Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4129, del 16-11-2001 (2001/10203)

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4129

Data del DOGV
:   16-11-2001

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2001/10203

CVE


Data del document
:   11-10-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Losa del Obispo](javascript:void(0))
    * [Orxa, l'](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [Alcosser](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 d'octubre de 2001, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2001/X10203]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 233/97-AIA, 242/97-AIA, 331/97-AIA, 363/97-AIA, 027/99-AIA i 046/99-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 11 d'octubre de 2001.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 233/97-AIA sobre el Projecte de ?Millora de la xarxa de Reg de la Comunitat de Regants de Sant Joaquim, en els termes municipals de Muro de Alcoy i Alcocer de Planes (Alacant)?, projecte promogut per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Vist que el Projecte precitat (que inclou en l'annex núm. 9 l'Estudi d'Impacte Ambiental i en l'annex núm.11 l'Estudi Geotècnic), va ser remés per la Direcció General de Regadius i Estructures Agràries el 27 de maig de 1997.
  
Vist que el projecte va ser sotmés a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria de Medi Ambient publicat en el DOGV núm. 3.048 de 4 d'agost de 1997, no havent-hi presentat al·legacions segons consta en els certificats corresponents remesos per l'Ajuntament d'Alcocer de Planes l'1 d'octubre de 1997, i per l'Ajuntament de Muro de Alcoy el 15 de febrer de 1999.
  
Vist que les obres projectades consistixen essencialment en un conjunt d'actuacions que es dividixen en: condicionament de l'assut de presa; Canonades de subministrament; Embassament de materials solts; Camí d'accés a l'embassament; xarxa de reg; Preses de reg. Centrant-se l'Estudi d'Impacte Ambiental en les obres de l'embassament, les característiques de les quals responen a un embassament de materials solts per a una capacitat teòrica de 55.651 m3, sent la capacitat real de l'embassament de 54.072 m3, amb una profunditat de 6 m.; Talús interior 1V/3H i Talús exterior 1V/2H, Ample de coronació de 5 m. Es projecta un sobreeixidor que es prolonga 50 m. lineals fins a desguassar en un llit natural que acaba desembocant en el riu Agres.
  
El camí d'accés a l'embassament és de 1.126 ml, que transcorre aprofitant un camí existent de l'IRYDA, que creua el riu Agres aprofitant un gual existent.
  
L'aigua a embassar prové de la concessió de 38 l/sg. de la CHJ que disposa la Comunitat de regants.
  
Vist que s'ha efectuat consulta als Ajuntaments d'Alcocer de Planes i Muro de Alcoy, Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació; Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
Com a resultat de les consultes efectuades s'han rebut els següents informes remesos per la Direcció General de Patrimoni:
  
- Informe de la inspecció Tècnica de Patrimoni Artístic, en què s'indica que la documentació presentada i consultada acredita la inexistència d'elements construïts de caràcter patrimonial en la zona de construcció de l'embassament. En conseqüència, es proposa informar favorablement.
  
- L'informe del tècnic de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Cultura proposa: ?Que en complir el projecte amb la legislació vigent- Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental- la DGPA ho aprove des del punt de vista arqueològic, si bé recomane el seguiment dels moviments de terra, i l'estudi i documentació prèvia de les infraestructures a millorar, donat el seu possible origen musulmà?.
  
Atés que es té previst efectuar el desguàs del sobreeixidor per mitjà d'abocament a barranc, s'haurà de sol·licitar les autoritzacions preceptives davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Atés que segons els informes tècnics de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura Educació i Ciència, encara que en principi no es coneixen elements del patrimoni historicoartístic que puguen vore's afectats per l'execució del projecte, en l'execució de la millora de les infraestructures, davant de la possibilitat de ser d'origen musulmà, s'haurà de realitzar un seguiment dels moviments de terra, d'acord amb les recomanacions formulades en els dits informes, sotmetent-ho al vistiplau de la Direcció General de Patrimoni.
  
Atés que l'obra necessita per a la construcció de terraplé material de préstec en un volum estimat en 32.390 m3, generant un volum de desmunt que per les característiques de la terra extreta, segons la informació continguda en l'Estudi Geotècnic, no fan aconsellable la seua utilització en la construcció, resultant un material sobrant de 42.650 m3 (argiles i margues argiloses) i 29.856,12 m3 (terra vegetal i argiles amb intercalacions turboses). Sent que en l'Estudi d'Impacte Ambiental no s'indica l'origen d'este material de préstec ni el destí previst per al material sobrant, haurà de remetre's un informe previ a l'execució de l'obra amb descripció detallada d'aquests.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Efectuar declaració d'impacte ambiental positiva, als sols efectes ambientals, sense perjuí de les exigències derivades de la normativa sectorial específica, del Projecte de ?Millora de la xarxa de Reg de la Comunitat de Regants de Sant Joaquim, en els termes municipals de Muro de Alcoy i Alcocer de Planes (Alacant)?, projecte promogut per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més de les mesures correctores i de vigilància ambiental de l'Estudi d'Impacte que no entren en contradicció amb aquests:
  
1) Es disposarà de les autoritzacions preceptives en matèria d'abocament a llit públic, havent de complir les prescripcions que s'establisquen a l'efecte per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
2) Els talussos interiors de l'embassament es recobrirà amb graveta o un altre material rugós per a facilitar l'eixida d'animals que entraren en aquest.
  
3) Els talussos exteriors es recobriran de vegetació autòctona composta per espècies de Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, Stipa tenacissima, Brachypodium retusum, etc. amb una densitat de 4-6 unitats per metre quadrat. Així mateix, es disposaran els mecanismes necessaris per a afavorir el manteniment de les plantacions realitzades. Es remetrà a esta Direcció General un informe anual contenint el resultat del Programa de Vigilància Ambiental, en què s'indique amb documentació gràfica el resultat de la revegetació dels talussos.
  
4) S'evitarà que l'inici de la fase d'execució coincidisca amb els períodes de nidificació-reproducció de l'avifauna existent, devent així mateix recobrir la part superior del tanca metàl·lic, amb algun dispositiu que ho faça visible per a evitar els xocs de l'avifauna.
  
5) Haurà de remetre's un informe a esta Direcció General, previ a l'execució de l'obra, amb descripció detallada de la localització de les zones de préstec i zona de destí dels materials sobrants degudament autoritzats.
  
6) S'haurà de realitzar un seguiment dels moviments de terra, d'acord amb les recomanacions formulades en els informes emesos per la Direcció General de Patrimoni Artístic, sotmetent-ho al vist i plau de la mateixa. En el cas que durant la construcció de les obres es produïra alguna troballa de restes arqueològiques, es paralitzaran immediatament les obres i es comunicarà el fet a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura d'acord amb la Llei 16/1985, del Patrimoni Històric Espanyol.
  
7) Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisca a través de les autoritzacions sectorials preceptives.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present Declaració d'Impacte Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 16 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 242/97-AIA referent al projecte d'ampliació de l'explotació de roca calcària anomenada ?Cantera Dolores (núm.068)?, en el terme municipal de Buñol (La Foia de Buñol), el promotor de la qual és el senyor Emilio Espert Perelló.
  
Vist que el citat expedient va ser objecte d'una anterior Declaració d'Impacte Ambiental en data 12.05.98, per mitjà de la qual el perímetre de la pedrera s'estimava acceptable la seua execució únicament en el sector de la pedrera que es trobava qualificat pel planejament urbanístic vigent com d'explotació de recursos naturals, és a dir, sense afectar l'entorn qualificat com de Protecció Ecològica, observant, així mateix, el compliment de les cinc condicions següents:
  
1. La topografia final de l'àrea, una vegada restaurada, haurà d'adequar-se als criteris geomètrics arreplegats en el pla de restauració aportat (bancs de no més de 7 m d'altura i 40° d'inclinació màxima).
  
2. Qualsevol arreplega temporal de materials haurà de ser realitzada dins del perímetre de la pedrera i fora de perill de les vessaments que pogueren produir arrossegaments cap als llits naturals.
  
3. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de Residus Tòxics i Perillosos.
  
4. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació.
  
5. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on s'arrepleguen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració-Estudi d'Impacte Ambiental i en la present Declaració d'Impacte Ambiental, així com qualsevol possible incidència sorgida en el seu desenvolupament. El dit Servei remetrà una de les còpies a esta Direcció General.
  
Vist que en data 18.10.99, el Servei Territorial d'Indústria i Energia comunica la necessitat de dictar nova resolució d'impacte ambiental en haver canviat la qualificació urbanística dels terrenys que van quedar exclosos de l'anterior Declaració d'Impacte Ambiental, segons dóna compte el certificat aportat pel promotor, del qual adjunten còpia. Dit certificat l'emet l'Ajuntament de Buñol i va acompanyat del pla de nova qualificació urbanística del paratge ?Los Cohetes ?, en què s'ubica la pedrera, així com d'un informe de l'arquitecte municipal comunicant que l'aprovació definitiva de la modificació puntual realitzada a l'efecte de millorar les possibilitats de restauració de la citada pedrera va tindre lloc el dia 28.01.99.
  
Atés que la citada modificació puntual tenia per objecte una superfície de 2,5 ha incloses en el perímetre del projecte miner que ja va ser tramitat seguint tots els requisits legals previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació, inclòs el tràmit d'informació pública, que va ser realitzat pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, per mitjà d'anunci publicat en el BOP de València número 58, de data 10.03.98, sense que es presentaren al·legacions a aquest.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que l'article quint de la Llei 2/1989 atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, i en particular de la llicència d'activitat, ampliar l'explotació de la pedrera de roca calcària ?Dolores?, del terme municipal de Buñol, a la totalitat del perímetre del seu corresponent projecte, sempre que s'observen i complisquen les cinc condicions imposades en la Declaració d'Impacte Ambiental de data 12.05.98, i arreplegades també en la part expositiva de la present.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'art. 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 16 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 331/97-AIA referent al Projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de l'Orxa promogut pel propi Ajuntament.
  
Vist que l'expedient va ser incoat per la remissió, el dia 18 de juliol, des de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant de la sol·licitud d'informe efectuada per l'Ajuntament, sobre el projecte de Pla General en base a l'article 38.2.B de la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, adjuntant com a única documentació un pla d'ordenació a escala 1:20.000.
  
Vist que, en data 20 d'agost de 1997, es va remetre l'informe sol·licitat, indicant quin havia de ser el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, així com el procediment a seguir per a la seua tramitació i efectuant les següents consideracions sobre el pla aportat:
  
1) Que els barrancs tributaris del Riu Serpis , tant per la dreta com per l'esquerra, com a terrenys pertanyents al domini públic hidràulic, hauran d'estar subjectes al règim d'Especial Protecció.
  
2) Que la delimitació de la qualificació del Sòl No Urbanitzable ha exclòs de la protecció ecològica i paisatgística alguns terrenys de clara vocació forestal i d'elevat valor ecològic.
  
Si la citada delimitació pretén abraçar aquelles àrees en què els cultius de muntanya alternen amb les àrees naturals, la normativa aplicable a estes àrees hauria d'enfocar-se al manteniment dels usos actuals limitant els usos que siguen incompatibles amb aquests.
  
En qualsevol cas la no'protecció dels terrenys seminaturals, naturals o erms haurà de ser justificada expressament i detalladament.
  
Vist que el 7 d'agost de 1998 la direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre un exemplar de la documentació tècnica del projecte, emetent-se informe a l'Ajuntament l'11 de gener de 1999 i realitzant-se simultàniament consultes a la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i a la Direcció territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
En l'informe remés a l'Ajuntament s'apuntava la suficiència i correcció de l'estudi d'impacte ambiental presentat així com de la delimitació de les diferents qualificacions del Sòl No urbanitzable proposades, encara que alguns dels usos previstos en el Sòl No Urbanitzable de protecció paisatgística i ecològica no es consideraven compatibles (càmpings, albergs juvenils, centres de rehabilitació i edificis o instal·lacions d'interés públics.
  
Així mateix se suggeria l'ampliació de les normes per a l'adequada evacuació i tractament de les aigües residuals (articles 57 i 80 de les Normes Urbanístiques)
  
Vist que el 12 de febrer de 1999, la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre informe indicant:
  
- L'Ordenació Territorial proposta pel Pla es considera, en general, d'acord amb les característiques ambientals del municipi, quedant arreplegades amb distintes figures de protecció els terrenys forestals i d'interés paisatgístic, els llits i barrancs, les vies pecuàries i els jaciments arqueològics.
  
- Haurà d'adequar-se la qualificació atorgada al sòl no urbanitzable en els Plans d'Ordenació amb la de la Norma Urbanística, a fi d'evitar males interpretacions.
  
- Les vies pecuàries hauran de quedar arreplegades en els Plans d'Ordenació i Normativa Urbanística, tal com queda establit en el projecte de classificació de vies pecuàries del municipi en data 27 de juny de 1992. Estes són:
  
Vies pecuàries
  
- Colada de l'Assagador Canessia-Pinars.
  
- Colada de la Cova
  
- Colada del Barranc dels Deveses
  
- Colada del Camí de Villalonga
  
Abeuradors
  
- Abeurador de la Neix
  
- Abeurador de la Font de l'Ombria
  
- En relació amb les aigües residuals, no hauran d'abocar-se residus de cap tipus als llits sense depuració prèvia, havent de prestar especial atenció als abocaments de la indústria paperera?.
  
Vist que el 22 d'abril de 1999 es va rebre informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, indicant que el projecte de Pla General complix amb la legislació vigent i no suposa cap perill per als valors patrimonials arqueològics i etnològics, indicant l'interés en el terme municipal del Castell de Perputxent inscrit en el registre de Béns d'Interés Cultural del Patrimoni Artístic Espanyol per Resolució de la Direcció General de Belles Arts i Béns Culturals del Ministeri d'Educació i Cultura, d'1 de març de 1999.
  
La delimitació de l'entorn de protecció del Castell s'està tramitant en estos moments per la dita Direcció General, i comprén dos zones diferenciades:
  
Zona A (pròxima al BIC): i Zona B (àmplia) l'àmbit de la qual es descriu en el text i es reflectix en plànol adjunt.
  
Vist que el 21 de setembre de 1999 es va rebre de l'Ajuntament la documentació administrativa i tècnica aprovada provisionalment i una còpia de l'ordenança d'abocaments que s'ajusta al model d'ordenances elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Segons els informes i certificats expedits per la secretària'interventora de l'Ajuntament, la informació pública va ser portada a terme per mitjà d'inserció de l'edicte en el diari Información d'Alacant de 13 i 18 de juliol de 1998 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.292 de 23 de juliol de 1998 , presentant-se 40 al·legacions per part de veïns i interessats, estimant-se i desestimant-se aquestes d'acord amb els informes tècnics.
  
Atés que la regularització de les indústries situades en o al costat del nucli urbà que el Pla General contempla, únicament ha d'efectuar-se si estes s'ajusten al que establix l'article 50 de les Normes Urbanístiques pel que fa a la compatibilitat amb l'ús residencial .
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de l'Orxa, sempre que s'ajuste a la documentació presentada i als següents condicionants:
  
1) Serà d'aplicació subsidiària a allò establit en les Normes Urbanístiques, el Model d'Ordenances de Prevenció de la Contaminació Acústica (sorolls i vibracions) elaborat conjuntament per al Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies
  
2) L'Ajuntament requerirà als titulars de les indústries il·legals perquè regularitzen la seua situació en un termini màxim de 6 mesos des de l'aprovació definitiva del Pla General, fixant un termini màxim de 2 anys per al trasllat d'aquelles indústries que resulten incompatibles amb l'ús residencial, d'acord amb els límits establits en l'article 50 de les Normes Urbanístiques.
  
3) Quedarà reflectida en els plànols d'ordenació i en la normativa urbanística l'amplària legal de cada una de les vies pecuàries classificades en el terme municipal, d'acord amb el projecte de classificació de 27 de juny de 1992.
  
4) S'inclourà en la normativa urbanística l'aplicació del règim previst en la Llei del Patrimoni Cultural Valencià pel que fa a l'autorització d'intervencions tant en el propi immoble (Castell de Perputxent) com en el seu entorn, d'acord amb la delimitació que finalment aprove la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura Educació i Ciència.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 16 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 363/97-AIA referent al Projecte de Pla General d'Ordenació urbana de la Losa del Obispo, promogut pel propi Ajuntament.
  
Vist que l'expedient va ser incoat el 4 d'agost de 1997, per la remissió des de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València d'una fotocòpia de l'Estudi d'Impacte Ambiental i de les Normes Urbanístiques, sol·licitant la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Vist que el 15 de setembre de 1997 va ser comunicat a la Comissió Territorial d'Urbanisme que la documentació tant tècnica (no s'acompanyava cap tipus de documentació gràfica) com administrativa era incompleta, i s'hi sol·licitava que fos completat l'expedient. El 29 de setembre el dit Organisme va remetre un exemplar del projecte indicant que no es disposava de certificat d'informació pública.
  
Vist que en data 2 de febrer de 1998 es va sol·licitar a l'Ajuntament la remissió de l'expedient d'informació pública efectuant les següents observacions sobre el Projecte de Pla general:
  
1) La normativa per al Sòl No Urbanitzable (títol 7 de les Normes urbanístiques) és molt inconcreta, ja que no s'hi especifica quins usos són els permesos, els compatibles i prohibits per a cada una de les qualificacions.
  
2) S'ha inclòs en la categoria de Sòl No urbanitzable de Protecció Natural, terrenys dedicats a l'ús agrícola i a l'extracció Minera, activitats incompatibles amb l'ús que es pretén protegir. Hauria, per tant, de revisar-se la dita delimitació.
  
3) Encara que actualment la gestió dels residus sòlids urbans estiga resolta, s'estima convenient des del punt d vista ambiental:
  
3.a) La reserva de sòl, geològicament adequat per a l'eventual tractament d'aquests en l'àmbit del terme municipal i , en qualsevol cas , per a l'abocament controlat dels residus sòlids inerts.
  
3.b) L'obligació de reservar sòl en els vials de nova creació per a facilitar la futura arreplegada dels residus sòlids urbans, d'acord amb els criteris previstos en el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana,
  
Vist que el 21 d'octubre de 1998 i 25 de gener de 1999 es va remetre nova documentació relativa a la normativa del Sòl No Urbanitzable i al plànol de 02 , escala 1:10.000 d'Ordenació del Sòl No urbanitzable (proteccions), emetent-se un nou informe a l'Ajuntament en data 10 de març de 199, el contingut del qual es transcriu a continuació:
  
En relació amb l'expedient 363/98-AIA referent al Projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de la Losa del Obispo s'informa, una vegada revisada la documentació remesa (plànol d'ordenació núm. 2 (escala 1:10.000, i títol 7 de les Normes Urbanístiques):
  
1) La delimitació del Sòl No Urbanitzable de Protecció Natural s'ajusta a les àrees naturals del terme municipal a excepció de les assenyalades en el plànol adjunt que haurien d'incloure's en la citada qualificació
  
2) Les zones reservades per a l'abocament controlat de residus sòlids són, en principi, adequades per a l'abocament encara que la seua posada en marxa requerix un estudi detallat i concret per a confirmar la permeabilitat del terreny.
  
No obstant l'anterior, l'àrea situada a l'oest del terme municipal presenta l'inconvenient de la seua visibilitat des de la carretera comarcal CV-35
  
3) A més, encara que no es va mencionar en els informes anteriors, la protecció dels barrancs ha de fer-se extensiva al Barranc de Pilatos i Barranc del Tarragón, situats a l'oest i est del terme municipal respectivament.
  
Vist que del 22 de juliol de 1999, es va rebre de la Comissió Territorial d'urbanisme una fotocòpia completa de l'expedient administratiu i la còpia del projecte de Pla General de la documentació tècnica.
  
Segons certificat expedit pel secretari'interventor de l'Ajuntament la informació pública va ser portada a terme per mitjà d'inserció de l'edicte en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.072 de 9 de maig de 1997, en el periòdic Levante'EMV de 18 de juliol de 1997, així com al tauler de la casa consistorial, emetent-se durant el termini establit els informes de distints organismes i una al·legació del Col·legi Territorial d'Arquitectes de València que considera excessiva la superfície de Sòl Urbanitzable Industrial.
  
El document aprovat provisionalment modifica el projecte exposat a informació pública en els punts suggerits en els informes remesos a l'Ajuntament i varia la delimitació del Sòl Urbanitzable Industrial reduint-lo a 25,33 Ha. La nova delimitació podria afectar la via pecuària denominada Cordell de Segorbe o dels Clergues, classificada amb una amplària legal de 37, 61 m.
  
Atés que l'establiment d'una parcel·la mínima de 4.000 m2 per a la construcció d'una vivenda aïllada en la totalitat del Sòl No Urbanitzable Comú no es troba justificat, podent derivar-se de la proliferació de vivenda disseminada impactes ambientals notables per la falta de tractament de les aigües residuals i d'arreplegada de residus sòlids sòlids urbans, pel subministrament d'aigua potable i d'energia elèctrica a més dels accessos necessaris per a cada una de les vivendes aïllades.
  
Atés que la normativa per a l'abocament a la xarxa de clavegueram ha d'aplicar-se a la totalitat del terme municipal i ajustar-se i complementar-se amb el model de model d'Ordenança d'abocament elaborat a l'efecte per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, així com a qualsevol condició més restrictiva que establisca l'entitat gestora de l'EDAR Municipal.
  
Atés que hi ha demanda d'instal·lació en el polígon industrial d'indústries del sector ceràmic que requerixen mesures protectores i o correctores especifiques per a pal·liar els impactes que es generen tant en la fase de construcció, com en la fase de funcionament.
  
Atés que tal com s'especifica en l'informe de contestació de l'al·legació núm. 5-B la posada en marxa de les instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans requerix la realització d'un estudi detallat i un projecte específic, limitant-se el Pla General a reservar la superfície, en principi, adequada per al desenrotllament de la dita activitat.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista d'ambiental, el Projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Losa del Obispo, sempre que s'ajuste a la documentació aportada i als següents condicionants:
  
1) Es justificarà i concretarà per a cada porció del Sòl No urbanitzable Comú la parcel·la mínima requerida per a la construcció de vivenda aïllada, ponderant els seus efectes sobre el medi ambient i el paisatge, així com en la vertebració del territori, d'acord amb la Llei 2/1997, de 13 de juny, de la Generalitat Valenciana, de modificació de la Llei de la Generalitat Valenciana 4/1992, de 5 de juny , del sòl no urbanitzable, respecte al règim de parcel·lació i de construcció de vivendes aïllades en el medi rural.
  
2) Les condicions per a l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram i per a la prevenció de la contaminació acústica serà d'aplicació en tot el terme municipal i s'ajustaran i complementaran amb els Model d'Ordenances elaborat a l'efecte per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Conselleria de Medi Ambient, respectivament, en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
3) El Pla Parcial que desenrotlle el sòl urbanitzable industrial haurà de contindre almenys els següents punts:
  
3.1) Per a la correcta gestió de les aigües residuals industrials s'haurà de sol·licitar de l'entitat gestora de la depuradora municipal l'acceptació de l'increment de volums generats en l'àmbit del Pla Parcial, així com els condicionants complementaris als previstos en les ordenances municipals per a l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram.
  
Cas que la dita acceptació no es produïra el pla parcial preveurà la instal·lació i manteniment d'un sistema de tractament propi per a l'àmbit del polígon industrial.
  
3.2) Sense perjudici de les normes establides en la legislació sectorial per a la prevenció de la contaminació atmosfèrica, s'establiran normes protectores i/o correctores per a les indústries que acumulen materials pulverulents a l'aire lliure, referents al disseny de les àrees dedicades a tal fi, de manera que se n'evite la dispersió i l'impacte visual (barreres vegetals, depòsits semicolgats, etc...)
  
3.3) S'establiran igualment normes per a l'adequada gestió dels residus de qualsevol naturalesa i en especial els de caràcter tòxic i perillós.
  
En aquest sentit l'Ajuntament requerirà per a la concessió de la llicència d'activitat a aquelles indústries que generen en el seu procés de producció residus tòxics i perillosos, depenent de la massa anual, l'autorització de Productor de Residus Tòxics i Perillosos o la inscripció en el registre de Xicotets Productors de Residus Tòxics i Perillosos.
  
3.4) Es respectarà l'amplària legal de la via pecuària denominada Cordell de Segorbe o de los Clergues de 37,61 m d'amplària, d'acord amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març de Vies Pecuàries.
  
4) La posada en marxa de les àrees per al tractament dels residus sòlids urbans requerix l'elaboració d'un projecte i estudi d'impacte ambiental que confirmen la idoneïtat dels terrenys i que establisquen les mesures correctores per a la fase de funcionament.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 16 de novembre l999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 027/99-AIA relatiu al Projecte Bàsic d'Obres d'Emergència d'Emissari Submarí en Santa Pola (Alacant), projecte promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Vist que en data 2 de febrer de 1999, l'Entitat de Sanejament d'aigües residuals de la Comunitat Valenciana remet el Projecte Bàsic de les obres precitades i l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponent.
  
Vist que les obres programades tenen com a objectiu evacuar els cabals excedentaris de l'actual Estació Depuradora d'Aigües Residuals (EDAR) de Santa Pola, que per la seua elevada salinitat no siguen acceptables per al seu ús agrícola, o qualsevol altra causa sobtada o accidental. Després de l'execució de la nova EDAR prevista a mitjà termini junt amb la reparació de la xarxa de sanejament que faça possible la reutilització de tot l'efluent depurat, l'emissari que es projecta quedaria com a sobreeixidor d'emergència i només abocaria en ocasions excepcionals.
  
L'obres a realitzar consten de forma esquemàtica en les següents actuacions:
  
- Construcció d'un emissari submarí de 4.000 m. de longitud més 100 m. de difusors, estant els 1.500 m. inicials soterrats en el fons marí, i els 2.500 m. restants recolzat sobre el fons.
  
La conducció serà de PEAD d=630 mm./0'4 Mpa i estarà protegida amb una distribució de Biòtops artificials de protecció.
  
- Connexió terrestre en rasa subterrània en tram urbà entre EBAR i el punt de connexió amb l'ESAR en la platja, per mitjà d'una conducció de PRFV DN 600 mm. amb una longitud de 500 m.
  
- Instal·lació d'una xemeneia d'equilibri-desaireació en l'EBAR actual.
  
- Construcció d'una arqueta- xemeneia de desaireig en la línia de platja.
  
- Adequació de l'EBAR amb reixes de separació de fins i grossos, a més de la instal·lació de bombes, un grup electrogen per a emergències i d'un sistema de desodorització.
  
Vist que, segons consta en el certificat remés en data 2 de juny de 1999 per l'Entitat de Sanejament, el Projecte citat i Estudi d'Impacte Ambiental han estat sotmesos a informació pública per mitjà d'anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el DOGV núm. 3.457, de 18 de març de 1999, havent formulat al·legacions a aquest presentades per:
  
- AHSA (Amics dels Humedals del Sud d'Alacant).
  
- Ajuntament d'Elx.
  
- Esquerra Unida del País Valencià de Santa Pola.
  
- L'Alguer- Ecologistes en Acció.
  
Vist que les al·legacions formulades en matèria ambiental es referixen de forma general i en extracte als següents punts:
  
- Efectes negatius sobre les comunitats de fanerògames marines, especialment sobre la Posidònia oceànica, de caràcter permanent, argumentant la no depuració de les aigües abocades i la no existència de projecte, pressupost ni terminis d'execució d'un nou sistema de tractament per a les aigües residuals.
  
- Efectes negatius sobre la salut per la càrrega bacteriana aportada per l'abocament a través de l'emissari.
  
- Efectes negatius sobre la qualitat de les aigües de bany de les Platges del terme de Santa Pola i Elx.
  
- Efectes negatius per l'augment de terbolesa en la fase d'execució de l'obra de l'emissari.
  
A estes al·legacions contesta la Conselleria d'Obres Públiques i Urbanisme indicant que:
  
El Sanejament integral de Santa Pola té com a objectiu prioritari la depuració de les seues aigües residuals i la seu reutilització en regs, resultant necessàries les següents actuacions:
  
1) Disseny i execució d'una nova EDAR que millore els rendiments de l'actual sistema de llacunatge i que incorpore tractaments per a millorar les característiques de l'efluent per a ús posterior en regadius.
  
2) Solució al problema d'intrusió salina en la xarxa de clavegueram per mitjà de la millora i/o reposició d'aquesta en els trams que siga necessari.
  
3) Proporcionar un punt d'abocament al sistema, necessari en tota instal·lació de tractament, encara quan en casos com el que ens ocupa es tinga prevista una possible reutilització al màxim de l'aigua tractada.
  
Indica així mateix que el Projecte Bàsic redactat i el seu Estudi d'Impacte Ambiental inclou un estudi d'onatges, corrents i dilucions, quedant de manifest que el punt d'abocament final, situat a més de 4.000 metres de la línia de costa i emprant un sistema de difusors, que resulta prou per a satisfer les exigències de dilució, dispersió i no afecció a zones de bany, tenint en compte els criteris que establix l'Ordre de 13 de juliol de 1993, per la qual s'aprova la Instrucció per al Projecte de Conduccions d'abocament des de terra a la mar, ampliant fins i tot els 3.000 metres de longitud necessaris per al compliment de la dita instrucció, a 4.160 metres com a mesura de protecció de la praderia de Posidònia oceànica. Així mateix s'incorpora un sistema d'esculls artificials que afavorix la conservació de la P. oceànica i el desenrotllament de la fauna associada a l'ecosistema.
  
Vist que s'ha efectuat consulta a l'Institut d'Ecologia Litoral del Campello, al Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Patrimoni Artístic i al Servei de Planificació Hidrològica de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.
  
Vist que l'Institut d'Ecologia Litoral del Campello remet el següent informe: relatiu a l'Estudi de Valoració de la incidència sobre el medi marí del Projecte precitat:
  
1.Consideracions generals: La problemàtica existent amb el tractament i enviament de les aigües residuals en Santa Pola, és la causa de la declaració d'emergència d'este projecte. L'elevada salinitat, junt l'escassa qualitat de l'aigua procedent de l'EDAR de Santa Pola, motiven el rebuig de l'aigua tractada per al seu ús per l'agricultura. Per això, i a causa de l'exponencial augment demogràfic que experimenta el municipi de Santa Pola durant l'estiu, urgix l'adopció de mesures que donen solució al citat problema. Dites actuacions se centren en:
  
- Disseny i execució d'una nova EDAR, que incloga el tractament terciari de les aigües residuals.
  
- Reposició de la xarxa de clavegueram en la zona on es produïx la intrusió salina.
  
- Proporcionar una eixida per a les aigües residuals existents, mentre no es modifique i condicione la nova EDAR.
  
- Per a la solució més immediata: Eixida de les aigües residuals, s'han treballada distinta hipòtesi destinada a pal·liar el problema existent.
  
2. Observacions mediambientals al projecte: La urgent necessitat de proporcionar una solució al problema adés mencionat, en especial en allò referent a l'evacuació de les aigües residuals abans de l'inici de la temporada estival, ha propiciat barallar distintes hipòtesis, alguna de les quals bé podria no haver-se plantejat, donat el seu caràcter il·legal (abocament a paratges naturals).
  
La solució proposada, abocament al sud de Santa Pola a través d'un emissari submarí de 4.000 m. de longitud, possiblement no siga la millor de les propostes, sinó més prompte la ?menys dolenta- de totes. A pesar d'això, molt probablement siga l'única possible a curt espai de temps.
  
L'Estudi Ambiental avalua de forma molt superficial el medi natural de la zona afectada, tot això, fruit de l'apressant necessitat de donar un inici ràpid a les obres. Amb això, paràmetres bàsics com:
  
- l'elaboració d'un exhaustiu inventari d'espècies i comunitats,
  
- la valoració de la diversitat biològica de les comunitats que puguen vore's afectades,
  
- els paràmetres de salut de la praderia de Posidònia oceànica,
  
- els paràmetres oceanogràfics i de qualitat d'aigües en la zona,
  
no han sigut realitzats i per tant resulta molt difícil poder valorar els impactes ambientals i el seu posterior seguiment en no haver pogut estimar l'»estat zero».
  
Les mancances anteriorment descrites són reconegudes en l'estudi i emplaçades a la seua elaboració junt amb l'execució de les obres, tot això, entenem que de forma immediata.
  
La falta de quantificació de l'estat de la praderia de Posidònia oceànica, no permet precisar la profunditat a la qual la praderia es troba degradada bé en superfície pels distints impactes costers, bé en profunditat per la pesca d'arrossegament il·legal.
  
La solució de deixar el tub sobre la praderia, sense recobriment de balast, però protegit per unes barreres de blocs antiarrossegament, és molt encertada ja que d'acord amb el que exposa el projecte, permetrà evitar la destrucció d'una superfície important de praderia ben conservada. Este sistema al mateix temps facilitarà els treballs d'inspecció i reparació de l'emissari.
  
L'impacte de l'abocament durant el període de construcció i posada en marxa de l'EDAR, que inicialment s'estima entre 3 i 4 anys, contribuirà a la pèrdua de qualitat ambiental en la badia, en la qual, els xicotets increments de fòsfor i nitrogen contribuiran a la pèrdua de transparència de les seues aigües. La dilució de tal taca dependrà del volum d'abocament i del seu caràcter continu o intermitent, però la limitació de la llum afectarà sens dubte al límit inferior de la praderia de Posidònia oceànica ben conservada a pesar d'estar ubicat a diversos centenars de metres del punt d'abocament.
  
3. Recomanacions: Donada la importància de la praderia de Posidònia oceànica, junt amb la necessitat de garantir la qualitat de les aigües de bany en les platges pròximes, es recomana que la longitud del tub siga portada fins a la cota de ?25 metres, i tenint en compte la carència de dades (densitat, cobertura) sobre l'estat de conservació de la praderia profunda, i l'efecte d'ombra de terbolesa de l'abocament en el límit inferior de la praderia, fan necessari la seua prolongació entre 800 a 1.000 metres. Esta recomanació és tinguda també en compte pel propi estudi en les seues mesures correctores que dóna la possibilitat d'allargar l'emissari per a evitar tal impacte ambiental.
  
Este allunyament garantirà la pervivència de la praderia que ha aconseguit conservar-se fins a l'actualitat, al mateix temps que també reforçarà les mesures de seguretat quant a la dilució de la càrrega contaminant (casos de dies ennuvolats o primeres hores del matí o vesprada).
  
En relació al seguiment dels paràmetres biològics, atés que el paper de l'emissari se centrarà en els mesos d'estiu, es creu convenient centrar la major part dels mostratges en este període.
  
Finalment, donat el caràcter d'emergència del projecte, i l'impacte sever/crític que pot produir-se en la zona, es remarca la necessitat d'executar com més prompte millor el projecte de construcció de l'EDAR amb tractament secundari i terciari, que evite l'abocament d'aigües no tractades i fins i tot tractades al medi marí.
  
Vist que en data 7 d'octubre de 1999 es presenta ampliació de l'Estudi d'Impacte Ambiental en la qual es reflecteixen els estudis realitzats in situ dels fons marins afectats per l'execució del projecte valorant l'»estat zero» de la zona o situació preoperacional, per mitjà d'un mostratge de tretze punts situats al llarg del traçat de l'emissari i al voltant del punt d'eixida de l'abocament, realitzant la determinació dels paràmetres biomètrics de les comunitats bentòniques d'estos punts, acompanyat per reportatge fotogràfic dels fons marins, en aquest s'arriba a la conclusió que és possibles establir en el traçat de l'emissari 6 zones diferenciades, que resumides resulten:
  
Zona 1, d'1 a 2 m. de profunditat: Escull- barrera de P. oceànica, amb Caulerpa prolifera.
  
Zona 2, de 3 a 6 m. de profunditat: Mata morta de P. oceànica,, amb dictyotales i recobriment irregular de C. prolifera.
  
Zona 3, dels 6 a 12 m. de profunditat: Praderia densa de P. oceànica, sector on la praderia presenta el seu major desenrotllament.
  
Zona 4, a partir dels 12 m. de profunditat, fins als 14-15, es troba praderia degradada de P. oceànica.
  
Zona 5, dels 14-15 fins als 17-18 m. de profunditat es troba praderia de posidònia clarejada, relativament densa però amb tendència a la regressió.
  
Zona 6 a partir dels 17-18 m. fins als 25-26 m., profunditat a què desapareix, la praderia està encara més deteriorada, el grau de recobriment és molt baix, quedant reduït a matolls aïllats.
  
D'estes determinacions es deduïx que en el punt d'abocament inicialment previst a cota de 20 de profunditat, la praderia de posidònia es troba més degradada del que s'esperava, per la qual cosa no es considera necessari ampliar la longitud de 4.160m. d'emissari per a arribar a cotes de profunditat de 25 metres.
  
Vist que prèvia sol·licitud d'informació relativa a les previsions d'execució de les obres complementàries a l'execució de l'Emissari Submarí, en concret la renovació del clavegueram i projecte d'execució de la nova EDAR, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports informa el següent:
  
?- Com a obra d'emergència van ser executades, en els mesos previs a l'estiu, diverses actuacions en la planta actual per a ampliar i millorar la capacitat de tractament. Estes actuacions es referixen a la impermeabilització de les llacunes, el pretractament i la renovació de diversos trams de les canonades d'impulsió.
  
- En l'actualitat, i també com a obra d'emergència, s'està portant a terme la renovació del clavegueram en les zones de Platja Llisa, Tamarit i Gran Platja. esta actuació és la primera fase d'una renovació d'importància que es portarà a terme per l'Ajuntament.
  
- Per a l'ampliació i millora de l'actual planta depuradora es procedirà a l'execució d'un sistema de tractament biològic, filtració i desinfecció per a possibilitar la reutilització en reg. La contractació del projecte que definix eixes obres es durà a terme en els pròxims dies de forma que puguen licitar-se les obres a finals de l'any pròxim, en funció de les disponibilitats pressupostàries?.
  
Vist que sol·licitat informe al Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Patrimoni Artístic, s'emet informe arqueològic que, en extracte exposa:
  
??Que hi ha jaciments situats en la costa que podrien tindre relació directa amb la zona afectada per les obres en la mar, destacant:
  
- Factoria romana de salador de peix.
  
- El Palmerar de la Sénia.
  
- La Picola.
  
- Portus Ilicitanus.
  
Per a l'elaboració de l'Informe d'Impacte Arqueològic Subaquàtic, és necessari disposar prèviament dels següents Estudis i Documentació:
  
1. És necessari comptar amb un pla exacte del traçat de l'Emissari des del seu inici en terra fins a l'eixida final, a una escala mínima d'1/10.000, atés que el traçat de l'emissari discorre en el Pla General uns 170ºN i en el de detall uns 200ºN.
  
2. Les obres i remocions del sòl marí, amb profunditats i mètode (culleres, explosius, mànega de succió).
  
3. Un estudi exacte de Sísmica de Reflexió i un altre de Penetrador de Fangs al llarg de tot el traçat de l'emissari (4.000 m.).
  
4. Una prospecció visual al llarg de tot el traçat amb un ample de banda a cada costat almenys de 5 metres d'amplària (total de banda 10 metres d'ample).
  
Com a recomanacions, s'indica que: La direcció definitiva del traçat no interferix per a res en els estudis i proves del Sísmica de reflexió i de Penetrador de fangs, ja que tota l'àrea es comporta com un ancoratge, és a dir, que la possibilitat d'aparició de restes arqueològiques és alta, i apareixen disperses en diferents profunditats, sense tindre per això un significat arqueològic distint.
  
Atés que la línia de costa ha guanyat terreny al mar des d'època ibèrica i romana, curullant els fons, és possible que es troben soterrats davall la capa d'arenes i de la praderia de posidònies, per la qual cosa la prospecció visual tan sols donarà constància del recorregut de la superfície del fons marí, i no del subsòl. Amb esta finalitat, el perfil dels 4.000 metres de traçat de l'emissari, reflectits en una Sísmica de Reflexió més la del perfil del Penetrador de Fangs, completarà l'Estudi Batimètric que sol acompanyar aquest tipus de projectes, que per a un estudi arqueològic aporta escassa informació.
  
Una vegada tinguem reunida la documentació exigida, estarem en disposició de determinar que tipus d'actuació arqueològica és necessària:
  
- excavació puntual d'un punt concret assenyalat per la Sísmica de Reflexió,
  
- Sistema d'obertura de rasa,
  
- seguiment de l'obra.
  
Sense detriment d'allò que s'ha exposat amb anterioritat, i després de l'experiència d'altres emissaris submarins de característiques semblants, els tres primers metres de profunditat hauran de portar seguiment d'obra, abocant sobre pontó/plataforma o semblant ja que els escorcolls de Batimetria, Sísmica i Penetrador de Fangs no tenen una fiabilitat molt precisa per l'escassetat de columna d'aigua, per a això s'haurà de comptar amb un sistema d'extracció de fons adequat per al seu seguiment arqueològic (cullera, retro, mànega, succió, etc?).
  
Atés que en la informació aportada en l'ampliació de l'Estudi d'Impacte Ambiental en la qual es comprova in situ l'estat de la praderia de Posidònia oceànica al llarg del recorregut de l'emissari i especialment en el punt d'eixida de l'abocament, es conclou que a causa de l'estat de deterioració de la praderia no es considera necessari ampliar la longitud de l'emissari, que d'altra banda suposaria un major acostament a l'Illa de Tabarca i la seua reserva marina. Per la qual cosa en este punt l'impacte de l'abocament resulta Compatible amb el medi. Així mateix, conegudes les actuacions complementàries, entre les quals es troba l'execució de les noves instal·lacions de tractament de l'EDAR, aquest impacte serà transitori amb tendència a millorar a mitjà termini quan entren en funcionament la resta d'obres complementàries projectades.
  
Atés que la naturalesa de les aigües residuals urbanes suposen una aportació de nutrients que si resultara de caràcter permanent pot produir una disminució de transparència de les aigües, que interferix en el procés de fotosíntesi i per tant en la supervivència de la flora marina, resulta necessari que el sistema de depuració previst incorpore un tractament terciari i la seua execució siga en el termini més breu possible, de forma que els efectes sobre el medi marí no resulten de caràcter permanent.
  
Atés que en el Programa de Vigilància i Control Ambiental s'establix el seguiment tant de la qualitat estructural de la conducció, com de l'efluent en l'arqueta d'eixida de l'emissari i de les aigües receptores, així com també del control de sediments i organismes bentònics, establint-se per a aquest últim un programa de seguiment específic de les praderies de Posidònia oceànica basada en cinc estacions de mostratge situades al llarg de l'emissari. S'estima convenient, no obstant això, que este mostratge s'establisca en 13 punts coincidents en situació i època de l'any amb els realitzats per a la situació preoperacional.
  
Atés que tant les pedreres i zones de préstec de materials com els abocadors, s'establiran amb posterioritat a la redacció de l'Estudi d'Impacte Ambiental del present projecte, s'haurà de remetre un informe amb les ubicacions previstes per a aquests prèviament al començament de l'execució de les obres, realitzant-se si és procedent les tramitacions preceptives. En el cas dels abocadors marins citats, a més haurà d'acompanyar-se d'un estudi dels fons marins on es tinga prevista la realització del dit abocament, en què únicament s'abocarà material sobrant de les excavacions marines.
  
Atés que en el tram de les conduccions terrestres no s'indica la possible afecció a vies pecuàries en cas d'afecció a les mateixes s'haurà de complir el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, sol·licitant si és procedent les autoritzacions preceptives.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Efectuar declaració d'impacte ambiental favorable, als sols efectes ambientals, sense perjuí de les exigències derivades de la normativa sectorial específica, el Projecte Bàsic d'Obres d'Emergència d'Emissari Submarí en Santa Pola (Alacant), projecte promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més de les mesures correctores i de vigilància ambiental de l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
1. En la qualitat de l'aigua abocada es compliran els límits establits en la corresponent autorització d'abocament al mar.
  
2. El Programa de Vigilància i Control Ambiental de les comunitats bentòniques haurà d'ampliar-se a 13 punts coincidents en situació i època de l'any amb els realitzats per a la situació preoperacional, remetent els resultats del dit Programa a esta Direcció General.
  
3. S'haurà de tindre previst en el menor termini possible l'execució del projecte de la nova EDAR incloent el tractament terciari per a les aigües el destí de les quals siga l'emissari submarí.
  
4. S'haurà de remetre prèviament a l'execució de les obres un informe indicant les pedreres i zones de préstec previst per a l'execució de les obres, així com de les zona d'abocament dels materials sobrants, realitzant-se si és procedent les tramitacions preceptives. En el cas de trasllat a abocador marí únicament es realitzarà abocament del material sobrant de les excavacions marines i sempre realitzant un estudi previ dels fons marins al lloc previst per a la seua ubicació.
  
5. S'haurà d'efectuar un seguiment arqueològic de l'obra de l'emissari en els tres primers metres de profunditat d'acord amb el que indica l'informe emés pel Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana, actuant en tot cas de conformitat amb el que preveu els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
6. En cas d'afecció a vies pecuàries s'haurà de complir el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, sol·licitant si és procedent les autoritzacions preceptives.
  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen en les autoritzacions sectorials aplicables.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present Declaració d'Impacte Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 16 de novembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 46/99-AIA sobre el projecte d'instal·lació d'una Planta de Generació d'electricitat (amb un grup turbogenerador a vapor de 1.200 kWe), promogut per Colorobbia España, SA, per a la fàbrica d'esmalts ceràmics situada en Ctra. C-814 km 16'3, al municipi de Vilafamés (la Plana Alta).
  
Vist que, en data 27 de gener de 1999, es rep del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, el projecte tècnic de la instal·lació de la Planta de Generació elèctrica que inclou l'estudi d'impacte ambiental.
  
Vist que, en data 5 de març de 1999, es va realitzar consultes a l'Ajuntament de Vilafamés i a la Direcció General de Qualitat Ambiental (actualment DG d'Educació i Qualitat Ambiental) d'esta Conselleria.
  
Vist que, el 16 d'abril de 1999, es rep del Servei Territorial d'Indústria i Energia els resultats de l'exposició pública.
  
Vist que, han sigut exposats al públic la sol·licitud d'Autorització Administrativa i l'Estudi d'Impacte Ambiental, durant el termini de trenta dies, per mitjà d'anunci en el BOP núm. 26, de data 2 de març de 1999, sense que s'hi hagen presentat al·legacions, segons certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia.
  
Vist que, el 28 d'abril de 1999, es rep de la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe emés pel Servei de Residus i Contaminació, en què s'arreplega els aspectes següents a tindre en compte per a garantir una adequada protecció de l'ambient atmosfèric i gestió de residus:
  
L'activitat sotmesa a estudi haurà de disposar d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible als serveis territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix, hauran de presentar correctament emplenada davant d'esta administració l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada orde, la qual igualment es troba disponible en els mencionats SS.TT.
  
Quant al nivell de soroll en els ambients exteriors, haurà d'estar-se al que disposa l'ordenament municipal. De qualsevol mode, hauria de garantir-se la no'transmissió de més de 35 dB(A) per part de la nova instal·lació a l'interior de les vivendes o establiments pròxims o confrontants.
  
Quant a la producció de residus perillosos (pels olis de lubricar el càrter del motor, etc.), l'empresa hauria d'inscriure's en el Registre de Xicotets Productors de Residus si produïx menys de 10 Tm/any, o sol·licitar Autorització de Productor de Residus Perillosos si produïra més de la mencionada quantitat (ha de considerar-se el conjunt dels residus produïts per la planta en la seua totalitat, independentment que provinguen de la instal·lació que ja existia o de l'ampliació). En estos dos casos, els residus necessàriament hauran d'entregar-se a un gestor autoritzat per la Conselleria de Medi Ambient.
  
En el Projecte Bàsic que s'està avaluant, únicament en el seu capítol 4 es fa una anàlisi de l'Impacte Ambiental sense ser pròpiament un Estudi d'Impacte Ambiental. Indiquen que no generen emissions a l'atmosfera, quan açò no és cert ja que aprofiten la calor d'un corrent de gasos de combustió produïts per gas natural i provinent de 22 forns i finalment es produïx un abocament de gasos a l'atmosfera. Necessàriament hauria d'establir-se un Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental generat. El Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cadascun dels focus.
  
Les xemeneies d'emissió de contaminants hauran de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i accessibilitat a aquests per mitjà d'una infraestructura fixa, segons s'indica en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
Vist que, el 12 de maig de 1999, es rep de l'Ajuntament, en resposta a la nostra consulta, l'informe de l'arquitecte municipal sobre la normativa establida pel Pla General al lloc d'ubicació del projecte, els terrenys de la qual estan classificats com a Sòl Urbà Industrial amb l'ordenança de zona industrial, i de la qual s'extrau el següent condicionant de caràcter ambiental: Detritus. Tota substància de rebuig en qualsevol dels tres estats haurà d'estar, en eixir dels límits de les parcel·les, degudament tractada, per a no produir efectes nocius als seus voltants.
  
Vist que, el 24 de maig de 1999, se sol·licita al promotor ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en els aspectes que indica el Servei de Residus i Contaminació en el seu informe.
  
Vist que, el 29 de juny de 1999, es rep la resposta del promotor a l'ampliació sol·licitada que es concreta en:
  
Els gasos que arribaran a l'autogenerador seran d'aire calent obtingut del sistema de refrigeració (intercanviadors) d'un procés de depuració dels fums de les xemeneies dels 22 forns de frites existents. Este aire en cap cas conté o es mescla amb els fums dels forns, i estos dos seran abocaments per separat a l'atmosfera.
  
Amb el present projecte es pretén aprofitar este aire calent per a generar vapor i posteriorment energia elèctrica.
  
Els focus d'emissions de contaminants de la indústria corresponen a cada una de les ximeneres dels forns de frites existents.
  
Estes emissions, justificades en Projecte d'Ampliació núm. 7 de la indústria, tramitat davant dels SSTT d'Indústria i Energia de data març de 1997, van ser comprovades per mitjà de els corresponents mesuraments per una ECA que sempre les emissions en partícules sòlides eren molt inferiors a 150 mg/Nm3.
  
I amb data 4.8.97 es va tramitar davant de SSTT d'Indústria i Energia un Projecte d'Ampliació i Millora de les Instal·lacions correctores de la Contaminació ambiental per mitjà de filtres de depuració de fums per als forns de fusió de frites. Per mitjà del referit projecte es reduïx la contaminació a través d'un sistema individualitzat per a filtració de fums per cada forn, que permet reduir l'emissió dels 40 a 50 mg/Nm3 que produïxen els forns (inferior al màxim legal de 150 mg/Nm3) fins una emissió inferior a 10 mg/Nm3. Amb això s'aconseguix una reutilització de les cendres de fums de cada forn i per tant l'eliminació quasi total de producció de residus per este motiu.
  
Per a aconseguir el referit grau de filtració d'emissions el primer pas necessari per a això és el refredament dels fums dels 700 a 800 oc d'eixida del forn a uns 2000C per a una filtració correcta. Això s'aconseguix per mitjà d'un intercanviador de calor aire-aire que refrigera el calor dels fums al mateix temps que aprofita esta calor para, junt amb la calor de la resta dels forns, ser aprofitat per la caldera de vapor i posteriorment la turbina d'autoproducció d'energia elèctrica motiu del Projecte.
  
Cada xemeneia de forn ja disposa actualment d'un Control periòdic d'emissió de contaminants a l'atmosfera realitzat per una ECA.
  
L'emissió per la xemeneia d'evacuació de la Central d'Autogeneració és únicament d'aire calent, i en la dita xemeneia s'instal·laran els orificis preceptius per a presa de mostres i comprovació que no hi ha emissions a l'atmosfera.
  
Es justifica que l'emissió de nivells de soroll als veïns serà inferior a 35 dB(A), tenint en compte un nivell produït de 80 dB(A) (segons fabricant) i la distància al nucli urbà més pròxim d'un 2'5 km.
  
Es donen a conéixer els residus perillosos actualment generats per la Indústria i el que serà generat per l'execució d'este projecte (oli usat) així com les empreses autoritzades que s'encarregaran de l'arreplegada i gestió de cadascun; i que la indústria està degudament inscrita en el Registre Especial de Productors de Residus Tòxics i Perillosos.
  
Atés que, a més de l'oli usat de lubricar el motor, tots els residus perillosos generats (oli usat de transformador, bateries, filtres, etc.), han de ser arreplegats en envasos adequats i etiquetats per a la seu entrega a empreses gestores autoritzades.
  
Atés que, com a vigilància ambiental s'ha de realitzar, a més del control de les emissions a l'atmosfera per la xemeneia de la caldera de vapor i/o by'pass, un control del nivell acústic produït.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte d'instal·lació d'una Planta de Generació d'electricitat (amb un grup turbogenerador a vapor de 1.200 kWe), promogut per Colorobbia España, SA, per a la fàbrica d'esmalts ceràmics situada en sòl industrial, Ctra. C-814 km 16'3, en el municipi de Vilafamés (la Plana Alta), en els termes que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, annex a aquest, i sempre que, es complisquen les següents condicions:
  
1) L'oli usat, els possibles vessaments, bateries, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats i etiquetats, i entregats a gestor autoritzat, segons la Llei 10/1998 de 21 d'abril de Residus.
  
2) Per ser productor de residus perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot el que disposa la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus. És a dir, si produïxen menys de 10 Tm/any de RP's haurà d'inscriure's en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos, o de ser superior a eixa quantitat haurà de sol·licitar davant de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria l'Autorització com a Productor de Residus Perillosos.
  
3) La present activitat, considerada en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera que s'indica en l'annex II del Decret 833/75, estarà a tot allò que s'ha disposat per a tals activitats en el Títol VI del mencionat Decret (Règim especial d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera) i en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
4) Es disposarà d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants (xemeneies dels forns), segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
5) S'inclourà en la vigilància ambiental, mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior de vivendes o instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4129, del 16-11-2001 (2001/10203)

RESOLUCIÓN de 11 de octubre de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4129

Fecha DOGV
:   16-11-2001

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2001/10203

CVE


Fecha del documento
:   11-10-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Losa del Obispo](javascript:void(0))
    * [Lorcha](javascript:void(0))
    * [Vilafamés](javascript:void(0))
    * [Alcosser](javascript:void(0))
    * [Muro de Alcoy](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de octubre de 2001, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2001/X10203]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 233/97-AIA, 242/97-AIA, 331/97-AIA, 363/97-AIA, 027/99-AIA y 046/99-AIA, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 11 de octubre de 2001.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 233/97-AIA sobre el Proyecto de ?Mejora de la Red de Riego de la Comunidad de Regantes de San Joaquín, en los términos municipales de Muro de Alcoy y Alcocer de Planes (Alicante)?, proyecto promovido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Resultando que el Proyecto precitado (que incluye en el anejo núm. 9 el Estudio de Impacto Ambiental y en el anejo núm. 11 el Estudio Geotécnico), fué remitido por la Dirección General de Regadíos y Estructuras Agrarias el 27 de mayo de 1997.
  
Resultando que el proyecto fué sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Medio Ambiente publicado en el DOGV núm. 3.048 de 4 de agosto de 1997, no habiéndose presentado alegaciones al mismo según consta en los certificados correspondientes remitidos por el Ayuntamiento de Alcocer de Planes el 1 de octubre de 1997, y por el Ayuntamiento de Muro de Alcoy el 15 de febrero de 1999.
  
Resultando que las obras proyectadas consisten esencialmente en un conjunto de actuaciones que se dividen en: Acondicionamiento del azud de toma; Tuberías de suministro; Embalse de mateiales sueltos; Camino de acceso al embalse; Red de riego; Tomas de riego. Centrándose el Estudio de Impacto Ambiental en las obras del embalse, cuyas características responden a un embalse de materiales sueltos para una capacidad teórica de 55.651 m3, siendo la capacidad real del embalse de 54.072 m3, con una profundidad de 6 m.; Talud interior 1V/3H y Talud exterior 1V/2H, Ancho de coronación de 5 m. Se proyecta un aliviadero que se prolonga 50 m. lineales hasta desaguar en un cauce natural que acaba desembocando en el rio Agres.
  
El camino de acceso al embalse es de 1.126 m.l., que transcurre aprovechando un camino existente del IRYDA, que cruza el rio Agres aprovechando un badén existente.
  
El agua a embalsar procede de la concesión de 38 l/sg. de la CHJ, de que dispone la Comunidad de regantes.
  
Resultando que se ha efectuado consulta a los Ayuntamientos de Alcocer de Planes y Muro de Alcoy, Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación; Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante.
  
Como resultado de las consultas efectuadas se han recibido los siguientes informes remitidos por la Dirección General de Patrimonio:
  
- Informe de la inspección Técnica de Patrimonio Artístico, en el que se indica que la documentación presentada y consultada acredita la inexistencia de elementos construidos de carácter patrimonial en la zona de construcción del embalse. En consecuencia, se propone informar favorablemente.
  
- El informe del técnico de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Cultura propone: ?Que al cumplir el proyecto con la legislación vigente- Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental- la DGPA lo apruebe desde el punto de vista arqueológico, si bien recomiende el seguimiento de los movimientos de tierra, y el estudio y documentación previa de las infraestructuras a mejorar, dado su posible origen musulmán?.
  
Considerando que se tiene previsto efectuar el desagüe del aliviadero mediante vertido a barranco, se deberá solicitar las autorizaciones preceptivas ante la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
Considerando que según los informes técnicos de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura Educación y Ciencia, aunque en principio no se conocen elementos del patrimonio histórico-artístico que puedan verse afectados por la ejecución del proyecto, en la ejecución de la mejora de las infraestructuras, ante la posibilidad de ser de origen musulman, se deberá realizar un seguimiento de los movimientos de tierra, de acuerdo con las recomendaciones formuladas en dichos informes, sometiéndolo al visto bueno de la Dirección General de Patrimonio.
  
Considerando que la obra necesita para la construcción de terraplén material de préstamo en un volumen estimado en 32.390 m3, generando un volumen de desmonte que por las características de la tierra extraida, según la información contenida en el Estudio Geotécnico, no hacen aconsejable su utilización en la construcción, resultando un material sobrante de 42.650 m3 (arcillas y margas arcillosas) y 29.856,12 m3 (tierra vegetal y arcillas con intercalaciones turbosas). Siendo que en el Estudio de Impacto Ambiental no se indica el origen de este material de préstamo ni el destino previsto para el material sobrante, deberá remitirse un informe previo a la ejecución de la obra con descripción detallada de los mismos.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Efectuar declaración de impacto ambiental positiva, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la normativa sectorial específica, del proyecto de ?Mejora de la Red de Riego de la Comunidad de Regantes de San Joaquín, en los términos municipales de Muro de Alcoy y Alcocer de Planes (Alicante)?, proyecto promovido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes, además de las medidas correctoras y de vigilancia ambiental del Estudio de Impacto que no entren en contradicción con los mismos:
  
1) Se dispondrá de las autorizaciones preceptivas en materia de vertido a cauce público, debiendo cumplir las prescripciones que se establezcan al efecto por la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
2) Los taludes interiores del embalse se recubrirá con gravilla u otro material rugoso para facilitar la salida de animales que entrasen en el mismo.
  
3) Los taludes exteriores se recubrirán de vegetación autóctona compuesta por especies de Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Lavándula latifolia, Stipa tenacissima, Brachypodium retusum, etc. con una densidad de 4-6 unidades por metro cuadrado. Así mismo, se dispondrán los mecanismos necesarios para favorecer el mantenimiento de las plantaciones realizadas. Se remitirá a esta Dirección General un informe anual conteniendo el resultado del Programa de Vigilancia Ambiental, en el que se indique con documentación gráfica el resultado de la revegetación de los taludes.
  
4) Se evitará que el inicio de la fase de ejecución coincida con los periodos de nidificación-reproducción de la avifauna existente, debiendo así mismo recubrir la parte superior del vallado metálico, con algún dispositivo que lo haga visible para evitar los choques de la avifauna.
  
5) Deberá remitirse un informe a esta Dirección General, previo a la ejecución de la obra, con descripción detallada de la localización de las zonas de préstamo y zona de destino de los materiales sobrantes debidamente autorizados.
  
6) Se deberá realizar un seguimiento de los movimientos de tierra, de acuerdo con las recomendaciones formuladas en los informes emitidos por la Dirección General de Patrimonio Artístico, sometiéndolo al visto bueno de la misma. En caso de que durante la construcción de las obras se produjese algún hallazgo de restos arqueológicos, se paralizarán inmediatamente las obras y se comunicará el hecho a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura de acuerdo con la Ley 16/1985, del Patrimonio Histórico Español.
  
7) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezca a través de las autorizaciones sectoriales preceptivas.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia 16 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 242/97-AIA referente al proyecto de ampliación de la explotación de roca caliza nombrada ?Cantera Dolores (núm. 068)?, en el término municipal de Buñol (La Hoya de Buñol), cuyo promotor es don Emilio Espert Perelló.
  
Resultando que el citado expediente fue objeto de una anterior Declaración de Impacto Ambiental en fecha 12.05.98, mediante la cual se estimaba aceptable su ejecución únicamente en el sector de la cantera que se encontraba calificado por el planeamiento urbanístico vigente como de ?Explotación de Recursos Naturales?, es decir, sin afectar al entorno calificado como de ?Protección Ecológica?, observando, asimismo, el cumplimiento de las cinco condiciones siguientes:
  
La topografía final del área, una vez restaurada, deberá adecuarse a los criterios geométricos recogidos en el plano de restauración aportado (bancos de no más de 7 m de altura y 40° de inclinación máxima).
  
Cualquier acopio temporal de materiales deberá ser realizado dentro del perímetro de la cantera y a salvo de las escorrentías que pudieran producir arrastres hacia los cauces naturales.
  
Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos, y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.
  
El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración-Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho Servicio remitirá una de las copias a esta Dirección General.
  
Resultando que en fecha 18.10.99, el Servei Territorial d'Indústria i Energia comunica la necesidad de dictar nueva resolución de impacto ambiental al haber cambiado la calificación urbanística de los terrenos que quedaron excluidos de la anterior Declaración de Impacto Ambiental, según da cuenta el certificado aportado por el promotor, del cual adjuntan copia. Dicho certificado lo emite el Ayuntamiento de Buñol y va acompañado del plano de nueva calificación urbanística del paraje ?Los Cohetes- ,en el que se ubica la cantera, así como de un informe del Arquitecto municipal comunicando que la aprobación definitiva de la modificación puntual realizada al efecto de mejorar las posibilidades de restauración de la citada cantera tuvo lugar el día 28.01.99.
  
Considerando que la citada modificación puntual tenía por objeto una superficie de 2,5 ha incluidas en el perímetro del proyecto minero que ya fue tramitado siguiendo todos los requisitos legales previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación, incluido el trámite de información pública, que fue realizado por el Servei Territorial d'Indústria i Energia, mediante anuncio publicado en el BOP de Valencia número 58, de fecha 10.03.98, sin que se presentaran alegaciones al mismo.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental.
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de la Licencia de Actividad, ampliar la explotación de la cantera de roca caliza ?Dolores?, del término municipal de Buñol, a la totalidad del perímetro de su correspondiente proyecto, siempre que se observen y cumplan las cinco condiciones impuestas en la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 12.05.98 y recogidas también en la parte expositiva de la presente.
  
Segundo
  
Notificar a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el art. 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 16 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 331/97-AIA referente al Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de L'Orxa promovido por el propio Ayuntamiento.
  
Resultando que el expediente fue incoado por la remisión, el día 18 de julio, desde la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante de la solicitud de informe efectuada por el Ayuntamiento, acerca del proyecto de Plan General en base al artículo 38.2.B de la Ley 6/1994, Reguladora de la Actividad Urbanística, adjuntando como única documentación un plano de ordenación a escala 1:20.000.
  
Resultando que, en fecha 20 de agosto de 1997, se remitió el informe solicitado, indicando cual debía ser el contenido del estudio de impacto ambiental, así como el procedimiento a seguir para su tramitación y efectuando las siguientes consideraciones sobre el plano aportado:
  
Que los barrancos tributarios del Río Serpis , tanto por la derecha como por la izquierda, como terrenos pertenecientes al dominio publico hidráulico, deberán estar sujetos al régimen de Especial Protección.
  
Que la delimitación de la calificación del Suelo No Urbanizable ha excluido de la protección ecológica y paisajística algunos terrenos de clara vocación forestal y de elevado valor ecológico.
  
Si la citada delimitación pretende abarcar aquellas áreas en las que los cultivos de montaña alternan con las áreas naturales, la normativa aplicable a estas áreas debería enfocarse al mantenimiento de los usos actuales limitando los usos que sean incompatibles con los mismos.
  
En cualquier caso la no protección de los terrenos seminaturales, naturales o incultos deberá ser justificado expresa y pormenorizadamente.
  
Resultando que el 7 de agosto de 1998 la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante remitió un ejemplar de la documentación técnica del proyecto, emitiéndose informe al Ayuntamiento el 11 de enero de 1999 y realizándose simultáneamente consultas a la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura y a la Dirección territorial de Medio Ambiente de Alicante.
  
En el informe remitido al Ayuntamiento se apuntaba la suficiencia y corrección del estudio de impacto ambiental presentado así como de la delimitación de las diferentes calificaciones del Suelo No urbanizable propuestas, aunque algunos de los usos previstos en el Suelo No Urbanizable de protección paisajística y ecológica no se consideraban compatibles (campings, albergues juveniles, centros de rehabilitación y edificios o instalaciones de interés públicos.
  
Así mismo se sugería la ampliación de las normas para la adecuada evacuación y tratamiento de las aguas residuales (artículos 57 y 80 de las Normas Urbanísticas)
  
Resultando que el 12 de febrero de 1999, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante remitió informe indicando:
  
- La Ordenación Territorial propuesta por el Plan se considera, en general, acorde con las características ambientales del municipio, quedando recogidas con distintas figuras de protección los terrenos forestales y de interés paisajístico, los cauces y barrancos, las vías pecuarias y los yacimientos arqueológicos.
  
- Deberá adecuarse la calificación otorgada al suelo no urbanizable en los Planos de Ordenación con la de la Norma Urbanística. A fin de evitar malas interpretaciones.
  
- Las vías pecuarias deberán quedar recogidas en los Planos de Ordenación y Normativa Urbanística, tal como queda establecido en el proyecto de clasificación de vías pecuarias del municipio en fecha 27 de junio de 1992. Estas son:
  
Vías pecuarias
  
Colada del Azagador Canessia-Pinars.
  
Colada de la Cova
  
Colada del Barranc de les Deveses
  
Colada del Camino de Villalonga
  
Abrevaderos
  
Abrevadero de la Neix
  
Abrevadero de la Font de la Umbría
  
- En relación con las aguas residuales, no deberán verterse residuos de ningún tipo a los cauces sin depuración previa, debiéndose prestar especial atención a los vertidos de la industria papelera?.
  
Resultando que el 22 de abril de 1999 se recibió informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico, indicando que el proyecto de Plan General cumple con la legislación vigente y no supone ningún peligro par los valores patrimoniales arqueológicos y etnológicos, indicando el interés en el término municipal del Castillo de Perputxent inscrito en el registro de Bienes de Interés Cultural del Patrimonio Artístico Español por Resolución de la Dirección General de Bellas Artes y Bienes Culturales del Ministerio de Educación y Cultura de 1 de marzo de 1999.
  
La delimitación del entorno de protección del Castillo se está tramitando en estos momentos por dicha Dirección General, comprendiendo dos zonas diferenciadas:
  
Zona A (próxima al BIC): y Zona B (amplia) cuyo ámbito se describe en el texto y se refleja en plano adjunto.
  
Resultando que el 21 de septiembre de 1999 se recibió del Ayuntamiento la documentación administrativa y técnica aprobada provisionalmente y una copia de la ordenanza de vertidos que se ajusta al Modelo de ordenanzas elaborado conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Según los informes y certificados expedidos por la Secretaria ?Interventora del Ayuntamiento, la información pública fue llevada a cabo mediante inserción del edicto en el Diario Información e Alicante de 13 y 18 de julio de 1998 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.292 de 23 de julio de 1998 , presentándose 40 alegaciones por parte de vecinos e interesados, estimándose y desestimándose las mismas de acuerdo con los informes técnicos.
  
Considerando que la regularización de las industrias situadas en o junto al casco urbano que el Plan General contempla, debe únicamente efectuarse si éstas se ajustan a lo establecido en el artículo 50 de las Normas Urbanísticas en lo referente a la compatibilidad con el uso residencial .
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio de 1999, del Gobierno Valenciano atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de L'Orxa, siempre que se ajuste a la documentación presentada y a los siguientes condicionantes:
  
Será de aplicación subsidiaria a los establecido en las Normas Urbanísticas, el Modelo de Ordenanzas de Prevención de la Contaminación Acústica (ruidos y vibraciones) elaborado conjuntamente por al Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias
  
El Ayuntamiento requerirá a los titulares de las industrias ilegales para que regularicen su situación en un plazo máximo de 6 meses desde la aprobación definitiva del Plan General, fijando un plazo máximo de 2 años para el traslado de aquellas industrias que resulten incompatibles con el uso residencial, de acuerdo con los límites establecidos en el artículo 50 de las Normas Urbanísticas.
  
Quedará reflejado en los planos de ordenación y en la normativa urbanística la anchura legal de cada una de las vías pecuarias clasificadas en el término municipal, de acuerdo con el proyecto de clasificación de 27 de junio de 1992.
  
Se incluirá en la normativa urbanística la aplicación del régimen previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano en lo que respecta a la autorización de intervenciones tanto en el propio inmueble (Castillo de Perputxent) como en su entorno, de acuerdo con la delimitación que finalmente apruebe la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura Educación y Ciencia.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 16 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 363/97-AIA referente al Proyecto de Plan General de Ordenación urbana de Losa del Obispo, promovido por el propio Ayuntamiento.
  
Resultando que el expediente fue incoado el 4 de agosto de 1997, por la remisión desde la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia de una fotocopia del Estudio de Impacto Ambiental y de las Normas Urbanísticas, solicitando la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Resultando que el 15 de septiembre de 1997 fue comunicado a la Comisión Territorial de Urbanismo que la documentación tanto técnica (no se acompañaba ningún tipo de documentación gráfica) como administrativa era incompleta solicitando fuera completado el expediente. El 29 de septiembre dicho Organismo remitió un ejemplar del proyecto indicando que no se disponía de certificado de información pública.
  
Resultando que en fecha 2 de febrero de 1998 se solicitó al Ayuntamiento la remisión del expediente de información pública efectuando las siguientes observaciones acerca del Proyecto de Plan general:
  
La normativa para el Suelo No Urbanizable (título 7 de las Normas urbanísticas) es muy inconcreta, ya que no se especifica que usos son los permitidos, los compatibles y prohibidos para cada una de las calificaciones.
  
Se ha incluido en la categoría de Suelo No urbanizable de Protección Natural, terrenos dedicados al uso agrícola y a la extracción Minera, actividades incompatibles con el uso que se pretende proteger . Debería por tanto revisarse dicha delimitación.
  
Aunque actualmente la gestión de los residuos sólidos urbanos esté resuelta, se estima conveniente desde el punto d vista ambiental:
  
3.a) La reserva de suelo, geológicamente adecuado para el eventual tratamiento de los mismos en el ámbito del término municipal y , en cualquier caso , para el vertido controlado de los residuos sólidos inertes.
  
3.b) La obligación de reservar suelo en los viales de nueva creación para facilitar la futura recogida de los residuos sólidos urbanos, de acuerdo con los criterios previstos en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Resultando que el 21 de octubre de 1998 y 25 de enero de 1999 se remitió nueva documentación relativa a la normativa del Suelo No Urbanizable y al plano de 02 , escala 1:10.000 de Ordenación del Suelo No urbanizable (protecciones), emitiéndose un nuevo informe al Ayuntamiento en fecha 10 de marzo de 199, cuyo contenido se transcribe a continuación:
  
En relación con el expediente 363/98-AIA referente al Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Losa del Obispo se informa, una vez revisada la documentación remitida (plano de ordenación núm. 2 (escala 1:10.000, y Titulo 7 de las Normas Urbanísticas):
  
La delimitación del Suelo No Urbanizable de Protección Natural se ajusta a las áreas naturales del término municipal a excepción de las señaladas en el plano adjunto que deberían incluirse en la citada calificación.
  
Las zonas reservadas para el vertido controlado de residuos sólidos son, en principio, adecuadas para el vertido aunque su puesta en marcha requiere un estudio detallado y concreto para confirmar la permeabilidad del terreno.
  
No obstante lo anterior, el área situada al oeste del término municipal presenta el inconveniente de su visibilidad desde la carretera comarcal CV-35.
  
Además, aunque no se mencionó en los informes anteriores, la protección de los barrancos debe hacerse extensiva al Barranco de Pilatos y Barranco del Tarragón, situados al oeste y este del término municipal respectivamente.
  
Resultando que del 22 de julio de 1999, se recibió de la Comisión Territorial de urbanismo una fotocopia completa del expediente administrativo y la copia del proyecto de Plan General de la documentación técnica.
  
Según certificado expedido por el secretario'interventor del Ayuntamiento la información pública fue llevada a cabo mediante inserción del edicto en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.072 de 9 de mayo de 1997, en el periódico Levante'EMV de 18 de julio de 1997, así como en el tablón de la casa consistorial., emitiéndose durante el plazo establecido los informes de distintos organismos y una alegación del Colegio Territorial de Arquitectos de Valencia que considera excesiva la superficie de Suelo Urbanizable Industrial.
  
El documento aprobado provisionalmente modifica el proyecto expuesto a información pública en los puntos sugeridos en los informes remitidos al Ayuntamiento y varía la delimitación del Suelo Urbanizable Industrial reduciéndolo a 25,33 Ha. La nueva delimitación podría afectar a la vía pecuaria denominada Cordel de Segorbe o de los Clérigos, clasificada con una anchura legal de 37, 61 m.
  
Considerando que el establecimiento de una parcela mínima de 4.000 m2 para la construcción de una vivienda aislada en la totalidad del Suelo No Urbanizable Común no se encuentra justificado, pudiendo derivarse de la proliferación de vivienda diseminada impactos ambientales notables por la falta de tratamiento de las aguas residuales y de recogida de residuos sólidos sólidos urbanos, por el suministro de agua potable y de energía eléctrica además de los accesos necesarios para cada una de las viviendas aisladas.
  
Considerando que la normativa para el vertido a la red de alcantarillado debe aplicarse a la totalidad del término municipal y ajustarse y complementarse con el modelo de modelo de Ordenanza de vertido elaborado al efecto por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias así como a cualquier condición más restrictiva que establezca la entidad gestora de la EDAR municipal.
  
Considerando que existe demanda de instalación en el polígono industrial de industrias del sector cerámico que requieren medidas protectoras y o correctoras especificas para paliar los impactos que se generan tanto en la fase de construcción, como en la fase de funcionamiento.
  
Considerando que tal y como se especifica en el informe de contestación de la alegación núm. 5-B la puesta en marcha de las instalaciones de tratamiento de residuos sólidos urbanos requiere la realización de un estudio detallado y un proyecto específico, limitándose el Plan General a reservar la superficie, en principio, adecuada para el desarrollo de dicha actividad.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio de 1999, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, desde el punto de vista de ambiental, el Proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de Losa del Obispo, siempre que se ajuste a la documentación aportada y a los siguientes condicionantes:
  
1) Se justificará y concretará para cada porción del Suelo No urbanizable Común la parcela mínima requerida para la construcción de vivienda aislada, ponderando sus efectos sobre el medio ambiente y el paisaje, así como en la vertebración del territorio, de acuerdo con la Ley 2/1997, de 13 de junio de la Generalitat Valenciana, de modificación de la Ley de la Generalitat Valenciana 4/1992, de 5 de junio , del suelo no urbanizable respecto al régimen de parcelación y de construcción de viviendas aisladas en el medio rural.
  
2) Las condiciones para el vertido a la red municipal de alcantarillado y para la prevención de la contaminación acústica será de aplicación en todo el término municipal y se ajustarán y complementarán con los Modelo de Ordenanzas elaborado al efecto por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Conselleria de Medio Ambiente, respectivamente, en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
3) El Plan Parcial que desarrolle el suelo urbanizable industrial deberá contener al menos los siguientes puntos:
  
3.1) Para la correcta gestión de las aguas residuales industriales se deberá solicitar de la Entidad gestora de la depuradora municipal la aceptación del incremento de volúmenes generados en el ámbito del Plan Parcial, así como los condicionantes complementarios a los previstos en las ordenanzas municipales para el vertido a la red municipal de alcantarillado.
  
Caso de que dicha aceptación no se produjera el plan parcial preverá la instalación y mantenimiento de un sistema de tratamiento propio para el ámbito del polígono industrial.
  
3.2) Sin perjuicio de las normas establecidas en la legislación sectorial para la prevención de la contaminación atmosférica, se establecerán normas protectoras y/o correctoras para las industrias que acumulen materiales pulverulentos al aire libre, referentes al diseño de las áreas dedicadas a tal fin, de modo que se eviten la dispersión de las mismas y el impacto visual (barreras vegetales, depósitos semienterrados, etc...).
  
3.3) Se establecerán igualmente normas para la adecuada gestión de los residuos de cualquier naturaleza y en especial los de carácter tóxico y peligroso.
  
En este sentido el Ayuntamiento requerirá para la concesión de la licencia de actividad a aquellas industrias que generen en su proceso de producción residuos tóxicos y peligrosos, dependiendo de la masa anual , la autorización de Productor de Residuos Tóxicos y Peligrosos o la inscripción en el registro de Pequeños Productores de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
3.4) Se respetará la anchura legal de la vía pecuaria denominada Cordel de Segorbe o de los Clérigos de 37,61 m de anchura, de acuerdo con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
4) La puesta en marcha de las áreas para el tratamiento de los residuos sólidos urbanos requiere la elaboración de un proyecto y estudio de impacto ambiental que confirmen la idoneidad de los terrenos y que establezcan las medidas correctoras para la fase de funcionamiento.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 16 de noviembre l999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 027/99-AIA relativo al Proyecto Básico de Obras de Emergencia de Emisario Submarino en Santa Pola (Alicante), proyecto promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Resultando que en fecha 2 de febrero de 1999, la Entidad de Saneamiento de aguas residuales de la Comunidad Valenciana remite el Proyecto Básico de las obras precitadas y el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente.
  
Resultando que las obras programadas tienen como objetivo el evacuar los caudales excedentarios de la actual Estación Depuradora de Aguas Residuales (EDAR) de Santa Pola, que por su elevada salinidad no sean aceptables para su uso agrícola, o cualquier otra causa repentina o accidental. Tras la ejecución de la nueva EDAR previsto a medio plazo junto con la reparación de la red de saneamiento que haga posible la reutilización de todo el efluente depurado, el emisario que se proyecta quedaría como aliviadero de emergencia y sólo vertería en ocasiones excepcionales.
  
Las obras a realizar constan de forma esquemática en las siguientes actuaciones:
  
- Construcción de un emisario submarino de 4.000 m. de longitud más 100 m. de difusores, estando los 1.500 m. iniciales enterrados en el fondo marino, y los 2.500 m. restantes apoyado sobre el fondo.
  
La conducción será de PEAD d=630 mm./0'4 Mpa y estará protegida con una distribución de Biotopos artificiales de protección.
  
- Conexión terrestre en zanja subterránea en tramo urbano entre EBAR y el punto de conexión con el ESAR en la playa, mediante una conducción de PRFV DN 600 mm. con una longitud de 500 m.
  
- Instalación de una chimenea de equilibrio-desaireación en la EBAR actual.
  
- Construcción de una arqueta- chimenea de desaireación en la línea de playa.
  
- Adecuación de la EBAR con rejas de separación de finos y gruesos, además de la instalación de bombas, un grupo electrógeno para emergencias y de un sistema de desodorización.
  
Resultando que, según consta en el certificado remitido en fecha 2 de junio de 1999 por la Entidad de Saneamiento, el Proyecto citado y Estudio de Impacto Ambiental han estado sometidos a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, publicado en el DOGV núm. 3.457, de 18 de marzo de 1999, habiéndose formulado alegaciones al mismo presentadas por:
  
- AHSA (Amigos de los Humedales del Sur de Alicante).
  
- Ayuntamiento de Elche.
  
- Esquerra Unida del País Valencià de Santa Pola.
  
- L'Alguer- Ecologistas en Acción.
  
Resultando que las alegaciones formuladas en materia ambiental se refieren de forma general y en extracto a los siguientes puntos:
  
- Efectos negativos sobre las comunidades de fanerógamas marinas, especialmente sobre la Posidonia oceánica, de carácter permanente, argumentando la no depuración de las aguas vertidas y la no existencia de proyecto, presupuesto ni plazos de ejecución de un nuevo sistema de tratamiento para las aguas residuales.
  
- Efectos negativos sobre la salud por la carga bacteriana aportada por el vertido a través del emisario.
  
- Efectos negativos sobre la calidad de las aguas de baño de las Playas del término de Santa Pola y Elche.
  
- Efectos negativos por el aumento de turbiedad en la fase de ejecución de la obra del emisario.
  
A estas alegaciones contesta la Conselleria de Obras Públicas y Urbanismo indicando que:
  
El Saneamiento integral de Santa Pola tiene como objetivo prioritario la depuración de sus aguas residuales y su reutilización en riegos, resultando necesarias las siguientes actuaciones:
  
1) Diseño y ejecución de una nueva EDAR que mejore los rendimientos del actual sistema de lagunaje y que incorpore tratamientos para mejorara las características del efluente para uso posterior en regadíos.
  
2) Solución al problema de intrusión salina en la red de alcantarillado mediante la mejora y/o reposición de la misma en los tramos que sea necesario.
  
3) Proporcionar un punto de vertido al sistema, necesario en toda instalación de tratamiento, aún cuando en casos como el que nos ocupa se tenga prevista una posible reutilización al máximo del agua tratada.
  
Indica así mismo que el Proyecto Básico redactado y su Estudio de Impacto Ambiental incluye un estudio de oleajes, corrientes y diluciones, quedando de manifiesto que el punto de vertido final, situado a más de 4.000 metros de la línea de costa y empleando un sistema de difusores, que resulta suficiente para satisfacer las exigencias de dilución, dispersión y no afección a zonas de baño, teniendo en cuenta los criterios que establece la Orden de 13 de julio de 1993 por la que se aprueba la Instrucción para el Proyecto de Conducciones de vertido desde tierra al mar, ampliando incluso los 3.000 metros de longitud necesarios para el cumplimiento de dicha instrucción, a 4.160 metros como medida de protección de la pradera de Posidonia oceánica. Así mismo se incorpora un sistema de arrecifes artificiales que favorece la conservación de la P. oceánica y el desarrollo de la fauna asociada al ecosistema.
  
Resultando que se ha efectuado consulta al Instituto de Ecología Litoral del Campello, al Centro de Arqueología Subacuática de la Comunidad Valenciana de la Dirección General de Patrimonio Artístico y al Servicio de Planificación Hidrológica de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.
  
Resultando que el Instituto de Ecología Litoral del Campello remite el siguiente informe:relativo al Estudio de Valoración de la incidencia sobre el medio marino del Proyecto precitado:
  
1.Consideraciones generales: La problemática existente con el tratamiento y envío de las aguas residuales en Santa Pola, es la causa de la declaración de emergencia de este proyecto. La elevada salinidad, junto la escasa calidad del agua procedente de la EDAR de Santa Pola, motivan el rechazo del agua tratada para su uso por la agricultura. Por ello, y debido al exponencial aumento demográfico que experimenta el municipio de Santa Pola durante el verano, urge la adopción de medidas que den solución al citado problema. Dichas actuaciones se centran en:
  
- Diseño y ejecución de una nueva EDAR, que incluya el tratamiento terciario de las aguas residuales.
  
- Reposición de la red de alcantarillado en la zona donde se produce la intrusión salina.
  
- Proporcionar una salida para las aguas residuales existentes, en tanto en cuanto no se modifique y acondicione la nueva EDAR.
  
- Para la solución más inmediata: Salida de las aguas residuales, se han trabajado distintas hipótesis destinadas a paliar el problema existente.
  
2. Observaciones medioambientales al proyecto: La urgente necesidad de proporcionar una solución al problema antes mencionado, en especial al referente a la evacuación de las aguas residuales antes del inicio de la temporada estival, ha propiciado el barajar distintas hipótesis alguna de las cuales bien podría no haberse planteado, dado su carácter ilegal (vertido a parajes naturales).
  
La solución propuesta, vertido al sur de Santa Pola a través de un emisario submarino de 4.000 m. de longitud, cabe decir no que sea la mejor de las propuestas, sino más bien la ?menos mala- de todas. A pesar de ello, muy probablemente sea la única posible a corto espacio de tiempo.
  
El Estudio Ambiental evalúa de forma muy superficial el medio natural de la zona afectada, todo ello, fruto de la apremiente necesidad de dar un inicio rápido a las obras. Con ello, parámetros básicos como:
  
- la elaboración de un exahustivo inventario de especies y comunidades,
  
- la valoración de la diversidad biológica de las comunidades que puedan verse afectadas,
  
- los parámetros de salud de la pradera de Posidonia oceánica,
  
- los parámetros oceanográficos y de calidad de aguas en la zona, no han sido realizados y por tanto resulta muy dificil poder valorar los impactos ambientales y su posterior seguimiento al no haberse podido estimar el ?estado cero?.
  
Las carencias anteriormente descritas son reconocidas en el estudio y emplazadas a su elaboración junto con la ejecución de las obras, todo ello, entendemos que de forma inmediata.
  
La falta de cuantificación del estado de la pradera de Posidonia oceánica, no permite precisar la profundidad a la cual la pradera se encuentra degradada bien en superficie por los distintos impactos costeros, bien en profundidad por la pesca de arrastre ilegal.
  
La solución de dejar el tubo sobre la pradera, sin recubrimiento de balasto, pero protegido por unas barreras de bloques antiarrastre, es muy acertada ya que de acuerdo con lo expuesto en el proyecto, permitirá evitar la destrucción de una superficie importante de pradera bien conservada. Este sistema al mismo tiempo facilitará los trabajos de inspección y reparación del emisario.
  
El impacto del vertido durante el periodo de construcción y puesta en marcha de la EDAR, que inicialmente se estima entre 3 y 4 años, contribuirá a la pérdida de calidad ambiental en la bahía, en la cual, los pequeños incrementos de fósforo y nitrógeno contribuirán a la pérdidad de transparencia de sus aguas. La dilución de tal mancha dependerá del volumen de vertido y de su carácter continuo o intermitente, pero la limitación de la luz afectará sin duda al límite inferior de la pradera de Posidonia oceánica bien conservada a pesar de estar ubicado a varios cientos de metros del punto de vertido.
  
3. Recomendaciones: Dada la importancia de la pradera de Posidonia oceánica, junto con la necesidad de garantizar la calidad de las aguas de baño en las playas cercanas, se recomienda que la longitud del tubo sea llevada hasta la cota de ?25 metros, y teniendo en cuenta la carencia de datos (densidad, cobertura) a cerca del estado de conservación de la pradera profunda, y el efecto de sombra de turbidez del vertido en el límite inferior de la pradera, hacen necesario su prolongación entre 800 a 1.000 metros. Esta recomendación es tenida también en cuenta por el propio estudio en sus medidas correctoras que da la posibilidad de alargar el emisario para evitar tal impacto ambiental.
  
Este alejamiento garantizará la pervivencia de la pradera que ha conseguido conservarse hasta la actualidad, a la vez que también reforzará las medidas de seguridad en cuanto a la dilución de la carga contaminante, (casos de días nublados o primeras horas de la mañana o tarde).
  
En relación al seguimiento de los parámetros biológicos, dado que el papel del emisario se centrará en los meses de verano, se cree conveniente el centrar la mayor parte de los muestreos en este periodo.
  
Por último, dado el carácter de emergencia del proyecto, y el impacto severo-crítico que puede producirse en la zona, se remarca la necesidad de ejecutar cuanto antes el proyecto de construcción de la EDAR con tratamiento secundario y terciario, que evite el vertido de aguas no tratadas e incluso tratadas al medio marino.
  
Resultando que en fecha 7 de octubre de 1999 se presenta ampliación del Estudio de Impacto Ambiental en la que se refleja los estudios realizados in situ de los fondos marinos afectados por la ejecución del proyecto valorando el ?estado cero- de la zona o situación preoperacional, mediante un muestreo de trece puntos situados a lo largo del trazado del emisario y alrededor del punto de salida del vertido, realizando la determinación de los parámetros biométricos de las comunidades bentónicas de estos puntos, acompañado por reportaje fotográfico de los fondos marinos, llegando en el mismo a la conclusión de que es posibles establecer en el transecto del emisario 6 zonas diferenciadas, que resumidas resultan:
  
Zona 1, de 1 a 2 m. de profundidad: Arrecife- barrera de P. oceánica, con Caulerpa prolifera.
  
Zona 2, de 3 a 6 m. de profundidad: Mata muerta de P. oceánica,, con dictyotales y recubrimiento irregular de C. prolifera.
  
Zona 3, de los 6 a 12 m.de profundidad: Pradera densa de P. oceánica, sector donde la pradera presenta su mayor desarrollo.
  
Zona 4, a partir de los 12 m. de profundidad, hasta los 14-15, se encuentra pradera degradada de P. oceánica.
  
Zona 5, de los 14-15 hasta los 17-18 m. de profundidad se encuentra pradera de posidonia clareada, relativamente densa pero con tendencia a la regresión.
  
Zona 6 a partir de los 17-18 m. hasta los 25-26 m., profundidad a la que desaparece, la pradera está todavía más deteriorada, el grado de recubrimiento es muy bajo, quedando reducido a matas aisladas.
  
De estas determinaciones se deduce que en el punto de vertido inicialmente previsto a cota de 20 de profundidad, la pradera de posidonia se encuentra más degradada de lo que se esperaba, por lo que no se considera necesario ampliar la longitud de 4.160m. de emisario para llegar a cotas de profundidad de 25 metros.
  
Resultando que previa solicitud de información relativa a las previsiones de ejecución de las obras complementarias a la ejecución del Emisario Submarino, en concreto la renovación del alcantarillado y proyecto de ejecución de la nueva EDAR, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes informa lo siguiente:
  
?Como obra de emergencia fueron ejecutadas, en los meses previos al verano, diversas actuaciones en la planta actual para ampliar y mejorar la capacidad de tratamiento. Estas actuaciones se refieren a la impermeabilización de las lagunas, el pretratamiento y la renovación de diversos tramos de las tuberías de impulsión.
  
- En la actualidad, y también como obra de emergencia, se está llevando a cabo la renovación del alcantarillado en las zonas de Playa Lisa, Tamarit y Gran Playa. esta actuación es la primera fase de una renovación de importancia que se llevará a cabo por el Ayuntamiento.
  
- Para la ampliación y mejora de la actual planta depuradora va a procederse a la ejecución de un sistema de tratamiento biológico, filtración y desinfección para posibilitar la reutilización en riego. La contratación del proyecto que define esas obras va a llevarse a cabo en los próximos días de forma que puedan licitarse las obras a finales del año próximo, en función de las disponibilidades presupuestarias?.
  
Resultando que solicitado informe al Centro de Arqueología Subacuática de la Comunidad Valenciana de la Dirección General de Patrimonio Artístico, se emite informe arqueológico que, en extracto expone:
  
??Que existen yacimientos situados en la costa que pudieran tener relación directa con la zona afectada por las obras en la mar, destacando:
  
- Factoria romana de salaó de peix.
  
- El Palmeral de la Cenia.
  
- La Picola.
  
- Portus Ilicitanus.
  
Para la elaboración del Informe de Impacto Arqueológico Subacuático, es necesario disponer previamente de los siguientes Estudios y Documentación:
  
1. Es necesario contar con un plano exacto del trazado del Emisario desde su inicio en tierra hasta la salida final, a una escala mínima de 1/10.000, dado que el trazado del emisario discurre en el Plano General unos 170ºN y en el de detalle unos 200ºN.
  
2. Las obras y remociones del suelo marino, con profundidades y método (cucharas, explosivos, manga de succión).
  
3. Un estudio exacto de Sísmica de Reflexión y otro de Penetrador de Lodos a lo largo de todo el trazado del emisario (4.000 m.).
  
4. Una prospección visual a lo largo de todo el trazado con un ancho de banda a cada lado de al menos 5 metros de anchura (total de banda 10 metros de ancho).
  
Como recomendaciones, se indica que: La dirección definitiva del trazado no interfiere para nada en los estudios y pruebas del Sísmica de reflexión y de Penetrador de lodos, ya que toda el área se comporta como un fondeadero, es decir, que la posibilidad de aparición de restos arqueológicos es alta, y aparecen dispersos en diferentes profundidades, sin tener por ello un significado arqueológico distinto.
  
Dado que la línea de costa ha ganado terreno al mar desde época ibérica y romana, colmatando los fondos, es posible que se encuentren enterrados bajo la capa de arenas y de la pradera de posidonias, por lo que la prospección visul tan solo dará constancia del recorrido de la superficie del fondo marino, y no del subsuelo. Con este fin, el perfil de los 4.000 metros de trazado del emisario, reflejados en una Sísmica de Reflexión mas la del perfil del Penetrador de Lodos, completará el Estudio Batimétrico que suele acompañar a este tipo de proyectos, que para un estudio arqueológico aporta escasa información.
  
Una vez tengamos reunida la documentación exigida, estaremos en disposición de determinar que tipo de actuación arqueológica es necesaria:
  
- excavación puntual de un punto concreto señalado por la Sísmica de Reflexión,
  
- Sistema de apertura de zanja,
  
- seguimiento de la obra.
  
Sin detrimento de lo expuesto con anterioridad, y tras la experiencia de otros emisarios submarinos de características similares, los tres primeros metros de profundidad deberán llevar seguimiento de obra, vertiendo sobre pontona/plataforma o similar ya que los registros de Batimetría, Sísmica y Penetrador de Lodos no tienen una fiabilidad muy precisa por la escasez de columna de agua, para lo cual se deberá contar con un sistema de extracción de fondo adecuado para su seguimiento arqueológico (cuchara, retro, manga, succión, etc?).
  
Considerando que en la información aportada en la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental en la que se comprueba in situ el estado de la pradera de Posidonia oceánica a lo largo del recorrido del emisario y especialmente en el punto de salida del vertido, se concluye que debido al estado de deterioro de la pradera no se considera necesario ampliar la longitud del emisario, que por otro lado supondría un mayor acercamiento a la Isla de Tabarca y su Reserva marina. Por lo que en este punto el impacto del vertido resulta compatible con el medio. Así mismo, conocidas las actuaciones complementarias, entre las que se encuentra la ejecución de las nuevas instalaciones de tratamiento de la EDAR, este impacto será transitorio con tendencia a mejorar a medio plazo cuando entren en funcionamiento el resto de obras complementarias proyectadas.
  
Considerando que la naturaleza de las aguas residuales urbanas suponen un aporte de nutrientes que si resultara de carácter permanente puede producir una disminución de transparencia de las aguas, que interfiere en el proceso de fotosíntesis y por tanto en la supervivencia de la flora marina, resulta necesario que el sistema de depuración previsto incorpore un tratamiento terciario y su ejecución sea en el plazo más breve posible, de forma que los fectos sobre el medio marino no resulten de carácter permanente.
  
Considerando que en el Programa de Vigilancia y Control Ambiental se establece el seguimiento tanto de la calidad estructural de la conducción, como del efluente en la arqueta de salida del emisario y de las aguas receptoras, así como también del control de sedimentos y organismos bentónicos, estableciéndose para éste último un programa de seguimiento específico de las praderas de Posidonia oceánica basada en cinco estaciones de muestreo situadas a lo largo del emisario. Se estima conveniente, no obstante, que este muestreo se establezca en 13 puntos coincidentes en situación y época del año con los realizados para la situación preoperacional.
  
Considerando que tanto las canteras y zonas de préstamo de materiales como los vertederos, se establecerán con posterioridad a la redacción del Estudio de Impacto Ambiental del presente proyecto, se deberá remitir un informe con las ubicaciones previstas para los mismos previamente al comienzo de la ejecución de las obras, realizándose en su caso las tramitaciones preceptivas. En el caso de los vertederos marinos citados, deberá además acompañarse de un estudio de los fondos marinos donde se tenga prevista la realización de dicho vertido, en el que únicamente se verterá material sobrante de las excavaciones marinas.
  
Considerando que en el tramo de las conducciones terrestres no se indica la posible afección a vías pecuarias en caso de afección a las mismas se deberá cumplir lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, solicitando en su caso las autorizaciones preceptivas.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Efectuar declaración de impacto ambiental favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la normativa sectorial específica, el Proyecto Básico de Obras de Emergencia de Emisario Submarino en Santa Pola (Alicante), proyecto promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes, además de las medidas correctoras y de vigilancia ambiental del Estudio de Impacto Ambiental.
  
1. En la calidad del agua vertida se cumplirán los límites establecidos en la correspondiente autorización de vertido al mar.
  
2. El Programa de Vigilancia y Control Ambiental de las comunidades bentónicas deberá ampliarse a 13 puntos coincidentes en situación y época del año con los realizados para la situación preoperacional, remitiendo los resultados de dicho Programa a esta Dirección General.
  
3. Se deberá tener previsto en el menor plazo posible la ejecución del proyecto de la nueva EDAR incluyendo el tratamiento terciario para las aguas cuyo destino sea el emisario submarino.
  
4. Se deberá remitir previamente a la ejecución de las obras un informe indicando las canteras y zonas de préstamo previsto para la ejecución de las obras, así como de las zona de vertido de los materiales sobrantes, realizándose en su caso las tramitaciones preceptivas. En el caso de traslado a vertedero marino únicamente se realizará vertido del material sobrante de las excavaciones marinas y siempre realizando un estudio previo de los fondos marinos en el sitio previsto para su ubicación.
  
5. Se deberá efectuar un Seguimiento Arqueológico de la obra del Emisario en los tres primeros metros de profundidad de acuerdo con lo indicado en el informe emitido por el Centro de Arqueología Subacuática de la Comunidad Valenciana, actuando en todo caso de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
6. En caso de afección a vías pecuarias se deberá cumplir lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, solicitando en su caso las autorizaciones preceptivas.
  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan en las autorizaciones sectoriales aplicables.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 16 de noviembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 46/99-AIA sobre el proyecto de instalación de una Planta de Generación de electricidad (con un grupo turbogenerador a vapor de 1.200 kWe), promovido por Colorobbia España, SA, para la fábrica de esmaltes cerámicos situada en Ctra. C-814 km 16'3, en el municipio de Vilafamés (la Plana Alta).
  
Resultando que, en fecha 27 de enero de 1999, se recibe del Servicio Territorial de Industria y Energía en Castellón el proyecto técnico de la instalación de la Planta de Generación eléctrica que incluye el estudio de impacto ambiental.
  
Resultando que, en fecha 5 de marzo de 1999, se realizó consultas al Ayuntamiento de Villafamés y a la Dirección General de Calidad Ambiental (actualmente D.G. de Educación y Calidad Ambiental) de esta Conselleria.
  
Resultando que, el 16 de abril de 1999, se recibe del Servicio Territorial de Industria y Energía los resultados de la exposición pública.
  
Resultando que, han sido expuestos al público la solicitud de Autorización Administrativa y el Estudio de Impacto Ambiental, durante el plazo de treinta días, mediante anuncio en el BOP núm. 26 de fecha 2 de marzo de 1999, sin que se hayan presentado alegaciones a la misma, según certificado del Servicio Territorial de Industria y Energía.
  
Resultando que, el 28 de abril de 1999, se recibe de la Dirección General de Calidad Ambiental el informe emitido por el Servicio de Residuos y Contaminación, en el que se recoge los aspectos siguientes a tener en cuenta para garantizar una adecuada protección del ambiente atmosférico y gestión de residuos:
  
La actividad sometida a estudio deberá disponer de un libro de registro por cada foco emisor de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Asimismo, deberán presentar correctamente cumplimentada ante esta administración la adaptación de la encuesta que aparece en el anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.
  
En cuanto al nivel de ruido en los ambientes exteriores, deberá estarse a lo dispuesto en el ordenamiento municipal. De cualquier modo, debería garantizarse la no transmisión de más de 35 dB(A) por parte de la nueva instalación al interior de las viviendas o establecimientos próximos o colindantes.
  
En cuanto a la producción de residuos peligrosos (p.e. los aceites de lubricar el cárter del motor, etc.), la empresa debería inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos si produce menos de 10 Tm/año, o solicitar Autorización de Productor de Residuos Peligrosos si produjera más de la mencionada cantidad (debe considerarse el conjunto de los residuos producidos por la planta en su totalidad, independientemente que provengan de la instalación que ya existía o de la ampliación). En ambos casos, los residuos necesariamente deberán entregarse a un Gestor Autorizado por la Conselleria de Medio Ambiente.
  
En el Proyecto Básico que se está evaluando, únicamente en su capítulo 4 se hace un análisis del Impacto Ambiental sin ser propiamente un Estudio de Impacto Ambiental. Indican que no generan emisiones a la atmósfera, cuando esto no es cierto puesto que aprovechan el calor de una corriente de gases de combustión producidos por gas natural y proveniente de 22 hornos y finalmente se produce un vertido de gases a la atmósfera. Debería necesariamente establecerse un Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera y del ruido ambiental generado. El Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera deberá realizarse en todos y cada uno de los focos.
  
Las chimeneas de emisión de contaminantes deberán disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y accesibilidad a los mismos mediante una infraestructura fija, según se indica en la Orden de 18 de octubre de 1976.
  
Resultando que, el 12 de mayo de 1999, se recibe del Ayuntamiento, en respuesta a nuestra consulta, el informe del arquitecto municipal sobre la normativa establecida por el Plan General al lugar de ubicación del proyecto, cuyos terrenos están clasificados como Suelo Urbano Industrial con la ordenanza ?zona industrial?, y de la cual se extrae el siguiente condicionante de carácter ambiental: Detritus. Toda sustancia de desecho en cualquiera de los tres estados deberá estar al salir de los lindes de las parcelas debidamente tratada, para no producir efectos nocivos a sus alrededores.
  
Resultando que, el 24 de mayo de 1999, se solicita al promotor ampliación del estudio de impacto ambiental en los aspectos que indica el Servicio de Residuos y Contaminación en su informe.
  
Resultando que, el 29 de junio de 1999, se recibe la respuesta del promotor a la ampliación solicitada que se concreta en:
  
Los gases que llegarán al autogenerador serán de aire caliente obtenido del sistema de refrigeración (intercambiadores) de un ?proceso de depuración de los humos- de las chimeneas de los 22 hornos de fritas existentes. Este aire en ningún caso contiene o se mezcla con los humos de los hornos, y ambos serán vertidos por separado a la atmósfera.
  
Con el presente proyecto se pretende aprovechar este aire caliente para generar vapor y posteriormente energía eléctrica.
  
Los focos de emisiones de contaminantes de la Industria corresponden a cada una de las chimeneas de los hornos de fritas existentes.
  
Estas emisiones, justificadas en Proyecto de Ampliación núm. 7 de la industria tramitado ante los SSTT de Industria y Energía de fecha marzo de 1997, fueron comprobadas mediante las correspondientes mediciones por una ECA que siempre las emisiones en partículas sólidas eran muy inferiores a 150 mg/Nm3.
  
Y con fecha 4-8-97 se tramitó ante SSTT de Industria y Energía un Proyecto de Ampliación y Mejora de las Instalaciones correctoras de la Contaminación ambiental mediante filtros de depuración de humos para los hornos de fusión de fritas. Mediante el referido proyecto se reduce la contaminación a través de un sistema individualizado para filtración de humos por cada horno, que permite reducir la emisión de los 40 a 50 mg/Nm3 que producen los hornos (inferior al máximo legal de 150 mg/Nm3) hasta una emisión inferior a 10 mg/Nm3. Con ello se consigue una reutilización de las cenizas de humos de cada horno y por lo tanto la eliminación casi total de producción de residuos por este motivo.
  
Para conseguir el referido grado de filtración de emisiones el primer paso necesario para ello es el enfriamiento de los humos de los 700 a 800 oC de salida del horno a unos 200 oC para una filtración correcta. Ello se consigue mediante un intercambiador de calor aire-aire que refrigera el calor de los humos a la vez que aprovecha este calor para, junto con el calor del resto de los hornos, ser aprovechado por la caldera de vapor y posteriormente la turbina de autoproducción de energía eléctrica motivo del Proyecto.
  
Cada chimenea de horno ya dispone actualmente de un Control periódico de emisión de contaminantes a la atmósfera realizado por una ECA.
  
La emisión por la chimenea de evacuación de la Central de Autogeneración es únicamente de aire caliente, y en dicha chimenea se instalarán los orificios preceptivos para toma de muestras y comprobación de que no existen emisiones a la atmósfera.
  
Se justifica que la emisión de niveles de ruido a los vecinos será inferior a 35 dB(A), teniendo en cuenta un nivel producido de 80 dB(A) (según fabricante) y la distancia al casco urbano más próximo de un 2'5 km.
  
Se dan a conocer los residuos peligrosos actualmente generados por la Industria y el que será generado por la ejecución de este proyecto (aceite usado) así como las empresas autorizadas que se encargarán de la recogida y gestión de cada uno de ellos; y que la Industria está debidamente inscrita en el Registro Especial de Productores de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
Considerando que, además del aceite usado de lubricar el motor, todos los residuos peligrosos generados (aceite usado de transformador, baterías, filtros, etc.) han de ser recogidos en envases adecuados y etiquetados para su entrega a empresas gestoras autorizadas.
  
Considerando que, como vigilancia ambiental se ha de realizar, además del control de las emisiones a la atmósfera por la chimenea de la Caldera de vapor y/o by-pass, un control del nivel acústico producido.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de instalación de una Planta de Generación de electricidad (con un grupo turbogenerador a vapor de 1.200 kWe), promovido por Colorobbia España, SA, para la fábrica de esmaltes cerámicos situada en suelo industrial, Ctra. C-814 km 16'3, en el municipio de Vilafamés (la Plana Alta), en los términos que establece el Estudio de Impacto Ambiental, Anexo al mismo y, siempre y cuando, se cumplan las siguientes condiciones:
  
El aceite usado, los posibles derrames, baterías, filtros procedentes de los circuitos de trasiego del aceite, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo peligroso, serán adecuadamente almacenados y etiquetados, y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos.
  
Por ser productor de residuos peligrosos, la empresa estará sujeta a todo lo dispuesto en la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos. Es decir, si producen menos de 10 Tm/año de RP's deberá inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos, o de ser superior a esa cantidad deberá solicitar ante la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta Conselleria la Autorización como Productor de Residuos Peligrosos.
  
La presente actividad, considerada en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera que se indica en el anexo II del Decreto 833/75, estará a todo lo dispuesto para tales actividades en el Título VI del mencionado Decreto (Régimen especial de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera) y en la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.
  
Se dispondrá de un libro de registro por cada foco emisor de contaminantes (chimeneas de los hornos), según el modelo que aparece en el anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial, donde se anotarán todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera.
  
Se incluirá en la vigilancia ambiental, mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML