Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9223, del 25-11-2021 (2021/11596)

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental. La Vall d'Uixó. Expedient: 074/19-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9223

Data del DOGV
:   25-11-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/11596

CVE


Data del document
:   26-04-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 d'abril de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental. La Vall d'Uixó. Expedient: 074/19-AIA. [2021/11596]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 074/19-AIA  
Títol: Explotació avícola d'engreix de 150.000 places de broilers  
  
Promotor: Pla del Pinar, SL.  
Autoritat substantiva: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (expedient 083/18/IPPC)  
Localització: parcel·les 533 i 535 del polígon 6, del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló)  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del present projecte és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada (AAI) corresponent a una explotació avícola d'engreix de broilers de 150.000 places, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
2. Característiques principals del projecte d'acord amb la documentació aportada  
2.1. Emplaçament  
L'activitat se situarà en les parcel·les 533 i 535, del polígon 6, del terme municipal de la Vall d'Uixó, a 4,2 km al sud-est del municipi. La superfície total d'aquestes parcel·les és de 55.105 m², segons el cadastre. Es construiran 4 naus de planta rectangular, dotades cada una amb un magatzem tècnic, així com un edifici annex per a vestidor i lavabo i instal·lacions auxiliars, i la superfície total construïda serà de 8.743,94 m². Per tant, el coeficient d'ocupació és del 15,87 %.  
2.2. Accessos  
A l'explotació s'accedeix des de l'eixida 287 de l'A7, prenent la carretera autonòmica CV-230 en direcció a Xilxes, i a 1 km de distància aproximadament es pren el camí asfaltat que apareix a la dreta. A uns 350 m, es torna a prendre el camí asfaltat que es bifurca a la dreta, denominat camí del Depòsit de Segarra. Seguint aquest camí, a uns 600 m, es troba l'entrada de la granja.  
2.3. Edificacions  
Es construiran quatre naus d'engreix de pollastres d'estructura portant metàl·lica de dos aiguavessos i una sola planta, de 130 metres de longitud i 16 metres d'amplària. Cada nau tindrà un magatzem tècnic d'aproximadament 4 metres de longitud i 4 metres d'amplària. Els tancaments es componen de mòduls prefabricats sàndwitx de placa metàl·lica amb 6 cm a l'interior de placa de poliestiré expandit, recolzats sobre plaques prefabricades de formigó buides, de 60 cm d'alçada. La coberta està feta amb placa de sàndwitx de 6 cm de grossària, amb una capa d'aïllant de 4 cm de grossària. Amb la compactació prèvia del terreny, el paviment està compost per una capa de bols silicis de 20 cm de grossària i una capa de formigó H 25 N/mm² de 10 cm, amb malla electrosoldada, rematat per una capa de formigó remolinat.  
L'edifici d'oficina / magatzem / vestidors del granger és un edifici d'una planta amb un aiguavés i està compost per tancaments portants de bloc de formigó i coberta lleugera de xapa ondulada amb revestiment interior.  
2.4. Instal·lacions  
- Femer: encara que, després de cada cicle d'engreix, el fem el carregarà directament des de l'interior de les naus una empresa de retirada autoritzada, es construirà un femer de 180 m² per a usar-lo en cas d'emergència o retard en la retirada per part del gestor. El femer a manera de cobert amb tres parets i coberta disposarà d'una solera de formigó impermeable amb un xicotet pendent que permetrà dirigir els possibles lixiviats del fem cap a un canaló de recollida que, al seu torn, canalitzarà els lixiviats cap a un depòsit d'acumulació estanc i impermeable subterrani, el contingut del qual s'incorporà de nou al muntó fins que el gestor autoritzat el retire. Aquest depòsit, de 8 m³ de capacitat, es construirà in situ, amb solera de formigó armat i parets de bloc de formigó reforçat amb entramat de varetes corrugades, impermeabilitzat amb enlluït de morter de ciment i capa de pintura impermeabilitzant. Disposarà del certificat corresponent d'estanquitat i impermeabilitat emés per un tècnic competent i segons les condicions exigides (Confederació Hidrogràfica del Xúquer, EPSAR, FACSA).  
  
- Subministrament d'energia elèctrica: l'energia subministrada procedirà d'un centre de transformació de 50 kVA compacte sota pal. Així mateix, es disposarà d'un grup electrogen d'emergència.  
- Subministrament d'aigua: no hi ha xarxa de subministrament d'aigua potable municipal. Segons recull el projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada, el proveïment principal de l'aigua provindria de dues xarxes de comunitats de regants de les quals la finca posseeix les accions corresponents, i s'emmagatzemaria l'aigua en un depòsit intermedi de 15.000 litres per a garantir el subministrament instantani. No obstant això, segons consta en l'expedient d'autorització ambiental integrada, el promotor ha sol·licitat la concessió d'aigües subterrànies d'escassa importància, d'un pou situat a la parcel·la 533 de l'explotació. Per tant, i d'acord amb l'informe emés per Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 19 d'octubre de 2020, el subministrament de l'aigua provindrà d'una concessió d'aigües subterrànies la referència de la qual és 2019C-CP-00104, per a un volum de 12.272,5 m³/any i ús ramader.  
  
- Emmagatzematge de pinso: cada una de les naus disposarà de 2 sitges adjacents de xapa llisa i ondulada d'acer tractat de 16 t cada una.  
  
- Calefacció: per a les naus s'emprarà un sistema de calefacció per convecció amb generadors de calor. El combustible emprat serà gas propà, que s'emmagatzemarà en el depòsit de 19 m³ de la companyia CEPSA i que s'ubicarà prop d'una de les entrades al recinte.  
- Ventilació: disposarà d'un sistema de ventilació forçada, amb ventiladors per a flux longitudinal combinat amb obertura automatitzada de finestres.  
- Refrigeració: sistema de refredament cooling mitjançant intercanviador aire-aigua en sistema tancat.  
- Tancament perimetral: tota la parcel·la estarà voltada mitjançant una tanca metàl·lica de 2 metres d'alçada. Així mateix, es disposarà d'arbres fruiters en bona part de les fites de l'explotació amb la finalitat d'integrar visualment l'actuació.  
- Sala del veterinari: per a les labors del veterinari es disposa d'un magatzem tècnic situat en l'extrem sud de cada nau, en el qual se situaran els contenidors per a abocar els residus d'índole veterinària.  
  
- Altres: s'instal·larà tela de gabial en totes les finestres exteriors i en cada una de les portes d'accés a les naus es disposarà d'estoretes desinfectants o bé s'instal·laran guals de desinfecció.  
2.5. Maquinària  
- 1 sistema de bombament i tractament per dosificació de clor de l'aigua automatitzat.  
- 2 sitges de xapa llisa/ondulada d'acer tractat de 16 t cada una, per nau d'emmagatzematge de pinso, amb espiral transportadora de distribució d'1,1 kW de potència.  
- 4 línies de menjadores de tremuja circular per zona d'engreix, amb una potència unitària d'1,48 kW.  
- 1 sistema de calefacció per gas amb control de temperatura i humitat automatitzat, compost de 4 calefactors d'aire per zona d'engreix.  
- 1 sistema de refredament cooling un mitjançant intercanviador aire-aigua en un sistema tancat per zona d'engreixament.  
- 1 sistema de ventilació forçada compost per 12 ventiladors EX50 de 0,75 kW/u. o similar de 38.500 m³/h, 2 ventiladors EX36 de 0,55 kW/u. o similar de 21.600 m³/h i 2 ventiladors EU56 de 0,63 kW/u. o similar de 10.000 m³/h per a flux longitudinal o túnel combinat amb l'obertura de finestres totalment automatitzat, per zona d'engreix.  
  
- 1 grup electrogen per a subministrament d'emergència.  
- 1 tractor.  
- 1 remolc.  
2.6. Procés productiu  
El procés productiu consisteix en l'entrada de pollastres amb pocs dies de vida (menys d'una setmana; els pollastres són aportats per una empresa integradora procedents de les seues granges de multiplicació), i mitjançant l'aportació d'aigua i pinsos adequats a les necessitats dels animals s'aconsegueix que en un període màxim de set setmanes els animals arriben al pes desitjable de 2-2,5 kg, per a efectuar-ne la venda.  
  
Una vegada fet el buidatge de la nau, es netejarà i es desinfectarà, i es prepararà el llit o jaç per al cicle següent (es tracta d'aconseguir una mitjana de 5,5 cicles/any).  
Els pollastres es manejaran per lots. El subministrament del pinso s'efectuarà automàticament en xicotetes tremuges distribuïdes per tota la nau i el sistema de beguda serà d'abeuradors de tipus tetina distribuïdes en línies longitudinals per tota la nau.  
La criança s'efectua sobre jaç de corfa d'arròs, que es mantindrà en tot moment amb la humitat idònia. L'excés d'humitat en el jaç es combatrà mitjançant una major renovació i caldejament de l'aire amb els equips de calefacció i ventilació de la nau.  
Les operacions diàries que efectuarà el granger es redueixen al control i la vigilància dels equips (menjadores, abeuradors, calefacció, ventilació), la regulació de la ventilació i les condicions ambientals, el creixement i salut dels animals, així com la retirada i l'eliminació de les baixes que es produïsquen.  
2.7. Neteja de les instal·lacions  
Consisteix en el mètode «tot dins-tot fora». El sistema de neteja s'inicia amb la raspallada, el raspament i l'agranada de les instal·lacions abans de netejar-les amb aigua a pressió. Les aigües residuals que es produeixen són mínimes, ja que s'utilitza un volum d'aigua relativament baix, que es queda en les instal·lacions fins que acaba evaporant-se, i la resta és absorbit per una màquina agranadora/aspiradora. Posteriorment, es tracten les superfícies amb desinfectant, tot a càrrec de l'empresa integradora.  
2.8. Gestió del fem  
S'estima una producció de gallinassa de 2.025.000 kg anuals. La gallinassa serà retirada després de cada cicle productiu per un gestor extern autoritzat. S'aporta una còpia del certificat de retirada i transport del fem per part d'empresa autoritzada per al transport i inscrita en el registre d'establiments SANDACH, així com una còpia del document d'acceptació de residus per part d'un gestor autoritzat inscrit en el registre d'establiments SANDACH.  
Addicionalment es disposa d'un femer amb sistema de recollida impermeable de lixiviats, per a usar-lo en cas d'emergència o retard en la retirada per part del gestor autoritzat.  
2.9. Gestió de cadàvers  
Els cadàvers d'animals de l'explotació seran emmagatzemats en contenidors estancs homologats perquè els retire el gestor autoritzat (s'aporta una còpia del certificat de la sol·licitud d'adhesió del promotor a l'Associació d'Usuaris de Casetes per a la retirada dels animals morts de la seua futura explotació).  
2.10. Gestió de residus  
Els residus sanitaris seran retirats per un gestor autoritzat. S'aporta una còpia del contracte de recollida i transport de residus sanitaris signat amb una empresa gestora autoritzada. Els residus assimilables a urbans es depositaran en contenidors municipals, i per a això es contractarà aquest servei amb l'Ajuntament de la Vall d'Uixó.  
2.11. Gestió d'aigües residuals  
Les úniques aigües residuals procedeixen dels vestidors i, per tant, es consideren aigües residuals sanitàries. La xarxa de sanejament està composta per canonades de PVC enterrades que aboquen a un depòsit subterrani de 42 m³, construït in situ de solera de formigó armat i parets de bloc de formigó reforçat amb entramat de varetes corrugades, impermeabilitzat amb un enlluït de morter de ciment i una capa de pintura impermeabilitzant que disposarà del certificat corresponent d'estanquitat i impermeabilitat emés per un tècnic competent i segons les condicions exigides (confederació hidrogràfica del Xúquer, EPSAR, FACSA).  
  
Periòdicament un gestor autoritzat retirarà els residus generats. S'aporta una còpia del certificat de retirada de les aigües de neteja per una empresa autoritzada de transport de residus no perillosos fins a la planta de tractament autoritzada. Així mateix, s'aporta la resolució d'autorització de l'EPSAR per a la descàrrega directa de les aigües residuals de l'explotació en les depuradores públiques de la Comunitat Valenciana.  
Quant a la gestió de les aigües pluvials, no requereix mesures correctores a priori, ja que en l'exterior de les naus tancades no es produirà l'emmagatzematge de cap tipus de residu, a excepció del femer, el qual estarà completament ensostrat i dotat amb un sistema de recollida i emmagatzematge subterrani de lixiviats. Per tant, l'abocament de les aigües pluvials s'efectuarà directament a la parcel·la, que mantenint les seues característiques naturals pròpies absorbirà l'aigua de pluja sense contaminació.  
  
Tramitació administrativa  
El 4 de juliol de 2019 es registra en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental (òrgan ambiental) una nota de règim intern remesa pel Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu) mitjançant la qual se sol·licita el pronunciament sobre la suficiència i la idoneïtat de la documentació aportada relativa a l'expedient de sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una explotació avícola d'engreix de broilers, al terme municipal de la Vall d'Uixó, promoguda per Pla del Pinar, SL (nucli 2), segons estableix l'article 28 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana. La documentació que s'aporta és la següent:  
  
- Projecte bàsic per a autorització ambiental integrada, de data 7 de setembre de 2018.  
- Estudi d'impacte ambiental amb documents de síntesi, de data 7 de setembre de 2018.  
- Certificat de compatibilitat urbanística.  
- Annex complementari al projecte bàsic: MTD aplicades.  
- Sol·licitud d'ampliació d'aigua de pou per a ús ramader.  
- Contracte de gestor autoritzat de cadàvers, de residus sanitaris, transportista i receptor de la gallinassa.  
- Informe vinculant favorable als efectes patrimonials.  
El 8 de novembre de 2019 es remet un informe a l'òrgan substantiu que indica una possible incompatibilitat del projecte amb el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà i en el qual se sol·licita el pronunciament del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
  
El 5 de desembre de 2019 es registra en l'òrgan ambiental una nota de règim intern, de l'òrgan substantiu, mitjançant la qual es remet l'Informe d'avaluació d'efectes sobre la Xarxa Natura 2000, biodiversitat i espais naturals protegits, signat pel director del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
El 19 de desembre de 2019 es registra en l'òrgan ambiental una nota de règim intern de l'òrgan substantiu, mitjançant la qual es remet l'Informe complementari sobre la construcció de quatre naus per a una granja d'engreix de pollastres en el terme municipal de la Vall d'Uixó.  
  
El 27 d'abril de 2020 es registra en l'òrgan ambiental una nota de règim intern de l'òrgan substantiu, mitjançant la qual es remet documentació complementària a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 28 de setembre de 2020 es registra en l'òrgan ambiental una nota de règim intern de l'òrgan substantiu mitjançant la qual es remeten les al·legacions presentades durant la informació pública del projecte i la resposta donada per l'empresa promotora a aquestes.  
  
El data 12 de novembre de 2020 es registra en l'òrgan ambiental una nota de règim intern de l'òrgan substantiu, mitjançant la qual es remet informació complementària a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 9 de març de 2021 la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, davant dels dubtes suscitats en l'aplicació dels criteris dels projectes d'explotacions ramaderes intensives en l'àmbit dels plans d'ordenació de recursos naturals per part de l'òrgan gestor, fa una consulta a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
  
El 18 de març de 2021 es registra en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'informe remés per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental en resposta a la consulta efectuada.  
  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública de l'expedient de tramitació d'autorització ambiental integrada amb avaluació d'impacte ambiental i revisió de les millors tècniques disponibles (MTD), de l'explotació avícola, es va dur a terme mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8834, de data 15 de juny de 2020, i es va atorgar un termini de 30 dies hàbils per a presentar al·legacions.  
  
Segons un ofici de l'òrgan substantiu, durant la informació pública del projecte es van presentar al·legacions per part de l'Arquet-Ecologistes en Acció de la Vall d'Uixó, a les quals l'empresa ha donat resposta.  
Es resumeixen a continuació les al·legacions de caràcter ambiental presentades per l'Arquet-Ecologistes en Acció de la Vall d'Uixó, així com la resposta donada per l'empresa promotora:  
Expositiu núm. 1: l'associació exposa que l'activitat projectada es troba entre les categories d'activitats subjectes a obligada autorització ambiental integrada per resultar especialment contaminadora del medi ambient, en particular per dispersió de partícules a l'atmosfera. Per tant, considera que no és procedent autoritzar noves instal·lacions amb responsabilitat directa, calculada i quantificable de provocar emissions perjudicials per a l'entorn pròxim i l'atmosfera en general.  
  
Resposta de Pla del Pinar, SL: l'empresa indica l'existència d'un marc normatiu a aquest efecte, com és la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, que tipifica aquest tipus d'instal·lacions i regula la intervenció administrativa ambiental per a fer efectiu el desenvolupament sostenible i harmonitzar el desenvolupament econòmic i social d'aquesta activitat amb la protecció del medi ambient.  
Expositiu núm. 2: es pretén una producció pròxima als 850.000 pollastres per any en una única granja, organitzada en règim d'integració. Al pinso, subministrat per l'empresa integradora, únic aliment per a tota la vida per als animals, s'hi afigen, entre d'altres, hormones, substàncies anabolitzants, minerals i substàncies antibiòtiques, que poden acabar abocades al medi de diferents maneres, amb un perjudici seriós. Al seu torn, els residus en la carn poden generar alteracions en l'estat de salut dels qui la consumeixen.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: l'empresa promotora respon que serà l'empresa integradora de prestigi reconegut i inqüestionable en el mercat, Productos Florida, SA, i amb la qual s'ha subscrit un contracte de serveis sobre ajuda a la criança de broilers, la que garantirà el subministrament únic i en exclusivitat dels pinsos necessaris per a l'alimentació de les aus, juntament amb l'etiqueta corresponent segons la normativa vigent, i tot això amb el compliment estricte de la normativa sanitària en vigor i amb l'aplicació de les millors tècniques disponibles quant a gestió nutricional dels animals. Així mateix, s'indica que a Espanya hi ha un programa nacional de vigilància que apliquen totes les comunitats autònomes per a comprovar que no se superen els límits de residus de medicaments. Pel fet de complir aquests límits màxims de residus (LMR), els aliments obtinguts d'animals tractats no suposen un risc per a la salut del consumidor. Respecte del fet que aquestes substàncies puguen acabar abocades al medi de diferent manera, l'empresa promotora respon que en el projecte bàsic s'han concretat mesures predictives, preventives i correctives per a tota mena d'abocament vinculat a l'explotació, seguint la normativa en vigor i l'aplicació de les millors tècniques disponibles (MTD) per al sector.  
  
Expositiu núm. 3: en el certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de la Vall d'Uixó l'abril de 2018, s'indica que «l'activitat sí que està catalogada com a activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera segons l'annex IV de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener».  
Resposta de Pla del Pinar, SL: en aquest certificat de compatibilitat urbanística, es permet l'activitat en les parcel·les 533 i 535 del polígon 6 del terme municipal de la Vall d'Uixó. En segon lloc, l'extracte constitueix una afirmació correcta i així constatada en el projecte bàsic per a autorització ambiental integrada de granja avícola de broilers, punt 3, descrita en profunditat en l'apartat 5 i un dels motius que ocasionen l'aplicació en el projecte i futures instal·lacions de les considerades millors tècniques disponibles (MTD).  
Al·legació núm. 1: segons l'associació, en l'àrea circumdant a la zona hi ha nombrosos habitatges habitats i negocis que resultarien greument afectats per l'explotació. La instal·lació d'un depòsit fix i aeri de GLP pot provocar molèsties en incendis.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: l'afirmació sobre els habitatges habitats i els negocis afectats és genèrica i no se'ls identifica en la imatge proporcionada. En qualsevol cas, l'explotació avícola està situada en sòl no urbanitzable comú (SNUC), i tota la zona circumdant és, així mateix, SNUC. Tant els habitatges com els negocis que se situaren en aquest sòl haurien de complir la normativa que regula el Parc Natural i disposar de l'autorització administrativa a aquest efecte. El sòl urbà més pròxim se situa a 2 km al nord de l'actuació. Tampoc hi ha als voltants cap sòl urbanitzable residencial programat.  
  
Respecte de la instal·lació de subministrament de gas, requereix un projecte específic d'autorització davant de l'organisme autonòmic competent, amb el certificat corresponent d'instal·lador autoritzat. Tots els elements, els components, els conductes, les claus, la configuració, el sistema de muntatge i funcionament estan supeditats al compliment inexorable del reglament de GLP per a depòsits fixos i la directiva europea quant a l'obligatorietat de marcatge CE en tots i cada un dels components emprats. Tant el marcatge CE com el reglament de GLP exigeixen unes mesures de seguretat estrictes, entre les quals s'inclouen les corresponents al compliment de la seguretat d'incendi, tant en el disseny (predictiu i preventiu) com en el funcionament (correctiu).  
  
Al·legació núm. 2: l'explotació produiria olors que afectarien els habitatges i els negocis pròxims amb un abast de 2.000 metres. Es considera que les mesures adoptades són insuficients i que es podrien complementar, segons el mateix projecte indica, amb més cauteles i mesures de mitigació.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: es detallen les MTD adoptades, i es consideren adequades al cas concret de l'explotació avícola. D'altra banda, respecte de la distància a la qual l'olor de la granja es percep, es fa referència a la Guia tècnica per a la gestió de les emissions odoríferes generades per les explotacions ramaderes intensives de la Generalitat Valenciana, que diu: «La concentració de l'olor disminueix logarítmicament amb la distància, de manera que a 400-500 m l'olor era quasi imperceptible», considerant com a límit de l'olor 1 OU/m³, molt inferior al considerat com a llindar de molèstia, que sol situar-se entre 5 - 10 OU/m³.  
Al·legació núm. 3: s'al·lega que no es donen les garanties necessàries per a la gestió del fem després de la retirada de l'explotació pel transportista i que l'emmagatzematge en el femer per temps indeterminat implica l'augment de riscos de filtracions i contaminació al subsol, més emissions de gasos contaminants i fonts d'olor. A més, s'indica que les instal·lacions previstes disten tan sols 580 m de la Llacuna del Fondo, un paratge municipal protegit molt vulnerable, únic aiguamoll de la Vall d'Uixó, habilitat per a les visites.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: el promotor exposa que garanteix el lliurament del fem a una empresa autoritzada per a transportar-lo i gestionar-lo, mitjançant els contractes aportats com a annexos en la sol·licitud d'autorització ambiental integrada. Respecte de l'existència d'un femer, indica que està prevista en la Llei 6/2003, de 4 març, de ramaderia, i constitueix una mesura de seguretat en si mateixa, ja que en el cas que hi haguera alguna emergència que obligara a la retirada immediata de la gallinassa de les naus d'engreix, es disposarà d'un espai on emmagatzemar-la fins a l'arribada del gestor extern autoritzat a retirar-la. El femer estarà executat amb totes les mesures de seguretat que en garantisquen la impermeabilitat i la recollida de possibles lixiviats, i quedaran explícitament descrites les característiques constructives i de seguretat de les instal·lacions projectades. Respecte de la zona d'aiguamoll, l'actuació es troba a aproximadament 600 metres al nord d'aquesta zona i compleix les exigències del Pla general d'ordenació urbana de la Vall d'Uixó; així mateix, es disposa dels informes favorables de l'oficina tècnica del Parc Natural de la Serra d'Espadà i de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Al·legació núm. 4: es fa referència a les emissions d'amoníac per part de l'explotació, i s'indica que la ramaderia industrial, especialment l'aviària, és la principal responsable d'aquestes emissions a Espanya i que l'amoníac, per la seua repercussió en la qualitat de l'aire, afecta tant el medi ambient com la salut dels animals i els treballadors. També es fa referència a l'incompliment del Reial decret 1084/2005, de 16 de setembre, d'ordenació de l'avicultura de carn, respecte de les condicions mínimes d'ubicació de 500 m entre instal·lacions, a causa de la proximitat de les noves instal·lacions a altres granges preexistents en la zona.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: el promotor exposa que segons l'últim informe d'inventari informatiu de març de 2020 d'Espanya per a la Comissió Europea sota la Directiva UE 2016/22844 (Edition 2020 (1990-2018) Informative Inventory Report) del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic del Govern d'Espanya, la contribució de la gestió de fem de pollastres d'engreix a les emissions d'amoníac seria bastant inferior a la que sembla desprendre's de l'al·legació, ja que representaria el 5 % de les emissions totals d'amoníac. Quant a la distància a altres granges, segons s'indica en l'Informe tècnic agropecuari de la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, «la distància des de la ubicació indicada respecte de l'explotació pròxima de la mateixa espècie és superior a 500 m, la qual cosa està d'acord amb la normativa de condicions d'ubicació establides en l'article 4, apartat c, del Reial decret 1084/2005, d'ordenació de l'avicultura de carn».  
Al·legació núm. 5: l'increment dels nivells de soroll en la zona també resultaria perjudicial per a les comunitats biològiques i els veïns i les activitats circumdants, i suposaria una deterioració considerable de la qualitat acústica de l'àrea en qüestió.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: els nivells d'emissió sonora d'aquesta mena d'explotació avícola, prenent com a referència un informe recent d'auditoria acústica d'una altra explotació de broilers del mateix terme municipal (número d'autorització ambiental integrada 690/AAI/CV), se situen per davall dels nivells màxims de sorolls transmesos a l'exterior segons la legislació vigent. Això mateix es desprén de mesuraments propis del grup de Sistemes i Tecnologies de la Producció Animal (STEPA) de la UPV, que confirmen que els nivells sonors de les explotacions avícoles se situen per davall dels valors límit que marca la legislació en relació amb el soroll ambiental. Els mesuraments es van efectuar en explotacions de pollastres d'engreix, i totes les explotacions són representatives de la realitat avícola valenciana. En una explotació de pollastres d'engreix, el soroll mesurat en tots els punts es trobava dins del rang de 53 a 60 dB.  
Al·legació núm. 6: s'aborda la qüestió de la proliferació d'insectes i d'insectes vectors causants de malalties a altres animals i també a humans.  
Resposta de Pla del Pinar, SL: al llarg del projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada de granja avícola de broilers, els annexos i la documentació complementària s'indiquen mesures conseqüents de l'aplicació directa de la normativa que garanteix el compliment de les màximes condicions higienicosanitàries en l'explotació. Durant el buit sanitari es netegen, es desinfecten i es desinsecten els locals de criança, el material mòbil i els magatzems adjacents a aquest, amb la retirada prèvia del jaç utilitzat en el ramat anterior, de l'interior i voltants dels locals de cria. Per a això se segueixen diversos programes d'actuació: programa de desinfecció, programa de desinsectació, programa de desratització, programa preventiu, programa antiparasitari i programa d'autocontrol. Tots es preveuen i es descriuen en la documentació complementària a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada.  
  
Informes considerats i consultes efectuades per l'òrgan ambiental.  
  
En la documentació aportada per l'òrgan substantiu, consten els informes següents:  
- Informe tècnic de compatibilitat urbanística, de data 28 de maig de 2018, signat electrònicament pels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó.  
- Certificat de compatibilitat urbanística, de data 30 de maig de 2018, signat electrònicament pel secretari general de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó.  
- Informe patrimonial, signat per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 24 de maig de 2019.  
- Informe de la veterinària inspectora pecuària de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica en l'OCA la Plana Baixa de la Vall d'Uixó (Castelló), signat en data 11 d'octubre de 2019.  
- Informe tècnic agropecuari, segons la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, emés per la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, en data 9 de març de 2020.  
- Informe de l'oficina de planificació hidrològica de la CHX, de data 29 de setembre de 2020, sobre la concessió d'aigües subterrànies, al terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló) amb destinació a ús ramader.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 19 d'octubre de 2020, respecte de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una explotació avícola d'engreix de broilers, al terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló) promoguda per Pla del Pinar (nucli 2).  
  
- Informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de 5 d'octubre de 2020, sobre la suficiència i la idoneïtat de la documentació aportada a la sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una indústria d'explotació avícola d'engreix de broilers, en el terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló), promoguda per Pla del Pinar, SL.  
Durant la revisió tècnica de l'expedient, es va constatar que la futura explotació ramadera s'anava a localitzar dins de l'àmbit d'aplicació del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà, regulat pel Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià. Segons estableix aquest Decret en l'article 32.3, «la superfície per a la construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola, ramadera o forestal, que hauran de ser estrictament indispensables per al seu fi, de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/1992, sobre sòl no urbanitzable, serà de 10.000 m², i la superfície de parcel·la ocupada per les construccions i els elements arquitectònics no podrà ser superior al dos per cent del total de la parcel·la». Per entendre que, segons el projecte presentat, el percentatge d'ocupació de les edificacions superava el límit permés pel Pla d'ordenació dels recursos naturals, es va sol·licitar a l'òrgan substantiu un informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, com a òrgan competent per a interpretar la norma reguladora del Pla d'ordenació dels recursos naturals. En resposta al requeriment, l'òrgan substantiu va aportar els informes següents:  
  
- Informe d'avaluació d'efectes sobre la Xarxa Natura 2000, biodiversitat i espais naturals protegits, signat pel director del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en data 19 de novembre de 2019, favorable a l'actuació.  
- Informe complementari sobre la construcció de quatre naus per a una granja d'engreix de pollastres al terme municipal de la Vall d'Uixó, signat per la cap del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, amb el vistiplau del subdirector general de Medi Natural, en data 3 de desembre de 2019, favorable a l'actuació.  
Per considerar que el criteri adoptat en els dos informes diferia del criteri adoptat en un informe emés pel Servei d'Espais Naturals Protegits durant la tramitació d'un expedient d'avaluació d'impacte ambiental d'un projecte situat en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Irta, i a fi d'evitar pronunciaments divergents de l'òrgan ambiental que pogueren generar la nul·litat de ple dret de l'acte dictat, es va sol·licitar un informe que determinara el criteri de general aplicació a projectes d'explotacions ramaderes intensives en l'àmbit dels plans d'ordenació de recursos naturals, o bé que determinara expressament i detalladament els possibles elements o circumstàncies que justificaren la divergència de criteri.  
  
Com a resposta a la consulta, la Direcció General de Medi Natural i avaluació ambiental va emetre l'informe de caràcter favorable titulat Informe sobre la consulta del criteri d'aplicació del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, de data 18 de març de 2021.  
Afeccions legals  
L'activitat se situarà en les parcel·les 533 i 535 del polígon 6 del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló). S'aporta un certificat municipal de compatibilitat urbanística, emés amb data 30 de maig de 2018, segons el qual, de conformitat amb el corresponent informe urbanístic expedit pels serveis tècnics municipals, es dedueix la compatibilitat urbanística de l'activitat projectada amb el planejament urbanístic.  
  
Segons el visor cartogràfic de la Generalitat, la distància al sòl urbà residencial més pròxim (el Carmadai) és de vora 2 km. No hi ha regulació respecte de la distància d'aquesta mena d'explotacions a nuclis de població. S'aporta un informe favorable, de data 9 de març de 2020, de la Direcció Territorial de Castelló, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de conformitat amb l'article 201 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana. D'acord amb aquest informe, la distància des de la ubicació indicada respecte de l'explotació més pròxima de la mateixa espècie és superior a 500 m, fet que està d'acord amb la normativa de condicions d'ubicació establides en l'article 4, apartat c, del Reial decret 1084/2005, d'ordenació de l'avicultura de carn. L'informe estableix una sèrie de condicionants que hauran de complir les instal·lacions sol·licitades amb la finalitat de garantir unes condicions sanitàries mínimes.  
Segons el visor cartogràfic de la Generalitat, la localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afectarà vies pecuàries, ni espècies prioritàries o hàbitats d'interés comunitari.  
  
No obstant això, l'actuació sí que estaria inclosa en sòl qualificat pel Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà com a àrea d'influència antròpica, dins de la zona d'amortiment d'impactes. D'acord amb l'informe tècnic de compatibilitat urbanística, de 28 de maig de 2018, emés pels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, les explotacions ramaderes sí que es poden autoritzar en l'emplaçament indicat. En qualsevol cas, l'òrgan substantiu haurà de comprovar i garantir que es compleixen tots els requisits i les limitacions que estableix el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà, respecte de totes les edificacions i les instal·lacions que formen part de l'explotació.  
Segons la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, la parcel·la en la qual se situaran les edificacions (parcel·la 533) es troba a una distància inferior a 500 metres de sòl forestal. Atesa la proximitat de l'explotació a terreny forestal, caldrà complir el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que s'executen en terreny forestal o pels voltants, en particular pel que fa a la utilització de ferramentes, maquinària i equips, i les normes de seguretat de caràcter general.  
  
D'acord amb la cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), les parcel·les en les quals se situarà l'explotació no estarien afectades per risc d'inundació.  
El municipi de la Vall d'Uixó està designat com a zona vulnerable pel Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha elaborat contenint tota la informació en els termes desenvolupats en l'annex VI de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
S'han examinat 4 alternatives, incloent-hi l'alternativa 0, o de no actuació, i s'ha justificat la solució proposada sobre la base d'aspectes econòmics, socials i de caràcter ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental recull com a principals accions del projecte que poden alterar directament o indirectament les condicions del medi durant la fase d'execució de les obres, les següents: moviment de terres, excavació de rases i fonamentació, ús i manteniment de maquinària, generació de residus durant el procés constructiu i ocupació temporal del terreny per la caseta d'obra i per la zona d'emmagatzematge de materials. Durant la fase d'explotació, les principals accions que poden produir impactes ambientals seran: presència de les edificacions, presència i maneig dels animals, control interior dels allotjaments, neteja dels allotjaments i les instal·lacions, emmagatzematge i distribució del pinso i de l'aigua, gestió d'aigües residuals i pluvials, gestió de cadàvers i gestió de residus.  
  
En l'estudi d'impacte ambiental també s'analitzen els recursos naturals afectats per l'explotació, que seran el sòl ocupat per les naus i les instal·lacions i l'aigua consumida. El principal consum d'aigua en l'explotació és el requerit per a satisfer les necessitats fisiològiques dels animals, que s'estima en 9.487 m³ anuals. El consum d'aigua per a netejar les naus s'estima en 87 m³ anuals, i l'aigua consumida pel granger en 66 m³ anuals. Per tant, el consum total d'aigua ascendeix a 9.640 m³ anuals. En principi, segons recull el projecte bàsic per a autorització ambiental integrada, el proveïment principal de l'aigua havia de procedir de dues xarxes de comunitats de regants de les quals la finca posseeix les accions corresponents. Sobre aquesta qüestió, cal indicar que l'aigua utilitzada en l'explotació ha d'estar emparada per una concessió que preveja l'ús ramader entre els seus usos, per la qual cosa no podria utilitzar-se l'aigua de reg. Segons consta en l'expedient d'autorització ambiental integrada, el promotor ha sol·licitat la concessió d'aigües subterrànies d'escassa importància, d'un pou situat en la parcel·la 533 de l'explotació, i del que s'extrau de l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 19 d'octubre de 2020, finalment el subministrament de l'aigua provindrà d'una concessió d'aigües subterrànies amb la referència 2019C-CP-00104, per a un volum de 12.272,5 m³/any i ús ramader. En data 29 de setembre de 2020, l'Oficina de Planificació Hidrològica informa que l'aprofitament sol·licitat serà compatible amb el pla hidrològic de la demarcació. Prèviament a la concessió de l'autorització ambiental integrada, s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu la resolució de l'organisme de conca per la qual s'atorgue la concessió d'aigües subterrànies per a l'ús ramader i el volum sol·licitats.  
  
Quant al sòl ocupat, la superfície total construïda serà de 8.743,94 m², fet que suposa un coeficient d'ocupació de la parcel·la del 15,87 %. Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el terreny sobre el qual se situaran les edificacions està destinat a la producció agrícola de regadiu (tarongers), i actualment el cultiu està abandonat. Segons el visor de la Generalitat, actualment la parcel·la manca de vegetació, per la qual cosa s'hauria arrancat totalment la plantació.  
  
L'estudi d'impacte ambiental dedica un apartat a la descripció dels tipus, les quantitats i la composició dels residus, els abocaments, les emissions i altres elements derivats de l'actuació. En aquest apartat, s'identifiquen com a principals emissions atmosfèriques contaminants els gasos produïts pel metabolisme animal i per la degradació del fem (amoníac, òxid nitrós, metà i diòxid de carboni), i s'indica que, per a reduir aquestes emissions, caldrà aplicar les millors tècniques disponibles que es descriuen en el projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada, quant a gestió nutricional (BREF-MTD 3 i 4), emmagatzematge de fem (BREF-MTD 14), estimació i control d'emissions (BREF-MTD 23 I 25) i reducció d'emissions d'amoníac (BREF-MTD 32), segons la classificació de la Decisió d'execució (UE) 2017/302 de la Comissió, de 15 de febrer de 2017, per la qual s'estableixen les conclusions sobre les millores tècniques disponibles (MTD) en el marc de la Directiva 2010/75/UE del Parlament Europeu i del Consell respecte de la cria intensiva d'aus de corral o de porcs. Quant a les olors produïdes, el principal impacte seria l'impacte social, ja que els efectes mediambientals estan produïts per les substàncies que componen la mala olor i no tant per l'olor mateixa. En l'estudi d'impacte ambiental s'aplica la fórmula de Fechner per a calcular la intensitat d'olor i es conclou que la concentració d'amoníac i d'àcid sulfhídric, a 2 km de l'explotació, en la direcció del vent amb una velocitat de 50 km/h, estaria per davall dels llindars de reconeixement i molt per davall dels valors d'emissió admesos. A més, s'indica que, com que el valor mitjà de la velocitat del vent en la zona és de 13-19 km/h i que la direcció de vents dominants no coincideix amb la situació de la zona habitada, la percepció de l'olor serà inexistent en aquesta zona. Respecte de les emissions de pols, en les instal·lacions avícoles intensives les partícules procedeixen principalment del jaç dels animals i del pinso subministrat. Segons la documentació tècnica aportada, el pinso serà en grànul i/o engruna, les sitges d'emmagatzematge del pinso seran estanques i la seua distribució serà en circuit tancat, per la qual cosa s'estima una taxa de pols molt per davall dels valors permesos en la normativa vigent. Pel que fa al soroll, segons l'estudi d'impacte ambiental, la contaminació acústica en les explotacions avícoles té alguns focus potencials d'emissió d'escassa intensitat, com ara els animals estabulats, els motors i les bombes dels equips de subministrament i refrigeració, els generadors de calor, i altres de nivell sonor una mica superior, com el grup electrogen i els ventiladors. L'emissió de sorolls és un problema d'abast limitat que afecta els animals i els treballadors de l'explotació ramadera, i els complexos residencials situats als voltants de l'explotació poden percebre alguna molèstia puntual. Segons la documentació aportada, corroborada amb les dades oferides pel visor cartogràfic de la Generalitat, l'activitat està allunyada de qualsevol agrupació urbana una distància superior a 500 metres de fites i envoltada de camps de tarongers. La Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, en la disposició addicional huitena, exclou les instal·lacions ramaderes de l'obligació d'efectuar un estudi acústic i una auditoria acústica. No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que es complirà el que s'estableix en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis. En particular, en el perímetre de la parcel·la es compliran els límits sonors externs establits per a zones d'ús industrial, i s'efectuaran les auditories acústiques pertinents a fi de comprovar que no se superen aquests límits. Respecte de la gestió de les aigües residuals, les emissions i l'impacte al sòl i a l'aigua des dels allotjaments de les aus es consideren nuls, a conseqüència de les millors tècniques disponibles adoptades. Es garanteix mitjançant les característiques constructives de les naus i el manteniment de les soleres d'aquestes a base de formigó H-25 N/mm², que assegura la seua estanquitat i impermeabilitat. Les úniques aigües residuals existents en l'explotació seran les aigües sanitàries fecals procedents dels vestidors i els lavabos, que es recolliran i s'emmagatzemaran en un depòsit subterrani estanc i impermeable, des d'on periòdicament seran retirades per un gestor autoritzat.   
  
Un altre dels focus de possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies serà el femer. A pesar que aquest té una funció d'emergència, ja que la gallinassa es retira directament de l'interior de les naus d'engreix en cada buit sanitari, tindrà les dimensions i les característiques constructives correctes per a evitar possibles contaminacions. Per a minimitzar el risc de contaminació dels sòls i les aigües, una vegada finalitzades les obres i prèviament a la posada en marxa de l'activitat, s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent en què es garantisca la impermeabilitat i l'estanquitat de la solera de les naus d'allotjament dels animals, de la solera i el depòsit de recollida de lixiviats del femer i del depòsit de recollida i emmagatzematge de les aigües residuals sanitàries. A més, en el programa de vigilància ambiental s'haurà d'incloure la vigilància i el seguiment de tots aquests elements, de manera que quede garantida la seua impermeabilitat i estanquitat en tot moment.  
La protecció del sòl i les aigües subterrànies de la instal·lació de subministrament de gas propà queda garantida per les pròpies característiques del depòsit d'emmagatzematge, que està fabricat d'acord amb el reglament de GLP per a depòsits fixos i la directiva europea, i que proporciona un acabat exterior d'una gran eficàcia contra la corrosió. A més, complirà les distàncies de seguretat establides segons l'UNE 60250, i particularment les especificades per a albellons, desaigües i similars. Periòdicament es vigilarà el nivell d'ompliment del depòsit de gas propà per a comprovar si hi ha alguna fuita.  
  
Després d'elaborar un inventari ambiental i una descripció dels processos i les interaccions ecològiques o ambientals clau, en l'estudi d'impacte ambiental s'efectua la identificació, la quantificació i la valoració d'impactes. D'aquesta manera, s'identifiquen com a principals impactes de l'activitat:  
- Afectació a la qualitat atmosfèrica: els moviments de terra i el transport de materials pulverulents durant la fase de construcció generen una emissió de partícules sòlides sedimentables que repercuteix negativament sobre l'atmosfera. Així mateix, tant la maquinària de construcció com l'increment de trànsit rodat per la zona durant la fase de funcionament provoquen un augment en l'emissió de gasos, partícules en suspensió i sorolls. L'impacte sobre la qualitat atmosfèrica de l'entorn durant la fase de construcció es considera compatible, perquè no s'han identificat punts d'interés faunístic que puguen resultar afectats per l'execució de les obres, i es produeix la incidència únicament sobre els cultius confrontants. Per a minimitzar aquest impacte, s'haurà d'incloure en el programa de vigilància ambiental la realització de regs periòdics durant la fase de construcció, així com el manteniment adequat de maquinària i vehicles de l'activitat. Així mateix, caldrà evitar apilaments de terra innecessaris i els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra s'hauran de gestionar d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats, per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals s'hagen generat o, en defecte d'això, es lliuraran al gestor autoritzat.  
  
Durant la fase de funcionament, els principals impactes a l'atmosfera seran els produïts per les emissions de gasos procedents de l'allotjament dels animals i de l'eventual emmagatzematge del fem, així com els sorolls produïts pels mateixos animals i pel funcionament de les instal·lacions. Amb l'aplicació correcta de les millors tècniques disponibles s'assegura la reducció de les emissions de soroll i olor. No es necessitaran, en principi, mesures de protecció contra el soroll, ja que els nivells estimats per a les àrees afectades són inferiors als nivells autoritzats per la legislació vigent. Les olors emeses, segons es justifica en la documentació tècnica aportada, no suposaran un problema per a la població.  
En atenció a la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup B d'acord amb el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, la construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat, la modificació substancial, el cessament o la clausura de les instal·lacions en les quals es desenvolupe l'activitat queden sotmesos al procediment d'autorització administrativa establit en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
- Afecció al sòl: l'ocupació del sòl per a la construcció de la granja comporta una disminució de la superfície agrícola de la parcel·la. Així mateix, el moviment de les màquines durant les obres podria provocar la deterioració de la capa superficial del sòl per compactació. A més, hi ha el risc de contaminació del sòl per vessaments accidentals d'olis i lubrificants derivats de la maquinària utilitzada en la construcció. Per a reduir aquest risc, s'evitarà en la mesura que siga possible dur a terme el manteniment de la maquinària mòbil sobre el terreny, i en el cas de la maquinària fixa es prendran les mesures preventives necessàries per a evitar que qualsevol vessament accidental s'infiltre en el sòl (ús de cubetes durant els canvis d'oli, ús de material absorbent en el cas d'un vessament accidental).  
Durant la fase d'explotació pot arribar a produir-se un impacte negatiu sobre el sòl en cas de no gestionar correctament els cadàvers, el fem, les aigües residuals i la resta de residus generats en la granja. L'aplicació de les millors tècniques disponibles assegurarà la gestió correcta d'aquests.  
- Afecció a les aigües: el sistema hidrològic superficial resultarà poc afectat, atés que en l'entorn més pròxim de l'àrea d'actuació no hi ha cursos d'aigua pròpiament dits. Els sòlids en suspensió originats pels treballs de construcció i arrossegats per les aigües d'escolament derivades de la precipitació suposaran un impacte poc significatiu i mínim. La presència de la mateixa granja i l'ocupació corresponent de sòl restarà superfície d'infiltració de les aigües d'escolament cap a capes inferiors del terreny. No obstant això, els efectes derivats de la impermeabilització del sòl són també poc significatius, a causa de la reduïda superfície afectada.  
Durant la fase de funcionament, es podria produir la contaminació de les aigües per arrossegament del fem als cursos d'aigua superficials o filtració de lixiviats al subsol, o també per una mala gestió dels residus i de les aigües sanitàries. Segons es recull en la documentació tècnica aportada, els residus generats s'emmagatzemaran convenientment fins a l'arribada del gestor autoritzat, que s'encarregarà del tractament i l'eliminació, sense produir-se cap vessament. Així mateix, la zona d'estada d'animals i el femer estaran impermeabilitzats, i les aigües residuals s'emmagatzemaran en un depòsit estanc i impermeable fins a la retirada per un gestor autoritzat. Per tot això, l'impacte previst es considera compatible. No obstant això, una vegada finalitzades les obres i amb caràcter previ a la concessió de l'autorització ambiental integrada, s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu un certificat d'estanquitat i impermeabilitat de la solera de les naus, del depòsit de recollida d'aigües residuals i del femer signat per un tècnic competent, després d'haver efectuat la inspecció i les comprovacions oportunes.  
- Afecció a la fauna: en l'estudi d'impacte ambiental no es considera significativa l'afecció per a la fauna a conseqüència de la implantació de l'activitat. No obstant això, durant les fases de construcció i desmantellament, les obres es programaran de manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies més vulnerables. Pel que fa al tancat perimetral de l'explotació, aquest mancarà de filferro espinós. Durant la fase de funcionament, en cas que calga desenvolupar algun tipus de control de la vegetació, es durà a terme amb mitjans mecànics.  
- Afecció a la vegetació: la vegetació eliminada durant la fase de construcció consisteix en mala herba, restes d'esquelets de tarongers i tarongers en procés d'abandó. No hi ha cap espècie d'interés o protegida segons la legislació vigent.  
S'aplicaran regs periòdics durant la fase de construcció i s'evitaran els apilaments de terra innecessaris per a minimitzar l'afecció als cultius confrontants per la pols generada.  
- Paisatge. Impacte visual:  
L'explotació s'emmarca en un paisatge agrari, annex al paisatge urbà que constitueix el nucli de població i amb xicotetes zones forestals circumdants. L'estudi d'impacte ambiental considera que l'impacte sobre el paisatge podria arribar a ser compatible i poc significatiu, perquè es troba en zones antropitzades (camps de cultius i vials de comunicació). No obstant això, d'acord amb l'informe dels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, de 28 de maig de 2018, prèviament a la sol·licitud de la llicència d'obra caldrà aportar el corresponent estudi d'integració paisatgística, segons els criteris de l'àrea de medi ambient. També segons aquest informe i sobre la base del que s'estableix en l'article 196 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, les edificacions situades en el sòl no urbanitzable hauran de ser concordes amb el caràcter aïllat i adequades a l'ús, l'explotació i l'aprofitament al qual es vinculen, i harmonitzar amb l'ambient rural i el seu entorn natural, d'acord amb les regles que el planejament aplicable determine per a integrar les noves construccions en les tipologies tradicionals de la zona o més adequades al seu caràcter.  
  
- Impacte sobre el patrimoni:  
Segons informen els serveis tècnics de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, el sòl en el qual estaria emplaçada la nova activitat que es pretén instal·lar està classificat com a sòl no urbanitzable comú, i no està inclòs en l'àmbit d'afecció de cap jaciment inclòs en l'inventari de jaciments arqueològics del pla general d'ordenació urbana vigent.  
  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 23 de maig de 2019, emet un informe favorable del projecte de granja avícola de broilers a la partida el Fondo, polígon 6, parcel·les 533-535, del terme municipal de la Vall d'Uixó, als efectes patrimonials que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i indica que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
- L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental que preveu el control i el seguiment, entre altres aspectes, de la gestió correcta dels residus durant l'obra, incloent-hi l'emmagatzematge, el correcte emmagatzematge dels apilaments de materials procedents de les excavacions, dels regs que cal aplicar en les zones afectades per la pols, del compliment de la legislació vigent específica de cada activitat, dels vessaments accidentals de combustibles, etc. Durant la fase d'explotació, es preveu dur a terme, entre d'altres, les següents tasques de vigilància i seguiment ambiental: supervisió de la sanitat dels animals per part d'un veterinari; revisió periòdica dels depòsits subterranis d'acumulació per a verificar que no hi haja infiltracions; control de producció de gallinassa; registre dels consums d'aigua, energia i pinso; eliminació dels residus sòlids (papers, cartons, plàstics, etc.) mitjançant el trasllat setmanal als contenidors municipals, que seran recollits pels serveis municipals; buidatge del contingut del depòsit d'acumulació d'aigües residuals fecals de manera semestral per un gestor autoritzat, actualitzant la periodicitat en funció dels resultats obtinguts; buidatges periòdics del depòsit d'acumulació de lixiviats; controls i registres necessaris en relació amb la gestió de residus, gallinassa; consum i qualitat de l'aigua i emissions a l'aigua, el sòl i l'atmosfera. Es realitzarà un control quinquennal de sorolls, s'efectuarà una revisió de la impermeabilitat i la recollida de lixiviats del femer cada fi de criança, i es comprovarà del resultat que no hi ha fuites.  
En general, es considera un programa de vigilància ambiental adequat per a l'activitat que cal desenvolupar. No obstant això, el PVA s'haurà de completar amb els punts següents:  
a) Caldrà adoptar i vigilar de manera periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i el control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi i la resta de normativa sectorial d'aplicació.  
b) Caldrà revisar periòdicament la impermeabilitat i l'estanquitat de la solera de les naus, a més de la solera del femer, i reparar immediatament els possibles clevills o fissures que s'hi produïsquen.  
c) La granja haurà de disposar d'un llibre de registre en què caldrà anotar totes les retirades de fem efectuades pel gestor autoritzat, amb la indicació del volum de fem retirat i la data de la retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
d) Caldrà emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
e) Caldrà presentar anualment, davant de l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, els controls efectuats i qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 1.a, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits en els quals resulta preceptiu formular una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13.2.f del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència en matèria d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació avícola d'engreix de 150.000 places, que se situarà al polígon 6, parcel·les 533 i 535, del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló), promogut per Pla del Pinar, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants i les modificacions que s'estableixen a continuació:  
1. Atesa la proximitat de l'explotació a terreny forestal, caldrà complir el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que s'executen en terreny forestal o pels voltants, en particular pel que fa a la utilització de ferramentes, maquinària i equips, i les normes de seguretat de caràcter general.  
  
2. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la superfície de les parcel·les adscrites a l'explotació haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en l'ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
3. A causa de la ubicació de l'explotació en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà, l'òrgan substantiu haurà de comprovar i garantir que es complisquen tots els requisits i les limitacions que estableix el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà, respecte de totes les edificacions i les instal·lacions que formen part de l'explotació.  
4. Amb caràcter previ a la concessió de l'autorització ambiental integrada, s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu la resolució de l'organisme de conca per la qual s'atorgue la concessió d'aigües subterrànies per a ús ramader i per al volum total sol·licitat necessari per a desenvolupar l'activitat.  
5. D'acord amb l'informe dels serveis tècnics de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó, de 28 de maig de 2018, prèviament a la sol·licitud de llicència d'obra caldrà aportar el corresponent estudi d'integració paisatgística, segons els criteris de l'àrea de medi ambient.  
6. Les edificacions situades en el sòl no urbanitzable hauran de ser concordes amb el caràcter aïllat i adequades a l'ús, l'explotació i l'aprofitament al qual es vinculen, i harmonitzar amb l'ambient rural i el seu entorn natural, d'acord amb les regles que el planejament aplicable determine per a integrar les noves construccions en les tipologies tradicionals de la zona o més adequades al seu caràcter.  
7. La construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat, la modificació substancial, el cessament o la clausura de les instal·lacions en les quals es desenvolupe l'activitat objecte del projecte queden sotmesos al procediment d'autorització administrativa que preveu l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, en atenció a la classificació de l'activitat com a grup B segons el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
8. Durant la fase de construcció de les naus:   
8.1. S'aplicaran regs periòdics i s'evitaran els apilaments de terra innecessaris per a minimitzar l'afecció als cultius confrontants per la pols generada.  
8.2. Els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra s'hauran de gestionar d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals s'hagen generat o, en defecte d'això, caldrà lliurar-los a un gestor autoritzat.  
8.3. Les obres s'hauran de programar de manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies faunístiques més vulnerables.  
8.4. El tancat perimetral de l'explotació mancarà de filferro espinós.  
  
8.5. En la mesura que siga possible s'evitarà fer el manteniment de la maquinària mòbil sobre el terreny, i en el cas de la maquinària fixa es prendran les mesures preventives necessàries per a evitar que qualsevol vessament accidental s'infiltre en el sòl (ús de cubetes durant els canvis d'oli, ús de material absorbent en el cas de vessament accidental).  
9. Durant la fase de funcionament, en cas de ser necessari desenvolupar algun tipus de control de la vegetació, es farà amb mitjans mecànics.  
10. Una vegada finalitzades les obres i prèviament a la posada en marxa de l'activitat, s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent en el qual es garantisca la impermeabilitat i l'estanquitat de la solera de les naus d'allotjament dels animals, de la solera i el depòsit de recollida de lixiviats del femer i del depòsit de recollida i emmagatzematge de les aigües residuals sanitàries, després d'haver fet la inspecció i les comprovacions oportunes. A més, en el programa de vigilància ambiental s'haurà d'incloure la vigilància i el seguiment de tots aquests elements, de manera que en quede garantida la impermeabilitat i l'estanquitat en tot moment.  
11. El programa de vigilància ambiental proposat s'haurà de completar amb aquests punts:  
11.1. a) Caldrà adoptar i vigilar de manera periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i el control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi, i la resta de normativa sectorial d'aplicació.  
11.2. Caldrà revisar periòdicament la impermeabilitat i l'estanquitat de la solera de les naus, a més de la solera del femer, i reparar immediatament els possibles clevills o fissures que s'hi produïsquen.  
11.3. La granja haurà de disposar d'un llibre de registre en què caldrà anotar totes les retirades de fem efectuades pel gestor autoritzat, amb la indicació del volum de fem retirat i la data de la retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
11.4. Caldrà emetre un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
Caldrà presentar anualment, davant de l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls efectuats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que estimen pertinents en defensa dels seus drets.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
  
Quart  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà la que estableix l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
Cinqué  
Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies que preveu l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Sisé  
Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'una avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que aquesta preveu.  
  
València, 26 d'abril de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9223, del 25-11-2021 (2021/11596)

RESOLUCIÓN de 26 de abril de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental. La Vall d'Uixó. Expediente 074/19-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9223

Fecha DOGV
:   25-11-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/11596

CVE


Fecha del documento
:   26-04-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de abril de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental. La Vall d'Uixó. Expediente 074/19-AIA. [2021/11596]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 074/19-AIA.  
Título: explotación avícola de engorde de 150.000 plazas de broilers.  
Promotor: Pla del Pinar, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (Expediente 083/18 IPPC).  
Localización: parcelas 533 y 535, del polígono 6, del término municipal de La Vall d'Uixó (Castelló).  
  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del presente proyecto es la obtención de la Autorización Ambiental Integrada (AAI) correspondiente a una explotación avícola de engorde de broilers de 150.000 plazas, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
2.1. Emplazamiento.  
La actividad se ubicará en las parcelas 533 y 535, del polígono 6, del término municipal de La Vall d'Uixó, a 4,2 km al sudeste del municipio. La superficie total de estas parcelas es de 55.105 m², según catastro. Se construirán 4 naves de planta rectangular, dotadas cada una de ellas de almacén técnico, así como un edificio anexo para vestuario y aseo e instalaciones auxiliares, siendo la superficie total construida de 8.743,94 m². Por tanto, el coeficiente de ocupación es del 15,87 %.  
2.2. Accesos.  
A la explotación se accede desde la salida 287 de la A7, tomando la carretera autonómica CV-230 dirección hacia Chilches, y a 1 km de distancia aproximadamente, se toma el camino asfaltado que aparece a la derecha. A unos 350 m, se vuelve a tomar el camino asfaltado que se bifurca a la derecha, denominado camino del depósito Segarra. Siguiendo este camino, a unos 600 m, se encuentra la entrada de la granja.  
2.3. Edificaciones.  
Se construirán cuatro naves de engorde de pollos de estructura portante metálica a dos aguas y una sola planta, de 130 metros de longitud y 16 metros de anchura. Cada nave tendrá un almacén técnico de aproximadamente 4 metros de longitud y 4 metros de anchura. Los cerramientos se componen de módulos prefabricados sándwich de placa metálica con 6 cm en su interior de placa de poliestireno expandido, apoyados sobre placas prefabricadas de hormigón huecas, de 60 cm de altura. La cubierta está realizada con placa de sándwich de 6 cm de espesor, con una capa de aislante de 4 cm de espesor. Previa compactación del terreno, el pavimento está compuesto por una capa de bolos silíceos de 20 cm de espesor y capa de hormigón H 25 N/mm² de 10 cm, con mallazo, rematado por capa de hormigón fratasado.  
El edificio de oficina/almacén/vestuarios del granjero es un edificio de una planta a un agua y está compuesto por cerramientos portantes de bloque de hormigón y cubierta ligera de chapa ondulada con revestimiento interior.  
2.4. Instalaciones.  
- Estercolero: aunque, tras cada ciclo de engorde, el estiércol será cargado directamente desde el interior de las naves por una empresa de retirada autorizada, se construirá un estercolero de 180 m² para su empleo en caso de emergencia o retraso en la retirada por parte del gestor. El estercolero a modo de cobertizo con tres paredes y cubierta dispondrá de una solera de hormigón impermeable con una pequeña pendiente que permitirá dirigir los posibles lixiviados del estiércol hacia una canaleta de recogida que, a su vez, encauzará los lixiviados hacia un depósito de acumulación estanco e impermeable subterráneo, cuyo contenido será de nuevo incorporado al montón hasta ser retirado por el gestor autorizado. Este depósito, de 8 m³ de capacidad, se construirá in situ, con solera de hormigón armado y paredes de bloque de hormigón reforzado con entramado de varillas corrugadas, impermeabilizado con lucido de mortero de cemento y capa de pintura impermeabilizante. Dispondrá de su correspondiente certificado de estanqueidad e impermeabilidad emitido por técnico competente y según las condiciones exigidas (confederación hidrográfica del Júcar, EPSAR, FACSA).  
- Suministro de energía eléctrica: la energía suministrada procederá un centro de transformación de 50 kVA compacto bajo poste. Asimismo, se dispondrá de un grupo electrógeno de emergencia.  
- Suministro de agua: se carece de red de suministro de agua potable municipal. Según recoge el proyecto básico para autorización ambiental integrada, el abastecimiento principal del agua provendría de dos redes de comunidades de regantes de las que la finca posee las correspondientes acciones, almacenando el agua en un depósito intermedio de 15.000 litros para garantizar el suministro instantáneo. Sin embargo, según consta en el expediente de autorización ambiental integrada, el promotor ha solicitado la concesión de aguas subterráneas de escasa importancia, de un pozo ubicado en la parcela 533 de la explotación. Por lo tanto, y de acuerdo con el informe emitido por confederación hidrográfica del Júcar en fecha 19 de octubre de 2020, el suministro del agua provendrá de una concesión de aguas subterráneas cuya referencia es 2019C-CP-00104, para un volumen de 12.272,5 m³/año y uso ganadero.  
- Almacenamiento de pienso: cada una de las naves contará con 2 silos adyacentes de chapa lisa y ondulada de acero tratado de 16 t cada uno.  
- Calefacción: para las naves se empleará un sistema de calefacción por convección con generadores de calor. El combustible empleado será gas propano, que se almacenará en el depósito de 19 m³ de la compañía CEPSA a ubicar cerca de una de las entradas al recinto.  
- Ventilación: dispondrá de sistema de ventilación forzada, con ventiladores para flujo longitudinal combinado con apertura automatizada de ventanas.  
- Refrigeración: sistema de enfriamiento «cooling» mediante intercambiador aire-agua en sistema cerrado.  
- Cerramiento perimetral: toda la parcela se encontrará cercada mediante una valla metálica de 2 metros de altura. Asimismo, se dispondrá de árboles frutales en buena parte de los lindes de la explotación con la finalidad de integrar visualmente la actuación.  
- Sala del veterinario: para las labores del veterinario se dispone de un almacén técnico ubicado en el extremo sur de cada nave, en el que se ubicarán los contenedores para el vertido de residuos de índole veterinaria.  
- Otros: se instalará tela pajarera en todas las ventanas exteriores y en cada una de las puertas de acceso a las naves se dispondrá de alfombrillas desinfectantes o bien se instalarán badenes de desinfección.  
2.5. Maquinaria.  
- 1 Sistema de bombeo y tratamiento por dosificación de cloro del agua automatizado.  
- 2 Silos de chapa lisa/ondulada de acero tratado de 16 t cada uno, por nave de almacenamiento de pienso, con sinfín transportador de distribución de 1,1 kW de potencia.  
- 4 Líneas de comederos de tolva circular por zona de engorde, con potencia unitaria de 1,48 kW.  
- 1 Sistema de calefacción por gas con control de temperatura y humedad automatizado, compuesto de 4 calefactores de aire por zona de engorde.  
- 1 Sistema de enfriamiento «cooling» mediante intercambiador aire-agua en sistema cerrado por zona de engorde.  
- 1 Sistema de ventilación forzada compuesto por 12 ventiladores EX50 de 0,75 kW/ud o similar de 38.500 m³/h, 2 ventiladores EX36 de 0,55 kW/ud o similar de 21.600 m³/h y 2 ventiladores EU56 de 0,63 kW/ud o similar de 10.000 m³/h para flujo longitudinal o túnel combinado con la apertura de ventanas totalmente automatizado, por zona de engorde.  
- 1 grupo electrógeno para suministro de emergencia.  
- 1 tractor.  
- 1 remolque.  
2.6. Proceso productivo.  
El proceso productivo consiste en la entrada de pollos con pocos días de vida (menos de 1 semana; los pollos son aportados por una empresa integradora procedentes de sus granjas de multiplicación) y mediante el aporte de agua y piensos adecuados a las necesidades de los animales, se consigue que en un periodo máximo de siete semanas los animales alcancen el peso deseable de 2-2,5 kg, para proceder a su venta.  
Una vez realizado el vaciado de la nave, se procederá a la limpieza y desinfección de esta, y se preparará la cama o yacija para el siguiente ciclo (se trata de conseguir una media de 5,5 ciclos/año).  
Los pollos se manejarán por lotes. El suministro del pienso se efectuará automáticamente en pequeñas tolvas distribuidas por toda la nave y el sistema de bebida será con bebederos tipo tetina distribuidas en líneas longitudinales por toda la nave.  
La crianza se realiza sobre yacija de cáscara de arroz, que se mantendrá en todo momento con la humedad idónea. El exceso de humedad en la yacija se combatirá mediante una mayor renovación y caldeamiento del aire con los equipos de calefacción y ventilación de la nave.  
Las operaciones diarias que efectuará el granjero se reducen al control y vigilancia de los equipos (comederos, bebederos, calefacción, ventilación), la regulación de la ventilación y condiciones ambientales, el crecimiento y salud de los animales, así como la retirada y eliminación de las bajas que se produzcan.  
2.7. Limpieza de las instalaciones.  
Consiste en el método «todo dentro-todo fuera». El sistema de limpieza se inicia con el cepillado, el raspado y el barrido de las instalaciones antes de su limpieza con agua a presión. Las aguas residuales que se producen son mínimas, ya que se utiliza un volumen de agua relativamente bajo, que permanece en las instalaciones hasta que acaba por evaporarse siendo el restante absorbido por una máquina barredora/aspiradora. Posteriormente se tratan las superficies con desinfectante, todo a cargo de la empresa integradora.  
2.8. Gestión del estiércol.  
Se estima una producción de gallinaza de 2.025.000 kg anuales. La gallinaza será retirada después de cada ciclo productivo por un gestor externo autorizado. Se aporta copia del certificado de retirada y transporte del estiércol por parte de empresa autorizada para el transporte e inscrita en el registro de establecimientos SANDACH, así como copia del documento de aceptación de residuos por parte de un gestor autorizado inscrito en el registro de establecimientos SANDACH.  
Adicionalmente se dispone de un estercolero con sistema de recogida impermeable de lixiviados, para su empleo en caso de emergencia o retraso en la retirada por parte del gestor autorizado.  
2.9. Gestión de cadáveres.  
Los cadáveres de animales de la explotación serán almacenados en contendores estancos homologados para su retirada por parte de gestor autorizado (se aporta copia del certificado de la solicitud de adhesión del promotor a l'Associació d'Usuaris de Casetes para la retirada de los animales muertos de su futura explotación).  
2.10. Gestión de residuos.  
Los residuos sanitarios serán retirados por un gestor autorizado. Se aporta copia del contrato de recogida y transporte de residuos sanitarios firmado con empresa gestora autorizada. Los residuos asimilables a urbanos serán depositados en contenedores municipales, para lo cual se contratará este servicio con el Ayuntamiento de La Vall d'Uixó.  
2.11. Gestión de aguas residuales.  
Las únicas aguas residuales proceden de los vestuarios, y por lo tanto se consideran aguas residuales sanitarias. La red de saneamiento está compuesta por tuberías de PVC enterradas que vierten a un depósito subterráneo de 42 m³, construido in situ de solera de hormigón armado y paredes de bloque de hormigón reforzado con entramado de varillas corrugadas, impermeabilizado con lucido de mortero de cemento y capa de pintura impermeabilizante que dispondrá de su correspondiente certificado de estanqueidad e impermeabilidad emitido por técnico competente y según las condiciones exigidas (confederación hidrográfica del Júcar, EPSAR, FACSA).  
Periódicamente un gestor autorizado retirará los residuos generados. Se aporta copia de certificado de retirada de las aguas de limpieza por empresa autorizada de transporte de residuos no peligrosos hasta la planta de tratamiento autorizada. Asimismo, se aporta la resolución de autorización de la EPSAR para la descarga directa de las aguas residuales de la explotación en las depuradoras públicas de la Comunitat Valenciana.  
En cuanto a la gestión de las aguas pluviales no requiere medidas correctoras a priori, ya que en el exterior de las naves cerradas no se producirá almacenamiento de ningún tipo de residuo, a excepción del estercolero, el cual estará completamente techado y dotado de un sistema de recogida y almacenamiento subterráneo de lixiviados. Por lo tanto, el vertido de las aguas pluviales se realizará directamente a la parcela, que manteniendo sus características naturales propias absorberá el agua de lluvia sin contaminación.  
  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 4 de julio de 2019, tiene entrada en la Subdirección General de Evaluación Ambiental (este órgano ambiental), nota de régimen interno remitida por el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (órgano sustantivo) mediante la cual se solicita el pronunciamiento sobre la suficiencia e idoneidad de la documentación aportada relativa al expediente de solicitud de autorización ambiental integrada de una explotación avícola de engorde de broilers, en el término municipal de La Vall d'Uixó, promovida por Pla del Pinar SL (Núcleo 2), según establece el artículo 28 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana. La documentación que se aporta es la siguiente:  
- Proyecto básico para autorización ambiental integrada, de fecha 7 de septiembre de 2018.  
- Estudio de impacto ambiental con documento de síntesis, de fecha 7 de septiembre de 2018.  
- Certificado de compatibilidad urbanística.  
- Anexo complementario al proyecto básico: MTD aplicadas.  
- Solicitud ampliación agua de pozo para uso ganadero.  
- Contrato de gestor autorizado de cadáveres, de residuos sanitarios, transportista y receptor de la gallinaza.  
- Informe vinculante favorable a los efectos patrimoniales.  
Con fecha 8 de noviembre de 2019, se remite informe al órgano sustantivo, indicando una posible incompatibilidad del proyecto con el Plan de ordenación de los recursos naturales de la Serra d'Espadà y en el que se solicita el pronunciamiento del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
Con fecha 5 de diciembre de 2019, tiene entrada en el órgano ambiental nota de régimen interno, del órgano sustantivo, mediante la cual se remite el «Informe de evaluación de efectos sobre la Red Natura 2000, Biodiversidad y Espacios Naturales Protegidos», firmado por el director del parque natural de la Serra d'Espadà.  
Con fecha 19 de diciembre de 2019, tiene entrada en el órgano ambiental nota de régimen interno del órgano sustantivo, mediante la cual se remite el «Informe complementario sobre la construcción de cuatro naves para granja de engorde de pollos en el término municipal de La Vall d'Uixó»  
Con fecha 27 de abril de 2020, tiene entrada en el órgano ambiental nota de régimen interno del órgano sustantivo, mediante la cual se remite documentación complementaria al objeto de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Con fecha 28 de septiembre de 2020, tiene entrada en el órgano ambiental nota de régimen interno del órgano sustantivo mediante la cual se remiten las alegaciones presentadas durante la información pública del proyecto y la respuesta dada por la empresa promotora a las mismas.  
Con fecha 12 de noviembre de 2020, tiene entrada en el órgano ambiental nota de régimen interno del órgano sustantivo, mediante la cual se remite información complementaria al objeto de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Con fecha 9 de marzo de 2021, la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, ante las dudas suscitadas en la aplicación de los criterios de los proyectos de explotaciones ganaderas intensivas en el ámbito de los planes de ordenación de recursos naturales por parte del órgano gestor, realiza consulta a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental.  
Con fecha 18 de marzo de 2021, tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental el informe remitido por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental en respuesta a la consulta realizada.  
  
Trámite de información pública.  
El trámite de información pública del expediente de tramitación de autorización ambiental integrada con evaluación de impacto ambiental y revisión de las Mejores Técnicas Disponibles (MTD), de la explotación avícola, se llevó a cabo mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8834, de fecha 15 de junio de 2020, otorgándose un plazo de 30 días hábiles para la presentación de alegaciones.  
Según oficio del órgano sustantivo, durante la información pública del proyecto se presentaron alegaciones por parte de l'Arquet-Ecologistes en acció de la Vall d'Uixó, a las que la empresa ha dado respuesta.  
Se resumen a continuación las alegaciones de carácter ambiental presentadas por l'Arquet-Ecologistes en acció de la Vall d'Uixó, así como la respuesta dada por la empresa promotora:  
Expositivo núm. 1: La asociación expone que la actividad proyectada se encuentra entre las categorías de actividades sujetas a obligada autorización ambiental integrada por resultar especialmente contaminadora del medio ambiente, en particular por dispersión de partículas a la atmósfera. Por tanto, considera que no es procedente la autorización de nuevas instalaciones con responsabilidad directa, calculada y cuantificable de provocar emisiones perjudiciales para el entorno próximo y la atmósfera en general.  
Respuesta de Pla del Pinar, SL: la empresa indica la existencia de un marco normativo al efecto, como es la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, que tipifica este tipo de instalaciones y regula la intervención administrativa ambiental para hacer efectivo el desarrollo sostenible y armonizar el desarrollo económico y social de esta actividad con la protección del medio ambiente.  
Expositivo núm. 2: se pretende una producción próxima a los 850.000 pollos al año en una única granja, organizada en régimen de integración. Al pienso, suministrado por la empresa integradora, único alimento de por vida para los animales, se le añaden entre otras, hormonas, sustancias anabolizantes, minerales y sustancias antibióticas, que pueden acabar vertidas al medio de diferentes maneras, con serio perjuicio. A su vez, los residuos en la carne pueden generar alteraciones en el estado de salud de quienes la consumen.  
Respuesta de Pla del Pinar, SL: la empresa promotora responde que será la empresa integradora de reconocido e incuestionable prestigio en el mercado, «Productos Florida, SA», y con la que se ha suscrito un contrato de servicios sobre ayuda a la crianza de broilers, la que garantizará el suministro único y en exclusividad de los piensos necesarios para la alimentación de las aves, junto con la etiqueta correspondiente según la normativa vigente, y todo ello bajo el estricto cumplimiento de la normativa sanitaria en vigor y bajo la aplicación de las mejores técnicas disponibles en cuanto a gestión nutricional de los animales. Asimismo, se indica que en España existe un programa nacional de vigilancia que aplican todas las comunidades autónomas para comprobar que no se superan los límites de residuos de medicamentos. Al cumplir esos Límites Máximos de Residuos (LMR), los alimentos obtenidos de animales tratados no suponen un riesgo para la salud del consumidor. Respecto a que estas sustancias puedan acabar vertidas al medio de diferente manera, la empresa promotora responde que en el proyecto básico se han concretado medidas predictivas, preventivas y correctivas para todo tipo de vertido vinculado a la explotación, siguiendo la normativa en vigor y la aplicación de las Mejores Técnicas Disponibles (MTDs) para el sector.  
Expositivo núm. 3: en el certificado de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de La Vall d'Uixó en abril de 2018, se indica que «la actividad sí se encuentra catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera según el anexo IV de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, actualizado por el Real decreto 100/2011, de 28 de enero».  
Respuesta de Pla del Pinar SL: en dicho certificado de compatibilidad urbanística, se permite la actividad en las parcelas 533 y 535 del polígono 6 del término municipal de La Vall d'Uixó. En segundo lugar, el extracto constituye una afirmación correcta y así constatada en el proyecto básico para autorización ambiental integrada de granja avícola de broilers, punto 3, descrita en profundidad en el apartado 5 y uno de los motivos que ocasionan la aplicación en el proyecto y futuras instalaciones de las consideradas Mejores Técnicas Disponibles (MTD).  
Alegación núm. 1: según la asociación, en el área circundante a la zona hay numerosas viviendas habitadas y negocios que se verían gravemente afectados por la explotación. La instalación de un depósito fijo y aéreo de GLP puede provocar molestias en incendios.  
Respuesta de Pla del Pinar SL: la afirmación sobre las viviendas habitadas y negocios afectados es genérica sin identificarlos en la imagen proporcionada. En cualquier caso, la explotación avícola está ubicada en suelo no urbanizable común (SNUC), siendo toda la zona circundante asimismo SNUC. Tanto las viviendas como los negocios que se ubicaran en este suelo deberían cumplir con la normativa que regula el parque natural y contar con la autorización administrativa al efecto. El suelo urbano más próximo se ubica a 2 km al norte de la actuación. No existe tampoco en las inmediaciones ningún suelo urbanizable programado residencial.  
Respecto a la instalación de suministro de gas, requiere de un proyecto específico de autorización ante el organismo autonómico competente, con su correspondiente certificado de instalador autorizado. Todos los elementos, componentes, conductos, llaves, configuración, sistema de montaje y funcionamiento se encuentran supeditados al cumplimiento inexorable del reglamento de GLP para depósitos fijos y la directiva europea en cuanto a la obligatoriedad de marcado CE en todos y cada uno de los componentes empleados. Tanto el marcado CE como el reglamento de GLP exige unas estrictas medidas de seguridad, entre las que se incluyen las correspondientes al cumplimiento de la seguridad de incendio, tanto en el diseño (predictivo y preventivo) como en el funcionamiento (correctivo).  
Alegación núm. 2: la explotación produciría olores que afectarían a las viviendas y negocios cercanos con un alcance de 2.000 metros. Se considera que las medidas adoptadas son insuficientes y que se podrían complementar, según el mismo proyecto indica, mayores cautelas y medidas de mitigación.  
Respuesta de Pla del Pinar, SL: se relacionan las MTD adoptadas, considerándolas adecuadas al caso concreto de la explotación avícola. Por otra parte, respecto de la distancia a la que el olor de la granja es percibido, se hace referencia a la «Guía técnica para la gestión de las emisiones odoríferas generadas por las explotaciones ganaderas intensivas» de la Generalitat Valenciana que dice así: «La concentración del olor disminuye logarítmicamente con la distancia, de forma que a 400-500 m el olor era casi imperceptible», considerando como límite del olor 1 OU/m³, muy inferior al considerado como umbral de molestia que suele situarse entre 5 - 10 OU/m³.  
Alegación núm. 3: se alega que no se dan las garantías necesarias para la gestión del estiércol tras la retirada de la explotación por el transportista y que el almacenamiento en el estercolero por tiempo indeterminado implica el aumento de riesgos de filtraciones y contaminación al subsuelo, mayores emisiones de gases contaminantes y fuentes de olor. Además, se indica que las instalaciones previstas distan tan solo 580 m de la laguna del Fondo, muy vulnerable paraje municipal protegido, único humedal de La Vall d'Uixó, habilitado para las visitas.  
Respuesta de Pla del Pinar, SL: el promotor expone que garantiza la entrega del estiércol a una empresa autorizada para su transporte y gestión, mediante los contratos aportados como anexos en la solicitud de autorización ambiental integrada. Respecto a la existencia de un estercolero, indica que está prevista en la Ley 6/2003, de 4 marzo, de ganadería y constituye una medida de seguridad en sí misma, ya que en el caso de existir alguna emergencia que obligara a la retirada inmediata de la gallinaza de las naves de engorde, se dispondrá de un espacio en la que almacenarla hasta la llegada del gestor externo autorizado en retirarla. El estercolero estará ejecutado con todas las medidas de seguridad que garanticen su impermeabilidad y recogida de posibles lixiviados, quedando explícitamente descritas las características constructivas y de seguridad de las instalaciones proyectadas. Respecto a la zona de humedal, la actuación se encuentra a aproximadamente 600 metros al norte de dicha zona y cumple con las exigencias tanto del Plan general de ordenación urbana de La Vall d'Uixó, asimismo se cuenta con los informes favorables de la oficina técnica del parque natural Serra de Espadà y de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
Alegación núm. 4: se hace referencia a las emisiones de amoniaco por parte de la explotación, indicando que la ganadería industrial, en especial la aviar, es el principal responsable de estas emisiones en España y que el amoniaco, por su repercusión en la calidad del aire, afecta tanto al medioambiente como a la salud de los animales y los trabajadores. También se hace referencia al incumplimiento del Real decreto 1084/2005, de 16 de septiembre, de ordenación de la avicultura de carne, respecto a las condiciones mínimas de ubicación de 500 m entre instalaciones, debido a la proximidad de las nuevas instalaciones a otras granjas preexistentes en la zona.  
Respuesta de Pla del Pinar, SL: el promotor expone, que según el último informe de inventario informativo de marzo de 2020 de España para la Comisión Europea bajo la Directiva UE 2016/22844 (Edition 2020 (1990-2018) Informative Inventory Report) del Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico del Gobierno de España, la contribución de la gestión de estiércol de pollos de engorde a las emisiones de amoniaco sería bastante inferior a la que parece desprenderse de la alegación ya que representaría el 5 % de las emisiones totales de amoniaco. En cuanto a la distancia a otras granjas, según se indica en el Informe técnico agropecuario de la Dirección Territorial de Castellón, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, «La distancia desde la ubicación indicada respecto a la explotación cercana de la misma especie es superior a 500 m, lo cual está de acuerdo con la normativa de condiciones de ubicación establecidas en el art. 4 Apartado c del Real decreto 1084/2005 de ordenación de la avicultura de carne».  
Alegación núm. 5: el incremento de los niveles de ruido en la zona también resultaría perjudicial para las comunidades biológicas y los vecinos y actividades circundantes, suponiendo un deterioro considerable de la calidad acústica del área en cuestión.  
Respuesta de Pla del Pinar, SL: los niveles de emisión sonora de este tipo de explotación avícola, tomando como referencia un reciente informe de auditoría acústica de otra explotación de broilers del mismo término municipal (número de autorización ambiental integrada 690/AAI/CV), se encuentran por debajo de los niveles máximos de ruidos transmitidos al exterior según la legislación vigente. Esto mismo se desprende de mediciones propias del grupo de Sistemas y Tecnologías de la Producción Animal (STEPA) de la UPV confirmando que los niveles sonoros de las explotaciones avícolas se encuentran por debajo de los valores límite que marca la legislación en relación con el ruido ambiental. Las mediciones se realizaron en explotaciones de pollos de engorde, siendo todas las explotaciones representativas de la realidad avícola valenciana. En una explotación de pollos de engorde, el ruido medido en todos los puntos se encontraba dentro del rango de 53 a 60 dB.  
Alegación núm. 6: se aborda el tema de la proliferación de insectos y de insectos vectores causantes de enfermedades a otros animales y también a humanos.  
Respuesta de Pla del Pinar, SL: a lo largo del proyecto básico para autorización ambiental integrada de granja avícola de broilers, anexos y documentación complementaria se indican medidas consecuentes de la aplicación directa de la normativa que garantiza el cumplimiento de las máximas condiciones higiénico-sanitarias en la explotación. Durante el vacío sanitario se procede a la limpieza, desinfección y desinsectación de los locales de crianza, material móvil y almacenes adyacentes al mismo, previa retirada de la yacija utilizada en la manada anterior, del interior y alrededores de los locales de cría. Para ello se siguen varios programas de actuación: programa de desinfección, programa de desinsectación, programa de desratización, programa preventivo, programa antiparasitario y programa de autocontrol; todos ellos contemplados y descritos en la documentación complementaria a la solicitud de autorización ambiental integrada.  
Informes considerados y consultas realizadas por el órgano ambiental.  
En la documentación aportada por el órgano sustantivo, constan los siguientes informes:  
- Informe técnico de compatibilidad urbanística, de fecha 28 de mayo de 2018, firmado electrónicamente el por los servicios técnicos del Ayuntamiento de La Vall d'Uixó.  
- Certificado de compatibilidad urbanística, de fecha 30 de mayo de 2018, firmado electrónicamente por el secretario general del Ayuntamiento de La Vall d'Uixó.  
- Informe patrimonial, firmado por la Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 24 de mayo de 2019.  
- Informe de la veterinaria inspectora pecuaria de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica en la OCA «la Plana Baixa» de La Vall d'Uixó (Castellón), firmado en fecha 11 de octubre de 2019.  
- Informe técnico agropecuario, según la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, emitido por la Dirección Territorial de Castellón, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, en fecha 9 de marzo de 2020.  
- Informe de la oficina de planificación hidrológica de la CHJ, de fecha 29 de septiembre de 2020, sobre la concesión de aguas subterráneas, en el término municipal de La Vall d'Uixó (Castellón) con destino a uso ganadero.  
- Informe de confederación hidrográfica del Júcar, de fecha 19 de octubre de 2020, respecto a la solicitud de autorización ambiental integrada de una explotación avícola de engorde de broilers, en el término municipal de La Vall d'Uixó (Castelló) promovida por Pla del Pinar (Núcleo 2).  
- Informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la atmósfera, de fecha 5 de octubre de 2020, sobre la suficiencia e idoneidad de la documentación aportada a la solicitud de autorización ambiental integrada para una industria de explotación avícola de engorde de broilers, en el término municipal de La Vall d'Uixó (Castellón), promovida por Pla del Pinar, SL.  
Durante la revisión técnica del expediente, se constató que la futura explotación ganadera se iba a localizar dentro del ámbito de aplicación del Plan de ordenación de los recursos naturales (PORN) de la Serra de Espadà, regulado por el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano. Según establece dicho Decreto en su artículo 32.3 «La superficie para la construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola, ganadera o forestal, las cuales deberán ser estrictamente indispensables a su fin, de conformidad con el artículo 11 de la Ley 4/1992 sobre suelo no urbanizable, será de 10.000 m² y la superficie de parcela ocupada por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá ser superior al dos por ciento del total de la parcela». Al entender que, según el proyecto presentado, el porcentaje de ocupación de las edificaciones superaba el límite permitido por el Plan de ordenación de los recursos naturales, se solicitó al órgano sustantivo informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos, como órgano competente para la interpretación de la norma reguladora del Plan de ordenación de los recursos naturales. En respuesta al requerimiento, el órgano sustantivo aportó los siguientes informes:  
- Informe de evaluación de efectos sobre la Red Natura 2000, biodiversidad y espacios naturales protegidos, firmado por el director del parque natural de la Serra d'Espadà, en fecha 19 de noviembre de 2019, favorable a la actuación.  
- Informe complementario sobre la construcción de cuatro naves para granja de engorde de pollos en el término municipal de La Vall d'Uixó, firmado por la jefa del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos, con el visto bueno del subdirector general de Medio Natural, en fecha 3 de diciembre de 2019, favorable a la actuación.  
Al considerar que el criterio adoptado en ambos informes, difería del criterio adoptado en un informe emitido por el Servicio de Espacios Naturales Protegidos durante la tramitación de un expediente de evaluación de impacto ambiental de un proyecto ubicado en el ámbito del Plan de ordenación de los recursos naturales del parque natural de la Serra d'Irta, y al objeto de evitar pronunciamientos divergentes del órgano ambiental que pudiesen generar la nulidad de pleno derecho del acto dictado, se solicitó informe que determinara el criterio de general aplicación a proyectos de explotaciones ganaderas intensivas en el ámbito de los planes de ordenación de recursos naturales, o bien que determinara expresa y detalladamente los posibles elementos o circunstancias que justificasen la divergencia de criterio.  
Como respuesta a la consulta, la Dirección General de Medio Natural y evaluación ambiental emitió el informe de carácter favorable titulado: Informe sobre consulta criterio de aplicación Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, de fecha 18 de marzo de 2021.  
Afecciones legales.  
La actividad se ubicará en las parcelas 533 y 535, del polígono 6, del término municipal de La Vall d'Uixó (Castelló). Se aporta certificado municipal de compatibilidad urbanística, emitido en fecha 30 de mayo de 2018, según el cual, de conformidad con el correspondiente informe urbanístico expedido por los servicios técnicos municipales, se deduce la compatibilidad urbanística de la actividad proyectada con el planeamiento urbanístico.  
Según el visor cartográfico de la Generalitat, la distancia al suelo urbano residencial más próximo (El Carmadai) es de unos 2 km. No existe regulación respecto a la distancia de este tipo de explotaciones a núcleos de población. Se aporta informe favorable, de fecha 9 de marzo de 2020, de la Dirección Territorial de Castellón, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de conformidad con el artículo 201 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana. De acuerdo con este informe, la distancia desde la ubicación indicada respecto a la explotación más cercana de la misma especie es superior a 500 m, lo cual está de acuerdo con la normativa de condiciones de ubicación establecidas en el artículo 4, apartado c, del Real decreto 1084/2005, de ordenación de la avicultura de carne. El informe establece una serie de condicionantes que deberán cumplir las instalaciones solicitadas con el fin de garantizar unas condiciones sanitarias mínimas.  
Según el visor cartográfico de la Generalitat, la localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana. Tampoco afectará a vías pecuarias, ni a especies prioritarias o hábitats de interés comunitario.  
Sin embargo, la actuación si que estaría incluida en suelo calificado por el Plan de ordenación de los recursos naturales de la Serra d'Espadà, como área de influencia antrópica, dentro de la zona de amortiguación de impactos. De acuerdo con el informe técnico de compatibilidad urbanística, de fecha 28 de mayo de 2018, emitido por los servicios técnicos del Ayuntamiento de La Vall d'Uixó, las explotaciones ganaderas sí se pueden autorizar en el emplazamiento indicado. En cualquier caso, el órgano sustantivo deberá comprobar y garantizar que se cumplan todos los requisitos y limitaciones establecidos en el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales de la Serra d'Espadà, respecto de todas las edificaciones e instalaciones que formen parte de la explotación.  
Según la cartografía del Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana, la parcela en la que se ubicarán las edificaciones (parcela 533) se encuentra a una distancia inferior a 500 metros de suelo forestal. Dada la proximidad de la explotación a terreno forestal, se deberá cumplir con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, en particular en lo referido a la utilización de herramientas, maquinaria y equipos, y las normas de seguridad de carácter general.  
De acuerdo con la cartografía del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), las parcelas en las que se ubicará la explotación no estarían afectadas por riesgo de inundación.  
El municipio de La Vall d'Uixó está designado como zona vulnerable por el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designan municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
  
Consideraciones ambientales  
El estudio de impacto ambiental se ha elaborado conteniendo toda la información en los términos desarrollados en el anexo VI de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
Se han examinado 4 alternativas, incluyendo la alternativa 0, o de no actuación, justificando la solución propuesta en base a aspectos económicos, sociales y de carácter ambiental.  
El estudio de impacto ambiental recoge como principales acciones del proyecto que pueden alterar directa o indirectamente las condiciones del medio durante la fase de ejecución de las obras, las siguientes: movimiento de tierras, excavación de zanjas y cimentación, empleo y mantenimiento de maquinaria, generación de residuos durante el proceso constructivo y ocupación temporal del terreno por la caseta de obra y por la zona de almacenamiento de materiales. Durante la fase de explotación, las principales acciones que pueden producir impactos ambientales serán: presencia de las edificaciones, presencia y manejo de los animales, control interior de los alojamientos, limpieza de los alojamientos e instalaciones, almacenamiento y distribución del pienso y del agua, gestión de aguas residuales y pluviales, gestión de cadáveres y gestión de residuos.  
En el estudio de impacto ambiental también se analizan los recursos naturales afectados por la explotación, que serán el suelo ocupado por las naves e instalaciones y el agua consumida. El principal consumo de agua en la explotación es el requerido para satisfacer las necesidades fisiológicas de los animales, que se estima en 9.487 m³ anuales. El consumo de agua para limpieza de las naves se estima en 87 m³ anuales y el agua consumida por el granjero en 66 m³ anuales. Por lo tanto, el consumo total de agua asciende a 9.640 m³ anuales. En principio, según recoge el proyecto básico para autorización ambiental integrada, el abastecimiento principal del agua iba a proceder de dos redes de comunidades de regantes de las que la finca posee las correspondientes acciones. Al respecto, cabe indicar que el agua utilizada en la explotación debe estar amparada por una concesión que contemple entre sus usos el uso ganadero, por lo que no podría utilizarse el agua de riego. Según consta en el expediente de autorización ambiental integrada, el promotor ha solicitado la concesión de aguas subterráneas de escasa importancia, de un pozo ubicado en la parcela 533 de la explotación y de lo que se extrae del informe emitido por confederación hidrográfica del Júcar en fecha 19 de octubre de 2020, finalmente el suministro del agua provendrá de una concesión de aguas subterráneas cuya referencia es 2019C-CP-00104, para un volumen de 12.272,5 m³/año y uso ganadero. Con fecha 29 de septiembre de 2020, la oficina de planificación hidrológica, informa que el aprovechamiento solicitado será compatible con el plan hidrológico de la demarcación. Con carácter previo a la concesión de la autorización ambiental integrada, se deberá presentar ante el órgano sustantivo la resolución del organismo de cuenca por la que se otorgue la concesión de aguas subterráneas para el uso ganadero y volumen solicitados.  
En cuanto al suelo ocupado, la superficie total construida será de 8.743,94 m², lo que supone un coeficiente de ocupación de la parcela del 15,87 %. Según se indica en el estudio de impacto ambiental, el terreno sobre el que se van a situar las edificaciones está destinado a la producción agrícola de regadío (naranjos), encontrándose el cultivo abandonado en la actualidad. Según el visor de la Generalitat, en la actualidad la parcela carece de vegetación, por lo que se habría producido el arranque total de la plantación.  
El estudio de impacto ambiental dedica un apartado a la descripción de los tipos, cantidades y composición de los residuos, vertidos, emisiones y otros elementos derivados de la actuación. En este apartado, se identifican como principales emisiones atmosféricas contaminantes los gases producidos por el metabolismo animal y por la degradación del estiércol (amoniaco, óxido nitroso, metano y dióxido de carbono), indicando que, para la reducción de estas emisiones, se aplicarán las mejores técnicas disponibles que se describen en el proyecto básico para la autorización ambiental integrada, en cuanto a gestión nutricional (BREF-MTD 3 y 4), almacenamiento de estiércol (BREF-MTD 14), estimación y control de emisiones, (BREF-MTD 23 Y 25) y reducción de emisiones de amoniaco (BREF-MTD 32), según la clasificación de la Decisión de Ejecución (UE) 2017/302 de la Comisión de 15 de febrero de 2017 por la que se establecen las conclusiones sobre las Mejores Técnicas Disponibles (MTD) en el marco de la Directiva 2010/75/UE del Parlamento Europeo y del Consejo respecto a la cría intensiva de aves de corral o de cerdos. En cuanto a los olores producidos, el principal impacto sería el impacto social, ya que los efectos medioambientales están producidos por las sustancias que componen el mal olor y no tanto por el olor en sí mismo. En el estudio de impacto ambiental se aplica la fórmula de Fechner para calcular la intensidad de olor y se concluye que la concentración de amoniaco y de ácido sulfhídrico, a 2 km de la explotación, en la dirección del viento con una velocidad de 50 km/h, estarían por debajo de los umbrales de reconocimiento y muy por debajo de los valores de emisión admitidos. Se indica además que, puesto que el valor medio de la velocidad del viento en la zona es de 13-19 km/h y que la dirección de vientos dominantes no coincide con la situación de la zona habitada, la percepción del olor será inexistente en esta zona. Respecto a las emisiones de polvo, en las instalaciones avícolas intensivas, las partículas proceden principalmente de la cama de los animales y del pienso suministrado. Según la documentación técnica aportada, el pienso será en gránulo y/o migaja, los silos de almacenamiento del pienso serán estancos y su distribución será en circuito cerrado, por lo que se estima una tasa de polvo muy por debajo de los valores permitidos en la normativa vigente. En lo que respecta al ruido, según el estudio de impacto ambiental, la contaminación acústica en las explotaciones avícolas tiene algunos focos potenciales de emisión de escasa intensidad, tales como los animales estabulados, los motores y bombas de los equipos de suministro y refrigeración, los generadores de calor, y otros de nivel sonoro algo mayor como el grupo electrógeno y los ventiladores. La emisión de ruidos es un problema de alcance limitado, que afecta a los animales y trabajadores de la explotación ganadera, pudiendo percibir alguna molestia puntual los complejos residenciales situados en los alrededores de la explotación. Según la documentación aportada, corroborada con los datos ofrecidos por el visor cartográfico de la Generalitat, la actividad se encuentra alejada de cualquier agrupación urbana una distancia mayor a 500 metros de lindes y rodeada de campos de naranjos. La Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, en su disposición adicional octava, excluye a las instalaciones ganaderas de la obligación de efectuar estudio acústico y auditoría acústica. No obstante, en el estudio de impacto ambiental se indica que se cumplirá lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios. En particular en el perímetro de la parcela se cumplirán los límites sonoros externos establecidos para zonas de uso industrial, realizando las auditorías acústicas pertinentes con objeto de comprobar que no se superen dichos límites. Con respecto a la gestión de las aguas residuales, las emisiones e impacto al suelo y al agua desde los alojamientos de las aves se consideran nulas, como consecuencia de las mejores técnicas disponibles adoptadas. Se garantiza mediante las características constructivas de las naves y el mantenimiento de las soleras de las mismas a base de hormigón H-25 N/mm², que asegura su estanqueidad e impermeabilidad. Las únicas aguas residuales existentes en la explotación serán las aguas sanitarias fecales procedentes de los vestuarios y aseos, que serán recogidas y almacenadas en un depósito subterráneo estanco e impermeable, desde donde, periódicamente serán retiradas por un gestor autorizado.   
Otro de los focos de posible contaminación del suelo y aguas subterráneas será el estercolero. A pesar de que el mismo tiene una función de emergencia, ya que la gallinaza se retira directamente del interior de las naves de engorde en cada vacío sanitario, tendrá las dimensiones y características constructivas correctas para evitar posibles contaminaciones. Para minimizar el riesgo de contaminación de los suelos y las aguas, una vez finalizadas las obras y con carácter previo a la puesta en marcha de la actividad, se deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente en el que se garantice la impermeabilidad y estanqueidad de la solera de las naves de alojamiento de los animales, de la solera y depósito de recogida de lixiviados del estercolero y del depósito de recogida y almacenamiento de las aguas residuales sanitarias. Además, en el programa de vigilancia ambiental se deberá incluir la vigilancia y seguimiento de todos estos elementos, de modo que quede garantizada su impermeabilidad y estanqueidad en todo momento.  
La protección del suelo y las aguas subterráneas de la instalación de suministro de gas propano queda garantizada por las propias características del depósito de almacenamiento, el cual se encuentra fabricado de acuerdo con el reglamento de GLP para depósitos fijos y la directiva europea, proporcionando un acabado exterior de una gran eficacia contra la corrosión. Además, cumplirá con las distancias de seguridad establecidas según UNE 60250, y particularmente las especificadas para alcantarillas, desagües y similares. Periódicamente se vigilará el nivel de llenado del depósito de gas propano para comprobar la existencia de alguna fuga.  
Tras realizar un inventario ambiental y una descripción de los procesos e interacciones ecológicas o ambientales claves, en el estudio de impacto ambiental se procede a la identificación, cuantificación y valoración de impactos. De este modo, se identifican como principales impactos de la actividad:  
- Afección a la calidad atmosférica: los movimientos de tierra y el transporte de materiales pulverulentos durante la fase de construcción, genera una emisión de partículas sólidas sedimentables que repercute negativamente sobre la atmósfera. Así mismo, tanto la maquinaria de construcción, como el incremento de tráfico rodado por la zona durante la fase de funcionamiento, provocan un aumento en la emisión de gases, partículas en suspensión y ruidos. El impacto sobre la calidad atmosférica del entorno durante la fase de construcción se considera compatible, pues no se han identificado puntos de interés faunístico que puedan verse afectados por la ejecución de las obras, produciéndose su incidencia únicamente sobre los cultivos colindantes. Para minimizar este impacto, se deberá incluir en el programa de vigilancia ambiental la realización de riegos periódicos durante la fase de construcción, así como el adecuado mantenimiento de maquinaria y vehículos de la actividad. Asimismo, se evitarán acopios de tierra innecesarios y los materiales de excavación que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
Durante la fase de funcionamiento, los principales impactos a la atmósfera serán los producidos por las emisiones de gases procedentes del alojamiento de los animales y del eventual almacenamiento del estiércol, así como los ruidos producidos por los propios animales y por el funcionamiento de las instalaciones. Con la correcta aplicación de las mejores técnicas disponibles se asegura la reducción de las emisiones de ruido y olor. No se precisarán, en principio, medidas de protección contra el ruido ya que los niveles estimados para las áreas afectadas son inferiores a los niveles autorizados por la legislación vigente. Los olores emitidos, según se justifica en la documentación técnica aportada, no supondrán un problema para la población.  
En atención a la capacidad de la explotación, la actividad estaría clasificada como grupo B de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia, la construcción, montaje, explotación, traslado, modificación sustancial, cese o clausura de las instalaciones en las que se desarrolle la actividad quedan sometidas al procedimiento de autorización administrativa establecido en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
- Afección al suelo: la ocupación del suelo para la construcción de la granja comporta una disminución de la superficie agrícola de la parcela. Asimismo, el movimiento de las máquinas durante las obras podría provocar el deterioro de la capa superficial del suelo por compactación. Además, existe el riesgo de contaminación del suelo por vertidos accidentales de aceites y lubricantes derivados de la maquinaria utilizada en la construcción. Para reducir este riesgo se evitará en lo posible realizar el mantenimiento de la maquinaria móvil sobre el terreno y en el caso de la maquinaria fija se tomarán las medidas preventivas necesarias para evitar que cualquier vertido accidental se infiltre en el suelo (uso de cubetos durante los cambios de aceite, uso de material absorbente en el caso de vertido accidental).  
Durante la fase de explotación puede llegarse a producir un impacto negativo sobre el suelo en caso de no realizar una correcta gestión de los cadáveres, del estiércol, de las aguas residuales y del resto de residuos generados en la granja. La aplicación de las mejores técnicas disponibles asegurará la correcta gestión de los mismos.  
- Afección a las aguas: el sistema hidrológico superficial se verá poco afectado dado que en el entorno más cercano del área de actuación no existen cursos de agua propiamente dichos. Los sólidos en suspensión originados por los trabajos de construcción y arrastrados por las aguas de escorrentía derivadas de la precipitación supondrán un impacto poco significativo y mínimo. La presencia de la propia granja y su correspondiente ocupación de suelo restará superficie de infiltración de las aguas de escorrentía hacia capas inferiores del terreno. No obstante, los efectos derivados de la impermeabilización del suelo son también poco significativos, debido a la reducida superficie afectada.  
Durante la fase de funcionamiento, se podría producir la contaminación de las aguas por arrastre del estiércol a los cursos de agua superficiales o filtración de lixiviados al subsuelo, o también por una mala gestión de los residuos y de las aguas sanitarias. Según se recoge en la documentación técnica aportada, los residuos generados serán almacenados convenientemente hasta la llegada del gestor autorizado que se encargará de su tratamiento y eliminación, no produciéndose ningún vertido. Asimismo, la zona de estancia de animales y el estercolero estarán impermeabilizados, y las aguas residuales se almacenarán en un depósito estanco e impermeable hasta su retirada por gestor autorizado. Por todo ello, el impacto previsto se considera compatible. No obstante, una vez finalizadas las obras y con carácter previo a la concesión de la autorización ambiental integrada, se deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado de estanqueidad e impermeabilidad de la solera de las naves, del depósito de recogida de aguas residuales y del estercolero firmado por técnico competente, tras haber realizado la inspección y comprobaciones oportunas.  
- Afección a la fauna: en el estudio de impacto ambiental no se considera significativa la afección para la fauna como consecuencia de la implantación de la actividad. No obstante, durante las fases de construcción y desmantelamiento, las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies más vulnerables. En lo que respecta al vallado perimetral de la explotación, este carecerá de alambre de espino. Durante la fase de funcionamiento, en caso de ser necesario desarrollar algún tipo de control de la vegetación, este se hará mediante medios mecánicos.  
- Afección a la vegetación: la vegetación eliminada durante la fase de construcción consiste en maleza, restos de esqueletos de naranjos y naranjos en proceso de abandono. No existe ninguna especie de interés o protegida según la legislación vigente.  
Se aplicarán riegos periódicos durante la fase de construcción y se evitarán los acopios de tierra innecesarios para minimizar la afección a los cultivos colindantes por el polvo generado.  
- Paisaje. Impacto visual:  
La explotación se enmarca en un paisaje agrario, anexo al paisaje urbano que constituye el núcleo de población y con pequeñas zonas forestales circundantes. El estudio de impacto ambiental considera que el impacto sobre el paisaje podría llegar a ser compatible y poco significativo, pues se encuentra en zonas antropizadas (campos de cultivos y viales de comunicación). No obstante, de acuerdo con el informe de los servicios técnicos del Ayuntamiento de La Vall d'Uixó, de fecha 28 de mayo de 2018, previo a la solicitud de licencia de obra se aportará el correspondiente estudio de integración paisajística, según los criterios del área de medio ambiente. También según dicho informe y en base a lo establecido en el artículo 196 de la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, las edificaciones situadas en el suelo no urbanizable deberán ser acordes con el carácter aislado y adecuadas al uso, explotación y aprovechamiento al que se vinculan, armonizando con el ambiente rural y su entorno natural, conforme a las reglas que el planeamiento aplicable determine para integrar las nuevas construcciones en las tipologías tradicionales de la zona o más adecuadas a su carácter.  
- Impacto sobre el patrimonio:  
Según informan los servicios técnicos del Ayuntamiento de La Vall d'Uixó, el suelo en el que estaría emplazada la nueva actividad que se pretende instalar, está clasificado como suelo no urbanizable común, no estando incluido en el ámbito de afección de ningún yacimiento incluido en el inventario de yacimientos arqueológicos del plan general de ordenación urbana vigente.  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 23 de mayo de 2019, informa favorablemente el proyecto de granja avícola de broilers en partida El Fondo, polígono 6, parcelas 533-535 del término municipal de La Vall d'Uixó, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, indicando que no existe afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
- El estudio de impacto ambiental del proyecto incluye el preceptivo programa de vigilancia ambiental que contempla, el control y seguimiento, entre otros, de la correcta gestión de los residuos durante la obra, incluyendo su almacenamiento, del correcto almacenamiento de los acopios de materiales procedentes de las excavaciones, de los riegos a aplicar en las zonas afectadas por el polvo, del cumplimiento de la legislación vigente específica de cada actividad, de los derrames accidentales de combustibles, etc. Durante la fase de explotación, se contempla llevar a cabo, entre otras, las siguientes tareas de vigilancia y seguimiento ambiental: supervisión de la sanidad de los animales por parte de un veterinario, revisión periódica de los depósitos de acumulación subterráneos para verificar que no haya infiltraciones, control de producción de gallinaza, registro de los consumos de agua, energía y pienso, eliminación de los residuos sólidos (papeles, cartones, plásticos, etc) mediante el traslado semanal a los contenedores municipales, que serán recogidos por los servicios municipales, vaciado del contenido del depósito de acumulación de aguas residuales fecales de forma semestral por gestor autorizado, actualizando la periodicidad en función de los resultados obtenidos, vaciados periódicos del depósito de acumulación de lixiviados, controles y registros necesarios en relación a la gestión de residuos, gallinaza, consumo y calidad del agua y emisiones al agua, suelo y atmósfera, se realizará un control quinquenal de ruidos, se efectuará una revisión de la impermeabilidad y recogida de lixiviados del estercolero cada fin de crianza, y se comprobará del resultado que no existen fugas.  
En general, se considera un programa de vigilancia ambiental adecuado para la actividad a desarrollar. No obstante, el PVA se deberá completar con los siguientes puntos:  
a) Se adoptarán y vigilarán de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación.  
b) Se revisará periódicamente la impermeabilidad y estanqueidad de la solera de las naves, además de la solera del estercolero, procediendo a reparar inmediatamente las posibles grietas o fisuras que se produzcan.  
c) La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
d) Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
e) Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 1.a), de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13.2.f del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, la competencia en materia de evaluación de impacto ambiental.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación avícola de engorde de 150.000 plazas que se ubicará en el polígono 6, parcelas 533 y 535 del término municipal de La Vall d'Uixó (Castelló), promovido por Pla del Pinar, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Dada la proximidad de la explotación a terreno forestal, se cumplirá con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, en particular en lo referido a la utilización de herramientas, maquinaria y equipos, y las normas de seguridad de carácter general.  
2. De acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la superficie de las parcelas adscritas a la explotación deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.   
3. Debido a la ubicación de la explotación en el ámbito del Plan de ordenación de los recursos naturales de la Serra d'Espadà, el órgano sustantivo deberá comprobar y garantizar que se cumplan todos los requisitos y limitaciones establecidos en el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales de la Serra d'Espadà, respecto de todas las edificaciones e instalaciones que formen parte de la explotación.  
4. Con carácter previo a la concesión de la autorización ambiental integrada, se deberá presentar ante el órgano sustantivo la resolución del organismo de cuenca por la que se otorgue la concesión de aguas subterráneas para uso ganadero y para el volumen total solicitado necesario para el desarrollo de la actividad.  
5. De acuerdo con el informe de los servicios técnicos del Ayuntamiento de La Vall d'Uixó, de fecha 28 de mayo de 2018, previo a la solicitud de licencia de obra se aportará el correspondiente estudio de integración paisajística, según los criterios del área de medio ambiente.  
6. Las edificaciones situadas en el suelo no urbanizable deberán ser acordes con el carácter aislado y adecuadas al uso, explotación y aprovechamiento al que se vinculan, armonizando con el ambiente rural y su entorno natural, conforme a las reglas que el planeamiento aplicable determine para integrar las nuevas construcciones en las tipologías tradicionales de la zona o más adecuadas a su carácter.  
7. La construcción, montaje, explotación, traslado, modificación sustancial, cese o clausura de las instalaciones en las que se desarrolle la actividad objeto del proyecto quedan sometidas al procedimiento de autorización administrativa previsto en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, en atención a la clasificación de la actividad como grupo B según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011.  
8. Durante la fase de construcción de las naves:  
8.1. Se aplicarán riegos periódicos y se evitarán los acopios de tierra innecesarios para minimizar la afección a los cultivos colindantes por el polvo generado.  
8.2. Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
8.3. Las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies faunísticas más vulnerables.  
  
8.4. El vallado perimetral de la explotación carecerá de alambre de espino.  
8.5. Se evitará en lo posible realizar el mantenimiento de la maquinaria móvil sobre el terreno y en el caso de la maquinaria fija se tomarán las medidas preventivas necesarias para evitar que cualquier vertido accidental se infiltre en el suelo (uso de cubetos durante los cambios de aceite, uso de material absorbente en el caso de vertido accidental).  
9. Durante la fase de funcionamiento, en caso de ser necesario desarrollar algún tipo de control de la vegetación, este se hará mediante medios mecánicos.  
10. Una vez finalizadas las obras y con carácter previo a la puesta en marcha de la actividad, se deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente en el que se garantice la impermeabilidad y estanqueidad de la solera de las naves de alojamiento de los animales, de la solera y depósito de recogida de lixiviados del estercolero y del depósito de recogida y almacenamiento de las aguas residuales sanitarias, tras haber realizado la inspección y comprobaciones oportunas. Además, en el programa de vigilancia ambiental se deberá incluir la vigilancia y seguimiento de todos estos elementos, de modo que quede garantizada su impermeabilidad y estanqueidad en todo momento.  
11. El programa de vigilancia ambiental propuesto se completará con los siguientes puntos:  
11.1. Se adoptarán y vigilarán de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis y demás normativa sectorial de aplicación.  
11.2. Se revisará periódicamente la impermeabilidad y estanqueidad de la solera de las naves, además de la solera del estercolero, procediendo a reparar inmediatamente las posibles grietas o fisuras que se produzcan.  
11.3. La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
11.4. Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
11.5 Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
Cuarto  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
Quinto  
Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
  
Sexto  
Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
València, 26 de abril de 2021.- El director general de Calidad y Educación ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML