Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4967, del 16-03-2005 (2005/2925)

DECRET 58/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Gelada i la seua zona litoral.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2005/03/11/58/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4967

Data del DOGV
:   16-03-2005

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2005/2925

CVE


Data del document
:   11-03-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Altea](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [Alfàs del Pi, l'](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 58/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Gelada i la seua zona litoral. [2005/2925]
  
La configuració geogràfica de la Comunitat Valenciana, amb una façana litoral que s'estén sobre la Mediterrània al llarg de 466 quilòmetres, justifica la innegable rellevància que els hàbitats i els espais litorals assoleixen en el context territorial i ambiental valencià. Una rellevància que no es restringeix a las zones terrestres immediates a la costa ?el medi litoral en un sentit estricte-, sinó que es prolonga sota les càlides aigües mediterrànies per a configurar un excepcional mosaic de comunitats i ecosistemes marins que constitueix, per si mateix, una part substancial, i sovint ignorada, de l'excepcional biodiversitat que caracteritza el territori de la Comunitat Valenciana.
  
No obstant això, a cada costat de la línea que separa la terra del mar han proliferat, en especial durant els últims decennis, accions que han alterat profundament paisatges, hàbitats i espècies, fins a arribar fins i tot a posar en perill la pròpia supervivència d'aquests elements singulars. L'elevada pressió antròpica que suporten aquests medis costaners resulta, en aquest sentit, imprescindible per a comprendre el seu estat actual. La major part de la població i de les activitats econòmiques ?entre aquestes, la indústria turística- s'ubiquen i es desenvolupen actualment en aquest estret àmbit. Actuacions directes o indirectes ?des de la modificació de la dinàmica litoral a l'extracció d'arena, passant per l'omnipresent urbanització o els vessaments de tot tipus- que, en massa casos, han tingut com a efecte l'alteració quasi irreversible del territori, les aigües i les espècies que, fins fa pocs anys, hi prosperaven. L'abast i les conseqüències d'aquesta dinàmica comencen apenes a ser compreses i valorades científicament i socialment, tot i que no hi ha dubte que, juntament amb la imprescindible regulació de les activitats i les actuacions de major impacte, resulta necessària una actuació dirigida a garantir l'adequada conservació dels malauradament escassos testimonis de l'extraordinari valor ambiental de les nostres costes, en la línea de l'esforç realitzat en la proposta valenciana de llocs d'interés comunitari per a la seua inclusió en la xarxa europea Natura 2000, pel que fa a espais litorals i marins, de la qual forma part precisament l'espai denominat Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa.
  
Tot i participar de la problemàtica i característiques generals anteriorment exposades, la Serra Gelada constitueix un exemple singular en el context de les forests litorals del sud de la Comunitat Valenciana. Formada per un impressionant relleu que s'alça de forma abrupta sobre les planes de Benidorm, l'Alfàs del Pi i Altea, la serra dóna lloc, en el seu front litoral, a penya-segats de més de 300 m., i alberga reductes de vegetació d'un valor excepcional. Cal destacar, en aquest sentit, la interessant duna fòssil penjada i la peculiar vegetació que la colonitza. A més a més, la serra comparteix diversos endemismes botànics amb el veí penyal d'Ifac.
  
Els valors paisatgístics i biològics de la Serra Gelada es veuen completats, a més, per una àrea litoral immediata especialment destacable, que alberga alguers de Posidonia oceanica que, en general, mostren un estat òptim de conservació. A més a més, i encara en medi marí, la zona incorpora petites illes: l'Olla i la minúscula la Galera, a la badia d'Altea; la Mitjana, als mateixos peus de la Serra Gelada, i el conegut illot de Benidorm; aquest últim enclavament, malgrat la seua reduïda extensió, constitueix, per ell mateix, una àrea d'excepcional interés, tant per la presència d'alguns endemismes vegetals rellevants ?entre els quals destaca, sobretot, Silene hifacensis- com per constituir l'àrea de nidificació de diverses espècies d'aus marines.
  
En l'àrea continental ?circumscrita a la Serra Gelada i a les àrees emergides dels illots esmentats-, l'hàbitat millor representat són els pradells anuals de Thero-Brachypodietea i els matollars termòfils. Tot i això, i per la seua especial rellevància, mereixen destacar-se els relacionats amb la duna fòssil (dunes amb vegetació escleròfil'la del Cisto-Lavanduletea; matollars halòfils; i dunes litorals amb Juniperus, com també la vegetació de penya-segats amb Limonium endèmics. A la zona apareix, a més, com a espècie vegetal prioritària, la Silene hifacensis, sense perjudici d'altres espècies d'interés presents a la zona com Asperula paui subsp. dianensis, Biscutella montana, Teucrium hifacense o Limonium parvibracteatum. En el medi marí, apareixen com especialment rellevants els esmentats alguers de Posidonia i Cymodocea, encara que també s'han de destacar altres hàbitats, com les coves marines o els esculls.
  
Quant a la fauna, cal destacar les aus marines, entre elles l'escateret (Hydrobates pelagicus), el corb marí emplomallat (Phalacrocorax aristotelis) i la gavina d'Audouin (Larus audouinii), encara que també són rellevants les rapinyaires com el falcó (Falco peregrinus). Pel que fa a l'àmbit marí, són nombroses les espècies animals que mereixen una menció per la seua importància o estat de conservació. Entre elles, cal indicar al vermètid (Dendropoma petraeum), la nacra (Pinna nobilis), a més de nombrosos tàxons de peixos, crustacis i d'altres invertebrats que troben en aquests fons les condicions adequades per a prosperar, i que sovint uneixen al seu valor natural un innegable interés econòmic pel seu caràcter de recurs pesquer.
  
Però la major singularitat de la zona ha de referir-se, probablement, al fet que aquestes excepcionals condicions naturals es donen en un entorn turístic de gran freqüentació (s'estima que a Benidorm acudeixen més de 5 milions de viatgers a l'any), que constitueix de fet el de major densitat de tota la Comunitat Valenciana, i on és precisament la presència de mar i costa el major actiu i atractiu d'aquest sector econòmic. Aquesta coincidència en un espai relativament reduït no ha d'interpretar-se com una paradoxa, malgrat el risc que representa per a la part més dèbil: el medi natural. Resulta cada vegada més evident que un entorn adequadament conservat és un factor de rellevància a l'hora de l'elecció de la destinació turística, al temps que permet completar l'oferta d'oci. Des d'aquestes consideracions, no ha de plantejar-se una contradicció entre conservació i turisme, sobretot quan aquesta activitat, fortament implantada en la zona des de fa anys, ha demostrat en altres ocasions la seua capacitat de desenvolupament i adaptació a entorns que encara mantenen valors naturals, alguns dels quals mereixen interés internacional.
  
L'harmonització, en la mesura possible, del desenvolupament socioeconòmic de la zona amb la preservació de les rellevants característiques ambientals d'aquesta, a través d'una adequada ordenació dels recursos naturals, va ser l'objectiu bàsic perseguit amb l'Ordre de 25 d'octubre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es va iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Gelada i la seua zona litoral. Des d'aquest moment es va abordar el procés de confecció, discussió i tramitació de l'esmentat pla, com a part substancial del qual ?i com és habitual en el cas de documents comparables a aquest- ha tingut un especial protagonisme la participació d'ajuntaments, persones i entitats directament vinculades a la zona. Prova de la rellevància d'aquest procés ha sigut la progressiva adaptació dels límits previstos per a l'àrea objecte d'ordenació, que han passat de les 1.831 ha. previstes en l'ordre d'inici del procediment, fins les 5.665 ha. de l'àmbit finalment proposat, de les quals 745 corresponen a medis terrestres i la resta a àrees marines.
  
El Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals, com correspon a un document de les seues característiques, persegueix, com s'ha dit, l'harmonització d'usos i activitats diverses amb la preservació i l'ús sostenible dels valors ambientals, territorials i paisatgístics que alberga la zona. En aquest sentit, el caràcter maritimoterrestre de l'espai ordenat no solament no ha de representar ?sense perjudici de l'escrupolós respecte a les competències reconegudes a les diferents administracions en cadascun d'aquests àmbits- cap obstacle per al compliment dels seus objectius, sinó que es presenta com una oportunitat per a permetre, en estreta col'laboració amb altres administracions, una gestió adequada i sostenible de dos àmbits, el terrestre i el marí, l'estreta relació ecològica ?i fins i tot sociocultural- entre els quals queda fora de qualsevol dubte.
  
Per tot això, acomplerts els tràmits procedimentals previstos en l'article 49 bis de la Llei de Govern Valencià, a proposta del conseller de Territori i Habitatge i prèvia deliberació del Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 11 de març de 2005,
  
DECRETE
  
Article únic
  
1. S'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Gelada i la seua zona litoral, en compliment del que disposa l'article 32 i següents de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
2. Com a annex I del present decret es recull la part normativa del pla.
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS
  
Primera
  
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa el present decret.
  
Segona
  
Les disposicions contingudes en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals que s'aprova mitjançant aquest decret respecte a l'extracció de materials del fons marí podran exceptuar-se, amb caràcter extraordinari, quan existisquen raons imperioses i es justifique tècnicament la falta de solucions alternatives.
  
D'acord amb el que estableix l'article 6.4 de la Directiva 92/43/CEE, l'esmentada excepció només serà admissible si, a judici de la Generalitat, concorren consideracions relatives a conseqüències positives de primordial importància per al medi ambient o altres raons d'interés públic de primer ordre. En qualsevol cas, l'autorització d'actuacions extraordinàries en aquest àmbit exigirà una avaluació específica prèvia dels seus efectes, com també totes aquelles mesures compensatòries que siguen necessàries per a garantir la integritat, la viabilitat i l'adequada conservació de l'espai protegit.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
Aquest decret entrarà en vigor el dia següent al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Castelló de la Plana, 11 de març de 2005
  
El president de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ.
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
TEXT NORMATIU DEL PLA D'ORDENACIÓ DELS RECURSOS NATURALS DE LA SERRA GELADA I EL SEU ENTORN LITORAL
  
TÍTOL I
  
DISPOSICIONS GENERALS
  
Article 1. Naturalesa del pla
  
L'objecte del present pla és l'ordenació dels recursos naturals de la Serra Gelada i la seua zona litoral, conforme al que disposen els articles 4 i següents de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, com també al que establixen els articles 32 i concordants de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Article 2. Finalitat i objectius
  
1. D'acord amb l'article 32 de la Llei 11/1994, la finalitat del present Pla d'Ordenació del Recursos Naturals (PORN) és definir i assenyalar l'estat de conservació dels recursos naturals i ecosistemes dins del seu àmbit territorial; assenyalar el règim que, si és el cas, ha d'aplicar-se als espais que s'han de protegir; fixar el marc per a l'ordenació integral dels espais naturals protegits inclosos en el seu àmbit; determinar les limitacions que han d'establir-se i el règim d'ordenació dels diversos usos i activitats admissibles en l'àmbit dels espais protegits; promoure l'aplicació de mesures de conservació, restauració i millora dels recursos naturals; i formular els criteris orientadors de les polítiques sectorials i ordinadors de les activitats econòmiques i socials, públiques i privades, perquè siguen compatibles amb els objectius dels Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals.
  
2. A fi d'aconseguir la finalitat establida en l'apartat 1, el PORN ha d'ordenar l'activitat humana i el patrimoni natural i cultural com a parts integrants dels processos ecològics que, de manera natural o influïda per l'esmentada activitat, tenen lloc en l'àmbit d'ordenació, d'acord amb els objectius següents:
  
a) Protegir i conservar els ecosistemes més notables i els processos ecològics que els conformen; protegir i conservar les poblacions d'espècies i varietats genètiques més destacables existents a la zona, ja siga pel seu caràcter emblemàtic, o per la seua singularitat, fragilitat, representativitat o estat de conservació.
  
b) Promoure mecanismes i criteris que asseguren una activitat social i econòmica sostenible, de manera global, i concretament en relació amb els objectius de conservació establits en el PORN.
  
c) Promoure, canalitzar i ordenar les demandes d'activitats turístiques, lúdiques i educatives que no posen en perill la conservació dels valors de l'espai.
  
d) Preveure mecanismes d'informació, sensibilització, participació i cooperació de la població local, el públic i els agents socials destinats a promoure la conservació i l'ús sostenible de la zona.
  
e) Assegurar el manteniment dels elements i conjunts del medi físic (geològics, edafològics i hidrològics), i del patrimoni humà (cultural, històric i arquitectònic) més remarcables.
  
f) Dotar de mecanismes i definir criteris per a l'inventari, el seguiment i la investigació aplicada a la gestió sobre els sistemes biofísics i culturals existents en l'espai natural.
  
g) Assegurar una correcta integració dels plans aprovats i proposats a la zona, incloent el planejament territorial i urbanístic municipal i territorial, amb el present PORN.
  
h) Sense perjudici del que ha establit la legislació aplicable, promoure l'establiment d'iniciatives de qualsevol tipus ?incloent la constitució d'una fundació o figura anàloga- dirigides explícitament a fomentar i garantir la participació del conjunt d'administracions i sectors socials i econòmics implicats en la consecució dels objectius del document en totes les fases del desenvolupament d'aquest.
  
Article 3. Àmbit
  
L'àmbit del present PORN comprén part dels termes municipals de Benidorm i l'Alfàs del Pi, en l'entorn de la Serra Gelada, com també els illots denominats illot de Benidorm, illa Mitjana, l'Olla i la Galera, i la zona marina immediata a aquestes àrees. La delimitació detallada d'aquest àmbit apareix en el corresponent mapa de zonificació incorporats al document.
  
Article 4. Espais naturals protegits en l'àmbit del PORN
  
1. La figura d'espai natural protegit l'aplicació de la qual s'estima més convenient per a les zones de major valor ambiental de la Serra Gelada i la seua zona litoral és la de parc natural, sota la denominació de Parc Natural (maritimoterrestre) de la Serra Gelada i la seua zona litoral.
  
2. L'àmbit del futur parc natural proposat coincideix amb el del mateix PORN, i inclou tant les àrees emergides (Serra Gelada i illes) com la zona marítima delimitada, sense perjudici del seu caràcter d'aigües interiors o exteriors. No es preveu la delimitació d'una àrea d'esmorteïment d'impactes per a aquest espai natural.
  
3. La inclusió de les àrees marines que formen part del present PORN en l'àmbit d'aquest i del futur parc natural està justificada per la seua estreta relació amb les àrees emergides i, per consegüent, per la necessitat d'ordenar adequadament l'aprofitament dels recursos naturals d'aquestes aigües com a condició necessària per a garantir el compliment dels objectius de protecció perseguits tant per a la Serra Gelada com, sobretot, les illes Mitjana, l'Olla, la Galera i Benidorm.
  
4. Per a la millor conservació dels valors naturals en l'àmbit del PORN també hi ha tres microreserves de flora: illa Mitjana, Serra Gelada nord i Serra Gelada sud. Aquests i altres règims de protecció previstos per la Llei 11/1994, o per qualsevol altra legislació equivalent o inferior, s'aplicaran en l'àmbit del PORN, sempre que representen una protecció major que la que s'hi fixa.
  
Article 5. Xarxa Natura 2000
  
1. L'àmbit comprés pel present PORN queda parcialment inclòs en el lloc d'interés comunitari (LIC) denominat Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa (ES5213021), i inclou al seu torn la totalitat de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominada Illots de Benidorm (ES0000121).
  
2. En coherència amb el que establixen les directives europees 79/409/CEE, de 27 de desembre, relativa a la conservació de les aus silvestres, i 92/43/CEE, de 21 de maig, relativa a la conservació d'hàbitats naturals i de flora i fauna silvestre, adaptada al progrés científic i tècnic per la Directiva 97/62/CE de 27 d'octubre de 1997, del Consell, com també en la legislació sectorial d'àmbit estatal (Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres; Llei 40/1997, sobre reforma de la Llei 4/1989; Llei 41/1997, sobre modificació de la Llei 4/1989; Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestre; Reial decret 1193/1998, de 12 de juny, pel qual es modifica l'anterior; i disposició final primera de la Llei 43/2001, de 21 de novembre, de forests) i autonòmic (Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana) que recull les determinacions d'aquestes directives, el present PORN tindrà la consideració de pla de gestió al qual es refereix l'article 6.1 de la citada Directiva 92/43/CEE per a l'àmbit del LIC i la ZEPA al qual s'aplica.
  
3. Per a l'àmbit del LIC Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa que no forme part de l'àmbit del present PORN, i sense perjudici de l'adopció d'altres mesures de caràcter reglamentari, administratiu o contractual que afecten la totalitat o part d'aquest lloc, la conselleria competent en medi ambient establirà un marc d'ordenació i gestió adequat, les determinacions del qual resulten coherents i complementàries amb el que establix el present document.
  
4. Pel que fa a l'àmbit corresponent a la ZEPA Illots de Benidorm, el present document inclou en la seua totalitat l'ordenació proposada en les normes de protecció de la citada ZEPA, aprovades pel Decret 40/2003, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat. Aquestes normes de protecció tindran un caràcter accessori a les disposicions del present PORN en aquells aspectes que aquest no regule explícitament.
  
Article 6. Àrea d'influència socioeconòmica
  
D'acord amb els articles 21 i 22 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i amb l'article 18.2 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, es declara com a Àrea d'influència socioeconòmica de la Serra Gelada els termes municipals complets de Benidorm i l'Alfàs del Pi.
  
Article 7. Efectes
  
1. Les determinacions contingudes en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Gelada i la seua zona litoral són obligatòries i executives en tot el que afecta la protecció, la conservació i la millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge i els recursos naturals i culturals presents en l'àmbit d'aquest, vinculant en forma directa tant l'administració com els particulars.
  
2. El contingut normatiu del PORN prevaldrà sobre qualssevol altres instruments d'ordenació territorial i física que afecten l'àmbit del pla, les seues previsions són de caràcter vinculant per a qualssevol altres actuacions, plans o programes que afecten la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, tot això de conformitat amb el que establix l'article 35 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
3. Les previsions contingudes en els planejaments urbanístics dels municipis que estiguen afectades per mesures de protecció del present PORN i siguen incompatibles amb aquestes han de ser modificades i adequades a aquest, almenys, en la següent revisió o homologació global del document de planejament de què es tracte.
  
4. Així mateix, el PORN tindrà caràcter indicatiu respecte de qualssevol altres actuacions, plans o programes sectorials, i les seues determinacions s'aplicaran subsidiàriament, sense que per això s'altere la prevalència del present PORN en les matèries a què es refereix el paràgraf 1 d'aquest article.
  
5. Les determinacions del document denominat Pla Especial de Protecció Paisatgística de la Serra Gelada, tramitat per l'Ajuntament de l'Alfàs del Pi, tindran caràcter complementari al que ha indicat el present PORN en l'àmbit d'aplicació del citat Pla Especial.
  
Article 8. Vigència i revisió
  
1. Les disposicions del present pla entraran en vigor l'endemà de la publicació de l'aprovació definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i tindran vigència indefinida mentre no s'acorde la seua revisió o modificació.
  
2. Podran ser causes de revisió del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals les següents:
  
a) L'alteració substancial de l'estat de conservació dels recursos naturals presents en l'àmbit del pla.
  
b) El transcurs de 10 anys des de l'entrada en vigor del pla.
  
c) Qualsevol altra raó que aconselle justificadament la modificació dels continguts del pla a fi de millorar la consecució dels seus objectius.
  
3. Per a procedir a la revisió o modificació puntual de les determinacions del present pla han de respectar-se els mateixos tràmits que els seguits per a la seua aprovació.
  
4. No es considerarà revisió del PORN l'alteració dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament urbanístic que s'aprove amb posterioritat, sempre que aquesta alteració supose un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.
  
5. El programa de seguiment ecològic de l'àmbit del PORN, al qual es refereix l'article 64.2, es tindrà en compte en el procés de revisió dels objectius, la planificació i la gestió del territori del PORN.
  
Article 9. Contingut i interpretació
  
1. El present PORN està constituït pels següents documents i apartats:
  
1. Introducció.
  
2. Memòria descriptiva i justificativa.
  
3. Model d'intervenció.
  
4. Ordenació.
  
5. Previsions en relació a l'evolució sectorial.
  
6. Programa econòmic i financer.
  
7. Documentació cartogràfica.
  
8. Annexos.
  
2. La interpretació del contingut del present pla ha de fer-se d'acord amb el conjunt de documents que l'integren, prevalent, en tot cas, el que establix la normativa d'aquest.
  
3. Per al supòsit que es produïren discrepàncies entre la documentació gràfica i l'escrita, o entre distints documents que conformen aquesta última, ha d'acudir-se a la interpretació més coincident amb els principis, criteris, objectius i finalitat del pla, s'adoptarà la interpretació que comporte un major grau de protecció.
  
Article 10. Administració i gestió
  
1. Amb caràcter general, correspon a la conselleria competent en medi ambient la gestió de les previsions i directrius contingudes en el present document per al conjunt de l'àmbit objecte d'ordenació, sense perjudici de l'exercici de les competències que corresponguen a altres organismes i administracions.
  
2. La Junta Rectora del futur parc natural que es constituïsca com a òrgan col'legiat i consultiu per a col'laborar en la gestió de l'espai natural protegit, d'acord amb el que indica la Llei 11/1994, representarà el principal mecanisme de participació social en les decisions de gestió i ordenació del futur parc natural.
  
3. La conselleria competent en medi ambient i els òrgans de gestió de l'espai natural protegit podran promoure la constitució d'una fundació o entitat anàloga, amb la finalitat d'implicar la societat civil en la consecució dels objectius del present PORN, com també amb l'objectiu d'impulsar l'obtenció de finançament i la realització d'activitats públiques i privades relacionades amb el futur parc natural.
  
Article 11. Sobre la fiscalització i control ambiental
  
1. En tots aquells supòsits en què per raó de la present normativa resulte necessària l'emissió d'informe o l'avaluació o declaració d'impacte ambiental per a la realització d'obres, instal'lacions o activitats en l'àmbit del PORN, no podran iniciar-se aquestes, ni atorgar-se la corresponent llicència o autorització per part dels òrgans administratius competents, sense comptar prèviament amb l'informe favorable de la conselleria competent en medi ambient.
  
2. El sentit d'aquest informe serà vinculant a l'efecte d'autoritzar, condicionar o prohibir la realització d'aquestes activitats, tot això sense perjudici de l'exercici de les competències i funcions pròpies conferides als distints òrgans administratius per la legislació d'aplicació al cas.
  
3. En el cas de les autoritzacions que, per raó de l'aplicació del present document, han d'emetre's per a activitats en el medi marí, s'entendrà que aquesta autorització correspon a la que resulte preceptiva emetre a raó de l'aplicació de la legislació sectorial que corresponga a cada cas. La conselleria competent en medi ambient ha d'emetre un informe preceptiu en el tràmit corresponent a les dites autoritzacions. Quan, sempre en l'àmbit marí, es tracte d'activitats no subjectes a autorització prèvia per l'aplicació de cap legislació sectorial, l'administració responsable per a l'emissió d'aquesta serà la conselleria competent en medi ambient, sense perjudici del que establix la normativa particular i de l'exercici de les competències que corresponen a cada administració implicada.
  
Article 12. Distintiu Serra Gelada
  
1. Es crea el distintiu Serra Gelada per a aquelles activitats productives de caràcter tradicional, serveis turístics, serveis d'educació ambiental i cultural i activitats lúdiques coherents amb els principis del present PORN que es desenvolupen en el seu àmbit. Aquestes activitats formaran part d'un registre específic mantingut i gestionat per l'òrgan gestor del futur parc natural, sense perjudici que aquest registre siga coherent amb altres mecanismes de control mantinguts i gestionats específicament per altres administracions amb competències sectorials.
  
2. L'òrgan gestor del futur parc natural pot autoritzar l'ús i desenvolupar aquest distintiu en la forma d'un logotipus identificatiu, o altres estratègies, i podran accedir a la seua utilització per a la promoció dels productes i activitats esmentats en el punt anterior. El futur parc natural també pot promoure els productes i activitats que s'acullen al distintiu de la forma que considere més oportuna.
  
3. El futur parc natural desenvoluparà, en col'laboració amb els representants dels sectors indicats en el punt 1 i de les administracions directament implicades, criteris específics de qualitat i sostenibilitat que han de complir els productes i activitats distingits per a accedir a aquest distintiu i formar part del corresponent registre. Els productes i activitats que compten amb el distintiu amb anterioritat al desenvolupament dels criteris disposaran de 6 mesos per a adaptar-se a aquests, transcorreguts els quals deixaran de formar part del registre del distintiu, i no podran utilitzar els mecanismes de promoció indicats en el punt 2.
  
Article 13. Règim d'avaluació d'impacte ambiental i estudi paisatgístic
  
1. L'avaluació d'impacte ambiental en l'àmbit d'aquest PORN estarà regulada per la normativa sectorial vigent i específicament pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de la Generalitat, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
2. Les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit d'aquest PORN se sotmetran a consulta de l'administració competent en espais naturals protegits, sota les condicions que indica la secció primera del capítol III del Decret 162/1990. Aquesta consulta s'exercirà sense perjudici del procés d'informació favorable per part de l'esmentada administració que determinats projectes i actuacions requereixen d'acord amb les presents normes.
  
3. A més dels projectes i activitats recollits per la legislació aplicable (Decret 162/1990; article 162 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual se va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana; article 43.3 de la Llei 11/1994; Llei estatal 6/2001; Llei estatal 43/2001; i la resta de disposicions que siguen d'aplicació), han de sotmetre's als processos d'avaluació o estimació d'impacte ambiental, com es defineixen en el Decret 162/1990, les activitats i projectes que s'indiquen en la normativa particular del present PORN.
  
4. Sense perjudici dels criteris generals per a la declaració i l'estimació d'impacte ambiental que fixa el Decret 162/1990, s'estableixen els següents criteris específics que remarquen les particularitats del territori d'aquest PORN en relació amb el règim d'avaluació d'impacte ambiental, i que seran d'obligada atenció per als estudis i les estimacions d'impacte ambiental que es puguen presentar a tràmit:
  
- Considerar les característiques i els objectius de les diferents zones del PORN, i identificar com afectarà l'activitat o projecte a aquestes zones.
  
- Avaluar els efectes sobre la connexió del territori i dels processos ecològics amb les serres i espais del seu entorn.
  
- Considerar les possibles afeccions sobre les espècies animals i vegetals i els hàbitats d'especial interés en l'àmbit d'aquest PORN.
  
5. En relació amb el procés de vigilància ambiental previst pel capítol IV del Reglament aprovat pel Decret 162/1990, l'administració competent en espais naturals protegits vetlarà pel compliment de les mesures establides en les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que poden sorgir en l'àmbit del PORN.
  
Article 14. Legislació sectorial
  
La normativa prevista en el present PORN s'entendrà sense perjudici de la normativa sectorial vigent sobre les distintes matèries objecte de regulació.
  
TÍTOL II
  
NORMES GENERALS
  
CAPÍTOL I
  
DELS RECURSOS HÍDRICS
  
Article 15. Protecció de la qualitat dels recursos hídrics
  
1. La protecció de les aigües en l'àmbit del present PORN es regirà amb caràcter general per la legislació marc existent respecte d'això i, de manera especial per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, modificada per la Llei 46/1999, de 13 de desembre, com també el Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril).
  
2. Estan prohibides amb caràcter general totes aquelles activitats que poden produir la contaminació dels recursos hídrics superficials o subterranis, terrestres o marins, amb risc per a la salut o per al medi ambient, com també les que produïsquen algun menyscabament dels usos actuals o potencials d'aquests recursos o de la seua capacitat ecològica.
  
3. En el mateix sentit, es prohibeix qualsevol tipus d'abocaments sòlids o líquids potencialment contaminants sobre els llits o el mar en l'àmbit territorial de la present normativa. Els efluents d'aigües residuals que s'aboquen en aquest àmbit han de rebre el tractament adequat per a garantir la seua innocuïtat ambiental i sanitària.
  
4. En el cas dels abocaments procedents de la depuradora actualment existents en l'àmbit de la Serra Gelada, com també els originats en la punta de l'Escaleta, s'estableixen les següents mesures específiques:
  
a) En el termini de sis mesos des de l'aprovació del present document, la Conselleria de Territori i Habitatge, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i els Ajuntaments de Benidorm i l'Alfàs del Pi, confeccionaran un Pla d'actuació dirigit a eliminar aquests abocaments o, almenys, reduir a nivells acceptables els efectes ambientals d'aquests.
  
b) Aquest pla d'actuació inclourà, almenys, els punts següents:
  
- Mesures per a evitar els abocaments procedents de la xarxa de clavegueram en la punta de l'Escaleta.
  
- Nivells màxims admesos per als diferents paràmetres en l'abocament procedent de la depuradora de la Serra Gelada.
  
- Alternatives tècniques per a la reducció dels efectes paisatgístics de l'abocament procedents de la depuradora de la Serra Gelada.
  
- Pressupost de les actuacions, organismes responsables i terminis per a la seua execució.
  
- Programa de seguiment ecològic de l'eficàcia del pla.
  
Article 16. Protecció de la xarxa natural de drenatge
  
1. Es prohibeix qualsevol activitat que puga alterar la morfologia de la xarxa natural de drenatge, interposar barreres quan discorren les aigües durant les avingudes, provocar obstruccions o alterar la coberta vegetal associada amb els cursos d'aigua estacionals. Aquesta limitació afecta, almenys, totes les superfícies compreses en domini públic hidràulic i les superfícies de policia annexes, tal com es defineixen en la Llei d'aigües i els seus reglaments, i sense perjudici de la classificació urbanística actual dels sòls afectats.
  
2. La consideració d'una àrea qualsevol com a part de la xarxa natural de drenatge se cenyirà al que estableix respecte d'això la legislació sectorial aplicable i al que determine respecte d'això l'organisme competent en la matèria. En cas de dubte o discrepància, la interpretació serà sempre la més favorable al compliment dels objectius del present PORN i a evitar els eventuals danys sobre béns i persones.
  
3. La conselleria competent en medi ambient, en col'laboració amb l'organisme de conca, promourà actuacions encaminades a la restauració hidrològica i ecològica de la xarxa natural de drenatge en els casos en què resulte necessari. Així mateix, s'instarà l'esmentat organisme de conca competent perquè mamprenga les accions necessàries per a la delimitació i l'eventual reversió de les ocupacions del domini públic hidràulic, especialment quan aquestes ocasionen riscos ecològics o hidrològics.
  
4. La conselleria competent en medi ambient facilitarà, dins de les seues competències, totes aquelles iniciatives privades o públiques encaminades a la recuperació de les condicions naturals dels barrancs i l'eventual eliminació d'ocupacions en aquests.
  
Article 17. Ús sostenible dels recursos hídrics
  
1. L'obertura de noves captacions d'aigües subterrànies en l'àmbit del PORN haurà de justificar detalladament, i de manera quantitativa, l'existència de la dotació d'aigua necessària i l'absència d'impactes negatius sobre els recursos hídrics de la zona.
  
2. Sense perjudici de l'anterior, les noves captacions de recursos hídrics, tant superficials com subterrànies, que es promoguen en l'àmbit del futur parc natural, han de sotmetre's a informe previ de la conselleria competent en medi ambient en aquells casos en què no estiguen expressament prohibits per la normativa particular de la zona en què s'emplacen, i sense perjudici del compliment del que disposa la legislació vigent sobre avaluació d'impacte ambiental i de la necessària autorització de l'organisme de conca.
  
3. La conselleria competent en medi ambient instarà l'organisme de conca competent perquè actue en aquells casos en què es produïsquen captacions de recursos hídrics sense els requisits i autoritzacions previstos per la legislació vigent.
  
4. La conselleria competent en medi ambient vetlarà per la reducció del consum d'aigua en totes aquelles activitats sotmeses a la seua gestió directa. Així mateix, donarà suport, dins del seu àmbit competencial, a totes les iniciatives públiques o privades que contribuïsquen a un ús sostenible dels recursos hídrics, incloent la minimització del consum, prospecció de fonts alternatives d'aprovisionament, reciclatge i reutilització d'aigües residuals, i l'adopció de mesures reductores de la despesa.
  
CAPÍTOL II
  
DELS RECURSOS GEOLÒGICS I EDAFOLÒGICS
  
Article 18. Protecció del patrimoni paleontològic i mineralògic
  
Dins de l'àmbit territorial en què és d'aplicació la present normativa, està prohibida la recol'lecció o l'alteració de materials paleontològics o mineralògics amb fins comercials, de col'leccionisme o amb qualsevol altre, excepte en aquells casos expressament autoritzats per la Generalitat en el context d'activitats d'investigació o d'altres que no suposen menyscabament d'aquest patrimoni d'acord amb la legislació vigent. Aquesta norma és aplicable tant a les superfícies emergides com a les submergides que queden dins dels límits de l'espai protegit.
  
Article 19. Protecció dels valors geomorfològics
  
1. Amb caràcter general, es prohibeix dins de l'àmbit de la present normativa qualsevol activitat que puga alterar de forma significativa els patrons geomorfològics naturals. En concret, no podrà realitzar-se cap aprofitament extractiu, siga quina siga la seua modalitat o envergadura, tant en l'àmbit terrestre com en el marí. Les operacions que impliquen moviment de terres es prohibeixen també amb caràcter general, excepte aquelles que es requerisquen per a alguna de les activitats incloses com a autoritzables en la normativa particular, i en aquest cas les condicions d'autorització s'atindran a allò que ha disposat la dita normativa i a la minimització dels efectes ambientals d'aquestes.
  
2. La conselleria competent en medi ambient instarà els òrgans competents en les activitats amb incidència geomorfològica ubicades dins de l'àmbit del present Pla d'ordenació, que facen efectiu el que disposa la legislació sobre restauració de terrenys afectats per la mineria i el que preveuen les declaracions d'impacte ambiental d'aquells projectes que impliquen moviment de terres.
  
3. Les determinacions anteriors no s'aplicaran als treballs de restauració de l'antiga pedrera de Serra Gelada, els quals es desenvoluparan d'acord amb el projecte o projectes específics aprovats respecte d'això, i sense perjudici del seguiment que es realitze del compliment i efectivitat d'aquests la conselleria competent en medi ambient i els òrgans gestors del futur parc natural.
  
Article 20. Conservació de sòls i lluita contra l'erosió
  
1. Amb caràcter general, es prohibeix, dins dels límits del PORN, qualsevol activitat que puga desencadenar o afavorir processos erosius incompatibles amb la conservació dels sòls naturals o agrícoles. No s'inclouen en aquesta prohibició general aquelles operacions de caràcter puntual o local imprescindibles per a actuacions considerades com a autoritzables en la normativa particular. Aquestes operacions només podran dur-se a terme sota les condicions de localització i autorització establides en les dites normes. De forma específica, queden prohibides les actuacions següents:
  
- El desbrossament no selectiu o l'eliminació total de la coberta vegetal natural.
  
- Les cremes de qualsevol naturalesa i extensió.
  
- La rompuda de terrenys ocupats per vegetació natural.
  
- La preparació del terreny mitjançant terrasses per a la reforestació.
  
- L'alteració substancial o destrucció d'elements tradicionals de conservació de sòls (bancals, ribassos, màrgens, terrasses tradicionals, etc.).
  
2. La conselleria competent en medi ambient promourà la restauració d'elements tradicionals de conservació de sòls en les superfícies de titularitat pública, adoptant modalitats d'actuació adequades als valors ecològics que actualment alberguen molts d'aquests terrenys. Així mateix, facilitarà les iniciatives d'altres administracions o de propietaris particulars, difonent informació sobre les línies de finançament existent i aportant suport tècnic a aquest tipus de projectes.
  
3. Totes les obres que es desenvolupen en l'àmbit del PORN i que puguen provocar el deteriorament dels recursos edàfics han d'adoptar mesures preventives, correctores o compensatòries que minimitzen aquest tipus d'impactes.
  
Article 21. Prevenció de l'ocupació irreversible de sòls agrícoles i naturals
  
1. Queden prohibides, amb caràcter general, aquelles actuacions que impliquen l'ocupació permanent de sòls mitjançant pavimentacions o edificacions, excepte en aquells casos i localitzacions en què les dites actuacions es consideren autoritzables en la normativa particular.
  
2. La conselleria competent en medi ambient vetlarà perquè s'adopten dissenys i tècniques constructives que minimitzen l'ocupació de sòls dins del futur parc natural, especialment en aquelles infraestructures d'ús públic i educació ambiental que són de la seua competència. Així mateix, promourà la retirada de paviments i edificacions obsoletes o que produïsquen efectes ambientals adversos.
  
Article 22. Prevenció de la contaminació de sòls
  
Estan prohibides totes aquelles activitats que puguen produir la contaminació dels sòls o del subsòl amb risc per a la salut o per al medi ambient; com també les que produïsquen menyscabament dels usos actuals o potencials d'aquests recursos o de la seua capacitat ecològica. En el mateix sentit, es prohibeix tot tipus d'abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre els sòls o la seua incorporació al subsòl mitjançant qualsevol procediment.
  
CAPÍTOL III
  
DE LA FLORA I LA COBERTA VEGETAL
  
Article 23. Conservació del patrimoni florístic
  
1. La recol'lecció d'exemplars vegetals amb finalitat comercial, de col'leccionisme o de consum no està permesa, amb caràcter general, en l'àmbit del futur parc natural, excepte en les condicions, emplaçaments i espècies expressament autoritzades per la conselleria competent en medi ambient. Sense perjudici de l'anterior, es permetrà la recol'lecció popular de fruits i llavors i la sega de plantes silvestres de consum tradicionals, sempre que existisca consentiment tàcit del propietari i tenint en compte les limitacions específiques que l'administració competent en espais naturals protegits puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o per altres causes negatives per a la flora o la fauna.
  
2. Es prohibeix la introducció sistemàtica, mitjançant plantació o sembra, d'espècies vegetals foranes en tot l'àmbit territorial afectat per la present normativa, excepte en els casos especials que es consideren autoritzables segons el que disposen les normes particulars.
  
3. Complementàriament a l'anterior, la conselleria competent en medi ambient col'laborarà amb els Ajuntaments de Benidorm i l'Alfàs del Pi perquè en les àrees exteriors perifèriques a l'àmbit del PORN ambdós corporacions adopten les disposicions necessàries per a afavorir l'eliminació d'exemplars o poblacions vegetals corresponents a espècies exòtiques de les quals es conega el seu caràcter invasor, i que puguen posar en risc les comunitats vegetals naturals del futur parc, com també la substitució de les dites espècies exòtiques per varietats autòctones. Per a això instarà i col'laborarà en el desenvolupament d'iniciatives de formació i sensibilització entre la població general i, en cas necessari, habilitarà mecanismes que faciliten aquestes iniciatives (distribució de planta, informació tècnica o línies específiques de suport).
  
4. La conselleria competent en medi ambient promourà les accions que garantisquen la conservació activa i restauració de les comunitats vegetals singulars o amenaçades representades en l'àmbit del Pla d'ordenació, com també el seguiment d'aquestes en coordinació amb centres d'investigació, universitats o altres organismes vinculats amb la conservació del patrimoni genètic. A l'efecte, l'esmentada conselleria autoritzarà la presa de mostres, senyalització de rodals i recol'lecció de material vegetal que siguen necessaris per al desenvolupament de les tasques de gestió, restauració o seguiment.
  
Article 24. Conservació i restauració de la coberta vegetal
  
1. La conselleria competent en medi ambient afavorirà, dins de les seues competències, tots aquells projectes públics o privats que promoguen la recuperació de la coberta vegetal natural, sempre que s'adopten dissenys, tècniques i emplaçaments que contribuïsquen a millorar l'estat de conservació dels ecosistemes i la qualitat dels recursos paisatgístics. A l'efecte, l'administració facilitarà als promotors d'aquestes iniciatives la informació tècnica i administrativa referent als requisits de les esmentades accions, les facilitats de finançament existent i altres avantatges als quals puguen acollir-se en el marc de la política ambiental de la Generalitat. Així mateix, promouran línies específiques de suport a la restauració de la coberta vegetal en el cas que les existents no resulten adequades o suficients.
  
2. En tot cas, les plantacions o sembres en superfícies forestals, arborades o no, com també qualsevol tractament forestal, hauran de ser objecte d'autorització per part de la conselleria competent en medi ambient, d'acord amb el que especifiquen les normes particulars. No es consideren autoritzables, amb caràcter general, les repoblacions o les reforestacions que suposen la introducció d'espècies exòtiques o que requerisquen la realització de terrasses o altres preparacions del terreny amb importants moviments de terres.
  
3. Es prohibeixen, amb caràcter general, totes aquelles operacions que requerisquen desbrossaments o rompudes no selectius, excepte en aquells casos puntuals previstos en la normativa particular o imprescindibles per a l'execució d'actuacions considerades autoritzables en aquesta normativa.
  
4. Les tallades d'arbratge, siga aquest de naturalesa agrícola, forestal o ornamental, només poden realitzar-se, amb l'autorització prèvia expressa de la conselleria competent en medi ambient, en aquells supòsits en què no es troben expressament prohibides per la normativa particular.
  
5. Quan es considere tècnicament necessari, la conselleria competent en medi ambient escometrà la reforestació de superfícies de titularitat pública degradades compreses en l'àmbit de la present normativa, adoptant models de massa que promoguen la màxima diversitat biològica i paisatgística. Així mateix, s'instarà els propietaris de superfícies forestals que escometen els treballs de reforestació de les finques incendiades ubicades a sòl no urbanitzable en compliment del que disposa l'article 4 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat, sobre Sòl No Urbanitzable. En tot cas, aquesta conselleria pot escometre els treballs de restauració que estime oportuns en les finques de titularitat privada afectades per incendis forestals sempre que així ho recomane la importància d'aquests treballs per a la protecció i la conservació dels recursos naturals del futur parc.
  
Article 25. Comunitats, hàbitats i espècies d'interés especial
  
1. Es consideren comunitats i hàbitats d'interés en l'àmbit d'aquest PORN, d'acord amb la classificació de la Directiva 92/43/CEE, les següents:
  
- Bancs d'arena coberts permanentment per aigua marina (1110).
  
- Praderies de Posidonia oceanica (\*1120).
  
- Esculls (1170), incloent formacions de vermètids i formacions de Cystoseira.
  
- Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb Limonium ssp. edèmics (1240).
  
- Dunes fixes del litoral del Crucianellion maritimae (2210).
  
- Dunes amb gespes de Malcolmietalia (2230).
  
- Dunes litorals amb Juniperus ssp. (\*2250).
  
- Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi (\*6110).
  
- Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (\*6220).
  
- Despreniments mediterranis occidentals i termòfils (8130).
  
- Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica (8210).
  
- Coves no explotades pel turisme (8310).
  
- Coves marines submergides o semisubmergides (8330).
  
- Alzinar de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (9340).
  
Complementàriament, es consideren comunitats d'interés, si no es troben compreses en els apartats anteriors, el coral'ligen i les biocenosis de fons detrítics (fàcies maërl i Peysonneliaceas lliures).
  
La memòria informativa del present PORN indica diverses localitzacions d'aquestes comunitats, sense que tinga caràcter d'inventari detallat.
  
2. Es consideren espècies vegetals d'especial interés en l'àmbit d'aquest PORN, sense perjudici d'altres que es puguen afegir en un futur, les següents:
  
a) Algues: Acetabularia parvula, Cystoseira amenthacea, Cystoseira caespitosa, Cystoseira ercegovicii, Cystoseira stricta, Cystoseira spinosa, Cystoseira zosteroides, Halarachnion ligulatum, Hypnea cervicornis, Lithothamium coralloides i Phymatoliton calcareum.
  
b) Plantes superiors: Asperula paui subps, dianensis, Biscutella montana, Chaernorhinum origanifolium subsp. crassifolium, Corema album, Cynamorium coccineum, Dianthus broteri subsp. valentinus, Erodium sanguischristi, Juniperus oxycedrus subsp. macrocarpa, Lavatera mauritanica, Limonium cossonianum, Limonium delicatulum, Limonium parvibracteatum, Linaria arabiniana, Posidonia oceanica, Sarcocapnos saetabensis, Scabiosa saxatilis subsp. saxatilis, Sideritis chamaedryfolia subsp. littoralis, Sideritis leucantha subsp. albicaulis, Silene hifacensis, Teucrium buxifolium subsp. hifacensis, Thymelaea tartonraira subsp. valentina, Thymus moroderi, Urginea undulata subsp. caeculi i Withania frutescens.
  
3. Està prohibida la recol'lecció, el dany o la mutilació dels exemplars de les espècies vegetals i l'alteració dels llocs que continguen les comunitats vegetals recollides per aquest article, excepte autorització expressa de l'administració competent en espais naturals protegits, per raons fitosanitàries, per a la millora de les formacions arborades, per a la reproducció d'espècies vegetals o per a la investigació.
  
CAPÍTOL IV
  
DE L'ORDENACIÓ FORESTAL I ELS INCENDIS FORESTALS
  
Article 26. Marc general
  
L'activitat forestal en l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals es regirà de manera general per les disposicions de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat, modificada per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat, i del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, sense perjudici de les altres disposicions del present capítol.
  
Article 27. Terrenys forestals
  
1. A l'efecte del present pla, es consideren terrenys forestals els definits com a tals en l'article 2 de la Llei 3/1993.
  
2. El Consell de la Generalitat declararà de domini públic, a l'efecte previst en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals.
  
3. Es declararan com a forests protectores aquells terrenys forestals de propietat privada que complisquen els requisits establits en l'article 22.1 del Decret 98/1995.
  
4. En els catàlegs de la Comunitat Valenciana de Forests de Domini Públic i d'Utilitat Pública, i de Forests Protectores, s'ha de fer constar l'afecció total o parcial dels terrenys catalogats a l'àmbit del present Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals.
  
5. La conselleria competent en medi ambient confeccionarà un programa d'adquisició de terrenys forestals de propietat privada, que s'executarà d'acord amb les disponibilitats pressupostàries, destinat a incrementar la superfície de forest pública mitjançant compravenda, permuta, donació, herència o llegat i mitjançant qualsevol altre procediment, amb prioritat quan concórrega alguna de les condicions següents:
  
- Terrenys d'alt valor ecològic.
  
- Terrenys inclosos en zones d'alt risc d'erosió.
  
- Terrenys que actualment es troben en estat de degradació per efecte d'incendis o inadequada gestió i compten amb un elevat potencial ecològic per a la seua regeneració.
  
- Terrenys enclavats o confrontants amb terrenys de propietat pública.
  
- Terrenys que continguen fauna o flora d'especial valor.
  
- Terrenys declarats com a forests protectores.
  
6. De conformitat amb l'article 103 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració iniciarà les accions oportunes per a incorporar al patrimoni de la Generalitat els terrenys forestals o agrícoles abandonats que no es troben inscrits en el Registre de propietat.
  
7. Ha de procedir-se en el termini més breu possible a la delimitació i fitació dels terrenys forestals de propietat pública existents en l'àmbit d'aquest PORN. En aquelles forests públiques ja delimitades i fitades a l'entrada en vigor del present pla, es procedirà a la revisió de les fites i la seua restitució en cas necessari.
  
Article 28. Prevenció i lluita contra incendis forestals
  
1. L'ús del foc amb qualsevol finalitat o modalitat està prohibit amb caràcter general en l'àmbit del PORN, excepte en els supòsits en què siga autoritzat excepcionalment per la conselleria competent en medi ambient.
  
2. En coordinació amb els ajuntaments implicats en el present PORN, la conselleria competent en medi ambient posarà en marxa sistemes efectius d'eliminació de les restes de poda i jardineria que excloguen l'ús del foc, amb especial prioritat en els terrenys confrontants amb el límit d'aquest o situats a menys de 500 metres d'aquest límit.
  
3. En circumstàncies en què el risc d'incendi forestal siga extrem, la conselleria competent en medi ambient i els òrgans gestors del futur parc natural podran limitar l'accés de públic a determinades àrees de l'àmbit del PORN.
  
4. Les actuacions de restauració de la coberta vegetal o implantació de vegetació en l'àmbit de la present normativa han de realitzar-se amb dissenys, espècies, densitats i ubicacions concebudes per a minimitzar el risc d'incendis forestals.
  
Article 29. Pla de prevenció d'incendis
  
En el termini màxim de dos anys des de l'entrada en vigor d'aquesta normativa, la conselleria competent en medi ambient formularà un Pla de prevenció d'incendis forestals del futur parc natural. En aquest pla han d'establir-se les actuacions de qualsevol tipus dirigides bàsicament a evitar que es produïsquen incendis en aquest àmbit, com també a minimitzar els efectes paisatgístics, socials i ambientals d'aquests en el cas que la dita prevenció no tinga l'efecte desitjat. Entre els continguts que si és el cas incorpore aquest pla, es trobaran els següents:
  
- Objectius.
  
- Marc legal.
  
- Programa d'accions, que al seu torn incorporarà els aspectes següents:
  
1. Accions de prevenció:
  
a) Conciliació d'interessos amb els usos i aprofitaments que tenen lloc en l'àmbit del pla i que poden tindre una relació directa amb els incendis forestals: activitat agrària, activitat cinegètica, activitats recreatives i urbanitzacions, etc.
  
b) Vigilància dissuasòria.
  
2. Tractaments de la vegetació, afavorint el desenvolupament de les comunitats més evolucionades i establint una xarxa de faixes lineals de defensa i atac indirecte. S'inclouran les actuacions culturals proposades, a partir de la fragilitat de la vegetació, l'afecció sobre béns i persones i el risc induït.
  
3. Infraestructures viàries: a partir de les infraestructures ja existents en el perímetre del futur parc, se senyalitzarà una xarxa de circumval'lació prioritària que permeta un ràpid accés des de qualsevol lloc d'aquest.
  
4. Punts de proveïment d'aigua: xarxes de hidrants i depòsits, amb especial atenció a l'EDAR i les seues instal'lacions annexes.
  
5. Manteniment d'àrees d'agricultura marginal.
  
- Sistemes d'alerta i extinció. Accions d'extinció.
  
- Voluntariat ambiental i personal responsable de l'execució del pla.
  
- Calendari d'execució, pressupost i agents responsables.
  
Article 30. Conservació de les superfícies forestals
  
1. Les superfícies forestals tant públiques com privades compreses en l'àmbit del PORN han de conservar-se en unes condicions selvícoles que asseguren un comportament adequat davant de la possible declaració o propagació d'incendis forestals. A l'efecte, la conselleria competent en medi ambient efectuarà, en les masses de titularitat pública, els tractaments pertinents que es prevegen en el citat Pla de prevenció d'incendis. Aquesta conselleria estimularà així mateix, el compliment d'aquesta norma per part dels propietaris de superfícies forestals mitjançant mesures de suport tècnic o econòmic específicament previstes a l'efecte. En el cas que no s'obtinguen per aquests mitjans els resultats requerits, l'administració podrà escometre els treballs de forma directa en les superfícies integrades en l'àmbit d'aquesta normativa si així ho aconsella la situació de risc existent.
  
2. La conselleria competent en medi ambient promourà la millora dels mitjans de vigilància i extinció de forma coordinada amb les administracions autonòmiques competents i amb els ajuntaments els termes dels quals es troben afectats per l'àmbit del pla.
  
3. Totes les actuacions que es mamprenguen en el context de la prevenció i lluita contra incendis forestals han de dissenyar-se de tal manera que no ocasionen impactes ecològics o paisatgístics. Es considera incompatible amb els valors ambientals l'execució de faixes tallafocs amb superfícies decapades o desbrossades mitjançant procediments no selectius, per la qual cosa aquest tipus d'actuació queda prohibit en l'àmbit de la present normativa.
  
Article 31. Pla d'evacuació
  
En el termini màxim de sis mesos des de l'entrada en vigor de la present normativa, la conselleria competent en medi ambient, en coordinació amb els municipis afectats, formularà un Pla d'evacuació per a les àrees residencials ubicades en l'entorn de la Serra Gelada, incloent les accions de senyalització que es consideren necessàries.
  
CAPÍTOL V
  
DE LA FAUNA I ELS HÀBITATS FAUNÍSTICS
  
Article 32. Espècies animals d'interés
  
1. Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PORN, sense perjudici d'altres que es puguen afegir en el futur, les següents:
  
a) Invertebrats: Dendropoma petraeum, Eunicella singularis, Eunicella cavolini, Eunicella verrucosa, Hippospongia communis, Homarus gammarus, Lithophaga lithophaga, Lophogorgia ceratophyta, Lurida lurida, Ophidiaster ophidianus, Palinurus elephas, Paracentrotus lividus, Pinna nobilis, Pinna rudis, Scyllarides latus, Scyllarus arctus, Scyllarus pygmaeus, Spondylus gaederopus, Spongia officinalis i Stenopus spinosus.
  
b) Vertebrats: Alytes obstetricans subsp. boscai, Bufo calamita, Calandrella cinerea, Caretta caretta, Chalcides bediagrai, Coluber hippocrepis, Dermochelys coriacea, Epinephelus alexandrinus, Epinephelus marginatus, Falco preregrinus, Gimnotorax unicolor, Globicephala melaena, Hieraetus fasciatus, Hippocampus ramulosus, Hydrobates pelagicus, Isaurus oxythincus, Larus audouinii, Lullula arborea, Miniopterus schreibersi, Morus basanus, Mycteroperca rubra, Myotis myotis, Myotis blythi, Oenanthe leucura, Pelobates cultripes, Phalacrocorax aristotelis, Phalacrocorax carbo, Polyprion americanus, Prionace glauca, Puffinus mauretanicus, Rhinolophus ferrumequinum, Rhinolophus hipposideros, Rhinolophus euryale, Sciaena umbra, Thunnus thynnus, Tursiops truncatus, Umbrina cirrhosa, Xiphias gladius i Xyrichthys novacula.
  
2. Es fomentaran les mesures oportunes de cara a la conservació i la millora de les poblacions de les espècies animals d'interés de l'àmbit del PORN, amb prioritat per aquelles mesures que puguen afavorir un nombre més gran d'espècies al mateix temps.
  
Article 33. Protecció dels hàbitats faunístics
  
1. Sense perjudici del que establix la normativa particular, i atesa la importància de la coberta vegetal i dels usos tradicionals del sòl en la preservació dels hàbitats representats en el futur parc, s'evitarà qualsevol actuació que implique una transformació d'usos del sòl quan per la seua intensitat, naturalesa o extensió puga deteriorar l'hàbitat faunístic. Les transformacions de les quals no es deriven efectes ecològics adversos seran autoritzables en els casos i condicions especificats en la normativa particular després de l'anàlisi de la seua incidència ambiental.
  
2. Així mateix, es considera incompatible amb la protecció dels recursos faunístics del futur parc i de l'espai marí protegit qualsevol obra o activitat que altere les condicions físiques dels substrats requerits per a la nidificació, reproducció, alimentació o refugi de la fauna. En aquest sentit, es prohibeix amb caràcter general qualsevol alteració de les superfícies rellevants per a la conservació dels hàbitats, incloent els depòsits sedimentaris i formacions rocoses litorals i infralitorals, els hàbitats rupícoles, les cavitats o cavernes i els llits estacionals al costat de les seues àrees riberenques.
  
3. La conselleria competent en medi ambient adoptarà sistemes de tractament forestal i fitosanitari que afavorisquen i no deterioren les característiques dels hàbitats representats. Així mateix, i amb idèntic objectiu, proporcionarà als titulars de terrenys inclosos en el futur parc assessorament tècnic i informació referent a les línies de finançament existent o implantades específicament.
  
Article 34. Prevenció de riscos i pertorbacions a la fauna
  
1. La caça podrà practicar-se en les àrees específicament designades per a això i en les condicions de temporalitat, intensitat i modalitat que es determinen per a aquesta, com s'especifica en la normativa particular.
  
2. La pesca marítima ha d'exercir-se en condicions que asseguren l'aprofitament sostenible de les espècies objecte d'explotació i la conservació d'altres espècies que puguen veure's afectades per aquesta activitat. Per a això, les administracions competents en aquesta matèria en aigües interiors i exteriors podran establir un règim d'autoritzacions que podrà incloure àrees permanentment delimitades a la pesca, conforme amb el que disposa la normativa particular, com també la prohibició de les arts d'encerclament i arrossegament en tot l'àmbit del Pla d'ordenació.
  
3. Amb caràcter general, no es considera autoritzable la instal'lació de nous llocs tancats en l'àmbit de la present normativa.
  
4. Les noves línies elèctriques que es pretenguen executar en l'àmbit del futur parc natural hauran de transcórrer soterrades. En aquelles àrees en què, d'acord amb la normativa particular, es permet el traçat de dites esteses, s'haurà de comptar amb autorització expressa de la conselleria competent en medi ambient pels procediments i en les circumstàncies que s'especifiquen en la citada normativa particular. Aquesta Conselleria promourà el soterrament progressiu de les línies elèctriques que existisquen en el parc, i en tant que es produïsca aquest, la senyalització preventiva d'aquelles línies elèctriques que puguen provocar un increment de la mortalitat entre les poblacions d'avifauna o interferir amb els mitjans aeris d'extinció d'incendis.
  
5. La introducció d'espècies animals en llibertat o la solta d'aquestes només podrà autoritzar-se quan perseguisca fins cinegètics, i haurà de comptar en tot cas amb informe previ per part de la conselleria competent en medi ambient.
  
6. La pràctica de la columbicultura es restringirà a les àrees delimitades en la normativa particular.
  
7. Es considera autoritzable el trànsit de vehicles necessari per a la gestió o restauració dels espais compresos en el futur parc, com també el corresponent a titulars de finques, explotacions o activitats autoritzades que s'enclaven en l'interior d'aquest. Amb caràcter general, no es considera autoritzable el desplaçament de vehicles pels camins i pistes no pavimentades existents en l'interior del futur parc natural, com també les activitats esportives que requerisquen l'ús de vehicles motoritzats.
  
8. Els criteris d'autorització de les activitats que es promoguen en l'àmbit del PORN incorporaran una avaluació dels riscos existents sobre la fauna, i tindran especialment en compte les èpoques més sensibles en el cicle vital de les espècies vulnerables, com també les àrees essencials per a la seua conservació. Aquests criteris s'incorporaran a més a les declaracions d'impacte ambiental corresponents a projectes amb incidència sobre el futur parc.
  
Article 35. Prevenció de la contaminació acústica i lumínica
  
1. Pels seus efectes sobre els hàbitats, el paisatge i l'ús públic es prohibeix, en l'àmbit del futur parc natural, qualsevol activitat o instal'lació que produïsca o puga produir una emissió acústica o lumínica que per la seua intensitat, duració o localització o pel seu caràcter inusual, puga provocar molèsties a la fauna o als visitants i usuaris.
  
2. El Pla Rector d'Ús i Gestió de l'Espai Protegit establirà, basant-se en estudis tècnics que determinen l'abast dels impactes produïts per les emissions acústiques i lumíniques, els nivells màxims admissibles, les activitats i instal'lacions que, per raó dels seus efectes actuals o previsibles, resulten o no autoritzables en l'àmbit de protecció, com també el règim aplicable a la dita autorització. En aquest pla s'establirà també, si és el cas, la previsió temporal per a l'eliminació dels impactes actualment existents, com també les directrius tècniques que hauran de complir les instal'lacions que hagen de ser substituïdes o les que resulten autoritzables en cada una de les unitats de zonificació.
  
3. La conselleria competent en medi ambient prestarà el suport tècnic i econòmic necessari per a la confecció i aplicació d'ordenances municipals de prevenció de la contaminació acústica en els municipis inclosos en el PORN. Aquestes ordenances s'adaptaran a les disposicions legals de rang superior que es dicten per raó de la matèria, i hauran de preveure explícitament les mesures que s'han d'adoptar en els àmbits perifèrics al PORN en previsió dels possibles efectes sobre l'àmbit protegit.
  
4. Quant a la previsió de la contaminació lumínica, i sense perjudici del que s'establira en les disposicions legals de rang superior que resultaren d'aplicació per raó de la matèria, la conselleria competent en medi ambient promourà en els municipis inclosos en el PORN l'adopció de mesures dirigides a reduir l'impacte lumínic i el consum energètic, com ara el disseny adequat de les fonts d'il'luminació, la substitució de les lluminàries inadequades, la realització de campanyes d'informació, etc.
  
CAPÍTOL VI
  
DELS RECURSOS PAISATGÍSTICS I CULTURALS
  
Article 36. Protecció dels espais oberts i naturals
  
1. Amb caràcter general, no es considera compatible la construcció de nous elements arquitectònics dins del perímetre del futur parc natural, a excepció dels destinats a la gestió i la interpretació dels recursos naturals, i en aquest cas han d'aplicar-se les limitacions previstes en la normativa particular.
  
2. Els informes que, en aplicació de la legislació sectorial, elabore la conselleria competent en medi ambient respecte a iniciatives urbanístiques, de serveis, o d'una altra índole que es promoguen en les àrees dels termes municipals adjacents a l'àmbit del PORN, consideraran i concediran especial rellevància les solucions aportades pels promotors per a preservar el paisatge i el contacte harmoniós entre el futur parc i el seu entorn.
  
Article 37. Conservació dels elements tradicionals del paisatge rural
  
Es prohibeix el deteriorament o l'alteració injustificada de qualsevol construcció agrària tradicional, incloent els sistemes de conservació de sòls. Quan aquest deteriorament pot produir-se per alguna obra o actuació considerada autoritzable, ha d'informar la conselleria competent en medi ambient i obtindre la corresponent autorització amb caràcter previ a l'execució de l'obra.
  
Article 38. Ordenació d'activitats amb incidència sobre el paisatge
  
1. En l'àmbit del PORN, está prohibida qualsevol activitat que produïsca una degradació significativa dels recursos paisatgístics, bé siga per la seua extensió, altura, localització en àrees visualment rellevants, naturalesa discordant amb els trets paisatgístics naturals o connotacions estètiques manifestament negatives. Les actuacions autoritzables segons el que disposa la normativa particular han de projectar-se i executar-se de manera que resulten compatibles amb la conservació dels nivells actuals de qualitat paisatgística. Aquest requisit es considera imprescindible, encara que no suficient, per a obtindre la corresponent autorització per part de la conselleria competent en medi ambient.
  
2. En l'àmbit terrestre del futur parc natural s'estableixen, amb caràcter general, les limitacions següents:
  
- Es prohibeix la instal'lació de cartells, panells o qualsevol altre element gràfic de naturalesa publicitària, a excepció de la senyalització i la informació necessària per a la gestió de l'ús públic, que s'instal'larà exclusivament a iniciativa de la conselleria competent en medi ambient o els ajuntaments afectats i atenent els criteris exposats en la normativa particular.
  
- Les construccions destinades a la lluita contra incendis forestals que puguen tindre alguna rellevància paisatgística i, en especial, els llocs fixos de vigilància que requerisquen alguna infraestructura constructiva, hauran de sotmetre's al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Es prohibeix la ubicació dins de la superfície del futur parc natural d'instal'lacions destinades al tractament o l'emmagatzemament de residus sòlids o líquids, excepte contenidors senzills i adequats a la naturalesa de l'ús públic, que poden ubicar-se, en les condicions dictades per la normativa particular, per al transport dels residus i el seu tractament en l'exterior del futur parc. La present disposició no s'aplica a l'àrea ocupada per l'actual depòsit de residus inerts situat en l'àmbit de l'antiga pedrera de la Serra Gelada, ni a la depuradora existent, a les quals s'aplicarà el que estableix respecte d'això la normativa particular.
  
- Les infraestructures i les construccions d'ús públic que, si és el cas, s'ubicaren en l'interior del futur parc natural han de dissenyar-se amb criteris que garantisquen la seua integració paisatgística, primant sempre les opcions més discretes i menys cridaneres, de manera que no es reste protagonisme als trets del paisatge natural. En tot cas, aquestes instal'lacions han de realitzar-se conforme al que ha disposat la normativa particular i autoritzar-se o promoure's directament per la conselleria competent en medi ambient.
  
- Es prohibeix, amb caràcter general, la instal'lació de noves antenes i repetidors de telecomunicacions en l'àmbit del parc, excepte el que indica respecte d'això la normativa particular.
  
3. Les actuacions de prevenció d'incendis només podran executar-se de manera compatible amb la conservació de la vegetació, el paisatge i la fauna, per la qual cosa es prohibeix, en l'àmbit de la present normativa, l'execució de tallafocs que incorporen faixes decapades, rompudes o desbrossades de soca-rel. Es consideren potencialment compatibles amb el paisatge i les característiques ecològiques els dissenys basats en un tractament selectiu de la coberta vegetal amb diferents graus de cobertura i espessor. La realització d'aquest tipus d'àrees haurà d'atindre's al que ha establit la normativa particular respecte dels treballs silvícoles, com també el que determine el Pla de prevenció d'incendis.
  
4. Les obres d'edificació o reforma per a les que puga sol'licitar-se autorització per raó del que disposa aquesta normativa i en la normativa particular hauran d'ajustar-se a dissenys i acabats que permeten una adequada integració paisatgística. Els principals criteris que s'han d'adoptar en la concessió de les autoritzacions són els següents:
  
- Adequació del disseny a les modalitats d'arquitectura tradicional de la comarca.
  
- Integració i conservació d'elements vinculats amb la cultura agrària quan estiguen presents en la parcel'la (peus d'arbratge, murs de maçoneria, edificacions menors, brocals de pou, elements tradicionals de reg, etc.).
  
- Inexistència de grans moviments de terres; minimització en l'alteració de la coberta vegetal; minimització de la la superfície pavimentada; la no-necessarietat de nous vials d'accés.
  
- Inexistència d'increments significatius de la superfície construïda o de l'altura màxima de l'edificació.
  
- Utilització de materials vistos o d'acabats les característiques de color, brillantor i textura dels quals es troben àmpliament difoses en l'arquitectura tradicional de la comarca o, si no n'hi ha, que presenten un aspecte neutre des del punt de vista paisatgístic i no resulten especialment cridaneres, visibles o inusuals.
  
- Inexistència de tancaments perimetrals opacs l'altura o localització dels quals comporten un menyscabament en el potencial de vistes o en els valors paisatgístics de l'entorn. Els tancaments senzillament i visualment permeables, o l'absència d'aquests, es considerarà un factor favorable a la concessió de l'autorització.
  
Article 39. Protecció i conservació del patrimoni cultural
  
1. D'acord amb el que establix la legislació sectorial aplicable, no es considera autoritzable cap actuació que puga causar danys als jaciments arqueològics ubicats en l'àmbit del PORN, sense perjudici de la competència específica exercida respecte d'això per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, a qui correspon en tot cas la conservació d'aquests jaciments.
  
2. La conselleria competent en medi ambient instarà els promotors d'actuacions susceptibles de produir danys sobre el patrimoni cultural que efectuen les oportunes consultes davant de l'òrgan competent de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i, en tot cas, efectuarà de forma directa les consultes necessàries abans d'atorgar la corresponent autorització o d'informar favorablement sobre l'actuació de què es tracte.
  
3. La conselleria competent en medi ambient col'laborarà amb la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i les corporacions locals en la conservació, la restauració i la divulgació dels recursos culturals del PORN dins de l'àmbit de les seues competències.
  
4. Per a totes les actuacions sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en l'àmbit de la present normativa, s'ha de valorar en els corresponents estudis la incidència de les accions previstes sobre el patrimoni cultural en general i sobre l'arqueològic en particular, i s'adoptaran si és el cas mesures que eviten qualsevol impacte rellevant.
  
5. La xarxa d'ús públic es dissenyarà prenent en consideració la posada en valor del patrimoni arqueològic i històric artístic del futur parc, per al qual es demanarà la col'laboració dels òrgans competents de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i de l'Agència Valenciana del Turisme.
  
6. S'estableix el Catàleg del Patrimoni Històric i Cultural de la Serra Gelada i el seu entorn litoral, que comprén l'àmbit del PORN, per a catalogar tots aquells elements del patrimoni humà que requereixen una protecció específica i programes de restauració. Inicialment s'inclouen en el catàleg els jaciments catalogats indicats en l'annex corresponent. La resta d'elements que integraran el catàleg es determinaran en el moment de redactar un document detallat que fixarà prioritats per a la conservació, la restauració i la promoció dels diferents elements catalogats, a més de determinar criteris de gestió i d'actuació. Està prohibida la destrucció o l'alteració voluntària dels elements inclosos en el catàleg.
  
Article 40. Camins ramaders
  
1. Els camins ramaders existents en l'àmbit del PORN estaran subjectes al que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, i en el Reglament que la desenvolupe, i a les directrius establides en el present document.
  
2. D'acord amb el que disposa l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, aquells camins ramaders existents en l'àmbit del PORN que es cataloguen com d'interés natural no podran ser objecte de desafectació del domini públic.
  
3. L'Administració competent durà a terme la delimitació i la fitació dels camins ramaders existents en l'àmbit del PORN, s'ha de vetlar pel seu manteniment com a espais d'ús públic.
  
4. El Pla Rector d'Ús i Gestió del futur Parc Natural de la Serra Gelada establirà, si és el cas, els camins ramaders o trams d'aquests que han d'incloure's en el Catàleg de Camins Ramaders d'Interés Natural de la Comunitat Valenciana previst en l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat.
  
CAPÍTOL VII
  
DELS USOS AGRARIS, RAMADERS I PESQUERS
  
Article 41. Rompudes i canvis de cultiu
  
Amb caràcter general, es prohibeix la rompuda de terrenys incultes o ocupats per vegetació natural en tot l'àmbit del PORN, amb l'excepció de les destinades a la implantació d'usos i activitats urbanístiques o d'infraestructures permeses en la normativa particular. Les rompudes per a ús agrícola només seran excepcionalment autoritzables en terrenys dedicats anteriorment a aquests usos i sempre que la transformació siga innòcua des del punt de vista ambiental. En qualsevol cas, les dites rompudes hauran d'atindre's al que establixen les normes particulars i comptar amb l'autorització expressa de la conselleria competent en medi ambient.
  
Article 42. Usos i aprofitaments ramaders
  
1. Amb caràcter general, es considera autoritzable el pasturatge extensiu tradicional amb bestiar oví o caprí en l'àmbit del PORN amb càrregues ramaderes compatibles amb la conservació dels elements naturals potencialment afectats, excepte en aquelles àrees que pels seus especials valors florístics requerisquen una regulació específica d'aquest aprofitament, com es disposa en la normativa particular. En el cas que les càrregues ramaderes existents en alguna de les àrees suposen riscos per a la conservació de la coberta vegetal o els recursos edàfics, la conselleria competent en medi ambient pot limitar el nombre d'unitats ramaderes, els períodes de pasturatge o les àrees afectades per aquest.
  
2. En l'àmbit del futur parc natural està prohibida la instal'lació de qualsevol explotació ramadera, com també les instal'lacions per a estabulació vinculades a la ramaderia extensiva.
  
Article 43. Usos, aprofitaments i tractaments forestals
  
1. Les actuacions forestals que es desenvolupen en l'interior del futur parc tindran com a finalitat exclusiva la millora ecològica o paisatgística de les superfícies objecte d'aquestes.
  
2. No es permeten, en les dites zones, les tallades de soca-rel, excepte en circumstàncies excepcionals de risc fitosanitari, i en aquest cas només podran efectuar-se per la conselleria competent en medi ambient.
  
3. Tots els tractaments de les superfícies forestals, arborades o no, que s'apliquen per a reduir el risc d'incendis, hauran de ser de caràcter selectiu, preservant les espècies de major rang ecològic, com també aquelles que es troben en una situació d'amenaça o que constituïsquen valors florístics dignes de conservació. Els tractaments forestals han de mantindre una coberta que evite el desencadenament de qualsevol risc erosiu. Els tractaments que s'efectuen en l'interior del futur parc es realitzaran manualment sempre que siga possible, i s'exclourà l'ús de maquinària pesada en totes les àrees on el seu ús puga originar un deteriorament de la coberta vegetal o incrementar el risc de processos erosius.
  
4. Totes les masses forestals, incloent les de titularitat privada, han de mantindre's en un estat selvícola adequat, especialment pel que fa al seu comportament respecte dels incendis forestals, ha d'aplicar-se a l'efecte el que disposen els capítols corresponents de la present normativa.
  
5. La restauració de l'hàbitat forestal s'efectuarà sempre amb el criteri de conservar o incrementar la diversitat biològica i paisatgística, s'entén que les superfícies no arborades també formen part d'aquesta diversitat. En pro d'aquest objectiu, la Conselleria de Territori i Habitatge promourà l'ús d'espècies forestals d'alt rang ecològic, com també aquelles les representacions naturals de les quals s'han vist més minvades i es troben en una major situació d'amenaça.
  
6. Els treballs forestals que es desenvolupen sobre terrenys abancalats o sotmesos a altres tècniques tradicionals de conservació de sòls han d'executar-se de tal manera que es mantinguen les estructures de conservació existents, i ha d'incloure's la restauració d'aquestes en el cas que estiguen deteriorades.
  
7. Complementàriament al que establix l'article 28 d'aquesta normativa, queda prohibida la crema de restes vegetals procedents de tractaments silvícoles o altres operacions vegetals. Aquestes restes han de tractar-se mitjançant tècniques per a la seua incorporació al terreny mitjançant estellat o altres procediments anàlegs.
  
Article 44. Aprofitaments cinegètics
  
La caça podrà practicar-se en les superfícies, èpoques i modalitats que la conselleria competent en medi ambient determine conforme al que establix la normativa particular i en els plans tècnics corresponents. Amb caràcter general, es consideren permanentment excloses respecte de la pràctica de la caça les àrees designades com a zones d'ús restringit en la zonificació del futur parc natural. Així mateix, s'exclouran per a la pràctica d'aquest esport les superfícies confrontants amb infraestructures concorregudes d'ús públic.
  
Article 45. Aprofitaments apícoles
  
Els aprofitaments apícoles tradicionals es consideren autoritzables en tot l'àmbit de l'espai natural, sempre que no es produïsquen molèsties o riscos significatives sobre els visitants o residents, o s'emplacen a àrees que han de ser temporalment tancades al públic per circumstàncies ambientals excepcionals. En el cas que els ruscos provocaren molèsties significatives o riscos per a l'ús públic, la conselleria competent en medi ambient pot disposar el seu trasllat a un altre emplaçament que no presente aquests inconvenients.
  
Article 46. Aprofitaments pesquers i marisquers
  
1. Sense perjudici de la competència de les administracions responsables en matèria pesquera en aigües interiors i exteriors, la pesca professional amb arts menors es considera activitat compatible amb els objectius del present pla. Al respecte, la conselleria competent en medi ambient instarà les administracions corresponents perquè, en l'exercici de les seues competències, prevegen el desenvolupament d'aquesta activitat d'acord amb les directrius establides en la normativa particular i sense perjudici de les autoritzacions i restriccions que siguen aplicables per raó d'aquesta normativa i de la legislació sectorial vigent.
  
2. Igualment, la conselleria competent en medi ambient instarà les administracions competents perquè duguen a terme una regulació adequada de la pesca esportiva de superfície, les pesca mitjançant l'ús de les arts d'arrossegament i de teranyina, el marisqueig i la pesca submarina, d'acord amb les directrius establides en la citada normativa particular.
  
3. La recol'lecció d'organismes marins que siga objecte de consum tradicional només pot realitzar-se en les àrees i èpoques previstes per la normativa particular. Quan la dita recol'lecció s'efectue amb fins científics, d'investigació o seguiment, es realitzarà amb autorització prèvia de l'administració pesquera competent, amb informe de la conselleria competent en medi ambient.
  
4. La introducció d'espècies animals o vegetals queda prohibida en totes les zones marítimes protegides, excepte quan es promoga per l'administració ambiental o pesquera a fi de regenerar els ecosistemes marins i compte amb les autoritzacions pertinents respecte d'això.
  
Article 47. Conservació del litoral
  
1. L'ancoratge d'embarcacions, conforme al que establix la normativa particular, només podrà realitzar-se en els llocs assignats i habilitats a l'efecte i durant els períodes que si és el cas es determinen.
  
2. La conselleria competent en medi ambient instarà les administracions responsables de l'ordenació i la gestió de la pesca en aigües interiors i exteriors perquè adopten les mesures necessàries per a prohibir la instal'lació de vivers per a cultius marins en l'àmbit del PORN, i la instal'lació d'esculls artificials a les zones d'ús restringit de l'esmentat àmbit. L'eventual instal'lació d'aquests esculls en la resta de l'àmbit marí del PORN quedarà subjecta, en tot cas, a l'emissió prèvia de declaració positiva d'impacte ambiental.
  
3. La construcció de qualsevol infraestructura litoral es considera prohibida en les zones marines protegides pel present PORN quan per la seua naturalesa, dimensions o localització puga provocar alteracions hidrodinàmiques, sedimentològiques, ecològiques o paisatgístiques. En el cas que aquestes alteracions no es consideren previsibles, aquest tipus d'infraestructures han de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.
  
Article 48. Integració de les activitats tradicionals en l'educació ambiental
  
La conselleria competent en medi ambient incorporarà als seus programes d'interpretació i educació ambiental continguts referents a les activitats econòmiques tradicionals en la comarca, i en especial a l'agricultura, la ramaderia i la pesca. Per a això, i sense perjudici de la col'laboració de les administracions implicades, podrà establir acords específics amb persones i organitzacions professionals, a fi de dur a terme activitats dirigides a millorar el coneixement i la divulgació d'aquestes activitats.
  
CAPÍTOL VIII
  
DE LES ACTIVITATS EXTRACTIVES I INDUSTRIALS
  
Article 49. Explotacions extractives
  
Es prohibeix, amb caràcter general, qualsevol explotació o aprofitament extractiu que afecte terrenys compresos dins del futur parc natural, tant en el seu àmbit terrestre com en el marí.
  
Article 50. Activitats industrials i comercials
  
1. Amb caràcter general es prohibeix qualsevol activitat industrial en l'àmbit del futur parc natural.
  
2. Excepcionalment, es pot permetre l'exercici d'aquella activitat comercial que es desenvolupe en instal'lacions incloses en el futur parc i vinculades a l'ús públic, turístic i educatiu previst en aquest document, sota les condicions que si és el cas determinen els documents de desenvolupament del present PORN.
  
CAPÍTOL IX
  
DE LES ACTIVITATS CONSTRUCTIVES I L'URBANISME
  
Article 51. Classificació del sòl i règim urbanístic
  
1. Tota la superfície terrestre compresa dins del futur parc natural quedarà classificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
2. Amb caràcter general, es prohibeix la construcció de noves edificacions dins del futur parc natural, excepte les necessàries per a la gestió dels recursos naturals i l'Ordenació de l'ús públic en el parc, que han de realitzar-se a instàncies de l'administració d'aquest.
  
CAPÍTOL X
  
DE LES INFRAESTRUCTURES I EQUIPAMENTS
  
Article 52. Infraestructures de transport terrestre
  
1. Es considera prohibida amb caràcter general qualsevol infraestructura de transport que no estiga compresa o constituïsca un element necessari en les considerades expressament en la present normativa o en la normativa particular.
  
2. Amb caràcter general, es prohibeix la construcció de noves carreteres i camins, excepte aquells que, promoguts per la conselleria competent en medi ambient i previstos en el Pla de prevenció d'incendis que es confeccione, resulten imprescindibles per a la lluita contra incendis forestals i la gestió dels recursos naturals del futur parc. Aquestes últimes han d'atindre's al que disposa la normativa particular. Els nous camins i vials d'accés a instal'lacions en l'interior del futur parc, com també les actuacions de millora en la xarxa viària existent que impliquen canvis d'amplària o de traçat, han d'atindre's al que disposa la normativa particular i sotmetre's, en aquells casos en què siguen autoritzables, al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. Es prohibeixen, en l'àmbit del futur parc, les noves estacions de servei.
  
3. En l'àmbit del PORN, les actuacions de millora de la xarxa viària que no suposen canvis de traçat o d'amplària han de ser objecte d'estimació prèvia d'impacte ambiental, conforme al que establix la normativa particular.
  
Article 53. Infraestructures hidràuliques
  
1. Es prohibeix en l'àmbit del futur parc natural la construcció de qualsevol infraestructura hidràulica que afecte la xarxa natural de drenatge, excepte les hidrotècnies l'objecte de les quals siga la restauració dels llits. Aquestes últimes han de dissenyar-se de manera que s'assegure la seua compatibilitat paisatgística, ecològica i hidrològica, i només seran autoritzables en les zones i condicions en què es determina en la normativa particular.
  
2. Amb caràcter general, es prohibeix la construcció de noves basses i depòsits d'aigua per a regadiu en el futur parc natural, sense perjudici del que estableix la normativa particular. No es consideren autoritzables en aquest àmbit depòsits elevats, basses o altres infraestructures de recollida d'aigua per a qualsevol ús que, per les seues dimensions o situació, produïsquen impactes ambientals o paisatgístics significatius.
  
3. La realització de noves infraestructures de distribució, recollida i evacuació d'aigües que es promoguen per a dotar les instal'lacions situades en l'interior del futur parc natural o les seues proximitats hauran de sotmetre's al que disposa la normativa particular quant a la seua localització i procediment d'autorització, que requereix el sotmetiment al procediment de declaració d'impacte ambiental o estimació d'impacte ambiental, segons els casos que s'especifiquen en aquesta normativa. La conselleria competent en medi ambient pot autoritzar excepcionalment aquest tipus d'infraestructures en altres zones del futur parc, quan siguen imprescindibles per a la gestió dels recursos naturals del futur parc o de l'ús públic, incloent la lluita contra incendis forestals.
  
4. Les noves captacions de recursos hídrics hauran d'atindre's al que disposa l'article 16 de la present normativa i al que preveu la normativa particular i en la legislació sectorial aplicable.
  
Article 54. Residus sòlids
  
1. Es prohibeix la instal'lació dins de l'àmbit del PORN d'abocadors de residus sòlids urbans. La instal'lació i el funcionament d'altres infraestructures de transferència, tractament o eliminació de residus de qualsevol tipus estarà subjecta a les limitacions derivades de la normativa particular.
  
2. La conselleria competent en medi ambient, dins del seu àmbit d'actuació, impulsarà, d'acord amb els municipis afectats, la implantació de sistemes de recollida i gestió de residus sòlids urbans coherents amb els objectius generals del present pla. Així mateix, impulsarà les mesures necessàries per a regenerar els abocadors incontrolats actualment existents en aquest àmbit i fomentar la recollida selectiva.
  
Article 55. Aigües residuals
  
Es prohibeix en l'àmbit del futur parc natural la instal'lació d'infraestructures per al tractament, emmagatzematge o conducció de residus líquids i aigües residuals, excepte els estrictament necessaris per a garantir el tractament de les aigües residuals dels habitatges i instal'lacions ubicades en l'interior del futur parc i les expressament previstes en la normativa particular per relacionar-se amb la depuradora existent.
  
Article 56. Infraestructures de producció, emmagatzemament i transport d'energia
  
1. Es prohibeix, en l'àmbit del futur parc natural, qualsevol instal'lació destinada a la producció d'energia, excepte aquelles de molt reduïdes dimensions (plaques solars, generadors) que puguen instal'lar-se en l'àmbit domèstic o de les instal'lacions d'ús públic i que no originen impactes ambientals o paisatgístics perceptibles. Aquestes últimes, quan se situen en l'exterior de les edificacions, han de ser objecte d'autorització prèvia per la conselleria competent en medi ambient.
  
2. Es prohibeix la instal'lació, en l'àmbit del futur parc natural, de qualsevol instal'lació destinada a l'emmagatzemament o transport de combustibles, excepte depòsits per a ús domiciliari o de les instal'lacions del futur parc o considerades compatibles amb aquest, que seran en tot cas de capacitat ajustada a les necessitats del consum ordinari.
  
Article 57. Infraestructures de telecomunicacions
  
1. Es prohibeix, en l'àmbit del futur parc, la instal'lació de noves línies telefòniques aèries.
  
2. Les antenes i els repetidors, com també altres infraestructures semblants de telecomunicacions, queden prohibides en tot l'àmbit del futur parc, excepte el que establix la normativa particular per a la zona reservada específicament a aquest fi, i les vinculades amb les instal'lacions de gestió de l'espai natural, que han de presentar característiques que no donen lloc a impactes paisatgístics significatius.
  
Article 58. Heliports
  
Es pot utilitzar la construcció de xicotets heliports amb la finalitat de la protecció contra incendis. A més de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits, requerirà, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent, la declaració d'impacte ambiental.
  
CAPÍTOL XI
  
DE LES ACTIVITATS TURÍSTIQUES
  
Article 59. Activitats que requereixen infraestructures o edificacions
  
Es prohibeix en l'àmbit del PORN la implantació d'activitats turístiques (incloses les hostaleres) que requerisquen la construcció de noves infraestructures o edificacions, excepte en el cas que aquestes activitats siguen promogudes per l'administració com a elements de gestió o ordenació de l'ús públic.
  
Article 60. Altres activitats turístiques
  
Les activitats turístiques o recreatives organitzades i col'lectives que siguen promogudes per particulars o empreses turístiques de serveis complementaris hauran de figurar inscrites en el registre mantingut respecte d'això per l'administració turística, a més d'obtindre l'autorització expressa de la conselleria competent en medi ambient, i atindre's en tot cas al que disposa aquesta normativa i en la normativa particular.
  
Sense perjudici del que ha indicat el present article i l'anterior, per a l'adequada definició i regulació de les activitats turístiques en l'àmbit del PORN es tindrà en compte el que estableix respecte d'això la legislació sectorial aplicable i, en especial, la Llei 3/1998, de 21 de maig, de la Generalitat, de Turisme de la Comunitat Valenciana.
  
CAPÍTOL XII
  
DE LES ACTIVITATS D'ÚS PÚBLIC
  
Article 61. Accés i trànsit públics
  
1. L'accés a peu a qualsevol zona del futur parc natural seguint les sendes habilitades i senyalitzades a l'efecte només podrà ser limitat per la conselleria competent en medi ambient amb caràcter excepcional quan concórreguen factors ambientals extraordinaris o de risc extrem d'incendi forestal.
  
2. L'accés i trànsit d'embarcacions per les zones marítimes protegides podrà efectuar-se en les condicions especificades en la normativa particular. L'amarrament i l'ancoratge d'embarcacions haurà d'efectuar-se en les boies i trens d'ancoratge disposats a l'efecte, i durant els períodes temporals que si és el cas es determinen.
  
3. Es prohibeix el trànsit d'automòbils per vies no pavimentades en l'interior del futur parc natural, com també les activitats esportives que requerisquen l'ús de vehicles motoritzats, excepte en les circumstàncies i localitzacions que s'autoritzen expressament per la conselleria competent en medi ambient, segons el que disposa la normativa particular. En concret, es permet el trànsit de vehicles necessari per a la gestió o la restauració dels espais compresos en el futur parc, com també el corresponent a titulars de finques, explotacions o habitatges enclavats en l'interior d'aquest.
  
4. Es prohibeix l'estacionament de vehicles fora de les zones preparades a l'efecte en tot l'àmbit del futur parc.
  
Article 62. Activitats esportives i recreatives a l'aire lliure
  
1. Les activitats esportives que no requerisquen vehicles ni infraestructures i que no suposen risc per als valors naturals i culturals del futur parc podran realitzar-se en les condicions determinades per la normativa particular.
  
2. Les activitats esportives o d'una altra índole que requerisquen l'ús d'armes de foc queden prohibides en els terrenys del futur parc, excepte pel que fa a les activitats cinegètiques, que es regulen segons el que disposa l'article 44 de la present normativa, com també en la normativa particular.
  
3. La pràctica de la bicicleta de muntanya i el cicloturisme s'autoritza en els camins existents en el futur parc natural, excepte en les àrees d'ús restringit, com s'estableix en la normativa particular.
  
4. L'acampada es prohibeix expressament en tota la superfície del futur parc natural, excepte en les àrees que s'habiliten expressament a l'efecte.
  
Article 63. Infraestructures d'ús públic
  
1. La recuperació de sendes tradicionals per a recorreguts pot efectuar-se en tota la superfície del futur parc natural a iniciativa de l'administració d'aquest. El traçat de nous trams de senda només es permetrà en el cas de que resulte imprescindible per raons de seguretat o de conservació d'espècies o espais d'especial interés. En el seu disseny, traçat i execució han d'adoptar-se mesures que asseguren la compatibilitat d'aquestes infraestructures i l'ús d'aquestes amb la conservació dels recursos ambientals, culturals i paisatgístics del futur parc, atenint-se al que estableix la normativa particular. En tot cas, s'optarà per sendes de traçat tradicional.
  
2. Les infraestructures d'ús públic que requerisquen obres o edificacions han de ser promogudes o expressament autoritzades per la conselleria competent en medi ambient i, en qualsevol cas, no podran ubicar-se en les àrees d'ús restringit, com disposa la normativa particular. Els possibles centres d'interpretació la construcció dels quals es considere necessària per a un adequat ús públic del futur parc s'ubicaran preferentment en els cascos urbans confrontants o, si no n'hi ha, en les àrees perifèriques a l'espai protegit.
  
3. La construcció d'estacionaments per a vehicles només serà autoritzable quan es promoguen per l'administració pública com a instruments per a la gestió de l'ús públic. Aquestes infraestructures s'atindran al que disposa la normativa particular, que delimita les àrees en què no poden ubicar-se. Els projectes de nous aparcaments hauran de sotmetre's, en qualsevol cas, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
4. Per al conjunt de l'àmbit del PORN, la conselleria competent en medi ambient promourà el desenvolupament d'una xarxa suficient d'ús públic que oferisca una adequada resposta a la demanda existent, tant en aspectes recreatius i de gaudi de la naturalesa com, sobretot, en la vessant interpretativa i educativa. En aquesta xarxa, que haurà de concretar-se en el corresponent Pla Rector d'Ús i Gestió, té especial importància el tractament de les àrees perimetrals del futur parc en què l'espai natural entra en contacte amb les zones urbanes confrontants. Igualment, el disseny d'aquesta xarxa i dels materials d'informació i interpretació tindrà en compte l'accés i el gaudi del futur parc natural a tot tipus de persones discapacitades, com també als visitants estrangers.
  
CAPÍTOL XIII
  
DE LES ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ I SEGUIMENT
  
Article 64. Projectes d'investigació i seguiment
  
1. Les activitats d'inventari, investigació i seguiment que es realitzen en el futur parc natural, quan siguen promogudes per altres administracions o per promotors privats, han de coordinar-se amb la conselleria competent en medi ambient i comptar, en qualsevol cas, amb l'autorització expressa d'aquesta.
  
2. El futur parc natural desenvoluparà un programa de seguiment ecològic en l'àmbit del PORN que contribuïsca a orientar la gestió i la planificació. El programa de seguiment es difondrà als ajuntaments, propietaris, visitants del futur parc natural i, més concretament, a les universitats, centres d'investigació, associacions i persones interessades.
  
3. El Pla Rector d'Ús i Gestió que es confeccione desenvoluparà les condicions en què es regirà i fonamentarà la investigació científica en l'àmbit del futur parc natural. Sense perjudici d'això, qualsevol treball d'investigació que es duga a terme en l'àmbit del futur parc natural requerirà l'autorització de l'administració competent en espais naturals protegits. El futur parc natural haurà de rebre dos exemplars de totes les publicacions que es deriven de la investigació realitzada en l'àmbit del PORN.
  
CAPÍTOL XIV
  
D'ALTRES APROFITAMENTS, USOS O ACTIVITATS
  
Article 65. Activitats no incloses en la present normativa
  
1. En l'àmbit del futur parc natural es considera prohibida, amb caràcter general, qualsevol actuació que no es trobe compresa en els supòsits anteriors ni en els previstos en la normativa particular, i que corresponga a algun dels projectes o obres que figuren en els annexos I i II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, d'impacte ambiental.
  
2. Sense perjudici de les directrius establides en el present document, el que fa referència a la pesca marítima es regirà per la legislació sectorial de pesca, amb les autoritzacions de l'administració pesquera competent i, en particular, per la Llei 3/2001, de 26 de març, de Pesca Marítima de l'Estat, i la Llei 9/1998, de 15 de desembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunitat Valenciana.
  
3. Sense perjudici de l'anterior, la realització de qualsevol altra actuació o activitat no recollida explícitament en els articles de la present normativa ha de sotmetre's al tràmit d'autorització expressa per part de la conselleria competent en medi ambient. En aquest tràmit, l'administració ambiental podrà autoritzar o rebutjar l'activitat, o bé condicionar justificadament l'eventual autorització d'aquesta a l'ompliment previ del procediment de declaració o estimació d'impacte ambiental si les característiques de l'actuació de què es tracte així ho aconsellen.
  
TÍTOL III
  
ZONIFICACIÓ I NORMES PARTICULARS
  
CAPÍTOL I
  
ASPECTES GENERALS
  
Article 66. Cartografia i unitats de zonificació
  
1. Tenint en compte els usos actuals i la qualitat ambiental del territori, com també el model de normativa aplicat, s'ha dividit l'àmbit del PORN en les següents unitats i subunitats de zonificació, ordenades de major a menor règim protector:
  
Parc Natural (maritimoterrestre) de la Serra Gelada i la seua zona litoral:
  
A) Medi terrestre:
  
- Zona 1: illot de Benidorm.
  
Àrea 1.A, d'especial protecció.
  
Àrea 1.B, d'activitats compatibles.
  
- Zona 2: Serra Gelada.
  
Àrea 2.A, d'especial protecció.
  
Àrea 2.B, d'activitats compatibles.
  
Àrea 2.C, d'ús especial.
  
- Zona 3: illot de la Mitjana.
  
Àrea 3.A, d'especial protecció.
  
- Zona 4: illots de l'Olla i la Galera.
  
Àrea 4.A, d'especial protecció.
  
Àrea 4.B, d'activitats compatibles.
  
B) Medi marí:
  
- Zona 5: Àrea marina de la badia de Benidorm, Serra Gelada, l'Albir i badia d'Altea.
  
Àrea 5.A, d'especial protecció.
  
Àrea 5.B, d'activitats compatibles.
  
Àrea 5.C, d'ús especial.
  
2. Totes les unitats i subunitats de zonificació s'han grafiat en la cartografia de zonificació del document.
  
Article 67. Classificació d'usos i activitats
  
1. A l'efecte del present pla, els usos i les activitats es classifiquen en les categories següents:
  
a) Compatibles: aquells usos que amb caràcter general es realitzen o es puguen realitzar en circumstàncies, forma i intensitat de tal manera que no resulten lesius per als valors naturals de l'espai. Es consideren globalment compatibles amb la figura i els objectius de protecció proposats per a cada espai natural mentre es realitzen d'acord amb unes normes mínimes que garantisquen la seua sostenibilitat i respecte pels valors naturals de l'espai protegit.
  
b) Sotmesos a autorització: els usos i activitats que han de ser objecte d'autorització ambiental expressa i prèvia en cada cas particular per la conselleria competent en la gestió de l'espai natural protegit. Les corresponents autoritzacions inclouran el condicionat necessari perquè el seu impacte siga mínim. Quan la naturalesa de l'actuació permet la seua incorporació al procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'ha optat per aquest mecanisme, que facilita una anàlisi més completa de la incidència ambiental de les actuacions. En aquest últim cas s'especifica el procediment d'avaluació idoni (declaració d'impacte ambiental o estimació d'impacte ambiental).
  
c) Prohibits: els usos i activitats que, amb caràcter general, causen o poden causar un impacte greu sobre els recursos i valors de l'espai natural, els ecosistemes o el medi ambient, per la qual cosa es consideren incompatibles amb els objectius de conservació establits.
  
2. El Pla Rector d'Ús i Gestió (PRUG) establirà, sense perjudici de les indicacions que conté el present document, els criteris explícits sota els quals resultaria autoritzable el desenvolupament de qualsevol activitat en l'àmbit d'ordenació. Aquests criteris podran establir justificadament limitacions per quotes a determinades activitats, com la pesca amb canya des de terra, l'escalada, l'espeleologia, el busseig o la pesca esportiva. Mentre s'aprove el citat PRUG, l'emissió d'autoritzacions basarà els seus criteris en l'experiència de gestió adquirida en la zona i en el criteri de mínima afecció als recursos naturals.
  
3. Amb caràcter general, les limitacions proposades en el present document a l'activitat pesquera s'entendran sense perjudici de l'exercici de les competències sectorials reconegudes per la legislació corresponent.
  
CAPÍTOL II
  
ÀMBIT I ZONIFICACIÓ DEL FUTUR PARC NATURAL (MARITIMOTERRESTRE) DE LA SERRA GELADA I LA SEUA ZONA LITORAL. REGULACIÓ ESPECÍFICA D'USOS I ACTIVITATS
  
Article 68. Àmbit del futur parc natural
  
1. Els límits del futur parc natural corresponen als establits en la cartografia de zonificació que acompanya el present document.
  
2. En el termini d'un any des de l'entrada en vigor del present pla, la conselleria competent en medi ambient escometrà els treballs de delimitació i de fitació del límit del futur parc natural, d'acord amb el que establix la citada cartografia de zonificació i en la descripció textual que acompanya a aquest PORN.
  
Article 69. Normativa
  
1. La normativa establida per al futur parc natural s'articula de forma independent en cada una de les cinc zones definides en l'article 66, que s'agrupen amb caràcter general en tres subcategories:
  
- Àrees de protecció especial (àrees 1.A, 2.A, 3.A, 4.A i 5.A): presents en totes les zones, corresponen a àrees d'alt valor ambiental amb nivells de fragilitat elevats, incloent alguns enclavaments amb recursos excepcionals que es troben en situació de greu amenaça.
  
- Àrees d'activitats compatibles (àrees 1.B, 2.B, 4.B i 5.B): àrees essencials en la conservació dels recursos ambientals del conjunt de l'espai, en les quals resulta prioritari mantindre o millorar els nivells de naturalitat actuals. No s'ha delimitat en l'àmbit de l'illa Mitjana, tota la superfície de la qual es considera de protecció especial.
  
- Àrees d'ús especial (àrees 2.C i 5.C): en el cas de la Serra Gelada, es tracta d'àrees sotmeses a una elevada intensitat d'usos antròpics, la inclusió dins els límits del futur parc de la qual es considera malgrat això imprescindible per a la protecció de recursos d'elevada importància ambiental o per a garantir l'aplicabilitat de les directrius d'ordenació i gestió establides. Quant a l'àrea marina, s'inclouen en aquesta categoria les àrees ocupades per cultius marins.
  
2. Cada una d'aquestes zones, com també la seua delimitació explícita, queda inclosa en la cartografia de zonificació del present document.
  
CAPÍTOL III
  
NORMATIVA PARTICULAR PER A LA ZONA 1. ILLOT DE BENIDORM
  
SECCIÓ 1a
  
ÀREA D'ESPECIAL PROTECCIÓ (ÀREA 1.A)
  
Article 70. Àmbit
  
Correspon a les zones d'ús restringit com es defineixen en les normes de protecció de la Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Illots de Benidorm, aprovades pel Decret 40/2003, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat, i a les quals es fa referència en l'article 5 del present document.
  
Article 71. Activitats compatibles
  
Es consideren permeses en les zones d'ús restringit les activitats de gestió de l'espai.
  
Article 72. Activitats sotmeses a autorització
  
La conselleria competent en medi ambient pot autoritzar en aquest àmbit les activitats d'investigació que no representen un menyscabament dels valors que es pretenen protegir.
  
Article 73. Activitats no autoritzables
  
Es consideren prohibides en aquesta categoria de zonificació la resta d'activitats no incloses en els articles anteriors.
  
SECCIÓ 2a
  
ÀREA D'ACTIVITATS COMPATIBLES (ÀREA 1.B)
  
Article 74. Àmbit
  
Correspon a la resta d'unitats de zonificació previstes en les esmentades normes de protecció de la ZEPA Illots de Benidorm (zona de serveis del port, zona de serveis de senyals marítims, sendes d'accés públic i zona de bany), com es recull en la cartografia de zonificació del present document.
  
Article 75. Activitats compatibles
  
Es consideren permeses en aquest àmbit les següents activitats:
  
a) El desembarcament en les zones habilitades per a això.
  
b) L'accés públic a la zona de serveis del port, sendes i zona de bany.
  
c) Els treballs de manteniment dels senyals marítims en la zona corresponent.
  
d) El funcionament normal de les infraestructures associades a la zona del serveis del port.
  
e) Les visites turístiques.
  
f) Les activitats d'educació ambiental.
  
Article 76. Activitats sotmeses a autorització
  
Es consideren activitats autoritzables les relacionades amb el manteniment de les instal'lacions associades a les zones de serveis del port, com també qualsevol modificació que les afecte. L'autorització d'aquestes activitats requerirà informe de la conselleria competent en medi ambient, sense perjudici de la resta d'autoritzacions que siga necessari obtindre per raó de la legislació sectorial aplicable.
  
Article 77. Activitats no permeses
  
En general, es consideren com a activitats prohibides en aquest àmbit totes aquelles que no han sigut explícitament mencionades en els articles anteriors i, en particular, les següents:
  
a) El desembarcament d'animals domèstics.
  
b) La introducció d'espècies animals i vegetals.
  
c) El depòsit o abandó de qualsevol residu fora dels llocs expressament autoritzats.
  
d) Pernoctar i desembarcar en horari nocturn, de 22.00 a 8.00hores.
  
e) Alterar, danyar o molestar les espècies de fauna i flora, incloent la seua caça, captura o recol'lecció.
  
f) Fer foc.
  
g) Emetre senyals lluminosos o acústics que, per la seua intensitat o característiques, puguen alterar la fauna.
  
h) Els moviments de terra i sòl, excepte els autoritzats amb fins científics.
  
i) La pesca amb canya des de terra.
  
CAPÍTOL IV
  
NORMATIVA PARTICULAR PER A LA ZONA 2. SERRA GELADA
  
SECCIÓ 1a
  
ÀREA D'ESPECIAL PROTECCIÓ (ÀREA 2.A)
  
Article 78. Àmbit
  
Inclou els sectors de la serra com també les àrees culminals, els penya-segats, la duna fòssil, les àrees especialment riques en endemismes vegetals i les que alberguen espècies rellevants de fauna, que requereixen l'establiment de mesures de preservació més estrictes que la resta. La seua delimitació es recull en la cartografia de zonificació del present document.
  
Article 79. Activitats compatibles
  
1. Amb caràcter general, es consideren com a activitats compatibles les dirigides a aconseguir una millor i més efectiva conservació i potenciació dels recursos naturals. Així, aquests espais estaran preferentment dirigits a activitats científiques, de conservació i interpretació de la natura.
  
2. D'acord amb l'anterior, queden específicament permesos els usos següents:
  
a) El trànsit de grups per a activitats educatives i les visites guiades.
  
b) El senderisme i excursionisme exclusivament pels itineraris senyalitzats.
  
c) L'accés a les zones de bany.
  
d) Les tasques de conservació i regeneració d'ecosistemes, regeneració de la vegetació autòctona i accions encaminades a possibilitar les activitats científiques, naturalístiques i didacticoecològiques que contribuïsquen a difondre el coneixement dels ecosistemes.
  
e) Les actuacions de manteniment i conservació del domini públic maritimoterrestre.
  
Article 80. Activitats sotmeses a autorització
  
1. Es consideren activitats autoritzables en aquest àmbit, prèvia emissió d'informe per part de la conselleria competent en medi ambient, les següents:
  
a) Instal'lació d'infraestructures i adequacions científiques, naturalístiques i didacticoecològiques.
  
b) Infraestructures de caràcter bla (sendes, tancats, barreres, defenses anticirculació, etc.) quan la destinació que tinguen siga el suport a l'execució de les activitats compatibles amb les necessitats de protecció per a aquests espais. Els miradors i les instal'lacions de seguretat seran les úniques infraestructures majors permeses.
  
c) Manteniment, conservació o rehabilitació de les infraestructures i edificacions existents.
  
d) Espeleologia.
  
e) Recorreguts de senderisme a cavall.
  
f) Escalada.
  
g) L'envol d'activitats de vol sense motor (parapent i ala delta).
  
h) Projectes d'investigació sobre els valors naturals i historicoculturals del futur parc i treballs de recuperació d'espècies i béns del patrimoni cultural.
  
i) Apicultura.
  
j) Plantacions o sembres d'espècies autòctones destinades a la recuperació de les comunitats vegetals.
  
k) Actuacions compreses en el Pla de prevenció d'incendis del futur parc natural.
  
l) Pesca amb canya des de terra.
  
2. Se sotmetran a estimació d'impacte ambiental les activitats següents:
  
a) Construcció de llocs de vigilància i altres infraestructures per a la prevenció d'incendis forestals.
  
b) Tractaments forestals necessaris per a la conservació i la millora de la coberta vegetal o el control d'incendis que no formen part de plans o programes d'actuació aprovats per l'administració competent.
  
Article 81. Activitats no permeses
  
Es consideren usos no permesos aquells que comporten o poden comportar alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos i, en particular, aquells que no hagen sigut explícitament recollits en els apartats anteriors com a usos compatibles o autoritzables.
  
SECCIÓ 2a
  
ÀREA D'USOS COMPATIBLES (ÀREA 2.B)
  
Article 82. Àmbit
  
Correspon a les àrees de vessant de la serra cap a l'oest, com també als sectors litorals d'aquesta per als quals es preveu, per la seua accessibilitat i característiques ambientals, una major intensitat en els usos compatibles amb la conservació i el gaudi de l'espai. La seua delimitació es grafia en la corresponent cartografia de zonificació.
  
Article 83. Activitats compatibles
  
Es consideren compatibles amb les zones d'ús moderat les següents activitats i usos:
  
a) Els establits en l'article 79 del present document.
  
b) Tot tipus de senderisme i trànsit no motoritzat seguint itineraris establits.
  
c) El cicloturisme i la pràctica de bicicleta de muntanya en rutes senyalitzades a l'efecte.
  
d) El trànsit de vehicles per les vies asfaltades existents i considerades com d'accés lliure al públic.
  
e) L'accés motoritzat de les persones autoritzades (propietaris, serveis de vigilància, etc.) per les vies asfaltades o no asfaltades existents.
  
f) El desenvolupament d'activitats recreatives i esportives que no posen en perill la integritat dels ecosistemes naturals (escalada, espeleologia i altres d'anàlogues).
  
g) La caça d'acord amb els plans cinegètics en vigor i mentre no entre en conflicte amb altres usos.
  
h) La pesca amb canya des de terra.
  
i) L'apicultura.
  
j) Les següents actuacions sempre que siguen promogudes o gestionades directament o indirectament per la Conselleria de Territori i Habitatge o les Administracions Públiques, i es justifique la seua utilitat per a l'ús públic o la consecució dels objectius de conservació:
  
j.1) El condicionament de sendes per a l'ús públic.
  
j.2) La instal'lació d'àrees de descans.
  
j.3) La localització de contenidors de residus que han de ser transportats i tractats fora dels límits del parc.
  
j.4) La construcció d'infraestructures per a l'ús públic extensiu.
  
j.5) Les repoblacions amb espècies autòctones.
  
j.6) La rehabilitació de bancals, jaciments arqueològics i altres elements significatius del patrimoni cultural i el seu condicionament per a les visites.
  
j.7) El desbrossament i la retirada de material igniscible, lluita biològica contra plagues, podes de formació i altres actuacions puntuals enfocades a la lluita contra el foc, que en cap cas suposaran la tallada o el desbrossament de tota la superfície tractada ni el moviment de terres.
  
j.8) El funcionament normal i manteniment de les instal'lacions i infraestructures directament relacionades amb l'EDAR.
  
Article 84. Activitats sotmeses a autorització
  
1. En la zona d'usos compatibles, ha de comptar-se amb l'autorització expressa, a través d'informe emés per la conselleria competent en medi ambient, per a desenvolupar les activitats següents:
  
a) La recuperació de cultius tradicionals en aquells llocs que històricament s'han dedicat a aquest ús, sempre que l'esmentada recuperació es trobe prevista en les estratègies generals de gestió del futur parc natural, no supose la destrucció de comunitats vegetals singulars, no s'implanten espècies no tradicionals ni es produïsca moviment de terres o destrucció o deteriorament de bancals.
  
b) Els projectes d'investigació i recuperació d'espècies, formacions geològiques i béns del patrimoni cultural.
  
c) La recol'lecció d'espècies de consum tradicional i espècimens per a la investigació.
  
d) La ramaderia extensiva.
  
e) La columbicultura i la pràctica esportiva tradicional amb coloms.
  
f) La instal'lació de xicotetes infraestructures rurals (abeuradors, cabanyes, séquies) vinculades a activitats considerades com a compatibles en la present normativa.
  
g) Les noves captacions d'aigua, ja siguen per a reg o qualsevol altre ús.
  
h) El manteniment, la conservació o la rehabilitació de les infraestructures i edificacions existents, quan no es tracte d'instal'lacions relacionades directament amb la gestió del futur parc natural i no es troben compreses en altres apartats del present article.
  
2. Se sotmetran a estimació d'impacte ambiental les actuacions següents:
  
a) La construcció d'aparcaments per a l'ús públic.
  
b) La reparació i la millora de les vies existents sempre que no impliquen un canvi en el seu traçat o l'amplària.
  
c) La instal'lació de llocs de vigilància d'incendis i altres infraestructures contra incendis.
  
3. Se sotmetran a declaració d'impacte ambiental les actuacions següents:
  
a) La millora, el canvi de traçat o la construcció de nous camins o pistes forestals i les reformes que requerisquen canvis d'amplària de les existents, quan siguen promoguts per la conselleria competent en medi ambient per a la gestió o la restauració dels recursos naturals i en els casos en què aquestes actuacions no estiguen expressament prohibides.
  
b) Les edificacions permanents relacionades amb l'ús públic i la gestió de l'espai protegit.
  
c) Les actuacions de manteniment i eventual ampliació de les infraestructures hidràuliques de connexió entre l'EDAR de Benidorm, el sistema de sanejament i el canal baix de l'Algar.
  
d) La possible ampliació de l'àrea ocupada per l'EDAR de Benidorm si requisits de caràcter tècnic o ambiental la feren imprescindible, amb justificació prèvia de l'esmentada necessitat.
  
e) La instal'lació de línies elèctriques subterrànies.
  
f) Els projectes de recuperació ambiental o restauració d'antics buits miners.
  
g) Les instal'lacions de recuperació o alberg d'animals, amb justificació prèvia de la necessitat de la seua ubicació en l'àmbit ordenat.
  
Article 85. Activitats no permeses
  
Es consideren usos no permesos aquells que comporten o poden comportar alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos i, en particular, aquells que no han sigut explícitament recollits en els apartats anteriors com a usos compatibles o autoritzables.
  
SECCIÓ 3a
  
ÀREES D'ÚS ESPECIAL (ÀREES 2.C)
  
Article 86. Àmbit
  
Les àrees d'ús especial corresponen a aquells àmbits dins de l'espai natural en què es duen a terme en l'actualitat activitats específiques no relacionades directament amb la conservació, l'aprofitament o la gestió d'aquest, però que per les seues característiques o ubicació territorial es considera adequat mantindre dins de l'àmbit ordenat. En particular, es distingeixen quatre àrees dins d'aquesta categoria de zonificació:
  
- Àrea 2.C.1. Depuradora de Serra Gelada i instal'lacions annexes.
  
- Àrea 2.C.2. Antiga pedrera en regeneració.
  
- Àrea 2.C.3. Zona d'instal'lació de telecomunicacions (repetidor).
  
- Àrea 2.C.4. Àrea de senyals marítims (far de l'Albir).
  
Article 87. Activitats compatibles
  
En les zones d'ús especial es permetran únicament els usos considerats com a característics per a cada una de les zones previstes, segons les condicions específiques de cada una d'elles i sota les determinacions dels respectius projectes tècnics sota les quals es desenvolupen.
  
Article 88. Activitats sotmeses a autorització
  
Se sotmetrà a informe de la conselleria competent en medi ambient qualsevol modificació de les determinacions sota les quals es duen a terme les respectives activitats, i en particular, les ampliacions de capacitat, la realització de noves infraestructures, construccions o edificacions permanents o les alteracions que puguen representar un menyscabament dels valors naturals, culturals o paisatgístics de l'espai.
  
Article 89. Activitats no permeses
  
Es consideren incompatibles amb la gestió de les zones d'ús especial les activitats no compreses en els apartats anteriors.
  
CAPÍTOL V
  
NORMATIVA PARTICULAR PER A LA ZONA 3. ILLA MITJANA
  
Article 90. Àmbit
  
Correspon a la zona emergida de l'illot conegut com illa Mitjana, tota la superfície del qual té la consideració d'àrea d'especial protecció. L'ordenació proposada per a aquesta zona es basa en l'establida en les anteriorment esmentades normes de protecció de la ZEPA Illots de Benidorm, aprovada mitjançant el Decret 40/2003, de 15 d'abril, del Consell de la Generalitat.
  
Article 91. Activitats compatibles
  
Es considera com a única activitat compatible en la zona la realització de treballs de gestió de l'espai.
  
Article 92. Activitats sotmeses a autorització
  
Es considera com a activitat autoritzable la realització d'investigacions científiques, les quals requeriran informe favorable previ de la conselleria competent en medi ambient.
  
Article 93. Activitats no permeses
  
Es considera com a no autoritzable qualsevol activitat no recollida en els apartats anteriors i, en particular, el desembarcament i el trànsit amb qualsevol fi.
  
CAPÍTOL VI
  
NORMATIVA PARTICULAR PER A LA ZONA 4. ILLOTS DE L'OLLA I
  
LA GALERA
  
SECCIÓ 1a
  
ÀREA D'ESPECIAL PROTECCIÓ (ÀREA 4.A)
  
Article 94. Àmbit
  
Correspon al sector de l'illot de l'Olla ocupat en l'actualitat per vegetació natural i que mostra un relleu més marcat, com es delimita en la cartografia de zonificació del present document. Les esmentades zones seran senyalitzades adequadament a fi de garantir la seua adequada gestió i conservació.
  
Article 95. Activitats compatibles
  
Es consideren permeses en les zones d'ús restringit les activitats de gestió de l'espai.
  
Article 96. Activitats sotmeses a autorització
  
La conselleria competent en medi ambient pot autoritzar en aquest àmbit les activitats d'investigació i educació ambiental que no representen un menyscabament dels valors que es pretén protegir.
  
Article 97. Activitats no autoritzables
  
Es consideren prohibides en aquesta categoria de zonificació la resta d'activitats no incloses en els articles anteriors.
  
SECCIÓ 2a
  
ÀREA D'ACTIVITATS COMPATIBLES (ÀREA 4.B)
  
Article 98. Àmbit
  
Correspon a la resta de l'illot de l'Olla no inclòs en la categoria anterior ?plataformes d'accés a l'illot-, i a la totalitat de l'illot de la Galera, com es recull en la cartografia de zonificació del present document.
  
Article 99. Activitats compatibles
  
Es consideren permeses en aquest àmbit les següents activitats:
  
a) Les actuacions directament relacionades amb la gestió de l'espai.
  
b) El desembarcament en les zones habilitades per a tal fi.
  
c) Les visites turístiques.
  
d) Les activitats d'educació ambiental.
  
Article 100. Activitats sotmeses a autorització
  
La conselleria competent en medi ambient pot autoritzar en aquest àmbit les activitats d'investigació que no representen un menyscabament dels valors que es pretenen protegir.
  
Article 101. Activitats no permeses
  
En general, es consideren com a activitats prohibides en aquest àmbit totes aquelles que no hagen sigut explícitament mencionades en l'article anterior i, en particular, les següents:
  
a) El desembarcament d'animals domèstics.
  
b) La introducció d'espècies animals i vegetals.
  
c) El depòsit o abandó de qualsevol residu.
  
d) Pernoctar i desembarcar en horari nocturn, de 22.0 a 8.00 hores.
  
e) Alterar, danyar o molestar les espècies de fauna i flora.
  
f) Fer foc.
  
g) El llançament de focs artificials o artefactes pirotècnics de qualsevol naturalesa.
  
h) Emetre senyals lluminosos o acústics que, per la seua intensitat o característiques, poden alterar la fauna.
  
i) Els moviments de terra i sòl, excepte els autoritzats amb fins científics.
  
j) La construcció de qualsevol infraestructura.
  
k) La pesca amb canya des de terra.
  
CAPÍTOL VII
  
NORMATIVA PARTICULAR PER A LA ZONA 5. ÀREA MARINA DE LA BADIA DE BENIDORM, SERRA GELADA, L'ALBIR I BADIA D'ALTEA
  
SECCIÓ 1a
  
ÀREA D'ESPECIAL PROTECCIÓ (ÀREA 5.A)
  
Article 102. Àmbit
  
1. Correspon a l'àrea marina delimitada com a tal en la cartografia de zonificació, i comprén al seu torn tres subzones:
  
- Àrea 5.A.1. Fons de l'illot de Benidorm: fons veïns a l'illot de Benidorm compresos en un radi de mitja milla, considerem el seu centre en el far de l'illa.
  
- Àrea 5.A.2. Fons de l'illa Mitjana: fons veïns a l'illa Mitjana compresa en un radi d'un quart de milla, prenem com a centre el punt de coordenades UTM 755.272 i 4.269.656.
  
- Àrea 5.A.3. Fons de la barra del Mascarat-Morro de Toix: fons veïns als penya-segats de la serra de Toix, compresos en un radi de tres quarts de milla pres des del punt de coordenades UTM 763.507 i 4.280.035 fins a la seua intersecció amb els límits de l'espai.
  
2. L'ordenació prevista és idèntica per a totes les subzones.
  
Article 103. Activitats i usos compatibles
  
Es consideren compatibles amb la conservació del medi marí les activitats següents:
  
a) El bany.
  
b) El busseig en apnea.
  
c) El surf de vela.
  
d) L'ús d'embarcacions sense motor.
  
e) L'amarrament d'embarcacions en les boies i trens d'ancoratge instal'lats per a tal fi.
  
f) La navegació d'aproximació als ancoratges a una velocitat de 3 nucs o menor.
  
g) La navegació de motor per a tasques de vigilància, control i salvament marítim, sense limitació de velocitat.
  
Article 104. Activitats sotmeses a autorització
  
1. Requeriran autorització de l'administració les actuacions següents:
  
a) El busseig esportiu i científic amb escafandre autònom.
  
b) La recol'lecció d'organismes marins, elements inerts i restes arqueològiques per a fins científics.
  
c) Les activitats submarines de recreació que impliquen la utilització d'embarcacions de motor.
  
d) Les labors d'investigació científica.
  
2. Se sotmetrà a estimació d'impacte ambiental la instal'lació de trens d'ancoratge i morts i boies d'amarrament, que en tot cas només es considera autoritzable en fons arenosos.
  
3. En el cas de les zones 5.A.1 (fons de l'illot de Benidorm) i 5.A.3 (fons de la barra del Mascarat-Morro de Toix), la conselleria competent en medi ambient, amb la proposta prèvia de la Junta Rectora del futur parc natural, podrà instar les administracions competents en pesca en aigües interiors i exteriors a la concessió de llicències excepcionals de pesca artesanal a les confraries de Benidorm i Altea. Aquestes llicències excepcionals, que tindran una validesa anual, especificaran el període màxim de pesca, les embarcacions autoritzades, l'espècie o espècies susceptibles de l'aprofitament i l'art que s'ha d'utilitzar, i hauran de ser objecte de seguiment científic per part del futur parc natural per a avaluar els efectes de l'extracció sobre les àrees de reserva afectades.
  
Article 105. Activitats no permeses
  
1. No es permetran les següents activitats en la zona marina d'especial protecció:
  
a) L'ancoratge d'embarcacions fora dels llocs o períodes establits per a això.
  
b) Els esports nàutics que impliquen la utilització d'embarcacions de motor.
  
c) La construcció de noves instal'lacions nauticoesportives.
  
d) La introducció d'espècies, excepte en els casos en què l'administració competent autoritze o promoga la recuperació de poblacions d'organismes marins.
  
e) El dragatge de fons.
  
f) L'abocament de qualsevol tipus de residus ja siga des de terra o des d'embarcacions.
  
2. La conselleria competent en medi ambient instarà les administracions competents en pesca en aigües interiors i exteriors que consideren com a activitats prohibides, en aquest àmbit i en l'exercici de les seues competències, les següents:
  
a) La pesca recreativa en totes les seues modalitats (a peu, des d'embarcació o submarina).
  
b) La pesca professional de qualsevol tipus, amb l'excepció de les llicències excepcionals a què es refereix el punt 3 de l'article anterior.
  
c) La instal'lació d'esculls artificials.
  
d) La construcció de vivers per a cultius marins.
  
e) El marisqueig.
  
SECCIÓ 2a
  
ÀREA D'ACTIVITATS COMPATIBLES (ÀREA 5.B)
  
Article 106. Àmbit
  
Correspon a la resta de l'àmbit marí ordenat pel present document i que no forma part de les zones de protecció especial.
  
Article 107. Activitats compatibles
  
1. En aquesta àrea es consideren compatibles les següents actuacions i activitats:
  
a) El bany.
  
b) El busseig en apnea i amb escafandre autònom.
  
c) Les activitats nàutiques de vela o amb altres embarcacions sense motor.
  
d) La navegació i les activitats recreatives nàutiques en embarcacions de motor (incloent les submarines) que no impliquen la navegació a una velocitat superior a 12 nucs.
  
e) La navegació de motor per a labors de vigilància, control i salvament marítim, sense limitació de velocitat.
  
f) L'amarrament d'embarcacions en les boies i trens d'ancoratge instal'lats per a tal fi i en els períodes temporals que si és el cas es determinen.
  
2. La conselleria competent en medi ambient instarà les administracions competents en pesca en aigües interiors i exteriors a què consideren com a activitats compatibles, en aquest àmbit i en l'exercici de les seues competències, les següents:
  
a) L'activitat pesquera professional amb arts tradicionals.
  
b) La pesca esportiva amb canya des de la costa.
  
Article 108. Activitats sotmeses a autorització
  
1. Ha de comptar-se amb autorització expressa per a desenvolupar les activitats següents:
  
a) La recol'lecció d'organismes marins i elements inerts per al desenvolupament de projectes d'investigació.
  
b) El desenvolupament de projectes d'investigació biològica i arqueològica.
  
2. La conselleria competent en medi ambient instarà les administracions competents en pesca en aigües interiors i exteriors que consideren com a activitats autoritzables, en aquest àmbit i en l'exercici de les seues competències, les següents:
  
a) La pesca esportiva des d'embarcació.
  
b) La recol'lecció d'eriçons de mar, que ha de ser compatible per les disposicions específiques dictades a l'efecte per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
c) La pesca d'encerclament en aquelles àrees en què no es trobe prohibida.
  
Article 109. Activitats sotmeses a estimació d'impacte ambiental
  
Les següents activitats seran objecte d'estimació d'impacte ambiental:
  
a) La regeneració piscícola mitjançant la localització d'esculls artificials.
  
b) L'establiment d'emissaris submarins o d'abocaments procedents d'instal'lacions de dessalatge.
  
c) La instal'lació de mètodes artificials per a l'amarrament d'embarcacions.
  
d) Qualsevol obra o infraestructura costanera que no es trobe expressament prohibida.
  
Article 110. Activitats i usos no permesos
  
1. Les següents actuacions es consideren incompatibles amb la conservació de la zona marina d'ús moderat:
  
a) L'ancoratge d'embarcacions fora dels llocs establits per a això.
  
b) Els esports nàutics que impliquen la navegació a una velocitat superior a 12 nucs.
  
c) La construcció de noves instal'lacions nauticoesportives.
  
d) La introducció d'espècies, excepte en els casos en què l'administració competent autoritze o promoga la recuperació de poblacions d'organismes marins.
  
e) El dragatge de fons i la construcció de qualsevol infraestructura lligada a l'activitat portuària.
  
f) Qualsevol obra o infraestructura costanera que implique alteracions hidrodinàmiques, sedimentològiques, ecològiques o paisatgístiques, excepte en els casos en què es justifique dins d'iniciatives de restauració, conservació o ordenació del litoral, cas en què haurà de sotmetre's al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
g) L'abocament directe de residus sòlids o líquids, ja siga des de terra o des d'embarcacions.
  
2. La conselleria competent en medi ambient instarà les administracions competents en pesca en aigües interiors i exteriors que consideren com a activitats prohibides, en aquest àmbit i en l'exercici de les seues competències, les següents:
  
a) La construcció de nous vivers per a cultius marins o l'ampliació dels existents fora de les zones delimitades a l'efecte.
  
b) La pesca amb arts d'arrossegament.
  
3. Igualment, s'instarà les esmentades administracions perquè transitòriament es consideren activitats prohibides en tot l'àmbit de la zona la pesca esportiva submarina i la recol'lecció de gasteròpodes, bivalves i cefalòpodes, mentre el previst Pla Rector d'Ús i Gestió establisca la compatibilitat d'aquestes activitats amb els objectius de protecció perseguits i, si és el cas, les condicions en les quals podrien dur-se a terme d'acord amb la legislació sectorial aplicable.
  
SECCIÓ 3a
  
ÀREES D'ÚS ESPECIAL (ÀREES 5.C)
  
Article 111. Àmbit
  
Les àrees d'ús especial corresponen a aquells àmbits ocupats pels cultius marins degudament autoritzats a l'entrada en vigor del present document.
  
Article 112. Activitats compatibles
  
En les zones d'ús especial es permetran únicament els usos directament relacionats amb els cultius marins, d'acord amb les condicions específiques establides per a cada una d'elles en les corresponents autoritzacions i davall les determinacions dels respectius projectes tècnics davall les quals es desenvolupen.
  
Si es produïra l'incompliment de les dites condicions o es constatara, a partir dels Programes de vigilància ambiental que s'apliquen, que s'està incidint negativament en la conservació dels hàbitats i espècies d'interés comunitari presents en l'espai protegit, la conselleria competent en medi ambient instarà l'administració responsable a la revocació de la corresponent concessió i al consegüent cessament de l'activitat.
  
Article 113. Activitats sotmeses a autorització
  
Sense perjudici de les autoritzacions que, segons l'activitat, foren necessàries per part dels òrgans competents en la matèria, se sotmetrà a informe de la conselleria competent en medi ambient qualsevol modificació de les determinacions sota les quals es porten a terme les respectives activitats.
  
Article 114. Activitats no permeses
  
Es consideren incompatibles amb la gestió de les zones d'ús especial les activitats no compreses en els apartats anteriors.
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS
  
Primera
  
El règim sancionador en la matèria regulada pel present Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals serà el que s'estableix en el títol VI de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació d'Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, i en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici d'allò exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què poguera incórrer.
  
Segona
  
La conselleria competent en medi ambient pot habilitar, segons les disponibilitats pressupostàries, ajudes a les associacions sense ànim de lucre que tinguen com a activitat principal la conservació de la natura, a ajuntaments i a titulars de terrenys o drets reals. Aquestes ajudes estaran dirigides a facilitar la consecució dels objectius, normes i directrius fixades per aquest PORN, inclosa la compra de terrenys o de drets reals.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera
  
Aquelles construccions i activitats existents a l'entrada en vigor del present PORN i que no resulten compatibles amb les determinacions contingudes en aquest quedaran, a l'efecte ambiental, sota la consideració de fora d'ordenació.
  
Segona
  
Els instruments d'ordenació territorial o física existents que resulten contradictoris amb el present PORN han d'adaptar-se a aquest en la primera revisió o modificació que es realitze des de la seua entrada en vigor. Mentre l'adaptació no tinga lloc, les determinacions del PORN s'aplicaran prevalent sobre els instruments d'ordenació territorial o física, sempre que suposen un major nivell de protecció sobre els valors i elements objecte del pla.
  
ANNEX
  
DESCRIPCIÓ DELS LÍMITS DEL PORN
  
(En el sentit de les agulles del rellotge. Totes les coordenades especificades en el text fan referència al sistema de projecció UTM, en el fus 30 (nord), elipsoide internacional, ED 50. Les quatre illes existents en a l'àmbit ordenat (illot de Benidorm, emplaçat en la cala homònima, enfront de la ciutat. Superfície de 7,21 ha; illot de la Mitjana, situat enfront de Serra Gelada. Superfície de 0,80 hectàrees; illot de l'Olla, situat enfront de la costa d'Altea. Superfície de 0,5 hectàrees; i escull de la Galera, al nord de l'anterior i molt pròxima a la costa. Superfície de 0,05 ha) queden englobades en la delimitació exposada).
  
S'inicia la delimitació en el punt situat sobre la línia de costa, a l'altura de la punta del Pinet (T.M. de Benidorm), les coordenades UTM del qual són 752.117 i 4.268.660. Des d'aquest, el límit ?que coincideix amb el del sòl classificat com a sòl urbà en el vigent Pla general d'ordenació urbana de Benidorm- es dirigeix cap al NNE, fins a un punt de coordenades UTM 752.155, 4.268.740, on enllaça amb el carrer d'Hamburg de la urbanització del Racó de l'Oix, la qual pren des de la intersecció d'aquesta amb un camí secundari que porta a la línia de costa, al nord de la punta del Pinet. Segueix el traçat d'aquest carrer fins que l'abandona en un punt situat uns 18 metres després de passar una bifurcació que pren per l'esquerra.
  
Des d'aquest punt, el límit puja en línia recta, amb direcció aproximada NNE, fins a enllaçar amb el carrer de Serra Daurada (que posteriorment rep el nom d'Av. de Tòquio). Segueix el traçat d'aquest carrer fins a arribar a un xicotet grup d'edificacions situades al voltant de la cota 172.6, el qual rodeja fins a enllaçar amb el carrer de Japó. La delimitació segueix el traçat d'aquest carrer durant alguns metres, fins al final d'aquest, punt des d'on es dirigeix en línia recta fins a arribar a les coordenades UTM 753.088, 4.269.110. Des d'ací, i en línia recta amb direcció SSO, enllaça amb l'av. de Tòquio.
  
L'esmentada avinguda marca el límit de l'àmbit fins a arribar a una bifurcació d'aquesta, en la qual pren la via de la dreta i segueix el traçat del carrer de Corea, encara que desviant-se d'aquesta per a rodejar les edificacions existents en aquesta lloma de la serra, deixant-les fora d'àmbit del pla. Després de superar un repetidor de televisió, ubicat en la cota 207.9 i que queda a mà dreta, arriba a un punt de coordenades UTM 753.208, 4.268730, des d'on es dirigeix en línia recta cap a la intersecció entre el carrer de Taiwan i el camí d'accés al citat repetidor. Pren en aquest punt el carrer de Taiwan i continua coincidint amb el seu traçat fins a aproximadament les coordenades UTM 753.270, 4.269.100, pràcticament el final del carrer. Des d'ací, el límit del pla descendeix el vessant de la cima de cota 236.4, en direcció NO, fins a arribar a les coordenades UTM 753.251, 4.269.140. A partir d'aquest punt el límit descendeix el vessant d'acord amb la sèrie de coordenades següent:
  
753.200, 4.269.180
  
753.183, 4.269.190
  
753.111, 4.269.300
  
753.092, 4.269.310
  
753.041, 4.269.350
  
753.010, 4.269.360
  
Des d'aquest últim punt segueix el descens en direcció NO, fins a arribar a la cota 76 aproximadament en les coordenades UTM 752.939, 4.269.420.
  
A partir d'aquest punt, el límit coincideix amb la corba de nivell que assenyala la cota 75 fins a arribar al punt de coordenades UTM 752.952, 4.269.610, travessant una antiga pedrera i un tàlveg que baixa des de la cota 237.6, i que queda a mà dreta, dins de l'àmbit del PORN.
  
El límit avança en direcció NO cap a la cota 91.20, ubicada al sud del carrer Munic de la urbanització Racó de l'Oix, des d'on es dirigeix cap al NE per a arribar al marge exterior de l'esmentat carrer. Segueix paral'lel a aquest uns pocs metres, fins a arribar a l'altura de la intersecció amb un altre carrer que dóna accés als habitatges que queden flanquejats per l'anteriorment esmentat carrer de Munic. Segueix llavors el dibuix de les corbes de nivell, en la cota 75, fins al punt de coordenades UTM 753.076, 4.269.880. A partir d'ací, arriba en línia recta a les coordenades UTM 753.097, 4.269.870 i segueix per la cota 90, fins a les coordenades UTM 753.217, 4.269.880.
  
Des d'aquest punt, la delimitació es dirigeix en línia recta i direcció NE fins a la cota 80, en el punt en què la corba de nivell corresponent a aquesta cota intersecta amb un xicotet tàlveg, al sud del parc aquàtic d'Aqualandia, que queda fora de l'àmbit del pla. Segueix des d'aquest punt en ascens per la vessant NO de la cota 237.6, en línia recta fins a arribar, en direcció ESE a la cota 150, des d'on segueix el dibuix de les corbes de nivell del terreny, rodejant l'esmentat parc aquàtic pel seu extrem SE.
  
En arribar al punt de coordenades UTM 753.861, 4.270.040, abandona la cota 150 per a dirigir-se en línia recta amb direcció NNE fins a la cota 182, des d'on comença a descendir la lloma que limita al SO amb la urbanització Ciutat Patrícia, seguint la línia de divisòria d'aigües, travessant la cota 143.4, fins a assolir la cota 75, i arribant a uns dels carrers limítrofs de la urbanització. Des d'ací, continua en direcció EN seguint la 75, creua el camí de la Barrinada que porta a la depuradora, seguint en direcció NE fins que torna a intersectar amb el camí de la Barrinada en el límit del terme municipal de l'Alfàs del Pi
  
En entrar al terme municipal de l'Alfàs del Pi, el límit se superposa al traçat de la carretera d'accés al repetidor, per la qual discorre fins al punt en què aquesta carretera gira cap al sud-oest, coincidint amb les coordenades 754.995 i 4.271.650. Des d'aquest punt, el límit del Pla d'ordenació coincideix sensiblement amb el del Pla especial de protecció paisatgística confeccionat per l'Ajuntament de l'Alfàs del Pi; per a això, prossegueix pel camí que, naixent en l'anteriorment esmentada carretera del repetidor, puja cap a la serra en direcció al Racó de la Creu, fins a intersectar la cota 150, des d'on gira successivament cap al N, NE i NO seguint aproximadament les cotes 150-160, per a descendir després fins a la cota 120, en el punt de coordenades 754.965 i 4.271.850.
  
Des del punt anterior, el límit s'adapta aproximadament al relleu de la serra, incloent una xicoteta lloma que s'avança sobre el pla per a ascendir novament fins a la cota 150, al voltant de la qual ?tot i que no de forma estricta- avança fins a arribar, en el punt de coordenades 755.488 i 4.272.040, al tàlveg d'un barranc per on contínua, en direcció N-NO, descendint bruscament de cota fins a la corresponent a 95 m.
  
El límit, que voreja les zones urbanes situades al peu de la serra, s'adapta novament de forma aproximada al relleu d'aquesta en l'entorn del pla de l'Albir, primer cap a la cota 95 i després, progressivament, fins a la 120; puja pels vessants d'un tàlveg, deixant fora de la delimitació una zona ocupada per edificacions, fins a arribar al punt de coordenades 755.917 i 4.272.280 €situat sobre el mateix barranc i a la cota 170-, des d'on descendeix, pel vessant dret i seguint un traçat trencat, fins a assolir el límit de l'àrea urbana just al carrer de Badia, en el punt de coordenades 755.848 i 4.272.720. L'esmentat carrer de Badia representa el límit de l'àmbit fins a la intersecció amb el carrer de Neptú, per la qual continua breument fins a trobar el camí Vell del Far i, des d'aquest, gira cap al N-NE en direcció a la costa, a la qual arriba en la denominada Calanca de l'Amerador, en el punt de coordenades 756.130 i 4.273.350. Des del punt anterior, el límit se cenyeix a la línia de costa, avançant per aquesta fins a la platja del Racó, en el punt de coordenades 755.884 i 4.273.600, on acaba l'àmbit terrestre del pla.
  
Des del punt anterior, i ja en l'àmbit marí, el límit avança en direcció ENE fins a assolir el punt de coordenades 756.465 i 4.273.918, situat sobre la isòbata de - 5 m, al nord de la punta de l'Esparralló i, des d'aquest, en direcció NE, de forma aproximadament paral'lela a la línia de costa, i seguint la següent sèrie de coordenades:
  
757.059, 4.275.390, al E de l'espigó del port d'Altea.
  
758.356, 4.277.510, aproximadament al E de la desembocadura de l'Algar.
  
759.071, 4.278.430, aproximadament al E del cap Negret.
  
759.840, 4.279.169, aproximadament al SE del port Mar i Muntanya.
  
760.038, 4.279.500, immediatament al O de l'escull de la Galera.
  
760.632, 4.279.840, aproximadament al S de la punta de la Barreta.
  
761.704, 4.279.850, al S de la punta del Mascarat.
  
761.763, 4.280.013, en la costa de la punta del Mascarat.
  
Des de l'últim dels punts anteriors, el límit del pla segueix la línia de costa de la serra de Toix, fins a arribar al denominat Morro de Toix, en el punt de coordenades 763.932 i 4.279.810, des d'on es dirigeix novament mar dins, en direcció sud, fins a un nou vèrtex de coordenades 764.042 i 4.278.450 i, des del mateix i en direcció aproximada SO, segueix la línia que configura la sèrie de coordenades següents:
  
762.103, 4.277.820
  
760.523, 4.276.700
  
759.355, 4.274.750
  
758.801, 4.272.720, aproximadament l'est de l'Estufador, en la costa de la Serra Gelada i sobre la isòbata de ?50 m.
  
La citada isòbata de ?50 metres representa el límit de l'àmbit al llarg de l'espai situat enfront de la costa de la Serra Gelada i de la major part del límit sudoriental de la badia de Benidorm, fins a arribar al punt de coordenades 750.329 i 4.264.108, situat al sud de l'illot de Benidom, des d'on gira cap al NO per a arribar el punt de coordenades 747.187 i 4.268.004, situat en la costa en el límit entre els termes municipals de Finestrat i Benidorm. A partir d'aquest punt, el límit del PORN, que es dirigeix cap al E, ve representat per la mateixa línia de costa, fins a arribar el punt de coordenades 747.578 i 4.268.005, en el qual abandona la costa per a situar-se en el punt de coordenades 747.718 i 4.268.123 (punt T), situat sobre la isòbata de ?10 m, a l'est del tossal de la Cala.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4967, del 16-03-2005 (2005/2925)

DECRETO 58/2005, de 11 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Serra Gelada y su zona litoral.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2005/03/11/58/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4967

Fecha DOGV
:   16-03-2005

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2005/2925

CVE


Fecha del documento
:   11-03-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Altea](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [Alfàs del Pi, l'](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 58/2005, de 11 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Serra Gelada y su zona litoral. [2005/2925]
  
La configuración geográfica de la Comunidad Valenciana, con una fachada litoral que se extiende sobre el Mediterráneo a lo largo de 466 kilómetros, justifica la innegable relevancia que los hábitats y espacios litorales alcanzan en el contexto territorial y ambiental valenciano. Una relevancia que no se restringe a las zonas terrestres inmediatas a la costa -el medio litoral en un sentido estricto-, sino que se prolonga bajo las cálidas aguas mediterráneas para configurar un excepcional mosaico de comunidades y ecosistemas marinos que constituye, por sí mismo, una parte sustancial, y a menudo ignorada, de la excepcional biodiversidad que caracteriza el territorio de la Comunidad Valenciana.
  
Sin embargo, a uno y otro lado de la línea que separa la tierra del mar han proliferado, en especial durante los últimos decenios, acciones que han alterado profundamente paisajes, hábitats y especies, hasta llegar incluso a poner en peligro la propia supervivencia de estos elementos singulares. La elevada presión antrópica que soportan estos medios costeros resulta, en este sentido, imprescindible para comprender su estado actual. La mayor parte de la población y de las actividades económicas -entre ellas, la industria turística- se ubican y se desarrollan actualmente en este estrecho ámbito. Actuaciones directas o indirectas -desde la modificación de la dinámica litoral a la extracción de arena, pasando por la omnipresente urbanización o los vertidos de todo tipo- que, en demasiados casos, han tenido como efecto la alteración casi irreversible del territorio, las aguas y las especies que, hasta hace pocos años, prosperaban en ellos. El alcance y consecuencias de esta dinámica empiezan apenas a ser comprendidas y valoradas científica y socialmente, aunque no cabe duda de que, junto con la imprescindible regulación de las actividades y actuaciones de mayor impacto, resulta necesaria una actuación dirigida a garantizar la adecuada conservación de los desgraciadamente escasos testimonios del extraordinario valor ambiental de nuestras costas, en la línea del esfuerzo realizado en la propuesta valenciana de Lugares de Interes Comunitario para su inclusión en la red europea Natura 2000, por lo que respecta a espacios litorales y marinos, de la que forma precisamente el espacio denominado Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa.
  
Aunque participa de la problemática y características generales anteriormente expuestas, la Serra Gelada constituye un ejemplo singular en el contexto de las montañas litorales del sur de la Comunidad Valenciana. Formada por un impresionante relieve que se alza abruptamente sobre la planas de Benidorm, l'Alfàs del Pi y Altea, la sierra da lugar, en su frente litoral, a acantilados de más de 300 m., y alberga reductos de vegetación de un valor excepcional. Cabe destacar, en este sentido, la interesante duna fósil colgada y la peculiar vegetación que la coloniza. Además, la sierra comparte diversos endemismos botánicos con el vecino Penyal d'Ifac.
  
Los valores paisajísticos y biológicos de la Serra Gelada se ven completados, además, por un área litoral inmediata especialmente destacable, que alberga praderas de Posidonia oceanica que, en general, muestran un estado óptimo de conservación. Además, y todavía en el medio marino, la zona incorpora pequeñas islas: l'Olla y la minúscula la Galera, en la bahía de Altea; la Mitjana, a los mismos pies de la Serra Gelada, y el conocido Illot de Benidorm; éste último enclave, a pesar de su reducida extensión, constituye, por sí mismo, un área de excepcional interés, tanto por la presencia de algunos endemismos vegetales relevantes -entre los que destaca, sobre todo, Silene hifacensis- como por constituir el área de nidificación de diversas especies de aves marinas.
  
En el área continental -circunscrita a la Serra Gelada y a las áreas emergidas de los islotes mencionados-, el hábitat mejor representado són los pastizales anuales de Thero-Brachypodietea y los matorrales termófilos. Sin embargo, y por su especial relevancia, merecen destacarse los relacionados con la duna fósil (dunas con vegetación esclerófila del Cisto-Lavanduletea; matorrales halófilos; y dunas litorales con Juniperus, así como la vegetación de acantilados con Limonium endémicos. En la zona aparece, además, como especie vegetal prioritaria, la Silene hifacensis, sin perjuicio de otras especies de interés presentes en la zona como Asperula paui subsp. dianensis, Biscutella montana, Teucrium hifacense o Limonium parvibracteatum. En el medio marino, aparecen como especialmente relevantes las mencionadas praderas de Posidonia y Cymodocea, aunque también deben destacarse otros hábitats, como las cuevas marinas o los arrecifes.
  
En cuanto a la fauna, cabe destacar las aves marinas, entre ellas el paiño común (Hydrobates pelagicus), el cormorán moñudo (Phalacrocorax aristotelis) y la gaviota de Audouin (Larus audouinii), aunque también son relevantes las rapaces como el halcón peregrino (Falco peregrinus). En cuanto al ámbito marino, son numerosas las especies animales que merecen una mención por su importancia o estado de conservación. Entre ellas, cabe indicar al vermétido (Dendropoma petraeum), la nacra (Pinna nobilis), además númerosos táxones de peces, crustáceos y otros invertebrados que encuentran en estos fondos las condiciones adecuadas para prosperar, y que a menudo unen a su valor natural un innegable interés económico por su carácter de recurso pesquero.
  
Pero la mayor singularidad de la zona debe referirse, probablemente, al hecho de que estas excepcionales condiciones naturales se dan en un entorno turístico de gran frecuentación (se estima que a Benidorm acuden más de 5 millones de viajeros al año), que constituye de hecho el de mayor densidad de toda la Comunidad Valenciana, y donde es precisamente la presencia de mar y costa el mayor activo y atractivo de este sector económico. Tal coincidencia en un espacio relativamente reducido no debe interpretarse como una paradoja, a pesar del riesgo que representa para la parte más débil: el medio natural. Resulta cada vez más evidente que un entorno adecuadamente conservado es un factor de relevancia a la hora de la elección del destino turístico, a la vez que permite completar la oferta de ocio. Desde estas consideraciones, no debe plantearse una contradicción entre conservación y turismo, sobre todo cuando esta actividad, fuertemente implantada en la zona desde hace años, ha demostrado en otras ocasiones su capacidad de desarrollo y adaptación a entornos que todavía mantienen valores naturales, algunos de los cuales merecen interés internacional.
  
La armonización, en la medida posible, del desarrollo socioeconómico de la zona con la preservación de las relevantes características ambientales de la misma, a través de una adecuada ordenación de los recursos naturales de la misma, fue el objetivo básico perseguido con la Orden de 25 de octubre de 2002, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la cual se inició el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Serra Gelada y su zona litoral. Desde este momento se abordó el proceso de confección, discusión y tramitación del citado Plan, como parte sustancial del cual -y como viene siendo habitual en el caso de documentos comparables a éste- ha tenido un especial protagonismo la participación de Ayuntamientos, personas y entidades directamente vinculadas a la zona. Prueba de la relevancia de este proceso ha sido la progresiva adaptación de los límites previstos para el área objeto de ordenación, que han pasado de las 1.831 ha. previstas en la Orden de inicio del procedimiento, hasta las 5.665 ha. del ámbito finalmente propuesto, de las que 745 corresponde a medios terrestres y el resto a áreas marinas.
  
El Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, como corresponde a un documento de sus características, persigue, como se ha dicho, la armonización de usos y actividades diversas con la preservación y el uso sostenible de los sobresalientes valores ambientales, territoriales y paisajísticos que alberga la zona. En este sentido, el carácter marítimo-terrestre del espacio ordenado no sólo no debe representar -sin perjuicio del escrupuloso respecto a las competencias reconocidas a las diferentes Administraciones en cada uno de estos ámbitos- impedimento alguno para el cumplimiento de sus objetivos, sino que se presenta como una oportunidad para permitir, en estrecha colaboración con otras Administraciones, una gestión adecuada y sostenible de dos ámbitos, el terrestre y el marino, cuya estrecha relación ecológica -e incluso sociocultural- queda fuera de toda duda.
  
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 49 bis de la Ley de Gobierno Valenciano, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda y previa deliberación del Consell de la Generalitat, en la reunión del día 11 de marzo de 2005,
  
DECRETO
  
Artículo único
  
1. Se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Serra Gelada y su zona litoral, en cumplimiento de lo que dispone el artículo 32 y siguientes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
2. Como anexo I del presente Decreto se recoge la parte normativa del Plan.
  
DISPOSICIONES ADICIONALES
  
Primera
  
Se faculta al Conseller de Territorio y Vivienda, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente Decreto.
  
Segunda
  
Las disposiciones contenidas en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales que se aprueba mediante el presente Decreto respecto a la extracción de materiales del fondo marino podrán exceptuarse, con carácter extraordinario, cuando existan razones imperiosas y se justifique técnicamente la falta de soluciones alternativas.
  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 6.4 de la Directiva 92/43/CEE, dicha excepción sólo será admisible si, a juicio de la Generalitat, concurren consideraciones relativas a consecuencias positivas de primordial importancia para el medio ambiente u otras razones de interés público de primer orden. En cualquier caso, la autorización de actuaciones extraordinarias en este ámbito exigirá una evaluación específica previa de sus efectos, así como cuantas medidas compensatorias sean necesarias para garantizar la integridad, viabilidad y adecuada conservación del espacio protegido.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El presente Decreto entrará en vigor el dia siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Castellón de la Plana, a 11 de marzo de 2005.
  
EL PRESIDENTE DE LA GENERALITAT,
  
Francisco Camps Ortiz.
  
EL CONSELLER DE TERRITORIO Y VIVIENDA,
  
Rafael Blasco Castany.
  
ANEXO I
  
TEXTO NORMATIVO DEL PLAN DE ORDENACIÓN DE LOS RECURSOS NATURALES DE LA SERRA GELADA Y SU ENTORNO LITORAL
  
TÍTULO I
  
DISPOSICIONES GENERALES
  
Artículo 1. Naturaleza del Plan
  
El objeto del presente Plan es la ordenación de los recursos naturales de la Serra Gelada y su zona litoral, conforme a lo dispuesto en los artículos 4 y siguientes de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, así como a lo establecido en los artículos 32 y concordantes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 2. Finalidad y objetivos
  
1. De acuerdo con el artículo 32 de la Ley 11/1994, la finalidad del presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) es definir y señalar el estado de conservación de los recursos naturales y ecosistemas dentro de su ámbito territorial; señalar el régimen que, en su caso, deba aplicarse a los espacios a proteger; fijar el marco para la ordenación integral de los espacios naturales protegidos incluidos en su ámbito; determinar las limitaciones que deban establecerse y el régimen de ordenación de los diversos usos y actividades admisibles en el ámbito de los espacios protegidos; promover la aplicación de medidas de conservación, restauración y mejora de los recursos naturales; y formular los criterios orientadores de las políticas sectoriales y ordenadores de las actividades económicas y sociales, públicas y privadas, para que sean compatibles con los objetivos de los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales.
  
2. Al objeto de conseguir la finalidad establecida en el apartado 1, el PORN debe ordenar la actividad humana y el patrimonio natural y cultural como partes integrantes de los procesos ecológicos que, de manera natural o influida por dicha actividad, tienen lugar en el ámbito de ordenación, de acuerdo con los objetivos siguientes:
  
a) Proteger y conservar los ecosistemas más notables y los procesos ecológicos que los conforman; proteger y conservar las poblaciones de especies y variedades genéticas más destacables existentes en la zona, ya sea por su carácter emblemático, o por su singularidad, fragilidad, representatividad o estado de conservación.
  
b) Promover mecanismos y criterios que aseguren una actividad social y económica sostenible, de manera global, y concretamente en relación con los objetivos de conservación establecidos en el PORN.
  
c) Promover, canalizar y ordenar las demandas de actividades turísticas, lúdicas y educativas que no pongan en peligro la conservación de los valores del espacio.
  
d) Prever mecanismos de información, sensibilización, participación y cooperación de la población local, el público y los agentes sociales destinados a promover la conservación y el uso sostenible de la zona.
  
e) Asegurar el mantenimiento de los elementos y conjuntos del medio físico (geológicos, edafológicos y hidrológicos), y del patrimonio humano (cultural, histórico y arquitectónico) más remarcables.
  
f) Dotar de mecanismos y definir criterios para el inventario, el seguimiento y la investigación aplicada a la gestión sobre los sistemas biofísicos y culturales existentes en el espacio natural.
  
g) Asegurar una correcta integración de los planes aprobados y propuestos en la zona, incluyendo el planeamiento territorial y urbanístico municipal y territorial, con el presente PORN.
  
h) Sin perjuicio de lo establecido por la legislación aplicable, promover el establecimiento de iniciativas de cualquier tipo -incluyendo la constitución de una fundación o figura análoga- dirigidas explícitamente a fomentar y garantizar la participación del conjunto de Administraciones y sectores sociales y económicos implicados en la consecución de los objetivos del documento en todas las fases del desarrollo del mismo.
  
Artículo 3. Ámbito
  
El ámbito del presente PORN comprende parte de los términos municipales de Benidorm y l'Alfàs del Pi, en el entorno de la Serra Gelada, así como los islotes denominados Illot de Benidorm, Illa Mitjana, l'Olla y la Galera, y la zona marina inmediata a dichas áreas. La delimitación detallada de este ámbito aparece en el correspondiente mapa de zonificación incorporado al documento.
  
Artículo 4. Espacios naturales protegidos en el ámbito del PORN
  
1. La figura de espacio natural protegido cuya aplicación se estima más conveniente para las zonas de mayor valor ambiental de la Serra Gelada y su zona litoral es la de Parque Natural, bajo la denominación de Parque Natural (marítmo-terrestre) de la Serra Gelada y su zona litoral.
  
2. El ámbito del futuro Parque Natural propuesto coincide con el del propio PORN, e incluye tanto las áreas emergidas (Serra Gelada e islas) como la zona marítima delimitada, sin perjuicio de su carácter de aguas interiores o exteriores. No se prevé la delimitación de un área de amortiguación de impactos para este espacio natural.
  
3. La inclusión de las áreas marinas que forman parte del presente PORN en el ámbito del mismo y del futuro Parque Natural viene justificada por su estrecha relación con las áreas emergidas y, por consiguiente, por la necesidad de ordenar adecuadamente el aprovechamiento de los recursos naturales de estas aguas como condición necesaria para garantizar el cumplimiento de los objetivos de protección perseguidos tanto para la Serra Gelada como, sobre todo, las islas Mitjana, l'Olla, la Galera y Benidorm.
  
4. Para la mejor conservación de los valores naturales en el ámbito del PORN también existen tres microrreservas de flora: Illa Mitjana, Serra Gelada nord y Serra Gelada sud. Éstos y otros regímenes de protección previstos por la Ley 11/1994, o por cualquier otra legislación equivalente o inferior, se aplicarán en el ámbito del PORN, siempre que representen una protección mayor que la fijada en éste.
  
Artículo 5. Red Natura 2000
  
1. El ámbito comprendido por el presente PORN queda parcialmente incluido en el Lugar de Interés Comunitario (LIC) denominado Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa (ES5213021), e incluye a su vez la totalidad de la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) denominada Illots de Benidorm (ES0000121).
  
2. En coherencia con lo establecido en las Directivas europeas 79/409/CEE, de 27 de diciembre, relativa a la conservación de las aves silvestres, y 92/43/CEE, de 21 de mayo, relativa a la conservación de hábitats naturales y de flora y fauna silvestre, adaptada al progreso científico y técnico por la Directiva 97/62/CE de 27 de octubre de 1997, del Consejo, así como en la legislación sectorial de ámbito estatal (Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres; Ley 40/1997, sobre reforma de la Ley 4/1989; Ley 41/1997, sobre modificación de la Ley 4/1989; Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestre; Real Decreto 1193/1998, de 12 de junio, por el que se modifica el anterior; y disposición final primera de la Ley 43/2001, de 21 de noviembre, de Montes) y autonómico (Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana) que recoge las deteminaciones de dichas Directivas, el presente PORN tendrá la consideración de plan de gestión al cual se refiere el artículo 6.1 de la citada Directiva 92/43/CEE para el ámbito del LIC y la ZEPA al cual se aplica.
  
3. Para el ámbito del LIC Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa que no formara parte del ámbito del presente PORN, y sin perjuicio de la adopción de otras medidas de carácter reglamentario, administrativo o contractual que afecten a la totalidad o a parte de este Lugar, la Conselleria competente en medio ambiente establecerá un marco de ordenación y gestión adecuado, cuyas determinaciones resulten coherentes y complementarias con lo establecido en el presente documento.
  
4. Por lo que respecta al ámbito correspondiente a la ZEPA Illots de Benidorm, el presente documento incluye en su totalidad la ordenación propuesta en las Normas de Protección de la citada ZEPA, aprobadas por el Decreto 40/2003, de 15 de abril, del Consell de la Generalitat. Dichas Normas de Protección tendrán un carácter accesorio a las disposiciones del presente PORN en aquellos aspectos no regulados explícitamente por éste.
  
Artículo 6. Área de influencia socioeconómica
  
De acuerdo con los artículos 21 y 22 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, y con el artículo 18.2 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, se declara como Área de Influencia Socioeconómica de la Serra Gelada los términos municipales completos de Benidorm y l'Alfàs del Pi.
  
Artículo 7. Efectos
  
1. Las determinaciones contenidas en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Serra Gelada y su zona litoral son obligatorias y ejecutivas en todo lo que afecta a la protección, conservación y mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje y los recursos naturales y culturales presentes en el ámbito del mismo, vinculando en forma directa tanto a la Administración como a los particulares.
  
2. El contenido normativo del PORN prevalecerá sobre cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial y física que afecten al ámbito del Plan, siendo sus previsiones de carácter vinculante para cualesquiera otras actuaciones, planes o programas que afecten a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales, todo ello de conformidad con lo establecido en el artículo 35 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
3. Las previsiones contenidas en los planeamientos urbanísticos de los municipios que se vean afectadas por medidas de protección del presente PORN y sean incompatibles con las mismas deberán ser modificadas y adecuadas al mismo, al menos, en la siguiente revisión u homologación global del documento de planeamiento de que se trate.
  
4. Asimismo, el PORN tendrá carácter indicativo respecto a cualesquiera otras actuaciones, planes o programas sectoriales, y sus determinaciones se aplicarán subsidiariamente, sin que por ello se altere la prevalencia del presente PORN en las materias a las que se refiere el párrafo 1 de este artículo.
  
5. Las determinaciones del documento denominado Plan Especial de Protección Paisajística de la Serra Gelada, tramitado por el Ayuntamiento de l'Alfàs del Pi, tendrán carácter complementario a lo indicado en el presente PORN en el ámbito de aplicación del citado Plan Especial.
  
Artículo 8. Vigencia y revisión
  
1. Las disposiciones del presente Plan entrarán en vigor el día siguiente al de la publicación de su aprobación definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, y tendrán vigencia indefinida en tanto no se acuerde su revisión o modificación.
  
2. Podrán ser causas de revisión del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales las siguientes:
  
a) La alteración substancial del estado de conservación de los recursos naturales presentes en el ámbito del Plan.
  
b) El transcurso de 10 años desde la entrada en vigor del Plan.
  
c) Cualquier otra razón que aconseje justificadamente la modificación de los contenidos del Plan con el fin de mejorar la consecución de sus objetivos.
  
3. Para proceder a la revisión o modificación puntual de las determinaciones del presente Plan deberán respetarse los mismos trámites que los seguidos para su aprobación.
  
4. No se considerará revisión del PORN la alteración de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pudiera introducir el planeamiento urbanístico que se apruebe con posterioridad, siempre que esta alteración suponga un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.
  
5. El programa de seguimento ecológico del ámbito del PORN, al cual se refiere el artículo 64.2, será tenido en cuenta en el proceso de revisión de los objetivos, la planificación y la gestión del territorio del PORN.
  
Artículo 9. Contenido e interpretación
  
1. El presente PORN está constituido por los siguientes documentos y apartados:
  
1. Introducción.
  
2. Memoria descriptiva y justificativa.
  
3. Modelo de intervención.
  
4. Ordenación.
  
5. Previsiones en relacion a la evolución sectorial.
  
6. Programa económico y financiero.
  
7. Documentación cartográfica.
  
8. Anexos.
  
2. La interpretación del contenido del presente Plan deberá hacerse en función del conjunto de documentos que lo integran, prevaleciendo, en todo caso, lo establecido en la normativa del mismo.
  
3. Para el supuesto de que se produjeran discrepancias entre la documentación gráfica y la escrita, o entre distintos documentos que conformen esta última, deberá acudirse a la interpretación más acorde con los principios, criterios, objetivos y finalidad del Plan, adoptándose la interpretación que comporte un mayor grado de protección.
  
Artículo 10. Administración y gestión
  
1. Con carácter general, corresponde a la Conselleria competente en medio ambiente la gestión de las previsiones y directrices contenidas en el presente documento para el conjunto del ámbito objeto de ordenación, sin perjuicio del ejercicio de las competencias que correspondan a otros organismos y Administraciones.
  
2. La Junta Rectora del futuro Parque Natural que se constituya como órgano colegiado y consultivo para colaborar en la gestión del espacio natural protegido, de acuerdo con lo que indica la Ley 11/1994, representará el principal mecanismo de participación social en las decisiones de gestión y ordenación del futuro Parque Natural.
  
3. La Conselleria competente en medio ambiente y los órganos de gestión del espacio natural protegido podrán promover la constitución de una fundación o entidad análoga, con la finalidad de implicar a la sociedad civil en la consecución de los objetivos del presente PORN, así como con el objetivo de impulsar la obtención de financiación y la realización de actividades públicas y privadas relacionadas con el futuro Parque Natural.
  
Artículo 11. Sobre la fiscalización y control ambiental
  
1. En todos aquellos supuestos en los que en virtud de la presente normativa resulte precisa la emisión de informe o la evaluación o declaración de impacto ambiental para la realización de obras, instalaciones o actividades en el ámbito del PORN, no podrán iniciarse las mismas, ni otorgarse la correspondiente licencia o autorización por parte de los órganos administrativos competentes, sin contar previamente con el informe favorable de la Conselleria competente en medio ambiente.
  
2. El sentido de dicho informe será vinculante a los efectos de autorizar, condicionar o prohibir la realización de tales actividades, todo ello sin perjuicio del ejercicio de las competencias y funciones propias conferidas a los distintos órganos administrativos por la legislación de aplicación al caso.
  
3. En el caso de las autorizaciones que, en razón de la aplicación del presente documento, deban emitirse para acitividades en el medio marino, se entenderá que dicha autorización corresponde a la que resulte preceptivo emitir en razón de la aplicación de la legislación sectorial que corresponda a cada caso. La Conselleria competente en medio ambiente deberá emitir informe preceptivo en el trámite correspondiente a dichas autorizaciones. Cuando, siempre en el ámbito marino, se trate de actividades no sujetas a autorización previa por la aplicación de legislación sectorial alguna, la Administración responsable para la emisión de la misma será la Conselleria competente en medio ambiente, sin perjuicio de lo establecido en la normativa particular y del ejercicio de las competencias que correspondan a cada Administración implicada.
  
Artículo 12. Distintivo Serra Gelada
  
1. Se crea el distintivo Serra Gelada para aquellas actividades productivas de carácter tradicional, servicios turísticos, servicios de educación ambiental y cultural y actividades lúdicas coherentes con los principios del presente PORN que se desarrollen en su ámbito. Dichas actividades formarán parte de un registro específico mantenido y gestionado por el órgano gestor del futuro Parque Natural, sin perjuicio de que dicho registro sea coherente con otros mecanismos de control mantenidos y gestionados específicamente por otras Administraciones con competencias sectoriales.
  
2. El órgano gestor del futuro Parque Natural podrá autorizar el uso y desarrollar dicho distintivo en la forma de un logotipo identificativo, u otras estrategias, y podrán acceder a su utilización para su promoción los productos y actividades citadas en el punto anterior. El futuro Parque Natural también podrá promover los productos y actividades que se acojan al distintivo de la forma que considere más oportuna.
  
3. El futuro Parque Natural desarrollará, en colaboración con los representantes de los sectores indicados en el punto 1 y de las Administraciones directamente implicadas, criterios específicos de calidad y sostenibilidad que deberán cumplir los productos y actividades distingidas para acceder a este distintivo y formar parte del correspondiente registro. Los productos y actividades que cuenten con el distintivo con anterioridad al desarrollo de los criterios dispondrán de 6 meses para adaptarse a éstos, transcurridos los cuales dejarán de formar parte del registro del distintivo, y no podrán utilizar los mecanismos de promoción indicados en el punto 2.
  
Artículo 13. Régimen de evaluación de impacto ambiental y estudio paisajístico
  
1. La evaluación de impacto ambiental en el ámbito de este PORN estará regulada por la normativa sectorial vigente y específicamente por el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de Impacto Ambiental.
  
2. Las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afectan al ámbito de este PORN se someterán a consulta de la Administración competente en espacios naturales protegidos, bajo las condiciones que indica la sección primera, del capítulo III, del Decreto 162/1990. Esta consulta se ejercitará sin perjuicio del proceso de información favorable por parte de la citada Administración que determinados proyectos y actuaciones requieren de acuerdo con las presentes normas.
  
3. Además de los proyectos y actividades recogidos por la legislación aplicable (Decreto 162/1990; artículo 162 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana; artículo 43.3 de la Ley 11/1994; Ley estatal 6/2001; Ley estatal 43/2001; y demás disposiciones que resulten de aplicación), deberán someterse a los procesos de evaluación o estimación de impacto ambiental, tal como se definen en el Decreto 162/1990, las actividades y proyectos que se indican en la normativa particular del presente PORN.
  
4. Sin perjuicio de los criterios generales para la declaración y estimación de impacto ambiental que fija el Decreto 162/1990, se establecen los siguientes criterios específicos que remarcan las particularidades del territorio de este PORN en relación con el régimen de evaluación de impacto ambiental, y que serán de obligada atención para los estudios y las estimaciones de impacto ambiental que se pudieran presentar a trámite:
  
- Considerar las características y los objetivos de las diferentes zonas del PORN, e identificar como afectará la actividad o proyecto a estas zonas.
  
- Evaluar los efectos sobre la conexión del territorio y de los procesos ecológicos con las sierras y espacios de su entorno.
  
- Considerar las posibles afecciones sobre las especies animales y vegetales y los hábitats de especial interés en el ámbito de este PORN.
  
5. En relación con el proceso de vigilancia ambiental prevista por el capítulo IV del Reglamento aprobado por el Decreto 162/1990, la Administración competente en espacios naturales protegidos velará por el cumplimiento de las medidas establecidas en las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que pudieran surgir en el ámbito del PORN.
  
Artículo 14. Legislación sectorial
  
La normativa contemplada en el presente PORN se entenderá sin perjuicio de la normativa sectorial vigente sobre las distintas materias objeto de regulación.
  
TÍTULO II
  
NORMAS GENERALES
  
CAPÍTULO I
  
DE LOS RECURSOS HÍDRICOS
  
Artículo 15. Protección de la calidad de los recursos hídricos
  
1. La protección de las aguas en el ámbito del presente PORN se regirà con carácter general por la legislación marco existente al respecto, y de manera especial, por la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, modificada por la Ley 46/1999, de 13 de diciembre, así como el Reglamento del Dominio Público Hidráulico (Real Decreto 849/1986, de 11 de abril).
  
2. Quedan prohibidas con carácter general todas aquellas actividades que puedan producir la contaminación de los recursos hídricos superficiales o subterráneos, terrestres o marinos, con riesgo para la salud o para el medio ambiente, así como las que produzcan algún menoscabo de los usos actuales o potenciales de estos recursos o de su capacidad ecológica.
  
3. En el mismo sentido, se prohíbe cualquier tipo de vertidos sólidos o líquidos potencialmente contaminantes sobre los cauces o el mar en el ámbito territorial de la presente normativa. Los efluentes de aguas residuales que se viertan en dicho ámbito deberán recibir el tratamiento adecuado para garantizar su inocuidad ambiental y sanitaria.
  
4. En el caso de los vertidos procedentes de la depuradora actualmente existentes en el ámbito de la Serra Gelada, así como los originados en la Punta de l'Escaleta, se establecen las siguientes medidas específicas:
  
a) En el plazo de seis meses desde la aprobación del presente documento, la Conselleria de Territorio y Vivienda, la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana, la Confederación Hidrográfica del Júcar y los Ayuntamientos de Benidorm y de l'Alfàs del Pi, confeccionarán un plan de actuación dirigido a eliminar dichos vertidos o, al menos, a reducir a niveles aceptables los efectos ambientales de los mismos.
  
b) Dicho plan de actuación contemplará, al menos, los siguientes extremos:
  
- Medidas para evitar los vertidos procedentes de la red de alcantarillado en la Punta de l'Escaleta.
  
- Niveles máximos admitidos para los diferentes parámetros en el vertido procedente de la depuradora de la Serra Gelada.
  
- Alternativas técnicas para la reducción de los efectos paisajísticos del vertido procedentes de la depuradora de la Serra Gelada.
  
- Presupuesto de las actuaciones, organismos responsables y plazos para su ejecución.
  
- Programa de seguimiento ecológico de la eficacia del plan.
  
Artículo 16. Protección de la red natural de drenaje
  
1. Se prohíbe cualquier actividad que pueda alterar la morfología de la red natural de drenaje, interponer barreras al discurrir de las aguas durante las avenidas, provocar obstrucciones o alterar la cubierta vegetal asociada con los cursos de agua estacionales. Esta limitación afecta, al menos, a todas las superficies comprendidas en dominio público hidráulico y las superficies de policía anexas, tal como se definen en la Ley de Aguas y sus reglamentos, y sin perjuicio de la clasificación urbanística actual de los suelos afectados.
  
2. La consideración de un área cualquiera como parte de la red natural de drenaje se ceñirá a lo establecido al respecto en la legislación sectorial aplicable y a lo que determine al respecto el organismo competente en la materia. En caso de duda o discrepancia, la interpretación será siempre la más favorable al cumplimiento de los objetivos del presente PORN y a evitar los eventuales daños sobre bienes y personas.
  
3. La Conselleria competente en medio ambiente, en colaboración con el organismo de cuenca, promoverá actuaciones encaminadas a la restauración hidrológica y ecológica de la red natural de drenaje en los casos en que resulte necesario. Así mismo, se instará al citado organismo de cuenca competente para que emprenda las acciones necesarias para el deslinde y la eventual reversión de las ocupaciones del dominio público hidráulico, especialmente cuando éstas acarreen riesgos ecológicos o hidrológicos.
  
4. La Conselleria competente en medio ambiente facilitará, dentro de sus competencias, todas aquellas iniciativas privadas o públicas encaminadas a la recuperación de las condiciones naturales de los barrancos y la eventual eliminación de ocupaciones en los mismos.
  
Artículo 17. Uso sostenible de los recursos hídricos
  
1. La apertura de nuevas captaciones de aguas subterráneas en el ámbito del PORN deberá justificar detalladamente, y de manera cuantitativa la existencia de la dotación de agua necesaria y la ausencia de impactos negativos sobre los recursos hídricos de la zona.
  
2. Sin perjuicio de lo anterior, las nuevas captaciones de recursos hídricos, tanto superficiales como subterráneos, que se promuevan en el ámbito del futuro Parque Natural, deberán someterse a informe previo de la Conselleria competente en medio ambiente en aquellos casos en que no estén expresamente prohibidos por la normativa particular de la zona en que se emplazan, y sin perjuicio del cumplimiento de lo dispuesto en la legislación vigente sobre evaluación de impacto ambiental y de la necesaria autorización del organismo de cuenca.
  
3. La Conselleria competente en medio ambiente instará al organismo de cuenca competente para que actúe en aquellos casos en que se produzcan captaciones de recursos hídricos sin los requisitos y autorizaciones previstos por la legislación vigente.
  
4. La Conselleria competente en medio ambiente velará por la reducción del consumo de agua en todas aquellas actividades sometidas a su gestión directa. Asimismo, apoyará, den-tro de su ámbito competencial, todas las iniciativas públicas o privadas que contribuyan a un uso sostenible de los recursos hídricos, incluyendo la minimización del consumo, prospección de fuentes alternativas de aprovisionamiento, reciclaje y reutilización de aguas residuales, y adopción de medidas reductoras del gasto.
  
CAPÍTULO II
  
DE LOS RECURSOS GEOLÓGICOS Y EDAFOLÓGICOS
  
Artículo 18. Protección del patrimonio paleontológico y mineralógico
  
Dentro del ámbito territorial en el que es de aplicación la presente normativa, queda prohibida la recolección o alteración de materiales paleontológicos o mineralógicos con fines comerciales, de coleccionismo o con cualquier otro, salvo en aquellos casos expresamente autorizados por la Generalitat en el contexto de actividades de investigación o de otras que no supongan menoscabo de este patrimonio de acuerdo con la legislación vigente. Esta norma es aplicable tanto a las superficies emergidas como a las sumergidas que quedan dentro de los límites del espacio protegido.
  
Artículo 19. Protección de los valores geomorfológicos
  
1. Con carácter general, se prohíbe dentro del ámbito de la presente normativa cualquier actividad que pueda alterar de forma significativa los patrones geomorfológicos naturales. En concreto, no podrá realizarse ningún aprovechamiento extractivo, cualquiera que sea su modalidad o envergadura, tanto en el ámbito terrestre como en el marino. Las operaciones que impliquen movimiento de tierras se prohíben también con carácter general, salvo aquellas que se requieran para alguna de las actividades contempladas como autorizables en la normativa particular, en cuyo caso las condiciones de autorización se atendrán a lo dispuesto por dicha normativa y a la minimización de los efectos ambientales de las mismas.
  
2. La Conselleria competente en medio ambiente instará a los órganos competentes en las actividades con incidencia geomorfológica ubicadas dentro del ámbito del presente Plan de Ordenación, a que hagan efectivo lo dispuesto en la legislación sobre restauración de terrenos afectados por la minería y lo previsto en las declaraciones de impacto ambiental de aquellos proyectos que impliquen movimiento de tierras.
  
3. Las determinaciones anteriores no serán de aplicación a los trabajos de restauración de la antigua cantera de Serra Gelada, los cuales se desarrollarán de acuerdo con el proyecto o proyectos específicos aprobados al respecto, y sin perjuicio del seguimiento que realice del cumplimiento y efectividad de los mismos la Conselleria competente en medio ambiente y los órganos gestores del futuro Parque Natural.
  
Artículo 20. Conservación de suelos y lucha contra la erosión
  
1. Con carácter general, se prohíbe, dentro de los límites del PORN, cualquier actividad que pueda desencadenar o favorecer procesos erosivos incompatibles con la conservación de los suelos naturales o agrícolas. No se incluyen en esta prohibición general aquellas operaciones de carácter puntual o local imprescindibles para actuaciones consideradas como autorizables en la normativa particular. Estas operaciones sólo podrán llevarse a cabo bajo las condiciones de localización y autorización establecidas en dichas normas. De forma específica, quedan prohibidas las siguientes actuaciones:
  
- El desbroce no selectivo o la eliminación total de la cubierta vegetal natural.
  
- Las quemas de cualquier naturaleza y extensión.
  
- La roturación de terrenos ocupados por vegetación natural.
  
- La preparación del terreno mediante terrazas para la reforestación.
  
- La alteración sustancial o destrucción de elementos tradicionales de conservación de suelos (bancales, ribazos, balates, terrazas tradicionales, etc.).
  
2. La Conselleria competente en medio ambiente promoverá la restauración de elementos tradicionales de conservación de suelos en las superficies de titularidad pública, adoptando modalidades de actuación adecuadas a los valores ecológicos que actualmente albergan muchos de estos terrenos. Asimismo, facilitará las iniciativas de otras Administraciones o de propietarios particulares, difundiendo información sobre las líneas de financiación existentes y aportando apoyo técnico a este tipo de proyectos.
  
3. Todas las obras que se desarrollen en el ámbito del PORN y que puedan provocar el deterioro de los recursos edáficos deberán adoptar medidas preventivas, correctoras o compensatorias que minimicen este tipo de impactos.
  
Artículo 21. Prevención de la ocupación irreversible de suelos agrícolas y naturales
  
1. Quedan prohibidas, con carácter general, aquellas actuaciones que impliquen la ocupación permanente de suelos mediante pavimentaciones o edificaciones, salvo en aquellos casos y localizaciones en los que dichas actuaciones se consideren autorizables en la normativa particular.
  
2. La Conselleria competente en medio ambiente velará por que se adopten diseños y técnicas constructivas que minimicen la ocupación de suelos dentro del futuro Parque Natural, especialmente en aquellas infraestructuras de uso público y educación ambiental que son de su competencia. Asimismo, promoverá la retirada de pavimentos y edificaciones obsoletas o que produzcan efectos ambientales adversos.
  
Artículo 22. Prevención de la contaminación de suelos
  
Quedan prohibidas todas aquellas actividades que puedan producir la contaminación de los suelos o del subsuelo con riesgo para la salud o para el medio ambiente; así como las que produzcan menoscabo de los usos actuales o potenciales de estos recursos o de su capacidad ecológica. En el mismo sentido, se prohíbe todo tipo de vertido sólido o líquido potencialmente contaminante sobre los suelos o su incorporación al subsuelo mediante cualquier procedimiento.
  
CAPÍTULO III
  
DE LA FLORA Y LA CUBIERTA VEGETAL
  
Artículo 23. Conservación del patrimonio florístico
  
1. La recolección de ejemplares vegetales con finalidad comercial, de coleccionismo o de consumo no está permitida, con carácter general, en el ámbito del futuro Parque Natural, excepto en las condiciones, emplazamientos y especies expresamente autorizadas por la Conselleria competente en medio ambiente. Sin perjuicio de lo anterior, se permitirá la recolección popular de frutos y semillas y la siega de plantas silvestres de consumo tradicionales, siempre que exista consentimiento tácito del propietario y teniendo en cuenta las limitaciones específicas que la Administración competente en espacios naturales protegidos pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad o por otras causas negativas para la flora o la fauna.
  
2. Se prohíbe la introducción sistemática, mediante plantación o siembra, de especies vegetales foráneas en todo el ámbito territorial afectado por la presente normativa, salvo en los casos especiales que se consideren autorizables según lo dispuesto en las normas particulares.
  
3. Complementariamente a lo anterior, la Conselleria competente en medio ambiente colaborará con los Ayuntamientos de Benidorm y l'Alfàs del Pi para que en las áreas exteriores periféricas al ámbito del PORN ambas corporaciones adopten las disposiciones necesarias para favorecer la eliminación de ejemplares o poblaciones vegetales correspondientes a especies exóticas de las que se conozca su carácter invasor, y que puedan poner en riesgo las comunidades vegetales naturales del futuro Parque, así como la sustitución de dichas especies exóticas por variedades autóctonas. Para ello instará y colaborará en el desarrollo de iniciativas de formación y sensibilización entre la población general y, en caso necesario, habilitará mecanismos que faciliten estas iniciativas (distribución de planta, información técnica o líneas específicas de apoyo).
  
4. La Conselleria competente en medio ambiente promoverá las acciones que garanticen la conservación activa y restauración de las comunidades vegetales singulares o amenazadas representadas en el ámbito del Plan de Ordenación, así como el seguimiento de las mismas en coordinación con centros de investigación, Universidades u otros organismos vinculados con la conservación del patrimonio genético. A tal efecto, dicha Conselleria autorizará la toma de muestras, señalización de rodales y recolección de material vegetal que sean necesarios para el desarrollo de las tareas de gestión, restauración o seguimiento.
  
Artículo 24. Conservación y restauración de la cubierta vegetal
  
1. La Conselleria competente en medio ambiente favorecerá, dentro de sus competencias, todos aquellos proyectos públicos o privados que promuevan la recuperación de la cubierta vegetal natural, siempre que se adopten diseños, técnicas y emplazamientos que contribuyan a mejorar el estado de conservación de los ecosistemas y la calidad de los recursos paisajísticos. A tal efecto, la Administración facilitará a los promotores de dichas iniciativas la información técnica y administrativa referente a los requisitos de dichas acciones, las facilidades de financiación existentes y otras ventajas a que puedan acogerse en el marco de la política ambiental de la Generalitat. Asimismo, promoverá líneas específicas de apoyo a la restauración de la cubierta vegetal en caso de que las existentes no resulten adecuadas o suficientes.
  
2. En cualquier caso, las plantaciones o siembras en superficies forestales, arboladas o no, así como cualquier tratamiento forestal, deberán ser objeto de autorización por parte de la Conselleria competente en medio ambiente, de acuerdo con lo que se especifica en las normas particulares. No se consideran autorizables, con carácter general, las repoblaciones o reforestaciones que supongan la introducción de especies exóticas o que requieran la realización de terrazas u otras preparaciones del terreno con importantes movimientos de tierras.
  
3. Se prohíben, con carácter general, todas aquellas operaciones que requieran desbroces o roturaciones no selectivos, salvo en aquellos casos puntuales previstos en la normativa particular o imprescindibles para la ejecución de actuaciones consideradas autorizables en dicha normativa.
  
4. Las cortas de arbolado, sea éste de naturaleza agrícola, forestal u ornamental, sólo podrán realizarse, previa autorización expresa de la Conselleria competente en medio ambiente, en aquellos supuestos en que no se encuentren expresamente prohibidas por la normativa particular.
  
5. Cuando se considere técnicamente necesario, la Conselleria competente en medio ambiente acometerá la reforestación de superficies de titularidad pública degradadas comprendidas en el ámbito de la presente normativa, adoptando modelos de masa que promuevan la máxima diversidad biológica y paisajística. Asimismo, se instará a los propietarios de superficies forestales a que acometan los trabajos de reforestación de las fincas incendiadas ubicadas en suelo no urbanizable en cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 4 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat, sobre Suelo No Urbanizable. En cualquier caso, dicha Conselleria podrá acometer los trabajos de restauración que estime oportunos en las fincas de titularidad privada afectadas por incendios forestales, siempre que así lo recomiende la importancia de estos trabajos para la protección y conservación de los recursos naturales del futuro Parque.
  
Artículo 25. Comunidades, hábitats y especies de interés especial
  
1. Se consideran comunidades y hábitats de interés en el ámbito de este PORN, de acuerdo con la clasificación de la Directiva 92/43/CEE, las siguientes:
  
- Bancos de arena cubiertos permanentemente por agua marina (1110).
  
- Praderas de Posidonia oceanica (\*1120).
  
- Arrecifes (1170), incluyendo formaciones de vermétidos y formaciones de Cystoseira.
  
- Acantilados con vegetación de las costas mediterráneas con Limonium ssp. edémicos (1240).
  
- Dunas fijas del litoral del Crucianellion maritimae (2210).
  
- Dunas con céspedes de Malcolmietalia (2230).
  
- Dunas litorales con Juniperus ssp. (\*2250).
  
- Prados calcáreos cársticos o basófilos del Alysso-Sedion albi (\*6110).
  
- Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (\*6220).
  
- Desprendimientos mediterráneos occidentales y termófilos (8130).
  
- Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica (8210).
  
- Cuevas no explotadas por el turismo (8310).
  
- Cuevas marinas sumergidas o semisumergidas (8330).
  
- Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia (9340).
  
Complementariamente, se consideran comunidades de interés, en tanto que no se encuentren comprendidas en los apartados anteriores, el coralígeno y las biocenosis de fondos detríticos (facies Maërl y Peysonneliáceas libres).
  
La memoria informativa del presente PORN indica diversas localizaciones de estas comunidades, sin que tenga carácter de inventario detallado.
  
2. Se consideran especies vegetales de especial interés en el ámbito de este PORN, sin perjuicio de otras que se pudieran añadir en un futuro, las siguientes:
  
a) Algas: Acetabularia parvula, Cystoseira amenthacea, Cystoseira caespitosa, Cystoseira ercegovicii, Cystoseira stricta, Cystoseira spinosa, Cystoseira zosteroides, Halarachnion ligulatum, Hypnea cervicornis, Lithothamium coralloides y Phymatoliton calcareum.
  
b) Plantas superiores: Asperula paui subps, dianensis, Biscutella montana, Chaernorhinum origanifolium subsp. crassifolium, Corema album, Cynamorium coccineum, Dianthus broteri subsp. valentinus, Erodium sanguischristi, Juniperus oxycedrus subsp. macrocarpa, Lavatera mauritanica, Limonium cossonianum, Limonium delicatulum, Limonium parvibracteatum, Linaria arabiniana, Posidonia oceanica, Sarcocapnos saetabensis, Scabiosa saxatilis subsp. saxatilis, Sideritis chamaedryfolia subsp. littoralis, Sideritis leucantha subsp. albicaulis, Silene hifacensis, Teucrium buxifolium subsp. hifacensis, Thymelaea tartonraira subsp. valentina, Thymus moroderi, Urginea undulata subsp. caeculi y Withania frutescens.
  
3. Queda prohibida la recolección, el daño o la mutilación de los ejemplares de las especies vegetales y la alteración de los lugares que contengan las comunidades vegetales recogidas por este artículo, excepto autorización expresa de la Administración competente en espacios naturales protegidos, por razones fitosanitarias, para la mejora de las formaciones arboladas, para la reproducción de especies vegetales o para la investigación.
  
CAPÍTULO IV
  
DE LA ORDENACIÓN FORESTAL Y LOS INCENDIOS FORESTALES
  
Artículo 26. Marco general
  
La actividad forestal en el ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales se regirá de manera general por las disposiciones de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, modificada por el artículo 32 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat, y del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, sin perjuicio de las demás disposiciones del presente capítulo.
  
Artículo 27. Terrenos forestales
  
1. A los efectos del presente Plan, se consideran terrenos forestales los definidos como tales en el artículo 2 de la Ley 3/1993.
  
2. Se declararán de dominio público por el Consell de la Generalitat, a los efectos previstos en la legislación forestal, los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales.
  
3. Se declararán como montes protectores aquellos terrenos forestales de propiedad privada que cumplan los requisitos establecidos en el artículo 22.1 del Decreto 98/1995.
  
4. En los Catálogos de la Comunidad Valenciana de Montes de Dominio Público y de Utilidad Pública, y de Montes Protectores, se deberá hacer constar la afección total o parcial de los terrenos catalogados al ámbito del presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales.
  
5. La Conselleria competente en medio ambiente confeccionará un programa de adquisición de terrenos forestales de propiedad privada, que se ejecutará de acuerdo con las disponibilidades presupuestarias, destinado a incrementar la superficie de monte público mediante compraventa, permuta, donación, herencia o legado y mediante cualquier otro procedimiento, con prioridad cuando concurra alguna de las siguientes condiciones:
  
- Terrenos de alto valor ecológico.
  
- Terrenos incluidos en zonas de alto riesgo de erosión.
  
- Terrenos que actualmente se hallen en estado de degradación por efecto de incendios o inadecuada gestión y cuenten con un elevado potencial ecológico para su regeneración.
  
- Terrenos enclavados o colindantes con terrenos de propiedad pública.
  
- Terrenos que contengan fauna o flora de especial valor.
  
- Terrenos declarados como montes protectores.
  
6. De conformidad con el artículo 103 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, la Administración iniciará las acciones oportunas para incorporar al patrimonio de la Generalitat los terrenos forestales o agrícolas abandonados que no se hallen inscritos en el Registro de Propiedad.
  
7. Deberá procederse en el plazo más breve posible al deslinde y amojonamiento de los terrenos forestales de propiedad pública existentes en el ámbito de este PORN. En aquellos montes públicos ya deslindados y amojonados a la entrada en vigor del presente Plan, se procederá a la revisión de los mojones y su restitución en caso necesario.
  
Artículo 28. Prevención y lucha contra incendios forestales
  
1. El uso del fuego con cualquier finalidad o modalidad queda prohibido con carácter general en el ámbito del PORN, excepto en los supuestos en que sea autorizado excepcionalmente por la Conselleria competente en medio ambiente.
  
2. En coordinación con los Ayuntamientos implicados en el presente PORN, la Conselleria competente en medio ambiente pondrá en marcha sistemas efectivos de eliminación de los restos de poda y jardinería que excluyan el uso del fuego, con especial prioridad en los terrenos colindantes con el límite del mismo o situados a menos de 500 metros de dicho límite.
  
3. En circunstancias en que el riesgo de incendio forestal sea extremo, la Conselleria competente en medio ambiente y los órganos gestores del futuro Parque Natural podrán limitar el acceso de público a determinadas áreas del ámbito del PORN.
  
4. Las actuaciones de restauración de la cubierta vegetal o implantación de vegetación en el ámbito de la presente normativa deberán realizarse con diseños, especies, densidades y ubicaciones concebidas para minimizar el riesgo de incendios forestales.
  
Artículo 29. Plan de Prevención de Incendios
  
En el plazo máximo de dos años desde la entrada en vigor de esta normativa, la Conselleria competente en medio ambiente formulará un Plan de Prevención de Incendios Forestales del futuro Parque Natural. En dicho Plan deberán establecerse las actuaciones de todo tipo dirigidas básicamente a evitar que se produzcan incendios en dicho ámbito, así como a minimizar los efectos paisajísticos, sociales y ambientales de los mismos en el caso de que dicha prevención no surta el efecto deseado. Entre los contenidos que en su caso incorpore dicho Plan, se encontrarán los siguientes:
  
- Objetivos.
  
- Marco legal.
  
- Programa de Acciones, que a su vez incorporará los siguientes aspectos:
  
1. Acciones de prevención:
  
a) Conciliación de intereses con los usos y aprovechamientos que tienen lugar en el ámbito del Plan y que pueden tener una relación directa con los incendios forestales: actividad agraria, actividad cinegética, actividades recreativas y urbanizaciones, etc.
  
b) Vigilancia disuasoria.
  
2. Tratamientos de la vegetación, favoreciendo el desarrollo de las comunidades más evolucionadas y estableciendo una red de fajas lineales de defensa y ataque indirecto. Se incluirán las actuaciones culturales propuestas, a partir de la fragilidad de la vegetación, la afección sobre bienes y personas y el riesgo inducido.
  
3. Infraestructuras viarias: A partir de las infrastructuras ya existentes en el perímetro del futuro Parque, se señalizará una red de circunvalación prioritaria que permita un rápido acceso desde cualquier lugar del mismo.
  
4. Puntos de abastecimiento de agua: redes de hidrantes y depósitos, con especial atención a la EDAR y sus instalaciones anejas.
  
5. Mantenimiento de áreas de agricultura marginal.
  
- Sistemas de alerta y extinción. Acciones de extinción.
  
- Voluntariado ambiental y personal responsable de la ejecución del Plan.
  
- Calendario de ejecución, presupuesto y agentes responsables.
  
Artículo 30. Conservación de las superficies forestales
  
1. Las superficies forestales tanto públicas como privadas comprendidas en el ámbito del PORN deberán conservarse en unas condiciones selvícolas que aseguren un comportamiento adecuado frente a la posible declaración o propagación de incendios forestales. A tal efecto, la Conselleria competente en medio ambiente efectuará, en las masas de titularidad pública, los tratamientos pertinentes que se prevean en el citado Plan de Prevención de Incendios. Dicha Conselleria estimulará, asimismo, el cumplimiento de esta norma por parte de los propietarios de superficies forestales mediante medidas de apoyo técnico o económico específicamente previstas al efecto. En caso de que no se obtengan por estos medios los resultados requeridos, la Administración podrá acometer los trabajos de forma directa en las superficies integradas en el ámbito de esta normativa si así lo aconseja la situación de riesgo existente.
  
2. La Conselleria competente en medio ambiente promoverá la mejora de los medios de vigilancia y extinción de forma coordinada con las Administraciones autonómicas competentes y con los Ayuntamientos cuyos términos se encuentran afectados por el ámbito del Plan.
  
3. Todas las actuaciones que se emprendan en el contexto de la prevención y lucha contra incendios forestales deberán diseñarse de tal modo que no ocasionen impactos ecológicos o paisajísticos. Se considera incompatible con los valores ambientales la ejecución de fajas cortafuegos con superficies decapadas o desbrozadas mediante procedimientos no selectivos, por lo que este tipo de actuación queda prohibido en el ámbito de la presente normativa.
  
Artículo 31. Plan de Evacuación
  
En el plazo máximo de seis meses desde la entrada en vigor de la presente normativa, la Conselleria competente en medio ambiente, en coordinación con los municipios afectados, formulará un Plan de Evacuación para las áreas residenciales ubicadas en el entorno de la Serra Gelada, incluyendo las acciones de señalización que se consideren necesarias.
  
CAPÍTULO V
  
DE LA FAUNA Y LOS HÁBITATS FAUNÍSTICOS
  
Artículo 32. Especies animales de interés
  
1. Se consideran especies animales de especial interés en el ámbito del PORN, sin perjuicio de otras que se pudieran añadir en el futuro, las siguientes:
  
a) Invertebrados: Dendropoma petraeum, Eunicella singularis, Eunicella cavolini, Eunicella verrucosa, Hippospongia communis, Homarus gammarus, Lithophaga lithophaga, Lophogorgia ceratophyta, Lurida lurida, Ophidiaster ophidianus, Palinurus elephas, Paracentrotus lividus, Pinna nobilis, Pinna rudis, Scyllarides latus, Scyllarus arctus, Scyllarus pygmaeus, Spondylus gaederopus, Spongia officinalis y Stenopus spinosus.
  
b) Vertebrados: Alytes obstetricans subsp. boscai, Bufo calamita, Calandrella cinerea, Caretta caretta, Chalcides bediagrai, Coluber hippocrepis, Dermochelys coriacea, Epinephelus alexandrinus, Epinephelus marginatus Falco preregrinus, Gimnotorax unicolor, Globicephala melaena, Hieraetus fasciatus, Hippocampus ramulosus, Hydrobates pelagicus, Isaurus oxythincus, Larus audouinii, Lullula arborea, Miniopterus schreibersi, Morus basanus, Mycteroperca rubra, Myotis myotis, Myotis blythi, Oenanthe leucura, Pelobates cultripes, Phalacrocorax aristotelis, Phalacrocorax carbo, Polyprion americanus, Prionace glauca, Puffinus mauretanicus, Rhinolophus ferrumequinum, Rhinolophus hipposideros, Rhinolophus euryale, Sciaena umbra, Thunnus thynnus, Tursiops truncatus, Umbrina cirrhosa, Xiphias gladius y Xyrichthys novacula.
  
2. Se fomentarán las medidas oportunas de cara a la conservación y mejora de las poblaciones de las especies animales de interés del ámbito del PORN, con prioridad por aquellas medidas que puedan favorecer un mayor número de especies a la vez.
  
Artículo 33. Protección de los hábitats faunísticos
  
1. Sin perjuicio de lo establecido en la normativa particular, y atendiendo a la importancia de la cubierta vegetal y de los usos tradicionales del suelo en la preservación de los hábitats representados en el futuro Parque, se evitará cualquier actuación que implique una transformación de usos del suelo cuando por su intensidad, naturaleza o extensión pueda deteriorar el hábitat faunístico. Las transformaciones de las que no se deriven efectos ecológicos adversos serán autorizables en los casos y condiciones especificados en la normativa particular previo análisis de su incidencia ambiental.
  
2. Asimismo, se considera incompatible con la protección de los recursos faunísticos del futuro Parque y del espacio marino protegido cualquier obra o actividad que altere las condiciones físicas de los substratos requeridos para la nidificación, reproducción, alimentación o refugio de la fauna. En este sentido, se prohíbe con carácter general cualquier alteración de las superficies relevantes para la conservación de los hábitats, incluyendo los depósitos sedimentarios y formaciones rocosas litorales e infralitorales, los hábitats rupícolas, las cavidades o cavernas y los cauces estacionales junto con sus áreas ribereñas.
  
3. La Conselleria competente en medio ambiente adoptará sistemas de tratamiento forestal y fitosanitario que favorezcan y no deterioren las características de los hábitats representados. Asimismo, y con idéntico objetivo, proporcionará a los titulares de terrenos incluidos en el futuro Parque asesoramiento técnico e información referente a las líneas de financiación existentes o implantadas específicamente.
  
Artículo 34. Prevención de riesgos y perturbaciones a la fauna
  
1. La caza podrá practicarse en las áreas específicamente designadas para ello y en las condiciones de temporalidad, intensidad y modalidad que se determinen para la misma, tal como se especifica en la normativa particular.
  
2. La pesca marítima deberá ejercerse en condiciones que aseguren el aprovechamiento sostenible de las especies objeto de explotación y la conservación de otras especies que puedan verse afectadas por esta actividad. Para ello, las Administraciones competentes en esta materia en aguas interiores y exteriores podrán establecer un régimen de autorizaciones que podrá incluir áreas permanentemente acotadas a la pesca, conforme a lo dispuesto en la normativa particular, así como la prohibición de las artes de cerco y arrastre en todo el ámbito del Plan de Ordenación.
  
3. Con carácter general, no se considera autorizable la instalación de nuevos cercados en el ámbito de la presente normativa.
  
4. Los nuevos tendidos eléctricos que se pretenda ejecutar en el ámbito del futuro Parque Natural deberán transcurrir enterrados. En aquellas áreas en que, de acuerdo con la normativa particular, se permite el trazado de dichos tendidos, se deberá contar con autorización expresa de la Conselleria competente en medio ambiente por los procedimientos y en las circunstancias que se especifican en la citada normativa particular. Dicha Conselleria promoverá el soterramiento progresivo de las líneas eléctricas que existan en el futuro Parque, y en tanto que se produzca éste, la señalización preventiva de aquellas líneas eléctricas que puedan provocar un incremento de la mortalidad entre las poblaciones de avifauna o interferir con los medios áereos de extinción de incendios.
  
5. La introducción de especies animales en libertad o la suelta de las mismas sólo podrá autorizarse cuando persiga fines cinegéticos, debiéndo contar en todo caso con informe previo por parte de la Conselleria competente en medio ambiente.
  
6. La práctica de la colombicultura se restringirá a las áreas delimitadas en la normativa particular.
  
7. Se considera autorizable el tránsito de vehículos necesario para la gestión o restauración de los espacios comprendidos en el futuro Parque, así como el correspondiente a titulares de fincas, explotaciones o actividades autorizadas que se enclaven en el interior del mismo. Con carácter general, no se considera autorizable el desplazamiento de vehículos por los caminos y pistas no pavimentadas existentes en el interior del futuro Parque Natural, así como las actividades deportivas que requieran el uso de vehículos motorizados.
  
8. Los criterios de autorización de las actividades que se promuevan en el ámbito del PORN incorporarán una evaluación de los riesgos existentes sobre la fauna, y tendrán especialmente en cuenta las épocas más sensibles en el ciclo vital de las especies vulnerables, así como las áreas esenciales para su conservación. Estos criterios se incorporarán además a las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a proyectos con incidencia sobre el futuro Parque.
  
Artículo 35. Prevención de la contaminación acústica y lumínica
  
1. Por sus efectos sobre los hábitats, el paisaje y el uso público se prohíbe, en el ámbito del futuro Parque Natural, cualquier actividad o instalación que produzca o pueda producir una emisión acústica o lumínica que, por su intensidad, duración o localización o por su carácter inusual, pueda provocar molestias a la fauna o a los visitantes y usuarios.
  
2. El Plan Rector de Uso y Gestión del espacio protegido establecerá, en base a estudios técnicos que determinen el alcance de los impactos producidos por las emisiones acústicas y lumínicas, los niveles máximos admisibles, las actividades e instalaciones que, en razón de sus efectos actuales o previsibles, resulten o no autorizables en el ámbito de protección, así como el régimen aplicable a dicha autorización. En dicho Plan se establecerá también, en su caso, la previsión temporal para la eliminación de los impactos actualmente existentes, así como las directrices técnicas que deberán cumplir las instalaciones que deban ser sustituidas o las que resulten autorizables en cada una de las unidades de zonificación.
  
3. La Conselleria competente en medio ambiente prestará el apoyo técnico y económico necesario para la confección y aplicación de ordenanzas municipales de prevención de la contaminación acústica en los municipios incluidos en el PORN. Dichas ordenanzas se adaptarán a las disposiciones legales de rango superior que se dicten en razón de la materia, y deberán prever explícitamente las medidas a adoptar en los ámbitos periféricos al PORN en previsión de los posibles efectos sobre el ámbito protegido.
  
4. En cuanto a la previsión de la contaminación lumínica, y sin perjuicio de lo que se estableciera en las disposiciones legales de rango superior que resultaran de aplicación en razón de la materia, la Conselleria competente en medio ambiente promoverá en los municipios incluidos en el PORN la adopción de medidas dirigidas a reducir el impacto lumínico y el consumo energético, tales como el diseño adecuado de las fuentes de iluminación, la sustitución de las luminarias inadecuadas, la realización de campañas de información, etc.
  
CAPÍTULO VI
  
DE LOS RECURSOS PAISAJÍSTICOS Y CULTURALES
  
Artículo 36. Protección de los espacios abiertos y naturales
  
1. Con carácter general, no se considera compatible la construcción de nuevos elementos arquitectónicos dentro del perímetro del futuro Parque Natural, a excepción de los destinados a la gestión e interpretación de los recursos naturales, en cuyo caso deberán aplicarse las limitaciones previstas en la normativa particular.
  
2. Los informes que, en aplicación de la legislación sectorial, elabore la Conselleria competente en medio ambiente respecto a iniciativas urbanísticas, de servicios, o de otra índole que se promuevan en las áreas de los términos municipales adyacentes al ámbito del PORN, tomarán en consideración y concederán especial relevancia a las soluciones aportadas por los promotores en orden a preservar el paisaje y el contacto armonioso entre el futuro Parque y su entorno.
  
Artículo 37. Conservación de los elementos tradicionales del paisaje rural
  
Se prohíbe el deterioro o alteración injustificada de cualquier construcción agraria tradicional, incluyendo los sistemas de conservación de suelos. Cuando dicho deterioro pueda producirse por alguna obra o actuación considerada autorizable, deberá ponerse en conocimiento de la Conselleria competente en medio ambiente, y obtener la correspondiente autorización con carácter previo a la ejecución de la obra.
  
Artículo 38. Ordenación de actividades con incidencia sobre el paisaje
  
1. En el ámbito del PORN, queda prohibida cualquier actividad que produzca una degradación significativa de los recursos paisajísticos, bien sea por su extensión, altura, localización en áreas visualmente relevantes, naturaleza discordante con los rasgos paisajísticos naturales o connotaciones estéticas manifiestamente negativas. Las actuaciones autorizables según lo dispuesto en la normativa particular deberán proyectarse y ejecutarse de modo que resulten compatibles con la conservación de los niveles actuales de calidad paisajística. Este requisito se considera imprescindible, aunque no suficiente, para obtener la correspondiente autorización por parte de la Conselleria competente en medio ambiente.
  
2. En el ámbito terrestre del futuro Parque Natural se establecen, con carácter general, las siguientes limitaciones:
  
- Se prohíbe la instalación de carteles, paneles o cualquier otro elemento gráfico de naturaleza publicitaria, a excepción de la señalización e información necesaria para la gestión del uso público, que se instalará exclusivamente a iniciativa de la Conselleria competente en medio ambiente o los Ayuntamientos afectados y atendiendo a los criterios expuestos en la normativa particular.
  
- Las construcciones destinadas a la lucha contra incendios forestales que puedan tener alguna relevancia paisajística y, en especial, los puestos fijos de vigilancia que requieran alguna infraestructura constructiva, deberán someterse al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
- Se prohíbe la ubicación dentro de la superficie del futuro Parque Natural de instalaciones destinadas al tratamiento o almacenamiento de residuos sólidos o líquidos, salvo contenedores sencillos y adecuados a la naturaleza del uso público, que podrán ubicarse, en las condiciones dictadas por la normativa particular, para el transporte de los residuos y su tratamiento en el exterior del futuro Parque. La presente disposición no se aplica al área ocupada por el actual depósito de residuos inertes situado en el ámbito de la antigua cantera de la Serra Gelada, ni a la depuradora existente, a las cuales se aplicará lo establecido al respecto en la normativa particular.
  
- Las infraestructuras y construcciones de uso público que, en su caso, se ubicaran en el interior del futuro Parque Natural deberán diseñarse con criterios que garanticen su integración paisajística, primando siempre las opciones más discretas y menos llamativas, de modo que no se reste protagonismo a los rasgos del paisaje natural. En cualquier caso, estas instalaciones deberán realizarse conforme a lo dispuesto por la normativa particular y autorizarse o promoverse directamente por la Conselleria competente en medio ambiente.
  
- Se prohíbe, con carácter general, la instalación de nuevas antenas y repetidores de telecomunicaciones en el ámbito del futuro Parque, excepto lo indicado al respecto en la normativa particular.
  
3. Las actuaciones de prevención de incendios sólo podrán ejecutarse de manera compatible con la conservación de la vegetación, el paisaje y la fauna, por lo que se prohíbe, en el ámbito de la presente normativa, la ejecución de cortafuegos que incorporen fajas decapadas, roturadas o desbrozadas a hecho. Se consideran potencialmente compatibles con el paisaje y las características ecológicas los diseños basados en un tratamiento selectivo de la cubierta vegetal con diferentes grados de cobertura y espesura. La realización de este tipo de áreas deberá atenerse a lo establecido por la normativa particular respecto a los trabajos silvícolas, así como a lo que determine el Plan de Prevención de Incendios.
  
4. Las obras de edificación o reforma para las que pueda solicitarse autorización en virtud de lo dispuesto en esta normativa y en la normativa particular deberán ajustarse a diseños y acabados que permitan una adecuada integración paisajística. Los principales criterios a adoptar en la concesión de las autorizaciones son los siguientes:
  
- Adecuación del diseño a las modalidades de arquitectura tradicional de la comarca.
  
- Integración y conservación de elementos vinculados con la cultura agraria cuando estén presentes en la parcela (pies de arbolado, muros de mampostería, edificaciones menores, brocales de pozo, elementos tradicionales de riego, etc.).
  
- Inexistencia de grandes movimientos de tierras; minimización en la alteración de la cubierta vegetal; minimización de la la superficie pavimentada; inecesariedad de nuevos viales de acceso.
  
- Inexistencia de incrementos significativos de la superficie construida o de la altura máxima de la edificación.
  
- Utilización de materiales vistos o de acabados cuyas características de color, brillo y textura se encuentren ampliamente difundidas en la arquitectura tradicional de la comarca o, en su defecto, que presenten un aspecto neutro desde el punto de vista paisajístico y no resulten especialmente llamativas, visibles o inusuales.
  
- Inexistencia de cerramientos perimetrales opacos cuya altura o localización supongan un menoscabo en el potencial de vistas o en los valores paisajísticos del entorno. Los cerramientos sencillos y visualmente permeables, o la ausencia de los mismos, se considerará un factor favorable a la concesión de la autorización.
  
Artículo 39. Protección y conservación del patrimonio cultural
  
1. De acuerdo con lo establecido en la legislación sectorial aplicable, no se considera autorizable ninguna actuación que pueda causar daños a los yacimientos arqueológicos ubicados en el ámbito del PORN, sin perjuicio de la competencia específica ejercida al respecto por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, a quien corresponde en todo caso la conservación de dichos yacimientos.
  
2. La Conselleria competente en medio ambiente instará a los promotores de actuaciones susceptibles de producir daños sobre el patrimonio cultural a que efectúen las oportunas consultas ante el órgano competente de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte y, en cualquier caso, efectuará de forma directa las consultas necesarias antes de otorgar la correspondiente autorización o de informar favorablemente la actuación de que se trate.
  
3. La Conselleria competente en medio ambiente colaborará con la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte y las corporaciones locales en la conservación, restauración y divulgación de los recursos culturales del PORN dentro del ámbito de sus competencias.
  
4. Para todas las actuaciones sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en el ámbito de la presente normativa, se deberá valorar en los correspondientes estudios la incidencia de las acciones previstas sobre el patrimonio cultural en general y sobre el arqueológico en particular, adoptando en su caso medidas que eviten cualquier impacto relevante.
  
5. La red de uso público se diseñará tomando en consideración la puesta en valor del patrimonio arqueológico e histórico artístico del futuro Parque, para lo que se recabará la colaboración de los órganos competentes de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte y de la Agència Valenciana del Turisme.
  
6. Se establece el Catálogo del Patrimonio Histórico y Cultural de la Serra Gelada y su entorno litoral, que abarca el ámbito del PORN, para catalogar todos aquellos elementos del patrimonio humano que requieren una protección específica y programas de restauración. Inicialmente se incluyen en el Catálogo los yacimientos catalogados indicados en el anexo correspondiente. El resto de elementos que integrarán el Catálogo se determinarán en el momento de redactar un documento detallado que fijará prioridades para la conservación, restauración y promoción de los diferentes elementos catalogados, además de determinar criterios de gestión y de actuación. Queda prohibida la destrucción o alteración voluntaria de los elementos incluidos en el Catálogo.
  
Artículo 40. Vías pecuarias
  
1. Las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN estarán sujetas a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, y en el Reglamento que la desarrolle, y a las directrices establecidas en el presente documento.
  
2. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, aquellas vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN que se cataloguen como de interés natural no podrán ser objeto de desafectación del dominio público.
  
3. La Administración competente llevará a cabo el deslinde y amojonamiento de las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN, debiendo velar por su mantenimiento como espacios de uso público.
  
4. El Plan Rector de Uso y Gestión del futuro Parque Natural de la Serra Gelada establecerá, en su caso, las vías pecuarias o tramos de las mismas que deben incluirse en el Catálogo de Vías Pecuarias de Interés Natural de la Comunidad Valenciana previsto en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat.
  
CAPÍTULO VII
  
DE LOS USOS AGRARIOS, GANADEROS Y PESQUEROS
  
Artículo 41. Roturaciones y cambios de cultivo
  
Con carácter general, se prohíbe la roturación de terrenos incultos u ocupados por vegetación natural en todo el ámbito del PORN, con la excepción de las destinadas a la implantación de usos y actividades urbanísticas o de infraestructuras permitidas en la normativa particular. Las roturaciones para uso agrícola sólo serán excepcionalmente autorizables en terrenos dedicados anteriormente a dichos usos y siempre que la transformación sea inocua desde el punto de vista ambiental. En cualquier caso, dichas roturaciones deberán atenerse a lo establecido en las normas particulares y contar con la autorización expresa de la Conselleria competente en medio ambiente.
  
Artículo 42. Usos y aprovechamientos ganaderos
  
1. Con carácter general, se considera autorizable el pastoreo extensivo tradicional con ganado ovino o caprino en el ámbito del PORN con cargas ganaderas compatibles con la conservación de los elementos naturales potencialmente afectados, salvo en aquellas áreas que por sus especiales valores florísticos requieran una regulación específica de este aprovechamiento, tal como se dispone en la normativa particular. En caso de que las cargas ganaderas existentes en alguna de las áreas supongan riesgos para la conservación de la cubierta vegetal o los recursos edáficos, la Conselleria competente en medio ambiente podrá limitar el número de unidades ganaderas, los periodos de pastoreo o las áreas afectadas por el mismo.
  
2. En el ámbito del futuro Parque Natural queda prohibida la instalación de cualquier explotación ganadera, así como las instalaciones para estabulación vinculadas a la ganadería extensiva.
  
Artículo 43. Usos, aprovechamientos y tratamientos forestales
  
1. Las actuaciones forestales que se desarrollen en el interior del futuro Parque tendrán como finalidad exclusiva la mejora ecológica o paisajística de las superficies objeto de las mismas.
  
2. No se permiten, en dichas zonas, las cortas a hecho, salvo en circunstancias excepcionales de riesgo fitosanitario, en cuyo caso sólo podrán efectuarse por la Conselleria competente en medio ambiente.
  
3. Todos los tratamientos de las superficies forestales, arboladas o no, que se apliquen para reducir el riesgo de incendios, deberán ser de carácter selectivo, preservando las especies de mayor rango ecológico, así como aquellas que se encuentren en una situación de amenaza o que constituyan valores florísticos dignos de conservación. Los tratamientos forestales deberán mantener una cubierta que evite el desencadenamiento de cualquier riesgo erosivo. Los tratamientos que se efectúen en el interior del futuro Parque se realizarán manualmente siempre que sea posible, y se excluirá el uso de maquinaria pesada en todas las áreas donde su empleo pueda originar un deterioro de la cubierta vegetal o incrementar el riesgo de procesos erosivos.
  
4. Todas las masas forestales, incluyendo las de titularidad privada, deberán mantenerse en un estado selvícola adecuado, especialmente en lo que se refiere a su comportamiento respecto a los incendios forestales, debiendo aplicarse a tal efecto lo dispuesto en los capítulos correspondientes de la presente normativa.
  
5. La restauración del hábitat forestal se efectuará siempre con el criterio de conservar o incrementar la diversidad biológica y paisajística, entendiéndose que las superficies no arboladas también forman parte de dicha diversidad. En pro de este objetivo, la Conselleria de Territorio y Vivienda promoverá el empleo de especies forestales de alto rango ecológico, así como aquellas cuyas representaciones naturales se hayan visto más mermadas y se encuentren en una mayor situación de amenaza.
  
6. Los trabajos forestales que se desarrollen sobre terrenos abancalados o sometidos a otras técnicas tradicionales de conservación de suelos deberán ejecutarse de tal modo que se mantengan las estructuras de conservación existentes, y deberá incluirse la restauración de las mismas en caso de que estén deterioradas.
  
7. Complementariamente a lo establecido en el artículo 28 de esta normativa, queda prohibida la quema de restos vegetales procedentes de tratamientos silvícolas u otras operaciones vegetales. Dichos restos deberán tratarse mediante técnicas para su incorporación al terreno mediante astillado u otros procedimientos análogos.
  
Artículo 44. Aprovechamientos cinegéticos
  
La caza podrá practicarse en las superficies, épocas y modalidades que la Conselleria competente en medio ambiente determine conforme a lo establecido en la normativa particular y en los planes técnicos correspondientes. Con carácter general, se consideran permanentemente excluidas respecto a la práctica de la caza las áreas designadas como zonas de uso restringido en la zonificación del futuro Parque Natural. Asimismo, se excluirán para la práctica de este deporte las superficies colindantes con infraestructuras concurridas de uso público.
  
Artículo 45. Aprovechamientos apícolas
  
Los aprovechamientos apícolas tradicionales se consideran autorizables en todo el ámbito del espacio natural, siempre que no se produzcan molestias o riesgos significativas sobre los visitantes o residentes, o se emplacen en áreas que deban ser temporalmente cerradas al público por circunstancias ambientales excepcionales. En caso de que las colmenas provocasen molestias significativas o riesgos para el uso público, la Conselleria competente en medio ambiente podrá disponer su traslado a otro emplazamiento que no presente dichos inconvenientes.
  
Artículo 46. Aprovechamientos pesqueros y marisqueros
  
1. Sin perjuicio de la competencia de las Administraciones responsables en materia pesquera en aguas interiores y exteriores, la pesca profesional con artes menores se considera actividad compatible con los objetivos del presente Plan. A este respecto, la Conselleria competente en medio ambiente instará a las Administraciones correspondientes para que, en el ejercicio de sus competencias, prevean el desarrollo de dicha actividad de acuerdo con las directrices establecidas en la normativa particular y sin perjuicio de las autorizaciones y restricciones que le sean aplicables en razón de dicha normativa y de la legislación sectorial vigente.
  
2. Igualmente, la Conselleria competente en medio ambiente instará a las Administraciones competentes para que lleven a cabo una regulación adecuada de la pesca deportiva de superficie, las pesca mediante el uso de las artes de arrastre y de cerco, el marisqueo y la pesca submarina, de acuerdo con las directrices establecidas en la citada normativa particular.
  
3. La recolección de organismos marinos que sea objeto de consumo tradicional sólo podrá realizarse en las áreas y épocas previstas por la normativa particular. Cuando dicha recolección se efectúe con fines científicos, de investigación o seguimiento, se realizará con autorización previa de la Administración pesquera competente, con informe de la Conselleria competente en medio ambiente.
  
4. La introducción de especies animales o vegetales queda prohibida en todas las zonas marítimas protegidas, salvo cuando se promueva por la Administración ambiental o pesquera con objeto de regenerar los ecosistemas marinos, y cuente con las autorizaciones pertinentes al respecto.
  
Artículo 47. Conservación del litoral
  
1. El fondeo de embarcaciones, conforme a lo establecido en la normativa particular, sólo podrá realizarse en los lugares asignados y habilitados al efecto y durante los períodos que en su caso se determinen.
  
2. La Conselleria competente en medio ambiente instará a las Administraciones responsables de la ordenación y la gestión de la pesca en aguas interiores y exteriores para que adopten las medidas necesarias para prohibir la instalación de viveros para cultivos marinos en el ámbito del PORN, y la instalación de arrecifes artificiales en las zonas de uso restringido del citado ámbito. La eventual instalación de dichos arrecifes en el resto del ámbito marino del PORN quedará sujeta, en cualquier caso, a la emisión previa de declaración positiva de impacto ambiental.
  
3. La construcción de cualquier infraestructura litoral se considera prohibida en las zonas marinas protegidas por el presente PORN cuando por su naturaleza, dimensiones o localización pueda provocar alteraciones hidrodinámicas, sedimentológicas, ecológicas o paisajísticas. En caso de que dichas alteraciones no se consideren previsibles, deberá someterse este tipo de infraestructuras a evaluación de impacto ambiental.
  
Artículo 48. Integración de las actividades tradicionales en la educación ambiental
  
La Conselleria competente en medio ambiente incorporará a sus programas de interpretación y educación ambiental contenidos referentes a las actividades económicas tradicionales en la comarca, y en especial a la agricultura, la ganadería y la pesca. Para ello, y sin perjuicio de la colaboración de las Administraciones implicadas, podrá establecer acuerdos específicos con personas y organizaciones profesionales, con el fin de llevar a cabo actividades dirigidas a mejorar el conocimiento y la divulgación de estas actividades.
  
CAPÍTULO VIII
  
DE LAS ACTIVIDADES EXTRACTIVAS E INDUSTRIALES
  
Artículo 49. Explotaciones extractivas
  
Se prohíbe, con carácter general, cualquier explotación o aprovechamiento extractivo que afecte a terrenos comprendidos dentro del futuro Parque Natural, tanto en su ámbito terrestre como marino.
  
Artículo 50. Actividades industriales y comerciales
  
1. Con carácter general se prohíbe cualquier actividad industrial en el ámbito del futuro Parque Natural.
  
2. Excepcionalmente se podrá permitir el ejercicio de aquella actividad comercial que se desarrolle en instalaciones incluidas en el futuro Parque y vinculadas al uso público, turístico y educativo previsto en este documento, bajo las condiciones que en su caso determinen los documentos de desarrollo del presente PORN.
  
CAPÍTULO IX
  
DE LAS ACTIVIDADES CONSTRUCTIVAS Y EL URBANISMO
  
Artículo 51. Clasificación del suelo y régimen urbanístico
  
1. Toda la superficie terrestre comprendida dentro del futuro Parque Natural quedará clasificada como suelo no urbanizable de especial protección.
  
2. Con carácter general, se prohíbe la construcción de nuevas edificaciones dentro del futuro Parque Natural, salvo las necesarias para la gestión de los recursos naturales y la ordenación del uso público en el futuro Parque, que deberán realizarse a instancias de la Administración del mismo.
  
CAPÍTULO X
  
DE LAS INFRAESTRUCTURAS Y EQUIPAMIENTOS
  
Artículo 52. Infraestructuras de transporte terrestre
  
1. Se considera prohibida con carácter general cualquier infraestructura de transporte que no esté comprendida o constituya un elemento necesario en las consideradas expresamente en la presente normativa o en la normativa particular.
  
2. Con carácter general, se prohíbe la construcción de nuevas carreteras y caminos, salvo aquellos que, promovidos por la Conselleria competente en medio ambiente y previstos en el Plan de Prevención de Incendios que se confeccione, resulten imprescindibles para la lucha contra incendios forestales y la gestión de los recursos naturales del futuro Parque. Estas últimas deberán atenerse a lo dispuesto en la normativa particular. Los nuevos caminos y viales de acceso a instalaciones en el interior del futuro Parque, así como las actuaciones de mejora en la red viaria existente que impliquen cambios de anchura o de trazado, deberán atenerse a lo dispuesto en la normativa particular y someterse, en aquellos casos en que sean autorizables, al procedimiento de evaluación de impacto ambiental. Se prohíben, en el ámbito del futuro Parque, las nuevas estaciones de servicio.
  
3. En el ámbito del PORN, las actuaciones de mejora de la red viaria que no supongan cambios de trazado o de anchura deberán ser objeto de estimación previa de impacto ambiental, conforme a lo establecido en la normativa particular.
  
Artículo 53. Infraestructuras hidráulicas
  
1. Se prohíbe en el ámbito del futuro Parque Natural la construcción de cualquier infraestructura hidráulica que afecte a la red natural de drenaje, salvo las hidrotecnias cuyo objeto sea la restauración de los cauces. Estas últimas deberán diseñarse de modo que se asegure su compatibilidad paisajística, ecológica e hidrológica, y sólo serán autorizables en las zonas y condiciones en que se determina en la normativa particular.
  
2. Con carácter general, se prohíbe la construcción de nuevas balsas y depósitos de agua para regadío en el futuro Parque Natural, sin perjuicio de lo establecido en la normativa particular. No se consideran autorizables en dicho ámbito depósitos elevados, balsas u otras infraestructuras de acopio de agua para cualquier uso que, por sus dimensiones o situación, produzcan impactos ambientales o paisajísticos significativos.
  
3. La realización de nuevas infraestructuras de distribución, acopio y evacuación de aguas que se promuevan para dotar a las instalaciones situadas en el interior del futuro Parque Natural o sus proximidades deberán someterse a lo dispuesto en la normativa particular en cuanto a su localización y procedimiento de autorización, que requiere el sometimiento al procedimiento de declaración de impacto ambiental, o estimación de impacto ambiental según los casos que se especifican en dicha normativa. La Conselleria competente en medio ambiente podrá autorizar excepcionalmente este tipo de infraestructuras en otras zonas del futuro Parque, cuando sean imprescindibles para la gestión de los recursos naturales del futuro Parque o del uso público, incluyendo la lucha contra incendios forestales.
  
4. Las nuevas captaciones de recursos hídricos deberán atenerse a lo dispuesto en el artículo 16 de la presente normativa y a lo previsto en la normativa particular y en la legislación sectorial aplicable.
  
Artículo 54. Residuos sólidos
  
1. Se prohíbe la instalación dentro del ámbito del PORN de vertederos de residuos sólidos urbanos. La instalación y funcionamiento de otras infraestructuras de transferencia, tratamiento o eliminación de residuos de cualquier tipo estará sujeta a las limitaciones derivadas de la normativa particular.
  
2. La Conselleria competente en medio ambiente, dentro de su ámbito de actuación, impulsará, de acuerdo con los municipios afectados, la implantación de sistemas de recogida y gestión de residuos sólidos urbanos coherentes con los objetivos generales del presente Plan. Asimismo, impulsará las medidas necesarias para regenerar los vertederos incontrolados actualmente existentes en dicho ámbito y fomentar la recogida selectiva.
  
Artículo 55. Aguas residuales
  
Se prohíbe en el ámbito del futuro Parque Natural la instalación de infraestructuras para el tratamiento, almacenaje o conducción de residuos líquidos y aguas residuales, salvo los estrictamente necesarios para garantizar el tratamiento de las aguas residuales de las viviendas e instalaciones ubicadas en el interior del futuro Parque y las expresamente previstas en la normativa particular por relacionarse con la depuradora existente.
  
Artículo 56. Infraestructuras de producción, almacenamiento y transporte de energía
  
1. Se prohíbe, en el ámbito del futuro Parque Natural, cualquier instalación destinada a la producción de energía, salvo aquellas de muy reducidas dimensiones (placas solares, generadores) que puedan instalarse en el ámbito doméstico o de las instalaciones de uso público y que no originen impactos ambientales o paisajísticos perceptibles. Estas últimas, cuando se sitúen en el exterior de las edificaciones, deberán ser objeto de autorización previa por la Conselleria competente en medio ambiente.
  
2. Se prohíbe la instalación, en el ámbito del futuro Parque Natural, de cualquier instalación destinada al almacenamiento o transporte de combustibles, excepto depósitos para uso domiciliario o de las instalaciones del futuro Parque o consideradas compatibles con el mismo, que serán en todo caso de capacidad ajustada a las necesidades del consumo ordinario.
  
Artículo 57. Infraestructuras de telecomunicaciones
  
1. Se prohíbe en el ámbito del futuro Parque la instalación de nuevos tendidos telefónicos aéreos.
  
2. Las antenas y repetidores, así como otras infraestructuras similares de telecomunicaciones, quedan prohibidas en todo el ámbito del futuro Parque, salvo lo establecido en la normativa particular para la zona reservada específicamente a este fin, y las vinculadas con las instalaciones de gestión del espacio natural, que deberán presentar características que no den lugar a impactos paisajísticos significativos.
  
Artículo 58. Helipuertos
  
Se podrá utilizar la construcción de pequeños helipuertos con la finalidad de la protección contra incendios. Además del informe favorable de la Administración competente en espacios naturales protegidos, requerirá, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente, la declaración de impacto ambiental.
  
CAPÍTULO XI
  
DE LAS ACTIVIDADES TURÍSTICAS
  
Artículo 59. Actividades que requieren infraestructuras o edificaciones
  
Se prohíbe en el ámbito del PORN la implantación de actividades turísticas (incluidas las hosteleras) que requieran la construcción de nuevas infraestructuras o edificaciones, salvo en el caso de que dichas actividades sean promovidas por la Administración como elementos de gestión u ordenación del uso público.
  
Artículo 60. Otras actividades turísticas
  
Las actividades turísticas o recreativas organizadas y colectivas que sean promovidas por particulares o empresas turísticas de servicios complementarios deberán figurar inscritas en el Registro mantenido al respecto por la Administración turística, además de obtener la autorización expresa de la Conselleria competente en medio ambiente, y atenerse en todo caso a lo dispuesto en esta normativa y en la normativa particular.
  
Sin perjuicio de lo indicado en el presente artículo y en el anterior, para la adecuada definición y regulación de las actividades turísticas en el ámbito del PORN se tendrá en cuenta lo establecido al respecto en la legislación sectorial aplicable y, en especial, en la Ley 3/1998, de 21 de mayo, de la Generalitat, de Turismo de la Comunidad Valenciana.
  
CAPÍTULO XII
  
DE LAS ACTIVIDADES DE USO PÚBLICO
  
Artículo 61. Acceso y tránsito públicos
  
1. El acceso a pie a cualquier zona del futuro Parque Natural siguiendo los senderos habilitados y señalizados al efecto sólo podrá ser limitado por la Conselleria competente en medio ambiente con carácter excepcional cuando concurran factores ambientales extraordinarios o de riesgo extremo de incendio forestal.
  
2. El acceso y tránsito de embarcaciones por las zonas marítimas protegidas podrá efectuarse en las condiciones especificadas en la normativa particular. El amarre y fondeo de embarcaciones deberá efectuarse en las boyas y trenes de fondeo dispuestos a tal fin, y durante los periodos temporales que en su caso se determinen.
  
3. Se prohíbe el tránsito de automóviles por vías no pavimentadas en el interior del futuro Parque Natural, así como las actividades deportivas que requieran el uso de vehículos motorizados, excepto en las circunstancias y localizaciones que se autoricen expresamente por la Conselleria competente en medio ambiente, según lo dispuesto en la normativa particular. En concreto, se permite el tránsito de vehículos necesario para la gestión o restauración de los espacios comprendidos en el futuro Parque, así como el correspondiente a titulares de fincas, explotaciones o viviendas enclavadas en el interior del mismo.
  
4. Se prohíbe el estacionamiento de vehículos fuera de las zonas acondicionadas al efecto en todo el ámbito del futuro Parque.
  
Artículo 62. Actividades deportivas y recreativas al aire libre
  
1. Las actividades deportivas que no requieran vehículos ni infraestructuras y que no supongan riesgo para los valores naturales y culturales del futuro Parque podrán realizarse en las condiciones determinadas por la normativa particular.
  
2. Las actividades deportivas o de otra índole que requieran el uso de armas de fuego quedan prohibidas en los terrenos del futuro Parque, salvo en lo referente a las actividades cinegéticas, que se regulan según lo dispuesto en el artículo 44 de la presente normativa, así como en la normativa particular.
  
3. La práctica de la bicicleta de montaña y el cicloturismo se autoriza en los caminos existentes en el futuro Parque Natural, salvo en las áreas de uso restringido, tal como se establece en la normativa particular.
  
4. La acampada se prohíbe expresamente en toda la superficie del futuro Parque Natural, salvo en las áreas que se habiliten expresamente al efecto.
  
Artículo 63. Infraestructuras de uso público
  
1. La recuperación de sendas tradicionales para recorridos podrá efectuarse en toda la superficie del futuro Parque Natural a iniciativa de la Administración del mismo. El trazado de nuevos tramos de senda sólo se permitirá en el caso de que resulte imprescindible por razones de seguridad o de conservación de especies o espacios de especial interés. En su diseño, trazado y ejecución deberán adoptarse medidas que aseguren la compatibilidad de estas infraestructuras y del uso de las mismas con la conservación de los recursos ambientales, culturales y paisajísticos del futuro Parque, ateniéndose a lo que se establece en la normativa particular. En cualquier caso, se optará por sendas de trazado tradicional.
  
2. Las infraestructuras de uso público que requieran obras o edificaciones deberán ser promovidas o expresamente autorizadas por la Conselleria competente en medio ambiente y, en cualquier caso, no podrán ubicarse en las áreas de uso restringido, tal como se dispone en la normativa particular. Los posibles centros de interpretación cuya construcción se considere necesario para un adecuado uso público del futuro Parque se ubicarán preferentemente en los cascos urbanos colindantes o, en su defecto, en las áreas periféricas al espacio protegido.
  
3. La construcción de estacionamientos para vehículos sólo será autorizable cuando se promuevan por la Administración Pública como instrumentos para la gestión del uso público. Estas infraestructuras se atendrán a lo dispuesto en la normativa particular, que delimita las áreas en que no pueden ubicarse. Los proyectos de nuevos aparcamientos deberán someterse, en cualquier caso, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
4. Para el conjunto del ámbito del PORN, la Conselleria competente en medio ambiente promoverá el desarrollo de una red suficiente de uso público que ofrezca una adecuada respuesta a la demanda existente, tanto en aspectos recreativos y de disfrute de la naturaleza como, sobre todo, en la vertiente interpretativa y educativa. En esta red, que deberá concretarse en el correspondiente Plan Rector de Uso y Gestión, reviste especial importancia el tratamiento de las áreas perimetrales del futuro Parque en las que el espacio natural entra en contacto con las zonas urbanas colindantes. Igualmente, el diseño de esta red y de los materiales de información e interpretación tendrá en cuenta el acceso y disfrute del futuro Parque Natural a todo tipo de personas discapacitadas, así como a los visitantes extranjeros.
  
CAPÍTULO XIII
  
DE LAS ACTIVIDADES DE INVESTIGACIÓN Y SEGUIMIENTO
  
Artículo 64. Proyectos de investigación y seguimiento
  
1. Las actividades de inventario, investigación y seguimiento que se realicen en el futuro Parque Natural, cuando sean promovidas por otras Administraciones o por promotores privados, deberán coordinarse con la Conselleria competente en medio ambiente y contar, en cualquier caso, con la autorización expresa de ésta.
  
2. El futuro Parque Natural desarrollará un programa de seguimiento ecológico en el ámbito del PORN que contribuya a orientar la gestión y la planificación. El programa de seguimiento se difundirá a los Ayuntamientos, propietarios, visitantes del futuro Parque Natural y, más concretamente, a las Universidades, centros de investigación, asociaciones y personas interesadas.
  
3. El Plan Rector de Uso y Gestión que se confeccione desarrollará las condiciones en las que se regirá y fundamentará la investigación científica en el ámbito del futuro Parque Natural. Sin perjuicio de ello, cualquier trabajo de investigación que se lleve a cabo en el ámbito del futuro Parque Natural requerirá la autorización de la Administración competente en espacios naturales protegidos. El futuro Parque Natural tendrá que recibir dos ejemplares de todas las publicaciones que se deriven de la investigación realizada en el ámbito del PORN.
  
CAPÍTULO XIV
  
DE OTROS APROVECHAMIENTOS, USOS O ACTIVIDADES
  
Artículo 65. Actividades no incluidas en la presente normativa
  
1. En el ámbito del futuro Parque Natural se considera prohibida, con carácter general, cualquier actuación que no se encuentre comprendida en los supuestos anteriores ni en los contemplados en la normativa particular, y que corresponda a alguno de los proyectos u obras que figuran en los anexos I y II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, de impacto ambiental.
  
2. Sin perjuicio de las directrices establecidas en el presente documento, lo referente a la pesca marítima se regirá por la legislación sectorial de pesca, con las autorizaciones de la Administración pesquera competente y, en particular, por la Ley 3/2001, de 26 de marzo, de Pesca Marítima del Estado, y la Ley 9/1998, de 15 de diciembre, de la Generalitat, de Pesca Marítima de la Comunidad Valenciana.
  
3. Sin perjuicio de lo anterior, la realización de cualquier otra actuación o actividad no recogida explícitamente en los artículos de la presente normativa deberá someterse al trámite de autorización expresa por parte de la Conselleria competente en medio ambiente. En dicho trámite, la Administración ambiental podrá autorizar o rechazar la actividad, o bien condicionar justificadamente la eventual autorización de la misma a la cumplimentación previa del procedimiento de declaración o estimación de impacto ambiental si las características de la actuación de que se trate así lo aconsejara.
  
TÍTULO III
  
ZONIFICACIÓN Y NORMAS PARTICULARES
  
CAPÍTULO I
  
ASPECTOS GENERALES
  
Artículo 66. Cartografía y unidades de zonificación
  
1. Teniendo en cuenta los usos actuales y la calidad ambiental del territorio, así como el modelo de normativa aplicado, se ha dividido el ámbito del PORN en las siguientes unidades y subunidades de zonificación, ordenadas de mayor a menor régimen protector:
  
Futuro Parque Natural (marítimo-terrestre) de la Serra Gelada y su zona litoral:
  
A) Medio terrestre:
  
- Zona 1: Illot de Benidorm.
  
Área 1.A, de especial protección.
  
Área 1.B, de actividades compatibles.
  
- Zona 2: Serra Gelada.
  
Área 2.A, de especial protección.
  
Área 2.B, de actividades compatibles.
  
Área 2.C, de uso especial.
  
- Zona 3: Illot de la Mitjana.
  
Área 3.A, de especial protección.
  
- Zona 4: Illots de l'Olla i la Galera.
  
Área 4.A, de especial protección.
  
Área 4.B, de actividades compatibles.
  
B) Medio marino:
  
- Zona 5: área marina de la Bahía de Benidorm, Serra Gelada, l'Albir i Bahía d'Altea.
  
Área 5.A, de especial protección.
  
Área 5.B, de actividades compatibles.
  
Área 5.C, de uso especial.
  
2. Todas las unidades y subunidades de zonificación se han grafiado en la cartografía de zonificación del documento.
  
Artículo 67. Clasificación de usos y actividades
  
1. A los efectos del presente Plan, los usos y actividades se clasifican en las siguientes categorías:
  
a) Compatibles: aquellos usos que con carácter general se vienen realizando o se puedan realizar en circunstancias, forma e intensidad tales que no resultan lesivos para los valores naturales del espacio. Se consideran globalmente compatibles con la figura y objetivos de protección propuestos para cada espacio natural en tanto se realicen de acuerdo con unas normas mínimas que garanticen su sostenibilidad y respeto por los valores naturales del espacio protegido.
  
b) Sometidos a autorización: los usos y actividades que deban ser objeto de autorización ambiental expresa y previa en cada caso particular por la Conselleria competente en la gestión del espacio natural protegido. Las correspondientes autorizaciones incluirán el condicionado preciso para que su impacto sea mínimo. Cuando la naturaleza de la actuación permite su incorporación al procedimiento de evaluación de impacto ambiental se ha optado por este mecanismo, que facilita un análisis más completo de la incidencia ambiental de las actuaciones. En este último caso se especifica el procedimiento de evaluación idóneo (declaración de impacto ambiental o estimación de impacto ambiental).
  
c) Prohibidos: los usos y actividades que, con carácter general, causan o pueden causar un impacto grave sobre los recursos y valores del espacio natural, los ecosistemas o el medio ambiente, por lo que se consideran incompatibles con los objetivos de conservación establecidos.
  
2. El Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) establecerá, sin perjuicio de las indicaciones contenidas en el presente documento, los criterios explícitos bajo los cuales resultaría autorizable el desarrollo de cualquier actividad en el ámbito de ordenación. Estos criterios podrán establecer justificadamente limitaciones por cuotas a determinadas actividades, como la pesca con caña desde tierra, la escalada, la espeleología, el buceo o la pesca deportiva. En tanto se apruebe el citado PRUG, la emisión de autorizaciones basará sus criterios en la experiencia de gestión adquirida en la zona y en el criterio de mínima afección a los recursos naturales.
  
3. Con carácter general, las limitaciones propuestas en el presente documento a la actividad pesquera se entenderán sin perjuicio del ejercicio de las competencias sectoriales reconocidas por la legislación correspondiente.
  
CAPÍTULO II
  
ÁMBITO Y ZONIFICACIÓN DEL FUTURO PARQUE NATURAL (MARITIMO-TERRESTRE) DE LA SERRA GELADA Y SU ZONA LITORAL. REGULACIÓN ESPECÍFICA DE USOS Y ACTIVIDADES
  
Artículo 68. Ámbito del futuro Parque Natural
  
1. Los límites del futuro Parque Natural corresponden a los establecidos en la cartografia de zonificación que acompaña al presente documento.
  
2. En el plazo de un año desde la entrada en vigor del presente Plan, la Conselleria competente en medio ambiente acometerá los trabajos de deslinde y amojonamiento del límite del futuro Parque Natural, de acuerdo con lo establecido en la citada cartografia de zonificación y en la descripción textual que acompaña a este PORN.
  
Artículo 69. Normativa
  
1. La normativa establecida para el futuro Parque Natural se articula de forma independiente en cada una de las cinco zonas definidas en el artículo 66, que se agrupan con carácter general en tres subcategorías:
  
- Áreas de protección especial (áreas 1.A, 2.A, 3.A, 4.A y 5.A): presentes en todas las zonas, corresponden a áreas de alto valor ambiental con niveles de fragilidad elevados, incluyendo algunos enclaves con recursos excepcionales que se encuentren en situación de grave amenaza.
  
- Áreas de actividades compatibles (áreas 1.B, 2.B, 4.B y 5.B): áreas esenciales en la conservación de los recursos ambientales del conjunto del espacio, en las que resulta prioritario mantener o mejorar los niveles de naturalidad actuales. No se ha delimitado en el ámbito de la Illa Mitjana, toda la superficie de la cual se considera de protección especial.
  
- Áreas de uso especial (áreas 2.C y 5.C): en el caso de la Serra Gelada se trata de áreas sometidas a una elevada intensidad de usos antrópicos, cuya inclusión dentro de los límites del futuro Parque se considera a pesar de ello imprescindible para la protección de recursos de elevada importancia ambiental o para garantizar la aplicabilidad de las directrices de ordenación y gestión establecidas. En cuanto al área marina, se incluyen en esta categoría las áreas ocupadas por cultivos marinos.
  
2. Cada una de estas zonas, así como su delimitación explícita, queda reflejada en la cartografía de zonificación del presente documento.
  
CAPÍTULO III
  
NORMATIVA PARTICULAR PARA LA ZONA 1. ILLOT DE BENIDORM
  
SECCIÓN 1ª
  
ÁREA DE ESPECIAL PROTECCIÓN (ÁREA 1.A)
  
Artículo 70. Ámbito
  
Corresponde a las zonas de uso restringido tal y como se definen en las normas de protección de la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) Illots de Benidorm, aprobadas por el Decreto 40/2003, 15 de abril, del Consell de la Generalitat, y a las que se hace referencia en el artículo 5 del presente documento.
  
Artículo 71. Actividades compatibles
  
Se consideran permitidas en las zonas de uso restringido las actividades de gestión del espacio.
  
Artículo 72. Actividades sometidas a autorización
  
La Conselleria competente en medio ambiente podrá autorizar en éste ámbito las actividades de investigación que no representen un menoscabo de los valores que se pretende proteger.
  
Artículo 73. Actividades no autorizables
  
Se consideran prohibidas en esta categoría de zonificación el resto de actividades no incluidas en los artículos anteriores.
  
SECCIÓN 2ª
  
ÁREA DE ACTIVIDADES COMPATIBLES (ÁREA 1.B)
  
Artículo 74. Ámbito
  
Corresponde al resto de unidades de zonificación previstas en las citadas Normas de Protección de la ZEPA Illots de Benidorm (zona de servicios del puerto, zona de servicios de señales martimas, sendas de acceso público y zona de baño), tal y como se recogen en la cartografía de zonificación del presente documento.
  
Artículo 75. Actividades compatibles
  
Se consideran permitidas en este ámbito las siguientes actividades:
  
a) El desembarco en las zonas habilitadas para tal fin.
  
b) El acceso público a la zona de servicios del puerto, sendas y zona de baño.
  
c) Los trabajos de mantenimiento de las señales marítimas en la zona correspondiente.
  
d) El normal funcionamiento de las infraestructuras asociadas a la zona del servicios del puerto.
  
e) Las visitas turísticas.
  
f) Las actividades de educación ambiental.
  
Artículo 76. Actividades sometidas a autorización
  
Se consideran actividades autorizables las relacionadas con el mantenimiento de las instalaciones asociadas a la zonas de servicios del puerto, así como cualquier modificación que afecte a las mismas. La autorización de estas actividades requerirá informe de la Conselleria competente en medio ambiente, sin perjuicio del resto de autorizaciones que sea necesario obtener en razón de la legislación sectorial aplicable.
  
Artículo 77. Actividades no permitidas
  
En general, se consideran como actividades prohibidas en este ámbito todas aquellas que no hayan sido explícitamente mencionadas en los artículos anteriores y, en particular, las siguientes:
  
a) El desembarco de animales domésticos.
  
b) La introducción de especies animales y vegetales.
  
c) El depósito o abandono de cualquier residuo fuera de los lugares expresamente autorizados.
  
d) Pernoctar y desembarcar en horario nocturno, de 22.00 a 8.00 horas.
  
e) Alterar, dañar o molestar a las especies de fauna y flora, incluyendo su caza, captura o recolección.
  
f) Hacer fuego.
  
g) Emitir señales luminosas o acústicas que, por su intensidad o características, puedan alterar la fauna.
  
h) Los movimientos de tierra y suelo, excepto los autorizados con fines científicos.
  
i) La pesca con caña desde tierra.
  
CAPÍTULO IV
  
NORMATIVA PARTICULAR PARA LA ZONA 2. SERRA GELADA
  
SECCIÓN 1ª
  
ÁREA DE ESPECIAL PROTECCIÓN (ÁREA 2.A)
  
Artículo 78. Ámbito
  
Incluye los sectores de la sierra como las áreas culminales, los acantilados, la duna fósil, las áreas especialmente ricas en endemismos vegetales y las que albergan especies relevantes de fauna, que requieren el establecimiento de medidas de preservación más estrictas que el resto. Su delimitación se recoge en la cartografía de zonificación del presente documento.
  
Artículo 79. Actividades compatibles
  
1. Con carácter general, se consideran como actividades compatibles las dirigidas a conseguir una mejor y más efectiva conservación y potenciación de los recursos naturales. Así pues, estos espacios estarán preferentemente dirigidos a actividades científicas, de conservación e interpretación de la naturaleza.
  
2. De acuerdo con lo anterior, quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
  
a) El tránsito de grupos para actividades educativas y las visitas guiadas.
  
b) El senderismo y excursionismo exclusivamente por los itinerarios señalizados.
  
c) El acceso a las zonas de baño.
  
d) Las tareas de conservación y regeneración de ecosistemas, regeneración de la vegetación autóctona y acciones encaminadas a posibilitar las actividades científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas que contribuyan a difundir el conocimiento de los ecosistemas.
  
e) Las actuaciones de mantenimiento y conservación del dominio público marítimo-terrestre.
  
Artículo 80. Actividades sometidas a autorización
  
1. Se consideran actividades autorizables en este ámbito, previa emisión de informe por parte de la Conselleria competente en medio ambiente, las siguientes:
  
a) Instalación de infraestructuras y adecuaciones científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas.
  
b) Infraestructuras de carácter blando (senderos, cercados, barreras, defensas anticirculación, etc.) cuando el destino que tengan sea el apoyo a la ejecución de las actividades compatibles con las necesidades de protección para estos espacios. Los miradores y las instalaciones de seguridad serán las únicas infraestructuras mayores permitidas.
  
c) Mantenimiento, conservación y/o rehabilitación de las infraestructuras y edificaciones existentes.
  
d) Espeleología.
  
e) Recorridos de senderismo a caballo.
  
f) Escalada.
  
g) El despegue de actividades de vuelo sin motor (parapente y ala delta).
  
h) Proyectos de investigación sobre los valores naturales e histórico-culturales del futuro Parque y trabajos de recuperación de especies y bienes del patrimonio cultural.
  
i) Apicultura.
  
j) Plantaciones o siembras de especies autóctonas destinadas a la recuperación de las comunidades vegetales.
  
k) Actuaciones comprendidas en el Plan de Prevención de Incendios del Parque Natural.
  
l) Pesca a caña desde tierra.
  
2. Se someterán a estimación de impacto ambiental las siguientes actividades:
  
a) Construcción de puestos de vigilancia y otras infraestructuras para la prevención de incendios forestales.
  
b) Tratamientos forestales necesarios para la conservación y mejora de la cubierta vegetal o el control de incendios que no formen parte de planes o programas de actuación aprobados por la Administración competente.
  
Artículo 81. Actividades no permitidas
  
Se consideran usos no permitidos aquellos que comporten o puedan comportar alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos y, en particular, aquellos que no hayan sido explícitamente recogidos en los apartados anteriores como usos compatibles o autorizables.
  
SECCIÓN 2ª
  
ÁREA DE USOS COMPATIBLES (ÁREA 2.B)
  
Artículo 82. Ámbito
  
Corresponde a las áreas de vertiente de la sierra hacia el oeste, así como a los sectores litorales de la misma para los cuales se prevé, por su accesibilidad y características ambientales, una mayor intensidad en los usos compatibles con la conservación y disfrute del espacio. Su delimitación se grafía en la correspondiente cartografía de zonificación.
  
Artículo 83. Actividades compatibles
  
Se consideran compatibles con las zonas de uso moderado las siguientes actividades y usos:
  
a) Los establecidos en el artículo 79 del presente documento.
  
b) Todo tipo de senderismo y tránsito no motorizado siguiendo itinerarios establecidos.
  
c) El cicloturismo y la práctica de bicicleta de montaña en rutas señalizadas al efecto.
  
d) El tránsito de vehículos por las vías asfaltadas existentes y consideradas como de acceso libre al público.
  
e) El acceso motorizado de las personas autorizadas (propietarios, servicios de vigilancia, etc.) por las vías asfaltadas o no asfaltadas existentes.
  
f) El desarrollo de actividades recreativas y deportivas que no pongan en peligro la integridad de los ecosistemas naturales (escalada, espeleología y otras análogas).
  
g) La caza de acuerdo con los planes cinegéticos en vigor y en tanto no entre en conflicto con otros usos.
  
h) La pesca a caña desde tierra.
  
i) La apicultura.
  
j) Las siguientes actuaciones siempre que sean promovidas o gestionadas directa o indirectamente por la Conselleria de Territorio y Vivienda o las Administraciones Públicas, y se justifique su utilidad para el uso público o la consecución de los objetivos de conservación:
  
j.1) El acondicionamiento de senderos para el uso público.
  
j.2) La instalación de áreas de descanso.
  
j.3) La localización de contenedores de residuos que deberán ser transportados y tratados fuera de los límites del futuro Parque.
  
j.4) La construcción de infraestructuras para el uso público extensivo.
  
j.5) Las repoblaciones con especies autóctonas.
  
j.6) La rehabilitación de bancales, yacimientos arqueológicos y otros elementos significativos del patrimonio cultural y su acondicionamiento para las visitas.
  
j.7) El desbroce y retirada de material igniscible, lucha biológica contra plagas, podas de formación y otras actuaciones puntuales enfocadas a la lucha contra el fuego, que en ningún caso supondrán la corta o desbroce de toda la superficie tratada ni el movimiento de tierras.
  
j.8) El normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones e infraestructuras directamente relacionadas con la EDAR.
  
Artículo 84. Actividades sometidas a autorización
  
1. En la zona de usos compatibles, deberá contarse con autorización expresa, a través de informe emitido por la Conselleria competente en medio ambiente, para desarrollar las siguientes actividades:
  
a) La recuperación de cultivos tradicionales en aquellos lugares que históricamente se hayan dedicado a este uso, siempre que dicha recuperación se encuentre prevista en las estrategias generales de gestión del futuro Parque Natural, no suponga la destrucción de comunidades vegetales singulares, no se implanten especies no tradicionales ni se produzca movimiento de tierras o destrucción o deterioro de bancales.
  
b) Los proyectos de investigación y recuperación de especies, formaciones geológicas y bienes del patrimonio cultural.
  
c) La recolección de especies de consumo tradicional y especímenes para la investigación.
  
d) La ganadería extensiva.
  
e) La colombicultura y la práctica deportiva tradicional con palomos.
  
f) La instalación de pequeñas infraestructuras rurales (abrevaderos, cabañas, acequias) vinculadas a actividades consideradas como compatibles en la presente normativa.
  
g) Las nuevas captaciones de agua, ya sean para riego o cualquier otro uso.
  
h) El mantenimiento, conservación y/o rehabilitación de las infraestructuras y edificaciones existentes, cuando no se trate de instalaciones relacionadas directamente con la gestión del futuro Parque Natural y no se encuentren comprendidas en otros apartados del presente artículo.
  
2. Se someterán a estimación de impacto ambiental las siguientes actuaciones:
  
a) La construcción de aparcamientos para el uso público.
  
b) La reparación y mejora de las vías existentes siempre que no impliquen un cambio en su trazado o anchura.
  
c) La instalación de puestos de vigilancia de incendios y otras infraestructuras contra incendios.
  
3. Se someterán a declaración de impacto ambiental las siguientes actuaciones:
  
a) La mejora, cambio de trazado o construcción de nuevos caminos o pistas forestales y las reformas que requieran cambios de anchura de los existentes, cuando sean promovidos por la Conselleria competente en medio ambiente para la gestión o restauración de los recursos naturales y en los casos en que tales actuaciones no estén expresamente prohibidas.
  
b) Las edificaciones permanentes relacionadas con el uso público y la gestión del espacio protegido.
  
c) Las actuaciones de mantenimiento y eventual ampliación de las infraestructuras hidráulicas de conexión entre la EDAR de Benidorm, el sistema de saneamiento y el canal bajo del Algar.
  
d) La posible ampliación del área ocupada por la EDAR de Benidorm, si requisitos de carácter técnico o ambiental hicieran imprescindible la misma, previa justificación de dicha necesidad.
  
e) La instalación de tendidos eléctricos subterráneos.
  
f) Los proyectos de recuperación ambiental o restauración de antiguos huecos mineros.
  
g) Las instalaciones de recuperación o albergue de animales, previa justificación de la necesidad de su ubicación en el ámbito ordenado.
  
Artículo 85. Actividades no permitidas
  
Se consideran usos no permitidos aquellos que comporten o puedan comportar alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos y, en particular, aquellos que no hayan sido explícitamente recogidos en los apartados anteriores como usos compatibles o autorizables.
  
SECCIÓN 3ª
  
ÁREAS DE USO ESPECIAL (ÁREAS 2.C)
  
Artículo 86. Ámbito
  
Las áreas de uso especial corresponden a aquellos ámbitos dentro del espacio natural en los que se llevan a cabo en la actualidad actividades específicas no directamente relacionadas con la conservación, el aprovechamiento o la gestión del mismo, pero que por sus características o ubicación territorial se considera adecuado mantener dentro del ámbito ordenado. En particular, se distinguen cuatro áreas bajo esta categoría de zonificación:
  
- Área 2.C.1. Depuradora de Serra Gelada e instalaciones anexas.
  
- Área 2.C.2. Antigua cantera en regeneración.
  
- Área 2.C.3. Zona de instalación de telecomunicaciones (repetidor).
  
- Área 2.C.4. Área de señales martítimas (faro de l'Albir).
  
Artículo 87. Actividades compatibles
  
En las zonas de uso especial se permitirán únicamente los usos considerados como característicos para cada una de las zonas previstas, en función de las condiciones específicas de cada una de ellas y bajo las determinaciones de los respectivos proyectos técnicos bajo las cuales se desarrollan.
  
Artículo 88. Actividades sometidas a autorización
  
Se someterá a informe de la Conselleria competente en medio ambiente cualquier modificación de las determinaciones bajo las cuales se llevan a cabo las respectivas actividades y, en particular, las ampliaciones de capacidad, la realización de nuevas infraestructuras, construcciones o edificaciones permanentes o las alteraciones que puedan representar un menoscabo de los valores naturales, culturales o paisajísticos del espacio.
  
Artículo 89. Actividades no permitidas
  
Se consideran incompatibles con la gestión de las zonas de uso especial las actividades no comprendidas en los apartados anteriores.
  
CAPÍTULO V
  
NORMATIVA PARTICULAR PARA LA ZONA 3. ILLA MITJANA
  
Artículo 90. Ámbito
  
Corresponde a la zona emergida del islote conocido como Illa Mitjana, toda la superficie de la cual tiene la consideración de área de especial protección. La ordenación propuesta para esta zona se basa en la establecida en las anteriormente citadas normas de protección de la ZEPA Illots de Benidorm, aprobada mediante el Decreto 40/2003, de 15 de abril, del Consell de la Generalitat.
  
Artículo 91. Actividades compatibles
  
Se considera como única actividad compatible en la zona la realización de trabajos de gestión del espacio.
  
Artículo 92. Actividades sometidas a autorización
  
Se considera como actividad autorizable la realización de investigaciones científicas, las cuales requerirán informe favorable previo de la Conselleria competente en medio ambiente.
  
Artículo 93. Actividades no permitidas
  
Se consideran como no autorizables cualquier actividad no recogida en los apartados anteriores y, en particular, el desembarco y el tránsito con cualquier fin.
  
CAPÍTULO VI
  
NORMATIVA PARTICULAR PARA LA ZONA 4. ILLOTS DE L'OLLA I
  
LA GALERA
  
SECCIÓN 1ª
  
ÁREA DE ESPECIAL PROTECCIÓN (ÁREA 4.A)
  
Artículo 94. Ámbito
  
Corresponde al sector de l'Illot de l'Olla ocupado en la actualidad por vegetación natural y que muestra un relieve más marcado, tal y como se delimita en la cartografía de zonificación del presente documento. Dichas zonas serán señalizadas adecuadamente con el fin de garantizar su adecuada gestión y conservación.
  
Artículo 95. Actividades compatibles
  
Se consideran permitidas en las zonas de uso restringido las actividades de gestión del espacio.
  
Artículo 96. Actividades sometidas a autorización
  
La Conselleria competente en medio ambiente podrá autorizar en éste ámbito las actividades de investigación y eduación ambiental que no representen un menoscabo de los valores que se pretende proteger.
  
Artículo 97. Actividades no autorizables
  
Se consideran prohibidas en esta categoría de zonificación el resto de actividades no incluidas en los artículos anteriores.
  
SECCIÓN 2ª
  
ÁREA DE ACTIVIDADES COMPATIBLES (ÁREA 4.B)
  
Artículo 98. Ámbito
  
Corresponde al resto del Illot de l'Olla no incluido en la categoría anterior -plataformas de acceso al islote-, y a la totalidad del Illot de la Galera, tal y como de recogen en la cartografía de zonificación del presente documento.
  
Artículo 99. Actividades compatibles
  
Se consideran permitidas en este ámbito las siguientes actividades:
  
a) Las actuaciones directamente relacionadas con la gestión del espacio.
  
b) El desembarco en las zonas habilitadas para tal fin.
  
c) Las visitas turísticas.
  
d) Las actividades de educación ambiental.
  
Artículo 100. Actividades sometidas a autorización
  
La conselleria competente en medio ambiente podrá autorizar en éste ámbito las actividades de investigación que no representen un menoscabo de los valores que se pretende proteger.
  
Artículo 101. Actividades no permitidas
  
En general, se consideran como actividades prohibidas en este ámbito todas aquellas que no hayan sido explícitamente mencionadas en el artículo anterior y, en particular, las siguientes:
  
a) El desembarco de animales domésticos.
  
b) La introducción de especies animales y vegetales.
  
c) El depósito o abandono de cualquier residuo.
  
d) Pernoctar y desembarcar en horario nocturno, de 22.00 a 8.00 horas.
  
e) Alterar, dañar o molestar a las especies de fauna y flora.
  
f) Hacer fuego.
  
g) El lanzamiento de fuegos artificiales o artefactos pirotécnicos de cualquier naturaleza.
  
h) Emitir señales luminosas o acústicas que, por su intensidad o características, puedan alterar la fauna.
  
i) Los movimientos de tierra y suelo, excepto los autorizados con fines científicos.
  
j) La construcción de cualquier infraestructura.
  
k) La pesca con caña desde tierra.
  
CAPÍTULO VII
  
NORMATIVA PARTICULAR PARA LA ZONA 5. ÁREA MARINA DE LA BAHÍA DE BENIDORM, SERRA GELADA, L'ALBIR Y BAHÍA DE ALTEA
  
SECCIÓN 1ª
  
ÁREA DE ESPECIAL PROTECCIÓN (ÁREA 5.A)
  
Artículo 102. Ámbito
  
1. Corresponde al área marina delimitada como tal en la cartografía de zonificación, y comprende a su vez tres subzonas:
  
- Área 5.A.1. Fondos del Illot de Benidorm: fondos aledaños al Illot de Benidorm comprendidos en un radio de media milla, tomando su centro en el faro de la isla.
  
- Área 5.A.2. Fondos de l'Illa Mitjana: fondos aledaños a la Illa Mitjana comprendidos en un radio de un cuarto de milla, tomando como centro el punto de coordenadas UTM 755.272 y 4.269.656.
  
- Área 5.A.3. Fondos de la barra del Mascarat-Morro de Toix: fondos aledaños a los acantilados de la serra de Toix, comprendidos en un radio de tres cuartos de milla tomado desde el punto de coordenadas UTM 763.507 y 4.280.035 hasta su intersección con los límites del espacio.
  
2. La ordenación prevista es idéntica para todas las subzonas.
  
Artículo 103. Actividades y usos compatibles
  
Se consideran compatibles con la conservación del medio marino las siguientes actividades:
  
a) El baño.
  
b) El buceo en apnea.
  
c) El windsurf.
  
d) El uso de embarcaciones sin motor.
  
e) El amarre de embarcaciones en las boyas y trenes de fondeo instalados para tal fin.
  
f) La navegación de aproximación a los fondeaderos a una velocidad de 3 nudos o menor.
  
g) La navegación a motor para labores de vigilancia, control y salvamento marítimo, sin limitación de velocidad.
  
Artículo 104. Actividades sometidas a autorización
  
1. Requerirán autorización de la Administración las siguientes actuaciones:
  
a) El buceo deportivo y científico con escafandra autónoma.
  
b) La recolección de organismos marinos, elementos inertes y restos arqueológicos para fines científicos.
  
c) Las actividades submarinas de recreo que impliquen la utilización de embarcaciones a motor.
  
d) Las labores de investigación científica.
  
2. Se someterá a estimación de impacto ambiental la instalación de trenes de fondeo y muertos y boyas de amarre, que en todo caso sólo se considera autorizable en fondos arenosos.
  
3. En el caso de las zonas 5.A.1 (Fondos del Illot de Benidorm) y 5.A.3 (Fondos de la Barra del Mascarat-Morro de Toix), la Conselleria competente en medio ambiente, previa propuesta de la Junta Rectora del futuro Parque Natural, podrá instar a las Administraciones competentes en pesca en aguas interiores y exteriores a la concesión de licencias excepcionales de pesca artesanal a las cofradías de Benidorm y Altea. Dichas licencias excepcionales, que tendrán una validez anual, especificarán el período máximo de pesca, las embarcaciones autorizadas, la especie o especies susceptibles del aprovechamiento y el arte a utilizar, y deberán ser objeto de seguimiento científico por parte del futuro Parque Natural para evaluar los efectos de la extracción sobre las áreas de reserva afectadas.
  
Artículo 105. Actividades no permitidas
  
1. No se permitirán las siguientes actividades en la zona marina de especial protección:
  
a) El fondeo de embarcaciones fuera de los lugares o periodos establecidos para ello.
  
b) Los deportes náuticos que impliquen la utilización de embarcaciones a motor.
  
c) La construcción de nuevas instalaciones náutico-deportivas.
  
d) La introducción de especies, salvo en los casos en que la Administración competente autorice o promueva la recuperación de poblaciones de organismos marinos.
  
e) El dragado de fondos.
  
f) El vertido de todo tipo de residuos ya sea desde tierra o desde embarcaciones.
  
2. La Conselleria competente en medio ambiente instará a las Administraciones competentes en pesca en aguas interiores y exteriores a que consideren como actividades prohibidas, en este ámbito y en el ejercicio de sus competencias, las siguientes:
  
a) La pesca recreativa en todas sus modalidades (a pie, desde embarcación o submarina).
  
b) La pesca profesional de cualquier tipo, con la excepción de las licencias excepcionales a las que se refiere el punto 3 del artículo anterior.
  
c) La instalación de arrecifes artificiales.
  
d) La construcción de viveros para cultivos marinos.
  
e) El marisqueo.
  
SECCIÓN 2ª
  
ÁREA DE ACTIVIDADES COMPATIBLES (ÁREA 5.B)
  
Artículo 106. Ámbito
  
Corresponde al resto del ámbito marino ordenado por el presente documento y que no forma parte de las zonas de protección especial.
  
Artículo 107. Actividades compatibles
  
1. En esta área se consideran compatibles las siguientes actuaciones y actividades:
  
a) El baño.
  
b) El buceo en apnea y con escafandra autónoma.
  
c) Las actividades náuticas a vela o con otras embarcaciones sin motor.
  
d) La navegación y las actividades recreativas náuticas en embarcaciones a motor (incluyendo las submarinas) que no impliquen la navegación a una velocidad superior a 12 nudos.
  
e) La navegación a motor para labores de vigilancia, control y salvamento marítimo, sin limitación de velocidad.
  
f) El amarre de embarcaciones en las boyas y trenes de fondeo instalados para tal fin y en los periodos temporales que en su caso se determinen.
  
2. La Conselleria competente en medio ambiente instará a las Administraciones competentes en pesca en aguas interiores y exteriores a que consideren como actividades compatibles, en este ámbito y en el ejercicio de sus competencias, las siguientes:
  
a) La actividad pesquera profesional con artes tradicionales.
  
b) La pesca deportiva con caña desde la costa.
  
Artículo 108. Actividades sometidas a autorización
  
1. Deberá contarse con autorización expresa para desarrollar las siguientes actividades:
  
a) La recolección de organismos marinos y elementos inertes para el desarrollo de proyectos de investigación.
  
b) El desarrollo de proyectos de investigación biológica y arqueológica.
  
2. La Conselleria competente en medio ambiente instará a las Administraciones competentes en pesca en aguas interiores y exteriores a que consideren como actividades autorizables, en este ámbito y en el ejercicio de sus competencias, las siguientes:
  
a) La pesca deportiva desde embarcación.
  
b) La recolección de erizos de mar, que deberá ser compatible por las disposiciones específicas dictadas al efecto por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
c) La pesca de cerco en aquellas áreas en que no se encuentre prohibida.
  
Artículo 109. Actividades sometidas a estimación de impacto ambiental
  
Las siguientes actividades serán objeto de estimación de impacto ambiental:
  
a) La regeneración piscícola mediante la localización de arrecifes artificiales.
  
b) El establecimiento de emisarios submarinos o de vertidos procedentes de instalaciones de desalación.
  
c) La instalación de métodos artificiales para el amarre de embarcaciones.
  
d) Cualquier obra o infraestructura costera que no se encuentre expresamente prohibida.
  
Artículo 110. Actividades y usos no permitidos
  
1. Las siguientes actuaciones se consideran incompatibles con la conservación de la zona marina de uso moderado:
  
a) El fondeo de embarcaciones fuera de los lugares establecidos para ello.
  
b) Los deportes náuticos que impliquen la navegación a una velocidad superior a 12 nudos.
  
c) La construcción de nuevas instalaciones náutico-deportivas.
  
d) La introducción de especies, salvo en los casos en que la Administración competente autorice o promueva la recuperación de poblaciones de organismos marinos.
  
e) El dragado de fondos y la contrucción de cualquier infraestructura ligada a la actividad portuaria.
  
f) Cualquier obra o infraestructura costera que implique alteraciones hidrodinámicas, sedimentológicas, ecológicas o paisajísticas, salvo en los casos en que se justifique dentro de iniciativas de restauración, conservación u ordenación del litoral, caso en que deberá someterse al procedimiento de declaración de impacto ambiental.
  
g) El vertido directo de residuos sólidos o líquidos, ya sea desde tierra o desde embarcaciones.
  
2. La Conselleria competente en medio ambiente instará a las Administraciones competentes en pesca en aguas interiores y exteriores a que consideren como actividades prohibidas, en este ámbito y en el ejercicio de sus competencias, las siguientes:
  
a) La construcción de nuevos viveros para cultivos marinos o la ampliación de los existentes fuera de las zonas delimitadas al efecto.
  
b) La pesca con artes de arrastre.
  
3. Igualmente, se instará a las citadas Administraciones para que transitoriamente se consideren actividades prohibidas en todo el ámbito de la zona la pesca deportiva submarina y la recolección de gasterópodos, bivalvos y cefalópodos, en tanto el previsto Plan Rector de Uso y Gestión establezca la compatibilidad de tales actividades con los objetivos de protección perseguidos y, en su caso, las condiciones en las cuales podrían llevarse a cabo de acuerdo con la legislación sectorial aplicable.
  
SECCIÓN 3ª
  
ÁREAS DE USO ESPECIAL (ÁREAS 5.C)
  
Artículo 111. Ámbito
  
Las áreas de uso especial corresponden a aquellos ámbitos ocupados por los cultivos marinos debidamente autorizados a la entrada en vigor del presente documento.
  
Artículo 112. Actividades compatibles
  
En las zonas de uso especial se permitirán únicamente los usos directamente relacionados con los cultivos marinos, de acuerdo con las condiciones específicas establecidas para cada una de ellas en las correspondientes autorizaciones y bajo las determinaciones de los respectivos proyectos técnicos bajo las cuales se desarrollan.
  
Si se produjera el inclumplimiento de dichas condiciones o se constatara, a partir de los Programas de Vigilancia Ambiental que se aplican, que se está incidiendo negativamente en la conservación de los hábitats y especies de interés comunitario presentes en el espacio protegido, la Conselleria competente en medio ambiente instará a la Administración responsable a la revocación de la correspondiente concesión y al consiguiente cese de la actividad.
  
Artículo 113. Actividades sometidas a autorización
  
Sin perjuicio de las autorizaciones que, en función de la actividad, fueran necesarias por parte de los órganos competentes en la materia, se someterá a informe de la Conselleria competente en medio ambiente cualquier modificación de las determinaciones bajo las cuales se llevan a cabo las respectivas actividades.
  
Artículo 114. Actividades no permitidas
  
Se consideran incompatibles con la gestión de las zonas de uso especial las actividades no comprendidas en los apartados anteriores.
  
DISPOSICIONES ADICIONALES
  
Primera
  
El régimen sancionador en la materia regulada por el presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será el establecido en el título VI de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, y en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.
  
Segunda
  
La Conselleria competente en medio ambiente podrá habilitar, en función de las disponibilidades presupuestarias, ayudas a las asociaciones sin ánimo de lucro que tengan como actividad principal la conservación de la naturaleza, a Ayuntamientos y a titulares de terrenos o derechos reales. Estas ayudas estarán dirigidas a facilitar la consecución de los objetivos, normas y directrices fijadas por este PORN, incluida la compra de terrenos o de derechos reales.
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS
  
Primera
  
Aquellas construcciones y actividades existentes a la entrada en vigor del presente PORN y que no resulten compatibles con las determinaciones contenidas en el mismo quedarán, a los efectos ambientales, bajo la consideración de fuera de ordenación.
  
Segunda
  
Los instrumentos de ordenación territorial o física existentes que resulten contradictorios con el presente PORN deberán adaptarse a éste en la primera revisión o modificación que se realice desde su entrada en vigor. En tanto la adaptación no tenga lugar, las determinaciones del PORN se aplicarán prevaleciendo sobre los instrumentos de ordenación territorial o física, siempre que supongan un mayor nivel de protección sobre los valores y elementos objeto del Plan.
  
ANEXO
  
DESCRIPCIÓN DE LOS LÍMITES DEL PORN
  
(En el sentido de las agujas del reloj. Todas las coordenadas especificadas en el texto hacen referencia al Sistema de Proyección UTM, en el Huso 30 (norte), Elipsoide internacional, ED 50. Las cuatro islas existentes en al ámbito ordenado (Illot de Benidorm, emplazado en la ensenada homónima, frente a la ciudad. Superficie de 7,21 ha; Illot de la Mitjana, situado frente a Serra Gelada. Superficie de 0,80 hectáreas; Illot de l'Olla, situado frente a la costa de Altea. Superficie de 0,5 hectáreas; y escull de la Galera, al norte de la anterior y muy cercana a la costa. Superficie de 0,05 ha) quedan englobadas en la delimitación expuesta)
  
Se inicia la delimitación en el punto situado sobre la línea de costa, a la altura de la Punta del Pinet (T.M. de Benidorm), cuyas coordenadas UTM son 752.117 y 4.268.660. Desde éste, el límite -que coincide con el del suelo clasificado como Suelo Urbano en el vigente Plan General de Ordenación Urbana de Benidorm- se dirige hacia el NNE, hasta un punto de coordenadas UTM 752.155, 4.268.740, donde enlaza con la Calle Hamburgo de la urbanización del Racó de lŽOix, la cual toma desde la intersección de la misma con un camino secundario que lleva a la línea de costa, al norte de la Punta del Pinet. Sigue el trazado de esta calle hasta que la abandona en un punto situado unos 18 metros después de pasar una bifurcación que toma por la izquierda.
  
Desde este punto, el límite asciende en línea recta, con dirección aproximada NNE, hasta enlazar con la calle Sierra Dorada (que posteriormente recibe el nombre de Avda. Tokio). Sigue el trazado de esta calle hasta llegar a un pequeño grupo de edificaciones situadas alrededor de la cota 172.6, el cual rodea hasta enlazar con la calle Japón. La delimitación sigue el trazado de esta calle durante algunos metros, hasta el final de la misma, punto desde donde se dirige en línea recta hasta alcanzar las coordenadas UTM 753.088, 4.269.110. Desde aquí, y en línea recta con dirección SSO, enlaza con la avda. Tokio.
  
La citada Avenida marca el límite del ámbito hasta alcanzar una bifurcación de la misma, en la que tomando la vía de la derecha sigue el trazado de la calle Corea, aunque desviándose de la misma para rodear las edificaciones existentes en esta loma de la sierra, dejándolas fuera de ámbito del Plan. Tras superar un repetidor de televisión, ubicado en la cota 207.9 y que queda a mano derecha, llega a un punto de coordenadas UTM 753.208, 4.268730, desde donde se dirige en línea recta hacia la intersección entre la calle Taiwan y el camino de acceso al citado repetidor. Toma en este punto la calle Taiwan y sigue coincidiendo con su trazado hasta aproximadamente las coordenadas UTM 753.270, 4.269.100, prácticamente el final de la calle. Desde aquí, el límite del Plan desciende la ladera de la cumbre de cota 236.4, en dirección NO, hasta llegar a las coordenadas UTM 753.251, 4.269.140. A partir de este punto el límite desciende la ladera de acuerdo con la siguiente serie de coordenadas:
  
753.200, 4.269.180
  
753.183, 4.269.190
  
753.111, 4.269.300
  
753.092, 4.269.310
  
753.041, 4.269.350
  
753.010, 4.269.360
  
Desde este último punto sigue el descenso en dirección NO, hasta alcanzar la cota 76 aproximadamente en las coordenadas UTM 752.939, 4.269.420.
  
A partir de este punto, el límite coincide con la curva de nivel que señala la cota 75 hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM 752.952, 4.269.610, atravesando una antigua cantera y una vaguada que desciende desde la cota 237.6, y que queda a mano derecha, dentro del ámbito del PORN.
  
El limite avanza en dirección NO hacia la cota 91.20, ubicada al sur de la calle Munich de la urbanización Racó de lŽOix, desde donde se dirige hacia el NE para llegar al margen exterior de la citada calle. Sigue paralelo a ella unos pocos metros, hasta llegar a la altura de la intersección con otra calle que da acceso a las viviendas que quedan flanqueadas por la anteriormente citada calle Munich. Sigue entonces el dibujo de las curvas de nivel, en la cota 75, hasta el punto de coordenadas UTM 753.076, 4.269.880. A partir de aquí, alcanza en línea recta las coordenadas UTM 753.097, 4.269.870 y sigue por la cota 90, hasta las coordenadas UTM 753.217, 4.269.880.
  
Desde este punto, la delimitación se dirige en línea recta y dirección NE hasta la cota 80, en el punto en que la curva de nivel correspondiente a dicha cota intersecta con una pequeña vaguada, al sur del futuro Parque acuático de Aqualandia, que queda fuera del ámbito del Plan. Sigue desde este punto en ascenso por la ladera NO de la cota 237.6, en línea recta hasta alcanzar, en dirección ESE la cota 150, desde donde sigue el dibujo de las curvas de nivel del terreno, rodeando el citado futuro Parque acuático por su extremo SE.
  
Al alcanzar el punto de coordenadas UTM 753.861, 4.270.040, abandona la cota 150 para dirigirse en línea recta con dirección NNE hasta la cota 182, desde donde comienza a descender la loma que limita al SO con la urbanización Ciudad Patricia, siguiendo la línea de divisoria de aguas, atravesando la cota 143.4, hasta alcanzar la cota 75, llegando a una de las calles limítrofes de la urbanización. Desde aquí, continúa en dirección NE siguiendo la 75, cruzando el camino de la Barrinada que lleva a la depuradora, siguiendo en dirección NE hasta que vuelve a intersectar con el camino de la Barrinada en el límite del término municipal de lŽAlfàs del Pi
  
Al entrar en el término municipal de l'Alfàs del Pi, el límite se superpone al trazado de la carretera de acceso al repetidor, por la cual discurre hasta el punto en que dicha carretera gira hacia el suroeste, coincidiendo con las coordenadas 754.995 y 4.271.650. Desde este punto, el límite del Plan de Ordenación coincide sensiblemente con el del Plan Especial de Protección Paisajística confeccionado por el Ayuntamiento de l'Alfàs del Pi; para ello, prosigue por el camino que, naciendo en la anteriormente citada carretera del repetidor, asciende hacia la sierra en dirección al Racó de la Creu, hasta intersectar la cota 150, desde donde gira sucesivamente hacia el N, NE y NO siguiendo aproximadamente las cotas 150-160, para descender después hasta la cota 120, en el punto de coordenadas 754.965 y 4.271.850.
  
Desde el punto anterior, el límite se adapta aproximadamente al relieve de la sierra, incluyendo una pequeña loma que se avanza sobre el llano para ascender de nuevo hasta la cota 150, alrededor de la cual -aunque no de forma estricta- avanza hasta alcanzar, en el punto de coordenadas 755.488 y 4.272.040, la vaguada de un barranco por la que continua, en dirección N-NO, descendiendo bruscamente de cota hasta la correspondiente a 95 m.
  
El limite, que bordea las zonas urbanas situadas al pie de la sierra, se adapta de nuevo de forma aproximada al relieve de la misma en el entorno del Pla de l'Albir, primero hacia la cota 95 y despúes, progresivamente, hasta la 120; asciende por las vertientes de una vaguada, dejando fuera de su delimitación una zona ocupada por edificaciones, hasta alcanzar el punto de coordenadas 755.917 y 4.272.280 -situado sobre el propio barranco y a la cota 170-, desde donde desciende, por la vertiente derecha y siguiendo un trazado quebrado, hasta alcanzar el límite del área urbana justo a la calle Badia, en el punto de coordenadas 755.848 y 4.272.720. La citada calle Badia representa el límite del ámbito hasta su intersección con la calle Neptú, por la que prosigue brevemente hasta encontrar el Camí Vell del Far y, desde este, girar hacia el N-NE en dirección a la costa, a la que alcanza en la denominada Caleta de l'Amerador, en el punto de coordenadas 756.130 y 4.273.350. Desde el punto anterior, el límite se ciñe a la línea de costa, avanzando por la misma hasta la Platja del Racó, en el punto de coordenadas 755.884 y 4.273.600, donde finaliza el ámbito terrestre del Plan.
  
Desde el punto anterior, y ya en el ámbito marino, el límite avanza en dirección E-NE hasta alcanzar el punto de coordenadas 756.465 y 4.273.918, situado sobre la isóbata de - 5 m, al norte de la Punta de l'Esparralló y, desde el mismo, en dirección NE, de forma aproximadamente paralela a la línea de costa, y siguiendo la siguiente serie de coordenadas:
  
757.059, 4.275.390, al E del espigón del Port d'Altea.
  
758.356, 4.277.510, aproximadamente al E de la desembocadura de l'Algar.
  
759.071, 4.278.430, aproximadamente al E del Cap Negret.
  
759.840, 4.279.169, aproximadamente al SE del puerto Mar i Muntanya.
  
760.038, 4.279.500, inmediatamente al O del escull de la Galera.
  
760.632, 4.279.840, aproximadamente al S de la Punta de la Barreta.
  
761.704, 4.279.850, al S de la Punta del Mascarat.
  
761.763, 4.280.013, en la costa de la Punta del Mascarat.
  
Desde el último de los puntos anteriores, el límite del Plan sigue la línea de costa de la serra de Toix, hasta alcanzar el denominado Morro de Toix, en el punto de coordenadas 763.932 y 4.279.810, desde donde se dirige de nuevo mar adentro, en dirección sur, hasta un nuevo vértice de coordenadas 764.042 y 4.278.450 y, desde el mismo y en dirección aproximada SO, sigue la línea que configura la serie de coordenadas siguientes:
  
762.103, 4.277.820
  
760.523, 4.276.700
  
759.355, 4.274.750
  
758.801, 4.272.720, aproximadamente el este de l'Estufador, en la costa de la Serra Gelada y sobre la isóbata de -50 m.
  
La citada isóbata de -50 metros representa el límite del ámbito a lo largo del espacio situado frente a la costa de la Serra Gelada y de la mayor parte del límite sudoriental de la bahía de Benidorm, hasta alcanzar el punto de coordenadas 750.329 y 4.264.108, situado al sur del Illot de Benidom, desde donde gira hacia el NO para alcanzar el punto de coordenadas 747.187 y 4.268.004, situado en la costa en el límite entre los términos municipales de Finestrat y Benidorm. A partir de este punto, el límite del PORN, que se dirige hacia el E, viene representado por la propia línea de costa, hasta alcanzar el punto de coordenadas 747.578 y 4.268.005, en el cual abandona la costa para situarse en el punto de coordenadas 747.718 y 4.268.123 (Punto T), situado sobre la isóbata de -10 m, al este del Tossal de la Cala.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI