2 Colada de los Caminos de Onda y Nules, que tiene una anchura legal y necesaria de 6 m. y transcurre por el denominado camino de Bechí, que en unos 100 m.l. desde el cruce con la carretera de Soneja a Nules, es colindante al oeste con el sector Cantalobos.  
Tanto en el documento de homologación como en el plan parcial se contempla la existencia de la vía pecuaria colindante al sector oeste, y estrictamente no se ve afectada por el ámbito del mismo, no obstante la nueva ordenación urbanística puede traer cambios del uso tradicional compatible de paso de vehículos agrícolas y/o ganaderos por el actual camino rural por el que transcurre la vía pecuaria, al poder convertirse en uno de los viales de acceso al sector para el tráfico rodado de vehículos motorizados de carácter no agrícola, uso incompatible con el tránsito de ganados, con ello puede aumentar el riesgo de accidentes para peatones, y usuarios de bicicletas que transiten por la vía pecuaria, que además en este tramo forma parte del denominado sendero ciclo-turístico vía Augusta promovido en 1996 por la Generalitat Valenciana.  
  
Dicho lo anterior, para mejorar la seguridad vial de los peatones que tendrían que circular por la calzada en este tramo de la vía pecuaria, es recomendable que se amplíe a 3 m. la anchura la acera exterior del sector en la zona colindante con la vía pecuaria."  
Con fecha de entrada de 4 de junio de 2008 se remitió informe del Área de Espacios Naturales de esta Conselleria (Servicio de Parques Naturales), que en síntesis indica lo siguiente:  
Concluye informando que el proyecto de homologación y Plan Parcial del Sector Cantalobos es incompatible con el PORN de la Serra d'Espadà al no encontrarse todas las urbanizaciones consolidadas en, al menos, el 90%.  
El informe indica en síntesis además lo siguiente:  
El PAI Cantalobos se localiza en la zona de amortiguación de impactos del PORN del parque natural de la sierra de Espadán, concretamente en área de influencia antrópica. La condición previa de acuerdo con el PORN, artículo 48, punto 3, para cualquier reclasificación de suelos no urbanizables a urbanizables es: no se podrá clasificar nuevo suelo urbanizable en el ámbito del PORN mientras existan en el municipio urbanizaciones que no estén consolidadas en al menos, un 90%, y no estén convenientemente legalizadas y dotadas de servicios urbanos".  
El PAI no ha de afectar negativamente a la colada dels Camins d'Onda i Nules.  
El artículo 48 punto 8 del PORN indica que cuando se prevea clasificación de nuevo suelo urbanizable, únicamente podrá afectar a terrenos incluidos en las categorías AIA, RG y AG, excepto en casos de reclasificación de terrenos confrontados con el suelo urbano de la población, siempre que se justifique suficientemente la imposibilidad de realizarlo sobre suelo perteneciente a las tres categoría referidas.  
El PAI Cantalobos se encuentra en área de influencia antrópica siendo zona de cultivos de cítricos.  
La propuesta de reclasificación se adecua en principio a lo dispuesto en el PORN. No obstante de la visita de campo realizada el 2 de junio de 2008 se comprueba que en la actualidad se están realizando las obras de urbanización de una zona al sur del casco urbano de la Vilavella y por lo tanto no se cumplen las condiciones establecidas en el artículo 48.3 citado.  
Concluye informando que el sector es incompatible con el PORN al no encontrarse todas las urbanizaciones consolidadas en, al menos, el 90%.  
Consideraciones ambientales.  
a) El sector Cantalobos propuesto se encuentra en el ámbito del PORN del parque natural de la sierra de Espadán, en Área de Influencia Antrópica (AIA), junto al actual casco urbano afectando a zona de cítricos de relieve llano.  
El informe del Servicio de Parques Naturales indica que la actuación se adecua en principio a lo establecido en el PORN, no obstante al efectuar visita de campo se pudo comprobar que en el municipio se estaban efectuando obras de urbanización de un sector, y que al no estar todas las urbanizaciones consolidadas en al menos un 90%, la propuesta era incompatible con el PORN de acuerdo a lo indicado en el artículo 48.3 del mismo. En visita de campo de fecha 17 de diciembre de 2008 se pudo confirmar este extremo.  
En consecuencia, desde un punto de vista ambiental teniendo en cuenta exclusivamente esta circunstancia, el proyecto no es ambientalmente aceptable al ser incompatible con la normativa del PORN en la actualidad.  
b) Teniendo en cuenta esta incompatibilidad ambiental, no se ha procedido a requerir al promotor, el ayuntamiento, la ampliación de la documentación en determinados puntos que se estima necesario completar para evaluar el proyecto respecto a otras cuestiones ambientales, y consecuentemente tampoco la presente Declaración entra a valorar otros aspectos ambientales, ciñéndose exclusivamente a la cuestión de la incompatibilidad ambiental actual con el PORN.  
No obstante, se apuntan para un futuro si fuera el caso las siguientes deficiencias que habrían de abordarse para una correcta evaluación ambiental, sin ser exhaustivos y sin perjuicio de que pudieran existir otras:   
1. Próxima al sector, a una distancia mínima de aproximadamente 60 m., discurre una línea de alta tensión (220 Kv). La documentación presentada no ha tenido en cuenta esta circunstancia y no ha evaluado el posible riesgo para la población del sector de la referida línea, ni ha justificado el correcto emplazamiento, ni, si fuera el caso, ha indicado las medidas o modificaciones que hubiera que adoptar.  
En este sentido deben seguirse las recomendaciones del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea de julio de 1989 así como los informes del comité de expertos del Ministerio de Sanidad.  
Este punto puede hacer modificar la propuesta o incluso llegar a comprometer la misma desde un punto de vista ambiental.  
2. Existencia de balsa de riego junto al sector. La documentación aportada no la ha tenido en cuenta, no evaluándose ni la posible afección por rotura de la misma al sector, ni las posibles molestias al mismo (ruidos de motor pozo, malos olores, etc.), ni, si es el caso, las medidas correctoras o modificaciones que hubiera que adoptar en el proyecto.  
3. No se ha aportado informe sobre la posible afección al patrimonio cultural que exige el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. No se ha aportado el informe regulado en el artículo 19.2, sobre disponibilidad de recursos hídricos, de la Ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat Valenciana, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, realizado por el organismo de cuenca (Confederación Hidrográfica del Júcar).  
Debería aportarse informe de la empresa que gestiona el servicio de suministro de agua potable en la población con como mínimo el siguiente contenido:  
- Estudio de la población prevista por la actuación, y, el cálculo de necesidades hídricas para abastecimiento y riego.  
- Origen del agua, identificación de los pozos, titularidad, así como la autorización o concesión otorgada por el organismo de cuenca, e, inscripción en los registros correspondientes.  
- Disponibilidad presente y futura de los recursos.  
- Aforo, para saber la cantidad de agua y la previsión del artículo 52.2 del TR de la Ley de Aguas y artículo 84 de su Reglamento, según se sobrepasen o no los 7.000 m³ de volumen anual.  
- Calidad de las aguas, teniendo en cuenta si son para el consumo humano. La calidad del suministro humano, en el fondo, determinará la cantidad de agua disponible para este uso esencial.  
- Necesidad o no de tratamiento.  
- Necesidad o no de hacer obras de infraestructura.  
- Al informe se adjuntarán, como Anexos, cuantos certificados o documentos justificativos resulten de interés.   
En cualquier caso debe aclararse el consumo previsto de agua por la actuación, el origen del agua previsto para la actuación, el caudal consumido actualmente del origen previsto y el caudal concedido actualmente respecto al origen previsto. Se debe analizar que la actuación disponga de recurso agua suficiente y no afecte a otros usos.  
5. La solución a las aguas residuales en el estudio de impacto ambiental no queda clara, sin embargo en la ficha de planeamiento sí se indica que se conectará con la red de saneamiento de la EDAR Nules-Vilavella gestionada por la Entidad de Saneamiento de Aguas.  
En consecuencia se considera que debería aclararse: caudal de aguas residuales y características de las mismas, así como el tratamiento que recibirían en la EDAR e igualmente debería aportarse informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas respecto a la aceptación y condiciones para el tratamiento de las aguas residuales en la EDAR Nules-Vilavella.  
6. Respecto a los residuos se considera que para evaluar correctamente el impacto debería aclararse el volumen de residuos que se producirán por la actuación (fase construcción y funcionamiento), tipos y destino según tipología, justificando documentalmente el mismo por la entidad que los vaya a gestionar.  
7. La documentación presentada no ha tenido en cuenta ni evaluado la siguiente circunstancia: el ámbito de la actuación es atravesado por línea eléctrica de media tensión (20 Kv) que al parecer suministra energía a la red de riego de la Sociedad de Regantes. Se debe aclarar tanto respecto a este servicio como respecto a la red de acequias y riego existente en el propio ámbito de actuación si la actuación planteada repondrá los servicios afectados y cómo resolverá, si es el caso, el asunto de la posible interrupción de la red de acequias y riego del entorno de la actuación, así como el de la línea eléctrica referida.  
8. La documentación presentada no evalúa la compatibilidad entre los diferentes usos planteados: residencial y terciario, y dentro del residencial, el de determinado tipo de industria.  
9. El Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico con fecha de 26 de marzo de 2008 remitió informe en el que indicaba que la documentación debía subsanar una serie de deficiencias, debiendo adecuarse a lo que se establece en el Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación en gestión en materia de contaminación acústica:  
- Niveles sonoros medidos durante el período nocturno, según el procedimiento de medida establecido en el apartado A) del anexo III del presente decreto para la elaboración de mapas acústicos, en las zonas expuestas a focos de ruido.  
- Clasificación y usos previos del suelo en el entorno de la actuación.  
- Compatibilidad de los usos previstos con niveles sonoros preexistentes durante el período nocturno.  
- Representación gráfica de la caracterización de la situación acústica previa al desarrollo como de la posterior a la ordenación prevista, con las siguientes características:  
- Planos a escala de dibujo mínima de 1:10.000.  
- Se identificarán los puntos en los que hayan sido realizadas mediciones.  
- Se identificarán las fuentes ruidosas, tanto actividades como infraestructuras.  
Se considera necesario subsanar las deficiencias referidas para una correcta evaluación del impacto acústico.  
10. En relación con la afección a la vía pecuaria colada de los Caminos de Onda y Nules, que tiene una anchura legal y necesaria de 6 m. y transcurre por el denominado camino de Bechí, que en unos 100 m.l. desde el cruce con la carretera de Soneja a Nules, es colindante al oeste con el sector Cantalobos, en el informe de la Sección Forestal se indica que para mejorar la seguridad vial de los peatones que tendrían que circular por la calzada en este tramo de la vía pecuaria, es recomendable que se amplíe a 3 m. la anchura la acera exterior del sector en la zona colindante con la vía pecuaria.  
Igualmente se considera que debe evaluarse la afección que puede producirse en esa vía pecuaria dado que podría convertirse en acceso al sector, cuando el tráfico rodado de vehículos motorizados de carácter no agrícola es incompatible con el tránsito de ganados en la vía pecuaria. Deberían estudiarse las medidas para evitar que se convirtiera la vía pecuaria en acceso al sector.  
11. En relación con la afección paisajística debe tenerse en cuenta, caso de plantearse la actuación en un futuro la necesidad de llevar a cabo un estudio de integración paisajística de acuerdo con el Reglamento de Paisaje autonómico que deberá obtener informe de la Dirección General de Territorio y Paisaje de esta Conselleria.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, del Consell, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunidad Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de homologación y Plan Parcial Reclasificatorio del Sector Cantalobos en el término municipal de La Vilavella (Castellón), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Vilavella, por resultar incompatible con el PORN del parque natural de la Sierra de Espadán y por la argumentación expuesta en el apartado de "consideraciones ambientales" de esta declaración.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 14 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 204/2008-AIA.  
Título: DIC para la ampliación de industria de manipulación y envasado de especias y condimentos.  
Promotor: Martínez y Cantó SL.  
Autoridad sustantiva: DTMA Alicante.  
Localización: Paraje Cucuch, número 22, polígono 48, parcela 41, término municipal de Novelda (Alicante)  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la obtención de la declaración de interés comunitario para la ampliación de una industria de manipulación y envasado de especias y condimentos. La actividad cuenta con más de ocho mil metros cuadrados de construcción en suelo no urbanizable. Según se establece en el artículo 20.2 de la Ley 4/19992, de 5 de junio de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable, es preceptiva la declaración de impacto ambiental.  
La industria se ubica en suelo no urbanizable común rústico según las normas urbanísticas de la revisión de las normas subsidiarias de planeamiento de Novelda (aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión de 16 de octubre de 1992).  
El acceso a la parcela se realiza desde una vía asfaltada que parte de las proximidades del polígono industrial Santa Fe. Se indica que el tráfico debido a la actividad es de 2 a 3 camiones al día.  
La industria se ubica en una parcela de 20.575 m². El porcentaje de ocupación de la misma es del 30,55%, 6.286 m², siendo la superficie construida de 7.244 m².  
Con el presente proyecto se pretende la ampliación de la industria en 3.910 m². Para ello se va a prolongar la nave principal, demoliendo parte de la superficie construida existente. Por lo que la superficie ocupada tras la ampliación será de 10.196 m², se mantendrán los 958 m² de superficie correspondiente al altillo. La altura máxima de la ampliación será inferior a 10 m. Dicha superficie ampliada se destinará mayoritariamente a almacén de materias primas y productos terminados.  
La actividad consiste en el mezclado y envasado de especias y condimentos. Las materias primas se reciben, de proveedores externos, molidas y tratadas para cumplir con las normas sanitarias. Las maquinas envasadoras pesan, embolsan, sellan, etiquetan. El proyecto de ampliación permitirá aumentar la capacidad de producción de infusiones, situando la producción diaria en 5 millones de infusiones.   
Dispone de un centro de transformación dentro de la parcela a través del que se realiza el abastecimiento eléctrico.   
El abastecimiento de agua se realiza a través de la red de abastecimiento municipal. Se indica que el consumo medio anual de agua potable durante los últimos cinco años ha sido de 1.900 m³.   
Las aguas residuales sanitarias serán vertidas a la red de saneamiento municipal. Se indica que actualmente la plantilla está compuesta por 80 trabajadores. No se prevé un incremento significativo en el volumen de aguas residuales.  
Dispone de servicio de recogida de residuos sólidos por parte del servicio municipal.  
Tramitación administrativa  
En fecha 20 de junio de 2008 se remite desde la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante una copia del estudio de impacto ambiental, el certificado de las alegaciones y un ejemplar de la documentación técnica.  
La información pública se realizó con la publicación en el DOCV nº 5729 de fecha 27 de marzo de 2008 sin que se presentaran alegaciones.  
En la documentación remitida se incluye:  
Con fecha 8 de noviembre de 1994, autorización para la puesta en funcionamiento de la actividad, concedida, por la Comisión de Gobierno del Ayuntamiento de Novelda, en la sesión celebrada en fecha 2 de noviembre de 1994.  
Con fecha 15 de julio de 1998, licencia de puesta en funcionamiento correspondiente tras la reforma interior y ampliación de la maquinaria realizada en la industria.  
Afecciones legales  
La industria se ubica en suelo no urbanizable común rústico según las normas urbanísticas de la revisión de las normas subsidiarias de planeamiento de Novelda, aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión de 16 de octubre de 1992.  
Consideraciones ambientales.  
La actividad se sitúa junto al núcleo urbano de Novelda. Se trata de una zona antropizada dedicada a la actividad agrícola y en la que se localizan además numerosas viviendas aisladas. La ampliación prevista se realizará en la misma parcela donde se ubican el resto de las naves existentes. La superficie no ocupada por las construcciones se encuentra pavimentada o dedicada a zonas verdes.  
No existe ningún cauce o barranco de importancia que pueda resultar afectado. No se localizan en la zona ni en las proximidades ninguna área clasificado o protegida por la legislación estatal o autonómica ni área de especial protección.  
La actividad desarrollada no supone la transformación de la materia prima sólo su mezcla y envasado. Las materias primas empleadas no se someten a ningún tratamiento previo dentro de esta instalación.  
El abastecimiento de agua se realiza a través de la red de abastecimiento municipal. Las aguas residuales que se generan son aguas residuales sanitarias que son vertidas al sistema de alcantarillado municipal. No se prevé que la ampliación de la actividad suponga un aumento significativo en el volumen de aguas residuales. Se emplea electricidad para el abastecimiento energético de la industria. Dichas infraestructuras se consideran suficientes para dar servicio tras la ampliación, por lo que no se ha previsto su modificación.  
Se deberá realizar un almacenamiento y gestión adecuada de todos los residuos generados tanto en la fase de construcción como durante la fase de desarrollo de la actividad. La empresa dispone de servicio de recogida de residuos sólidos a través del Servicio Municipal.   
En relación con la afección a la atmósfera. Se han identificado, como factores a tener en cuenta, la afección por la emisión de los gases de escape de la maquinaria, la emisión de polvo y las emisiones sonoras. Dado que la actividad se ubica próxima a una zona de viviendas se deberá asegurar que con el aislamiento de las nuevas instalaciones y la maquinaria y vehículos empleados no producirán molestia por ruidos y vibraciones.   
Desde el punto de vista paisajístico se ha considerado como baja la calidad y fragilidad del paisaje. Además se apunta a la alta capacidad de absorción visual de la zona, por lo que no se considera necesaria la adopción de medidas especiales de integración paisajística. Perimetralmente se dispone de una barrera vegetal además de zonas verdes dispuestas en el interior de la parcela.   
Consideraciones jurídicas.  
Según se establece en el artículo 20.2 de la Ley 4/19992, de 5 de junio de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable, es preceptiva la declaración de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo ello, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de DIC para la ampliación de la industria de manipulación y envasado de especias y condimentos que se ubica en Novelda (Alicante) promovida por Martínez y Cantó, SL, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
1. Se dispondrán de las adecuadas medidas de aislamiento en los edificios donde se vayan a producir ruidos y/o vibraciones con el fin de no sobrepasar los límites exigidos en la legislación vigente u otros límites exigidos en otros permisos/autorizaciones.   
2. Todos los residuos que se generen deberán ser almacenados conforme a su naturaleza y peligrosidad. Se dispondrá de una zona de almacenamiento para residuos peligrosos. Estará pavimentada, cubierta, ventilada y con un sistema que permita la recogida de posibles vertidos accidentales. Se dispondrá de cubetos individualizados y con capacidad suficiente para cada tipo de residuo. Se gestionará a través de empresa autorizada.  
3. Se deberá desarrollar el plan de vigilancia ambiental para garantizar el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras propuestas.  
4. En el caso de que por el desarrollo de las obras de ampliación se descubriesen yacimientos arqueológicos o paleontológicos deberá ponerse en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes al respecto en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 14 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 062/2007-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de La Vilavella.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Vilavella y Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.  
Objeto proyecto: modificación puntual, homologación y Plan Parcial Reclasificatorio de Uso Residencial del sector «Vía Augusta».  
Localización: en el término municipal La Vilavella (Castellón).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la recalificación de un suelo que en el actual Plan General de Ordenación Urbana es suelo no urbanizable de protección agrícola y de protección ecológico forestal a suelo no urbanizable común mediante una modificación puntual del PGOU, y simultáneamente la reclasificación de este suelo no urbanizable común, junto con suelo urbanizable no programado a suelo urbanizable, mediante una homologación y plan parcial reclasificatorio.  
Características de la actuación:  
- Superficie total: 157.364 m².  
- Uso característico: residencial.  
- Tipología: bloque adosado y bloque aislado.  
- Edificabilidad total: 54.920 m²t.  
- Uso industrial prohibido.  
- Uso terciario compatible.  
- Densidad (nº viviendas/hectáreas): 29 viv./ha.  
- Nº Total de viviendas estimado: 457.  
- Dotaciones:  
- Zonas verdes red primaria (PJL): 8.000 m².  
- Zonas verdes red secundaria (SJL): 18.786 m².  
- Equipamientos SMD: 7.087 m².  
- Viario: 36.555 m².  
- Para viviendas aisladas:  
- Nº. Máximo de plantas: 2.  
- Altura máxima total: 10,5 m.  
- Para viviendas adosadas:  
- Nº. Máximo de plantas: 3.  
- Altura máxima total: 14 m.  
- Para equipamientos:   
- Nº máximo de plantas: 3.  
- No se fija altura máxima reguladora.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 9 de marzo de 2007, se remite por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Castellón de esta Conselleria, la documentación técnica correspondiente: documento de modificación puntual, documento de homologación, plan parcial de mejora reclasificatorio, anteproyecto de urbanización y estudio de impacto ambiental, junto con documentación administrativa. En los documentos consta diligencia de aprobación provisional de fecha 27 de febrero de 2006.  
En la documentación administrativa constaba lo siguiente, en síntesis:  
- Solicitud del Ayuntamiento a la Confederación Hidrográfica del Júcar en relación a los escritos dirigidos por la empresa Programas de Gestión y Ordenación Urbana, SL, sobre la viabilidad de suministrar agua potable al sector.  
- Escrito de la empresa Programas de Gestión y Ordenación Urbana, SL, dirigido al Ayuntamiento informándole entre otros extremos de lo siguiente: "Respecto a la justificación de la forma en que se soluciona la evacuación de las aguas residuales, estamos en contacto con el promotor de la unidad contigua a Vía Augusta para tratar de solucionar el tema de la depuradora y aportaremos la justificación solicitada en el mencionado requerimiento lo más pronto posible".  
- Certificado del secretario del Ayuntamiento en relación a la información pública de la documentación (incluido el estudio de impacto ambiental), mediante su publicación en el DOCV nº 5.035 de 24 de junio de 2005. Se certifica que no se han presentado alegaciones al estudio de impacto ambiental. Se presenta alegación de Augimar Empresa Urbanizadora, SA, indicando que tiene intención de presentar una alternativa técnica sustancialmente distinta.  
- Escrito del Ayuntamiento dirigido a la Conselleria de Cultura solicitando informe.  
Con fecha 3 de marzo de 2008 se solicitaron informes a los siguientes departamentos: Dirección General del Paisaje, Área de Espacios Naturales y Sección Forestal y Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Castellón.  
Con fecha 17 de abril de 2008 se remitió por la Dirección Territorial de Castellón de esta Conselleria informe de la Sección Forestal, que en síntesis indicaba lo siguiente:  
- Que no resulta afectada por la actuación ninguna vía pecuaria.  
- Que después de constatar la documentación obrante en el inventario forestal, efectúan las siguientes consideraciones:  
- En la zona norte de la actuación se encuentran afectadas total o parcialmente las parcelas: 407, 408, 541, 542, 543, 544, 562, 568, 569, 570 y 658, que se consideran clasificadas según el inventario como suelo forestal.  
Igualmente posee carácter forestal la parcela 311 del polígono 4, que pertenece a monte de utilidad pública, afectada en una superficie muy reducida.  
- La mayor parte de la franja central de la actuación es suelo no forestal.  
- En la zona sur se encuentran afectadas total o parcialmente las parcelas: 446, 447, 448, 449, 451 y 660 clasificadas según el inventario como suelo forestal.  
Igualmente en la zona sur posee carácter forestal la parcela 451 del polígono 4, que se ve afectada.  
- Consultada la cartografía de incendios forestales se ha observado la existencia de un pequeño incendio que afectó a parte de la parcela 420 en el año 1996.  
- Que la actuación afecta a monte de utilidad pública barranco Roget CS-3.024 y UP-127 de Castellón en las parcelas 311 y 451, estimando necesario el informe que estos terrenos deben quedar fuera del proceso constructivo y deberán recibir un tratamiento de zona verde de protección ecológica y forestal por pertenecer a un monte de utilidad pública.. Además en los terrenos situados en la zona norte y sur de la actuación, que según el inventario forestal, son suelos con carácter forestal, las actuaciones que en estos terrenos se autoricen deberán estar en consonancia con lo recogido en el Decreto 218/1997, de 30 de julio, de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el PORN de la sierra de Espadán.  
Igualmente se adjunta informe específico sobre vías pecuarias que remitieron al Servicio de Ordenación Territorial de Castellón de esta Conselleria, en el que se indicaba lo siguiente:  
- El sector no se ve afectado por vía pecuaria.  
- Debe corregirse el grafiado de la vía pecuaria del plano nº 10 del estudio de impacto ambiental.  
- El sector es atravesado por el camino de la Mina, camino rural de titularidad municipal por el que transcurre el sendero ciclo-turista promovido por la Comunitat Valenciana, señalizado con marca registrada y denominado Vía Augusta, que con el desarrollo del sector, se convertirá en calle de éste, lo cual se informa para que sea tenido en cuenta a los efectos de reponer la señalización correspondiente.  
Con fecha 17 de septiembre de 2008, se remitió informe del Área de Espacios Naturales (Servicio de Parques Naturales) de esta Conselleria en el que en síntesis se indicaba lo siguiente:  
1. El sector se localiza en la zona de amortiguación de impactos del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) del parque natural de la Sierra de Espadán. En concreto en el Área de Influencia Antrópica con excepción de una pequeña porción de superficie situada al norte, que es Área Natural.  
2. El sector afecta de acuerdo con el planeamiento urbanístico a suelos no urbanizables protegidos, a suelos no urbanizables agrícolas y a suelos urbanizables no programados:  
a) Para el suelo no urbanizable protegido: el artículo 48.4 del PORN establece que el suelo clasificado como no urbanizable de especial protección por el planeamiento urbanístico municipal en el momento de la aprobación del PORN no podrá perder esta calificación no pudiendo ser clasificado en el futuro como suelo urbanizable.  
En consecuencia este suelo no urbanizable protegido (adjuntan plano y se refiere al suelo no urbanizable protegido ecológico-forestal) se tendrá que excluir del ámbito del sector.  
b) Para el suelo no urbanizable agrícola: se localiza en la zona central del sector y de acuerdo con el artículo 48.8 del PORN, en áreas de influencia antrópica es compatible su reclasificación.  
c) Para el suelo urbanizable no programado: localizado al norte del sector, se distinguen dos zonas de acuerdo con el PORN: Áreas Naturales y Áreas de Influencia Antrópica (adjuntan plano).  
- Para las áreas naturales según el PORN de Sierra de Espadán:  
Se localiza en una pequeña zona al norte del sector y de acuerdo con el artículo 48.1 del PORN los suelos de esta pequeña zona se clasifican como suelo no urbanizable de especial protección, donde están prohibidas la construcción de viviendas residenciales. Por lo tanto esta pequeña zona, área natural dentro de la zona de amortiguación de impactos, se ha de excluir del ámbito del sector. Adjuntan plano grafiando la zona.  
- Para las Áreas de Influencia Antrópica según el PORN de la Sierra de Espadán: ocupa la práctica totalidad de esta área.  
La construcción de viviendas en esta área sería visible desde la llanura de Castellón. Teniendo en cuenta la gran cuenca visual y la fuerte pendiente, se puede evaluar el elevado impacto paisajístico de construirse sobre el suelo no urbanizable programado las viviendas previstas.  
El artículo 48.7 del PORN dispone que los suelos urbanizables antes de entrar en vigor el PORN de la sierra de Espadán podrán mantener los usos y aprovechamientos que señale el planeamiento vigente, por lo que se propone que esta zona de suelo urbanizable no programado entre en el ámbito del PAI Vía Augusta con superficie computable pero con la condición de que quede libre de cualquier tipo de viviendas, proponiéndose como zona verde que mantenga la vegetación natural actual.  
3. El día de la visita de campo se comprobó que al sur del sector Vía Augusta se estaban realizando obras de urbanización de un sector y por tanto no se cumple el requisito del artículo 48.3 del PORN que establece que no se pueden reclasificar nuevos suelos mientras existan en el municipio urbanizaciones que no se encuentren consolidadas en, al menos, un 90%.  
4. Concluyen que el proyecto de Homologación y Plan parcial del sector Vía Augusta de Vilavella es incompatible con el PORN de la sierra de Espadán al no encontrarse todas las urbanizaciones consolidadas en al menos un 90%.  
5. En el supuesto de que en un futuro este requisito del 90% se cumpla y el ayuntamiento estuviera todavía interesado en tramitar el PAI Via Augusta, se deberían cumplir los siguientes condicionantes:  
a) Excluir fuera del ámbito del PAI el suelo no urbanizable protegido de acuerdo al planeamiento urbanístico municipal (cartografiado en anexo IV del informe).  
b) Excluir fuera del ámbito del PAI las áreas naturales de acuerdo con el PORN de la sierra de Espadán (cartografiado en anexo IV del informe).  
c) Dejar libre de viviendas el suelo urbanizable no programado del planeamiento urbanístico municipal (cartografiado en anexo IV del informe).  
d) El suelo urbanizable no programado del planeamiento urbanístico municipal se recogerán en el PAI como zona verde manteniendo la vegetación natural existente actualmente.  
Se solicitó, con fecha 12 de diciembre de 2008, informe aclaratorio al Área de Espacios Naturales de esta Conselleria (Servicio de Parques Naturales) en relación a que en su informe al referirse al suelo no urbanizable agrícola no hacían referencia que en el planeamiento vigente actual es de protección agrícola, y la normativa del PORN que le era de aplicación.  
Con fecha 22 de diciembre de 2008 se recibió informe del Área de Espacios Naturales (Servicio de Parques Naturales) de esta Conselleria en el siguiente sentido, respecto al suelo no urbanizable de protección agrícola del sector: el mismo se puede reclasificar a suelo urbanizable con la condición de que se justifique suficientemente la inexistencia de otros suelos no protegidos en el término municipal, incluidos en la categoría AIA (área de influencia antrópica), RG (regeneración) y AG (agrícola) del PORN de la sierra de Espadán.  
Con fecha 13 de enero de 2009 se remitió por la Dirección General de Territorio y Paisaje informe del Servicio de Apoyo Técnico de fecha 12 de enero de 2009 en relación al paisaje en el que en síntesis se indicaba lo siguiente:  
- Indican que teniendo en cuenta la fecha de información pública, 24 de junio de 2005, no es necesario que se acompañe la documentación de instrumento de paisaje y no cabe emitir informe respecto a dicho instrumento, no obstante de acuerdo con el artículo 11.3 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje (LOTPP) el paisaje actuará como criterio condicionante de todos aquellos instrumentos de planeamiento que impliquen nuevos crecimientos urbanos o lo implantación de infraestructuras siempre y cuando su exposición pública se haya producido con posterioridad a la entrada en vigor de la LOTPP, 3 de julio de 2004, y haya concluido con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley Urbanística Valenciana (LUV), 1 de febrero de 2006, siendo éste el caso.  
- Parte del ámbito (la mitad norte sobre todo) cuenta con pendientes muy elevadas, incluso superiores al 50%. Además también se debe reseñar la presencia en el ámbito de la Vía Augusta, que lo atraviesa de este a oeste y que, a priori, constituye un importante recorrido escénico y recurso paisajístico a conservar y potenciar, con el mantenimiento de los paisajes tradicionales en torno a ella.  
- Vistas las características paisajísticas, la topografía y sobre todo la incidencia visual de gran parte del ámbito propuesto, también con respecto al núcleo urbano tradicional, cuya imagen puede verse afectada, al respecto de la posible integración paisajística y visual de la actuación, se considera que el crecimiento propuesto genera un importante impacto paisajístico y visual sobre la configuración del paisaje actual del municipio. La aprobación del Plan parcial propuesto permitiría el desarrollo de una actuación que, a priori, y salvo criterio mejor fundado, incumpliría varias Normas de Integración paisajística establecidas en el artículo 33 de la LOTPP que establecen criterios para una adecuada integración paisajística de planes y actuaciones, y que a continuación se transcriben:  
"Adecuación a la pendiente natural del terreno, de modo que ésta se altere en el menor grado posible y se propicie la adecuación a la topografía del terreno, tanto del perfil edificado como del parcelario, de la red de caminos y de las infraestructuras lineales."  
"Impedir la construcción sobre elementos dominantes o en la cresta de las montañas, bordes de acantilados y cúspide del terreno, salvo las obras de infraestructuras y equipamientos de utilidad pública que deban ocupar dichas localizaciones."  
"Incorporación de los elementos topográficos significativos como condicionantes de proyecto, tales como laderas y resaltes de relieve, cauces naturales, muros, bancales, caminos tradicionales y otros análogos, proponiendo las acciones de integración necesarias para no deteriorar la calidad paisajística."  
"Preservación de los hitos y elevaciones topográficas, mantenimiento de su visibilidad y reforzando su presencia como referencias visuales del territorio y su función como espacios de disfrute escenográfico."  
"Mantenimiento del paisaje agrícola tradicional y característico de los espacios rurales por su contribución a la variedad del paisaje e integración en él de las áreas urbanizables previstas."  
"Mantenimiento del paisaje abierto y natural, sea rural o marítimo, de las perspectivas que ofrezcan los conjuntos urbanos históricos, típicos o tradicionales, y del entorno de carreteras y caminos de carácter pintoresco, no admitiendo la construcción de cerramientos, edificaciones u otros elementos cuya situación o dimensiones limiten el campo visual o desfiguren sensiblemente tales perspectivas."  
Parte del ámbito del plan parcial constituye un recurso paisajístico visual de valor alto por la calidad de su fondo escénico. En este sentido se considera que dicho plan propicia el desarrollo de una actuación que puede generar un importante impacto visual en la zona y un efecto adverso sobre el desarrollo paisajístico citado, dañándolo, en tanto en cuanto éste constituye una referencia visual del territorio cuya condición se debe mantener, de conformidad con el artículo 33 de la LOTPP. Además, se considera que tampoco se justifica adecuadamente la desprotección de los suelos protegidos por el planeamiento general del municipio, que, a priori, pueden constituir también unidades de paisaje o recursos de valor alto.  
- Visto el posible incumplimiento de las normas de integración paisajística citadas y las afecciones descritas, tanto sobre el núcleo urbano como sobre el paisaje natural y agrícola de su entorno y los elementos de valor paisajístico alto del mismo, se entiende que la Homologación y Plan Parcial del Sector Vía Augusta del término municipal de Vilavella permitiría el desarrollo de una actuación que no se integra en el paisaje y, consiguientemente, produce un importante paisajístico y visual. Dado que la propuesta del plan parcial altera de forma significativa el carácter y percepción del paisaje donde se ubica, se considera que la medida prioritaria de integración sería el cambio de localización para la actuación que se pretende o, en su caso, la elección de un ámbito y una ordenación para el sector que garantizase el cumplimiento de las normas de integración paisajísticas establecidas en la LOTPP y la protección y puesta en valor de las unidades y recursos de alto valor, en especial los que presenten una alta incidencia en la percepción del territorio.  
- En el caso de redactar un nuevo plan parcial que cumpliese los condicionantes establecidos en la LOTPP, éste deberá cumplir lo establecido en el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, acompañándose de un estudio de integración paisajística, con el contenido y documentación regulados en dicho Decreto.  
Consideraciones ambientales.  
a) El ámbito del sector, junto al casco urbano de la población de Vilavella, está constituido por laderas de relieves montañosos de la sierra de Espadán en su contacto con la llanura litoral, así como por pequeño valle entre estas laderas.   
Las pendientes de las laderas son acusadas y el resto del ámbito presenta pendientes más moderadas. Los materiales son triásicos, areniscas fundamentalmente, pero también dolomías, margas, arcillas y calizas.  
El pequeño valle y parte de las laderas están ocupados por cultivos agrícolas, de cítricos fundamentalmente. Una parte importante de las laderas están ocupadas por pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) y por matorral termófilo. La porción norte del sector es una ladera de pendiente acusada con cuenca visual amplia hacia la llanura litoral.  
b) El sector se sitúa en el ámbito del PORN del parque natural de la sierra de Espadán, fundamentalmente en área de influencia antrópica, y en una pequeña porción afectando a área natural.  
El informe del Servicio de Parques Naturales concluye que efectuada visita de campo se pudo comprobar se estaban llevando a cabo obras de urbanización de un sector, y dado que no están todas las urbanizaciones consolidadas en al menos un 90%, la propuesta era incompatible con el PORN de acuerdo a lo indicado en el artículo 48.3 del mismo. Este extremo se pudo comprobar en visita de campo de fecha 17 de diciembre de 2008.  
Igualmente en el informe del Servicio de Parques Naturales se indica para el suelo no urbanizable protegido del actual planeamiento urbanístico, refiriéndose al de protección ecológica-forestal, que el mismo según el artículo 48.4 del PORN no puede ser reclasificado a urbanizable teniendo que ser excluido del sector. Y respecto al suelo urbanizable no programado que es área natural según el PORN de la sierra de Espadán el suelo se clasifica como suelo no urbanizable de especial protección debiendo excluirse del sector.  
En consecuencia teniendo en cuenta exclusivamente la incompatibilidad ambiental citada, así como la imposibilidad de reclasificación de acuerdo con la normativa del PORN de determinadas áreas antes citadas, el proyecto no es ambientalmente aceptable.  
c)Teniendo en cuenta fundamentalmente la incompatibilidad ambiental, así como el resto de circunstancias respecto a la normativa del PORN citadas en el punto anterior, no se ha procedido a requerir al promotor, el ayuntamiento, la ampliación de la documentación en determinados puntos que se estima necesario completar para evaluar el proyecto respecto a otras cuestiones ambientales, y consecuentemente tampoco la presente Declaración entra a valorarlas, ciñéndose exclusivamente a las cuestiones citadas en el punto segundo de las consideraciones ambientales.  
No obstante, se apuntan para un futuro, si fuera el caso, las siguientes deficiencias que habrían de abordarse para una correcta evaluación ambiental, sin ser exhaustivos y sin perjuicio de que pudieran existir otras:  
1. No se ha justificado desde un punto de vista ambiental la desprotección, para su reclasificación a urbanizable, de los suelos no urbanizables de protección agrícola. El PGOU en vigor propuso la protección de esas zonas y se sometió a evaluación de impacto ambiental emitiéndose día favorable con condiciones de fecha 18 de julio de 1990.  
El último informe del Servicio de Parques Naturales de esta Conselleria indica que es posible la reclasificación del suelo no urbanizable de protección agrícola existente en el actual planeamiento a suelo urbanizable siempre que se justifique suficientemente la inexistencia de otros suelos no protegidos en el término municipal, incluidos en la categoría AIA (área de influencia antrópica), RG (regeneración) y AG (agrícola) del PORN de la Sierra de Espadán.  
Esta circunstancia consideramos hace inviable la reclasificación de este tipo de suelo, no obstante caso de que se justificara de acuerdo con lo indicado por el Servicio de Parques Naturales, así como se justificara su desprotección en relación a su protección en el actual planeamiento podría llevarse a cabo su reclasificación a urbanizable, sin tener en cuenta el resto de factores ambientales.  
2. Desde el punto de vista del paisaje y de acuerdo con el informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Territorio y Paisaje de esta Conselleria, reflejado en síntesis en la presente declaración, la homologación y plan parcial propuesto produciría un impacto paisajístico y visual importante, considerándose que se debería cambiar la localización, o en su caso, elegir un ámbito y ordenación para el sector que permitiese el cumplimiento de las Normas de Integración Paisajística establecidas en la LOTPP y la protección y puesta en valor de las unidades y recursos de alto valor, en especial los que presenten una alta incidencia en la percepción del territorio.  
Es decir, que de acuerdo con el informe del Servicio de Apoyo Técnico citado debe buscarse otra localización como medida prioritaria, o en su caso, un ámbito y ordenación diferentes. En cualquier caso tal y como apunta el informe citado, entre otros puntos, no se ha justificado adecuadamente la desprotección de los suelos protegidos por el planeamiento general del municipio, que, a priori, pueden constituir también unidades de paisaje o recursos de alto valor.  
En consecuencia caso de plantearse en un futuro un plan parcial deberá cumplirse lo indicado en el informe del Servicio de Apoyo Técnico antes citado y en cualquier caso deberá cumplir los condicionantes establecidos en la LOTPP y además cumplir lo establecido en el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, acompañándose de un estudio de integración paisajística, con el contenido y documentación regulados en dicho Decreto.  
Debe tenerse en cuenta lo establecido en el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, en su artículo 20: «En ningún caso podrán urbanizarse suelos con pendientes medias superiores al 50%». Circunstancia que afecta a una parte importante del ámbito actualmente propuesto.  
3. Limítrofe con la actuación discurre una línea de alta tensión (400 Kv), no habiéndose evaluado el posible riesgo para la población del sector de la referida línea, ni se ha justificado el correcto emplazamiento, ni, si fuera el caso, ha indicado las medidas o modificaciones que hubiera que adoptar.  
En este sentido deben seguirse las recomendaciones del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea de julio de 1989 así como los informes del Comité de Expertos del Ministerio de Sanidad.  
Estos tres puntos pueden hacer comprometer la viabilidad de la propuesta o en su defecto hacerla modificar.  
4. De acuerdo con el informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Castellón de esta Conselleria existe una pequeña porción de superficie que sufrió incendio forestal en el año 1996 (parte de la parcela 420).  
El incendio según el GIS afectó básicamente al terreno en suelo no urbanizable común de campo de fútbol.  
El Decreto 67/2007 de 13 de abril del Consell por el que se aprobó el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística (RGTOU) en su artículo 25 prohíbe la reclasificación de suelos forestales o cualquiera otros clasificados como suelo no urbanizable común o protegido que hayan sufrido efectos de un incendio.  
Esta circunstancia debe tenerse en cuenta en un futuro por si este precepto le fuera de aplicación al terreno citado teniendo en cuenta las circunstancias de la superficie afectada y sus características. Este extremo deberá informarse por el Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria.  
5. No se ha tenido en cuenta lo establecido en el artículo 25 bis del Decreto 36/2007, de 13 de abril, del Consell, por el que se modifica el Decreto 67/2006, de 19 mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, en relación al riesgo de incendios forestales y su prevención: franja de 25 metros separando la zona edificada de la forestal, etc.  
6. En la documentación no se ha aportado el certificado de la aprobación provisional del proyecto.   
Se indica que no hay alegaciones al estudio de impacto ambiental, no obstante no queda claro si hay alegaciones de carácter ambiental o no.  
7. El estudio de alternativas no lleva a cabo un análisis de alternativas a pesar de haber un apartado con ese nombre.  
8. El estudio de impacto ambiental efectúa una descripción poco detallada de la vegetación y flora así como de la evaluación del impacto sobre ella.  
9. El análisis de impacto ambiental efectuado debe ser más detallado en los impactos y evaluación de los mismos, debe efectuarse teniendo en cuenta las unidades ambientales definidas.  
10. El estudio de impacto ambiental no aclara la solución a la evacuación de las aguas pluviales teniendo en cuenta la existencia de zona urbanizable contigua y aguas debajo de la actuación propuesta.  
11. No se ha aportado el informe sobre la posible afección al patrimonio cultural que exige el artículo 11 de la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano.   
Además no se evalúa la afección al trazado del sendero ciclista Vía Augusta.   
12. No se ha aportado el informe regulado en el artículo 19.2, sobre disponibilidad de recursos hídricos, de la Ley 4/2004 de 30 de junio de la Generalitat Valenciana, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, realizado por el organismo de cuenca (Confederación Hidrográfica del Júcar).  
Debería aportarse informe de la empresa que gestiona el servicio de suministro de agua potable en la población con como mínimo el siguiente contenido:  
a) Estudio de la población prevista por la actuación, y, el cálculo de necesidades hídricas para abastecimiento y riego.  
b) Origen del agua, identificación de los pozos, titularidad, así como la autorización o concesión otorgada por el organismo de cuenca, e, inscripción en los registros correspondientes.  
c) Disponibilidad presente y futura de los recursos.  
d) Aforo, para saber la cantidad de agua y la previsión del art. 52.2 del T.R de la Ley de Aguas y art. 84 de su Reglamento, según se sobrepasen o no los 7.000 m³ de volumen anual.  
e) Calidad de las aguas, teniendo en cuenta si son para el consumo humano. La calidad del suministro humano, en el fondo, determinará la cantidad de agua disponible para este uso esencial.  
f) Necesidad o no de tratamiento.  
g) Necesidad o no de hacer obras de infraestructura.  
Al informe se adjuntarán, como Anexos, cuantos certificados o documentos justificativos resulten de interés.  
En cualquier caso se debe aclarar el consumo previsto de agua por la actuación, el origen del agua previsto para la actuación, el caudal consumido actualmente del origen previsto y el caudal concedido actualmente respecto al origen previsto. Analizar que la actuación disponga de recurso agua suficiente y no afecte a otros usos.  
13. No se ha aportado estudio de contaminación acústica.  
14. Respecto a las aguas residuales en el estudio de impacto ambiental se indica que las aguas irán a la EDAR Nules-Vilavella, sin embargo consta escrito en expediente en el que se indica que este asunto se va a abordar con el sector limítrofe. Esta circunstancia debe aclararse  
- Se debe aportar informe de la Entidad de saneamiento respecto a la aceptación y condiciones para el tratamiento de las aguas residuales en la EDAR Nules-Vilavella.  
- Se debe indicar el caudal de aguas residuales y características de las mismas, así como el tratamiento que recibirían en la EDAR.  
15. Respecto a los residuos: se debe indicar el volumen de residuos que se producirán por la actuación (fase construcción y funcionamiento), tipos y destino según tipología justificando documentalmente el mismo por la entidad que los vaya a gestionar.  
16. No se ha analizado la compatibilidad de los diferentes usos y su ordenación: residencial y terciario industrial.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, del Consell, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de modificación puntual, homologación y Plan Parcial Reclasificatorio de Uso Residencial del Sector Vía Augusta en el término municipal de La Vilavella (Castellón), cuyo promotor es el Ayuntamiento de La Vilavella, por resultar incompatible con el PORN del parque natural de la sierra de Espadán y por la argumentación expuesta en el apartado de consideraciones ambientales, de esta declaración.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
Valencia, 15 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 13 de junio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML