Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7973, del 06-02-2017 (2017/902)

ORDRE 2/2017, d'1 de febrer, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió d'ajudes destinades a la promoció de l'economia sostenible.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2017/02/01/2/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7973

Data del DOGV
:   06-02-2017

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2017/902

CVE


Data del document
:   01-02-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDRE 2/2017, d'1 de febrer, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió d'ajudes destinades a la promoció de l'economia sostenible. [2017/902]  
Índex  
  
Preàmbul  
Títol I. Disposicions generals  
Capítol únic  
Article 1. Objecte  
Article 2. Definicions  
Article 3. Entitats beneficiàries  
Article 4. Accions objecte de les ajudes  
Article 5. Obligacions de les entitats beneficiàries  
Article 6. Sol·licitud de subvencions i documentació amb què s'ha d'acompanyar  
Article 7. Procediment de concessió  
Article 8. Òrgans competents per a la tramitació i resolució del procediment  
Article 9. Criteris per a la determinació de la quantia individualitzada de la subvenció  
Article 10. Resolució de la convocatòria  
Article 11. Concurrència amb altres subvencions  
Article 12. Circumstàncies que poden donar lloc a la modificació de la resolució  
Article 13. Justificació de la subvenció  
Article 14. Règim de pagament de la subvenció  
Article 15. Control de les ajudes  
Article 16. Reintegrament i minoració de les ajudes  
Títol II. Despeses subvencionables i criteris de valoració  
Capítol I. Despeses subvencionables i quantia màxima de les ajudes  
Article 17. Despeses subvencionables  
Article 18. Partides subvencionables en activitats de formació, foment i difusió de la cultura i pràctiques de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú  
Article 19. Partides subvencionables en les ajudes per a la implantació de la cultura i pràctica de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú en pimes  
Article 20. Partides subvencionables en les ajudes per a investigació en matèria d'Economia del Bé Comú, l'empresa social i l'emprenedoria i innovació social  
Capítol II. Criteris de valoració i acreditació de mèrits   
Article 21. Criteris per a l'atorgament de les subvencions  
Article 22. Implantació institucional i experiència de les entitats sense ànim de lucre  
Article 23. Contribució a la integració laboral de persones amb dificultats d'accés al mercat laboral  
Article 24. Implementació de polítiques en matèria d'igualtat d'oportunitats entre homes i dones i participació de dones en els òrgans de direcció i d'administració  
Article 25. Utilització de productes procedents del comerç just  
  
Article 26. Realització de balanços, auditories o informes de caràcter economicosocial, mediambiental, de responsabilitat social o de sostenibilitat de l'activitat de l'empresa  
Article 27. Incidència en l'exercici de l'activitat de les empreses de destacat caràcter social  
Article 28. Contribució a la millora del medi ambient  
Disposició addicional única. Normativa aplicable  
Disposicions finals  
Primera. Habilitació  
Segona. Entrada en vigor  
  
  
PREÀMBUL  
  
El Govern Valencià ha fixat, entre els seus objectius, establir les bases perquè la Comunitat Valenciana avance cap a un model econòmic sostenible, centrat en el coneixement, la innovació, l'obertura i la connexió amb l'exterior, i articulat al voltant de la sostenibilitat, tant en l'esfera social com en l'econòmica i la mediambiental, tal com s'especifica en el Document d'Elx, aprovat pel Ple del Consell el 15 d'abril de 2016, en què s'estableixen les bases i els elements orientadors per a la transformació del model econòmic de la Comunitat Valenciana.  
  
Aquesta iniciativa del Consell cap a un model de desenvolupament econòmic amb rostre humà, que siga, al mateix temps, socialment inclusiu i sostenible, i que genere ocupació estable i de qualitat, és coherent amb el mandat contingut en l'Estatut que, en l'article 19.1, afirma que «La Generalitat impulsarà un model de desenvolupament equitatiu, territorialment equilibrat i sostenible, basat en la incorporació de processos d'innovació, la plena integració en la societat de la informació, la formació permanent, la producció obertament sostenible i una ocupació estable i de qualitat en què es garantisca la seguretat i la salut en el treball».  
Entre les propostes diverses vinculades a l'economia sostenible, com a patró de creixement que concilie el desenvolupament econòmic, social i ambiental en una economia productiva i competitiva, hi ha l'Economia del Bé Comú i el model d'empresa social, que es constitueixen com a processos d'innovació social i emprenedoria positiva que resulten d'utilitat per a trobar solucions a les necessitats socials i contribueixen al canvi econòmic i social.  
L'Economia del Bé Comú és un model per a construir un sistema social i econòmic sòlid, dirigit a desenvolupar una economia de mercat ètica i sostenible i que es basa en els mateixos valors fonamentals i constitucionals que totes les persones reconeixen com universals: dignitat humana, solidaritat, sostenibilitat ecològica, justícia social, transparència i participació democràtica.  
En aquest sentit, l'Economia del Bé Comú està vinculada al contingut de l'article 128.1 de la Constitució Espanyola, que estableix que tota la riquesa del país en les seues diverses formes i, siga quina siga la seua titularitat, està subordinada a l'interés general, així com a les constitucions dels països del nostre entorn, en les quals també prima el consens sobre la promoció del bé comú de tots i cada un dels seus integrants com l'objectiu principal de la societat i la visió que l'economia ha d'estar al servei de les persones.  
De fet, l'Economia del Bé Comú ja ha obtingut el suport del Comité Econòmic i Social Europeu (CESE), que va aprovar en sessió plenària de 17 de setembre de 2015 el dictamen titulat «La Economía del Bien Común: un modelo económico sostenible orientado a la cohesión social». En aquest dictamen, el CESE considera que el model d'Economia del Bé Comú està concebut per a incloure's en el marc jurídic europeu i nacional a fi d'avançar cap a un mercat únic europeu a través d'una economia més ètica basada en els valors europeus i en èxits de les polítiques de responsabilitat social, i insta la Comissió Europea perquè, en el marc de l'estratègia renovada de responsabilitat social empresarial, recompense aquelles empreses que puguen demostrar un major rendiment ètic.  
Els valors fonamentals que constitueixen l'Economia del Bé Comú estan continguts, així mateix, en una altra de les propostes econòmiques que major repercussió té, com és la del model d'empresa social, amb la qual comparteix els principis socioeconòmics bàsics de la primacia de la persona i del fi social sobre el financer. Comparteixen, igualment, una estreta vinculació amb la responsabilitat social com a sistema innovador de gestió de les empreses i organitzacions que s'orienta a obtindre uns resultats millors compatibles amb el foment del desenvolupament sostenible i de la justícia social.  
Les empreses socials, caracteritzades pels objectius socials d'interés comú, la reinversió dels beneficis, la varietat de formes jurídiques, la participació de les parts interessades i els principis de solidaritat i de responsabilitat, també han rebut una atenció especial per part de les institucions europees. Això es pot apreciar en la comunicació de la Comissió al Parlament Europeu, al Consell, al Comité Econòmic i Social Europeu i al Comité de les Regions, titulada «Iniciativa en favor del emprendimiento social. Construir un ecosistema para promover las empresas sociales en el centro de la economía y la innovación sociales», i en la iniciativa de la UE a favor de l'Emprenedoria Social (Social Business Iniciative), per mitjà de les quals es potencien activament les empreses socials per considerar que representen el tipus de creixement sostenible, integrador i intel·ligent, basat en la innovació, que tanta importància comporta per a l'economia europea, i es configuren com un dels actors que fan possible els objectius marcats en l'Estratègia 2020.  
  
L'empresa social i l'Economia del Bé Comú esdevenen, per tant, com dos models que encaixen dins del patró de desenvolupament sostenible que des del Govern Valencià s'està impulsant i que es complementen entre aquests, en la mesura que l'Economia del Bé Comú aporta instruments innovadors per a la gestió de les empreses socials, com el mesurament de la contribució al bé comú de les empreses per mitjà de la realització d'un Balanç del Bé Comú. De fet, ambdós models contribueixen al desenvolupament i a la posada en pràctica de solucions innovadores als principals reptes econòmics, socials i mediambientals, per tal d'assolir els objectius de la societat d'una forma social i responsable.  
  
És per tot això que, amb aquesta ordre, es pretén promocionar l'economia sostenible mitjançant el foment i la difusió de la cultura i la pràctica de dues de les seues modalitats principals, l'Economia del Bé Comú i les empreses socials.  
Aquesta ordre s'emmarca dins de l'objectiu estratègic dirigit a promoure el model econòmic de desenvolupament sostenible a la Comunitat Valenciana, amb especial atenció al foment de l'economia social i l'emprenedoria, inclòs en el Pla Estratègic de Subvencions 2016-2018, aprovat per Resolució del conseller d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, de 6 de juny de 2016.  
  
D'acord amb el que estableix l'article 10 del Decret 157/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, a la Direcció General d'Economia, Emprenedoria i Cooperativisme li correspon gestionar, entre altres, les competències en matèria d'estudi i avaluació de l'economia valenciana i d'orientació, planificació i seguiment de les polítiques econòmiques generals i de competitivitat sectorials i territorials.  
La regulació que s'estableix en les bases aprovades mitjançant aquesta ordre s'estructura en dos títols. El títol I conté les bases generals d'aplicació a les ajudes previstes en aquesta, mentre que el títol II, dividit en dos capítols, regula les despeses subvencionables i els criteris de valoració per a l'atorgament de les subvencions. Així, el capítol I del títol II estableix les partides de despeses subvencionables per a cada una de les tipologies d'ajudes que es regulen en aquesta ordre i les quanties màximes de les ajudes. D'altra banda, el capítol II del títol II estableix els criteris de valoració per a cada tipologia d'ajudes i descriu la puntuació dels criteris relatius a la implantació institucional i experiència de les entitats sense ànim de lucre (article 22) i al compromís social de les entitats sol·licitants (articles del 23 al 28), i determina la documentació per a acreditar els mèrits corresponents.  
  
En el procés d'elaboració d'aquesta ordre, d'acord amb el que disposa l'article 165 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, relatiu a les bases reguladores de la concessió de subvencions, l'Advocacia General de la Generalitat i la Intervenció delegada han emés informe. A més, s'han realitzat els tràmits d'audiència pertinents.  
  
De conformitat amb el que disposa el Decret 147/2007, de 7 de setembre, del Consell, pel qual es regula el procediment de notificació i comunicació a la Comissió Europea dels projectes dirigits a establir, concedir o modificar ajudes públiques, les ajudes que puguen convocar-se en el desplegament d'aquesta ordre, no requereixen la notificació a la Comissió Europea, d'acord amb el que estableixen els articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea, de conformitat amb el següent:  
1. Les ajudes incloses en l'apartat 3 de l'article 4 es consideren que no estan contingudes dins de l'àmbit d'aplicació de l'article 107 del Tractat de funcionament de la Unió Europea, ja que es tracta d'activitats primàries d'organismes d'investigació que no suposen cap avantatge econòmic per a les empreses, i no falsegen la competència, ja que no afecten els intercanvis comercials entre els estats membres.  
2. Les ajudes a què es refereixen els apartats 1 i 2 de l'article 4 es concediran amb subjecció al Reglament (UE) núm. 1047/2013, de la Comissió, de 18 de desembre (DOUE L352 de 24.12.2013), relatiu a l'aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat a les ajudes de minimis. En conseqüència, l'import d'aquestes ajudes no podrà fer que la quantia total de les ajudes de minimis que reba l'entitat beneficiària durant un període de tres exercicis fiscals siga superior al límit de 200.000 euros, que es redueix a 100.000 euros en el cas d'entitats que operen en el sector del transport per carretera. Aquest règim de minimis no podrà aplicar-se a les empreses que operen en els sectors determinats en el punt 1, de l'article 1 de l'esmentat reglament.  
  
En virtut d'això, en compliment del que preceptuen la Llei 38/2003, general de subvencions, el Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el reglament de desplegament de l'esmentada llei, i fent ús de les facultats que em confereixen l'article 28 de la Llei 5/1983, del Consell, i els articles 160.2.b i 165 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, d'acord amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana,  
  
  
ORDENE  
  
TÍTOL I  
DISPOSICIONS GENERALS  
  
Article 1. Objecte  
1. L'objecte d'aquesta ordre és establir les bases reguladores per les quals han de regir-se les convocatòries d'ajudes destinades a la promoció de l'economia sostenible, a través del finançament d'actuacions de foment i difusió de la cultura i pràctiques de les empreses socials i de l'Economia del Bé Comú.  
Les esmentades bases contenen la regulació i el procediment a què podran acollir-se les entitats destinatàries del règim d'ajudes que s'estableix en aquestes.  
2. Les ajudes que es concedisquen a l'empara d'aquesta ordre tindran la consideració de subvencions públiques i la concessió es tramitarà amb subjecció al règim de concurrència competitiva a què es refereixen l'article 22.1 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i els articles 164 i següents de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.  
  
Article 2. Definicions  
Als efectes d'aquesta ordre s'entendrà per:  
1. Economia sostenible: patró de creixement que concilie el desenvolupament econòmic, social i ambiental en una economia productiva i competitiva, que afavorisca l'ocupació de qualitat, la igualtat d'oportunitats i la cohesió social, i que garantisca el respecte ambiental i l'ús racional dels recursos naturals, de manera que permeta satisfer les necessitats de les generacions presents sense comprometre les possibilitats de les generacions futures per a atendre les seues necessitats, d'acord amb el que disposa la Llei 2/2011, de 4 de març, d'economia sostenible.  
2. Economia del Bé Comú: d'acord amb el que estableix el punt 3 del Dictamen 2016/C013/06 del Comité Econòmic i Social Europeu sobre el tema «La Economía del Bien Común: un modelo económico sostenible orientado a la cohesión social», l'Economia del Bé Comú és un model econòmic fonamentat en els valors que totes les persones reconeixen com a universals: la dignitat humana, la solidaritat, la sostenibilitat ecològica, la justícia social, la transparència i la participació democràtica. És un model holístic que pretén integrar l'economia en el context social, cultural i ecològic de la societat europea. Els seus objectius i valors van més enllà de les propostes convencionals de la responsabilitat social i la visió holística brinda la capacitat de reunir els agents més diversos de la societat. La proposta central del model de l'Economia del Bé Comú és, per tant, que l'economia ha d'estar al servei de les persones, és a dir, del bé comú, i assumeix així que els diners i el capital tenen importància com a instruments d'intercanvi i d'inversió però no constitueixen mai un fi per si mateixos.  
3. Empresa: d'acord amb el que estableix l'annex I del Reglament (UE) núm. 651/2014 de la Comissió, de 17 de juny de 2014, pel qual es declaren determinades categories d'ajudes compatibles amb el mercat interior en aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea, es considera empresa qualsevol entitat, independentment de la seua forma jurídica, que exercisca una activitat econòmica. En particular, es consideraran empreses les entitats que exercisquen una activitat artesanal o altres activitats a títol individual o familiar, així com les societats de persones i les associacions que exercisquen una activitat econòmica de forma regular.  
4. Empresa social: d'acord amb el que estableix l'article 2 del Reglament (UE) núm. 1296/2013 del Parlament Europeu i del Consell, d'11 de desembre de 2013, relatiu a un programa de la Unió Europea per a l'ocupació i la innovació social (EaSI) i pel qual es modifica la Decisió núm. 283/2010/UE, per la qual s'estableix un instrument europeu de microfinançament per a l'ocupació i la inclusió social, s'entén per empresa social aquella empresa que, independentment de la seua forma jurídica, presenta les característiques següents:  
a) d'acord amb l'escriptura de constitució, els estatuts o qualsevol altre document constitutiu de l'empresa, aquesta té com a objectiu primordial la consecució d'impactes socials mesurables i positius, en comptes de generar beneficis per als propietaris, socis i accionistes, i ofereix serveis o béns amb un elevat rendiment social o utilitza un mètode de producció de béns o serveis que represente el seu objectiu social.  
  
b) utilitza els beneficis, en primer lloc, per a la consecució del seu objectiu primordial, i ha implantat normes i procediments predefinits que regulen qualsevol repartiment de beneficis als accionistes i propietaris, a fi de garantir que aquest repartiment no vaja en detriment del seu objectiu primordial.  
c) està gestionada de forma empresarial, transparent i subjecta a rendició de comptes, en especial, fomenta la participació dels empleats, dels clients o dels interessats afectats per la seua activitat empresarial.  
  
5. Pime: La definició que s'utilitza és la que s'inclou en l'esmentat Reglament núm. 651/2014 de la Comissió, que estableix que la categoria de microempreses, petites i mitjanes empreses (pime), està constituïda per les empreses que ocupen menys de 250 persones i el volum de negocis anual de les quals no excedeix els 50 milions d'euros o el balanç general anual no excedeix els 43 milions d'euros.  
6. Memòria de sostenibilitat: informe elaborat per les entitats per a donar a conéixer els resultats no financers de la gestió de les seues activitats en l'àmbit econòmic, social i ambiental. És, per tant, un document que reuneix els resultats analítics, sistemàtics i d'avaluació dels aspectes que integren la responsabilitat social i sostenibilitat de l'entitat, i que reflecteix la vinculació i el compromís de l'entitat amb aquestes polítiques i les seues activitats des d'una perspectiva social, econòmica i mediambiental. La memòria ha de contindre informació relativa, com a mínim, a qüestions mediambientals i socials, així com relatives al personal, respecte als drets humans i a la lluita contra la corrupció i el suborn.  
  
A efectes d'aquesta ordre, queden inclosos dins d'aquesta definició de memòria de sostenibilitat les memòries o balanços de responsabilitat social basades en qualsevol dels models nacionals i internacionals existents, així com l'informe no financer a què es refereix la Directiva 2014/95/UE del Parlament Europeu i del Consell, de 22 d'octubre de 2014, per la qual es modifica la Directiva 2013/34/UE, pel que fa a la divulgació d'informació no financera i informació sobre diversitat per part de determinades grans empreses i determinats grups, i el Balanç del Bé Comú.  
7. Balanç del Bé Comú: d'acord amb el punt 5 del Dictamen 2016/C013/06, del Comité Econòmic i Social Europeu sobre el tema «L'Economia del Bé Comú: un model econòmic sostenible orientat a la cohesió social», el Balanç del Bé Comú mesura la part no financera de l'èxit d'una empresa, l'èxit ètic d'una empresa i la contribució al bé comú. El Balanç del Bé Comú mesura, per tant, els valors constitucionals més importants (dignitat, solidaritat, sostenibilitat, justícia i participació democràtica, açò és, el rendiment ètic en tots els grups de contacte) i ha de complir els metacriteris següents: universal, mesurable en punts neutrals, comparable entre empreses, comprensible per a totes les parts interessades, públic i auditat de forma externa.  
8. Matriu del Bé Comú: instrument per a la realització del Balanç del Bé Comú, que ofereix una vista de conjunt unilateral sobre els indicadors derivats de la interacció dels valors bàsics i constitucionals (dignitat humana, solidaritat, sostenibilitat ecològica, justícia social i democràcia) amb els grups de contacte (stakeholders) de l'empresa (empleats, proveïdors, clients, finançadors, sobirania, generacions futures i naturalesa), així com els criteris negatius, d'acord amb allò que ha establit l'Associació per al Foment de l'Economia del Bé Comú d'Espanya.  
9. Innovació social: d'acord amb l'esmentat Reglament (UE) núm. 1296/2013, s'entén per innovacions socials aquelles innovacions que siguen socials tant pels seus fins com pels seus mitjans i, en particular, les que es referisquen al desenvolupament i a la posada en pràctica de noves idees (relacionades amb productes, serveis i models) que, simultàniament, satisfacen necessitats socials i generen noves col·laboracions o relacions socials, i beneficien, d'aquesta manera, la societat i en reforcen la capacitat d'actuació.  
10. Emprenedoria social: emprenedoria innovadora que busca solucionar un problema social o mediambiental a través de la combinació de recursos d'una nova manera, que siga econòmicament sostenible i amb un marcat estímul pel canvi social. És, per tant, un tipus d'emprenedoria l'objectiu primari de la qual és aconseguir un impacte social més que generar benefici per als propietaris. Les principals característiques són la sostenibilitat econòmica i l'ús d'instruments empresarials, la resposta a una necessitat social a través dels béns i serveis que crea, el col·lectiu al qual ocupa o a qui pertany, la reinversió dels beneficis, la renúncia a repartir dividends, el talent i la innovació posats al servei del canvi social, la cerca de solucions sistèmiques (trobar el punt de palanca i no les respostes a curt termini) i la gestió democràtica i transparent.  
  
11. Responsabilitat social: conjunt de compromisos d'ordre divers, econòmic, social i ambiental, adoptats per les empreses, les organitzacions i les institucions públiques i privades, que constitueixen un valor afegit al compliment de la legislació aplicable i dels convenis col·lectius, i que contribueixen, al mateix temps, al progrés social i econòmic en el marc d'un desenvolupament sostenible.  
12. Auditoria social: avaluació sistemàtica i documentada realitzada per una persona física, entitat o organisme acreditat oficialment, que pretén determinar la correspondència entre la informació facilitada per l'entitat en la memòria de sostenibilitat sobre el compliment dels elements configuradors de la responsabilitat social i de la sostenibilitat, i les evidències que hi van donar origen.  
  
Article 3. Entitats beneficiàries  
1. Podran acollir-se a les subvencions previstes en aquestes bases, les entitats següents:  
a) Associacions, fundacions i altres entitats i organitzacions sense ànim de lucre que tinguen entre les seues finalitats la promoció i el foment dels principis vinculats a l'empresa social i/o a l'Economia del Bé Comú.  
b) Petites i mitjanes empreses (pimes) amb personalitat jurídica pròpia que realitzen actuacions vinculades a la implantació de la cultura i pràctica de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú.  
  
c) Centres, instituts i ens universitaris especialitzats que duguen a terme activitats d'investigació o de formació especialitzada en matèries vinculades a l'economia sostenible, l'empresa social o l'Economia del Bé Comú, ja tinguen personalitat jurídica pròpia, ja depenguen d'una universitat o hi estiguen adscrits, en aquest supòsit, la sol·licitud haurà d'estar subscrita pel representant legal d'aquesta última.  
  
2. Amb caràcter general, les entitats beneficiàries hauran de reunir els requisits següents:  
a) Estar legalment constituïdes i inscrites en el registre públic corresponent a la data de publicació de la corresponent convocatòria. Es considera com a data d'inscripció, la de l'assentament de presentació en el registre públic corresponent, sempre que la inscripció es produïsca dins del termini de validesa de l'esmentat assentament.  
b) Tindre domicili social o establiment permanent en el territori de la Comunitat Valenciana.  
c) No estar incurses en cap de les circumstàncies previstes en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
d) No haver sigut sancionades, mitjançant una resolució ferma, amb la pèrdua de la possibilitat d'obtindre subvencions.  
3. Els centres, instituts i ens universitaris a què es refereix la lletra c) de l'apartat 1 han de complir els requisits per a ser considerats organismes d'investigació, tal com estableix l'apartat 2.1 del Marc sobre ajudes estatals d'investigació i desenvolupament i innovació (2014/C 198/01), i han d'estar d'acord amb la definició d'organisme d'investigació inclosa en la lletra ee de l'epígraf 15 de l'apartat 1.3 de l'esmentat marc.  
  
  
Article 4. Accions objecte de les ajudes  
1. Les ajudes a les associacions, fundacions i altres entitats i organitzacions sense ànim de lucre que tinguen entre les seues finalitats la promoció i el foment dels principis vinculats a l'empresa social o a l'Economia del Bé Comú aniran dirigides a finançar despeses que es produïsquen per raó de les activitats de formació, foment i difusió de la cultura i pràctiques de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú en el territori de la Comunitat Valenciana en qualsevol de les modalitats següents:  
a) Activitats de foment d'estudis d'aspectes relacionats amb l'empresa social i amb l'Economia del Bé Comú, com la realització de tallers, col·loquis, xarrades, congressos, trobades, taules redones, simposis, jornades, seminaris i altres activitats semblants, que tinguen com a finalitat la divulgació i l'intercanvi de coneixements i millors pràctiques entre professionals i experts en aquestes matèries.  
b) Activitats de difusió per a millorar la visibilitat de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú i l'impacte que tenen en la societat. L'objecte d'aquestes activitats ha de ser donar a conéixer o divulgar, entre la població en general o a col·lectius específics, la cultura i pràctica de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú, per mitjà de campanyes d'informació i difusió en mitjans de comunicació social, edició de publicacions i la resta de documentació didàctica, activitats d'índole artística (exposicions, cicles de cine, música, etc.) i qualsevol altra activitat que contribuïsca a aquesta finalitat.  
c) Actuacions d'innovació social i emprenedoria social positives que permeten promoure i donar suport a idees que, de manera simultània, resolguen les necessitats socials, creen noves relacions socials i reforcen la creació de valor econòmic.  
d) Activitats de promoció de l'emprenedoria social en tots els nivells educatius.  
2. Les ajudes a les pimes aniran dirigides a finançar les despeses derivades d'actuacions que es realitzen per a la implantació de la cultura i pràctica de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú, en qualsevol de les modalitats següents:  
a) Elaboració i implantació d'una memòria de sostenibilitat que contribuïsca a mesurar, supervisar i gestionar el rendiment de les empreses i el seu impacte en la societat en el triple vessant, social, econòmic i mediambiental, i que permeta mesurar l'èxit ètic de l'organització i la contribució al bé comú, com ara el Balanç del Bé Comú, memòria de responsabilitat social, estat no financer o altres instruments semblants.  
  
b) Programes de desenvolupament de capacitats i competències del personal per a comprendre, mesurar i comunicar l'impacte que les accions de comportaments responsables, compromesos i sostenibles tenen sobre la creació de valor de l'empresa, així com l'assumpció de responsabilitats en matèria social i mediambiental.  
3. Les ajudes als centres, instituts i ens universitaris aniran dirigides a finançar les despeses derivades d'activitats d'investigació bàsica sobre l'Economia del Bé Comú, l'empresa social i l'emprenedoria i la innovació social, i també destinades a l'impuls de la investigació aplicada a aquestes matèries, en qualsevol de les modalitats següents:  
  
a) Investigació dirigida a aprofundir en els conceptes i valors que regeixen aquests models.  
b) Aplicació pràctica i desenvolupament dels instruments que porten implícits aquests models, com la metodologia per a mesurar la contribució de les empreses al bé comú, elaboració del Balanç del Bé Comú i altres instruments semblants.  
c) Investigacions i estudis sobre la contribució real de les empreses socials i de l'Economia del Bé Comú als principals agregats macroeconòmics, així com el valor afegit en comparació amb altres models empresarials, els efectes sobre la resiliència i les relacions amb la innovació social i l'emprenedoria.  
d) Recopilació d'estadístiques i construcció d'indicadors que donen major reconeixement i visibilitat a les empreses socials i a l'emprenedoria social, i permeten una comprensió millor dels seus models, professionalitat i el seu paper en la societat.  
e) Formació especialitzada en matèria d'emprenedoria i innovació social o Economia del Bé Comú.  
  
Article 5. Obligacions de les entitats beneficiàries  
1. Són obligacions dels beneficiaris:  
a) Realitzar l'actuació que fonamenta la concessió de l'ajuda o subvenció.  
b) Acreditar la realització de l'actuació, així com el compliment dels requisits i condicions que fonamenten la concessió de la subvenció, els que s'estableixen en aquestes bases i els altres que determine la resolució de concessió.  
c) Comunicar a la conselleria competent en matèria d'economia, qualsevol modificació que es produïsca respecte a les circumstàncies i condicions tingudes en compte en el moment de la concessió, especialment la sol·licitud o obtenció de qualsevol ajuda pública o privada per a la mateixa finalitat, així com als compromisos i obligacions assumits per l'entitat beneficiària.  
d) Incorporar, de manera destacada, en totes les manifestacions de promoció i difusió de les actuacions subvencionades i, especialment, en els cartells, fullets, fulls de control i assistència, publicacions i publicitat de qualsevol tipus, que estan subvencionades per la Generalitat.  
  
e) Conservar els documents justificatius de l'aplicació dels fons rebuts, incloent-hi els documents electrònics, mentre puguen ser objecte de les actuacions de comprovació i control previstos en la normativa aplicable.  
f) Acompanyar la justificació amb còpia dels estudis, informes, memòries o documents, així com, si és el cas, amb acreditació gràfica de la realització de les activitats que hagen sigut objecte de subvenció. En tot cas, aquests documents compliran el que estableix l'apartat d precedent.  
g) Sotmetre's a les actuacions de comprovació que efectue l'òrgan concedent, a les de control financer que corresponen a la Intervenció General i als altres òrgans competents en relació amb les subvencions o ajudes concedides, així com a les que puguen efectuar, si és el cas, les institucions amb competències de control sobre les actuacions subvencionades, i aportar la informació que se'ls requerisca en l'exercici d'aquestes actuacions.  
h) Facilitar les dades i la informació, en qüestions relacionades amb les subvencions concedides, que els requerisca l'òrgan gestor de les ajudes, així com comunicar a aquest les incidències i variacions que es produïsquen en relació a aquelles.  
i) Procedir al reintegrament dels fons percebuts en els supòsits previstos en l'article 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
j) Complir les obligacions de publicitat previstes en l'article 3.2 de la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de la Generalitat, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana.  
k) Les altres establides en aquesta ordre en relació amb alguna ajuda o subvenció concreta, així com les expressament previstes en la corresponent resolució de concessió.  
2. Les entitats beneficiàries de les ajudes i subvencions estaran sotmeses a les responsabilitats i règim sancionador que sobre infraccions en aquesta matèria estableix la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions. Si és el cas, la responsabilitat pel reintegrament s'estendrà a les persones a què es refereix l'article 172 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, en els supòsits inclosos en aquest article.  
  
Article 6. Sol·licitud de subvencions i documentació amb què s'ha d'acompanyar  
1. Les sol·licituds i la documentació annexa per a l'obtenció de les ajudes regulades per aquesta ordre hauran de dirigir-se a la direcció general competent en matèria d'economia i es formularan mitjançant els models, degudament omplits, que continguen les convocatòries, en qualsevol dels registres d'entrada dependents de la conselleria competent en matèria d'economia, sense perjudici de les altres formes previstes en l'article 16 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
2. Preferentment, la presentació de sol·licituds i la documentació annexa per a l'obtenció de les ajudes s'ha de fer de manera telemàtica, llevat que en la convocatòria s'establisca aquesta obligatorietat. A aquest efecte, s'haurà d'accedir al Catàleg de Serveis Públics Interactius de la Generalitat i se seleccionarà el servei corresponent, el sol·licitant haurà de disposar de qualsevol dels sistemes de firma electrònica admesos en la seu de la Generalitat.  
En el cas de presentar un certificat digital de persona física i que s'actue en representació d'una persona jurídica, s'haurà d'inscriure prèviament en el Registre de representacions de caràcter voluntari davant de la Generalitat per a la realització de tràmits per via telemàtica. Si alguns documents a aportar juntament amb la sol·licitud no poden ser presentats de forma telemàtica, se'n farà lliurament per registre d'entrada, en el termini més breu possible o en el termini que, en compliment de la normativa vigent, puga fixar-se.  
3. Les sol·licituds hauran d'anar, necessàriament, acompanyades de la documentació general següent:  
a) Targeta d'identificació fiscal de l'entitat sol·licitant.  
b) Escriptura de constitució de l'entitat, acompanyada dels estatuts vigents d'aquesta.  
c) Document nacional d'identitat, passaport o targeta d'identificació d'estranger de la persona o persones físiques que subscriguen la sol·licitud en nom de l'entitat sol·licitant, segons siga procedent. La persona o persones físiques que ostenten la representació de l'entitat sol·licitant podran autoritzar expressament perquè l'òrgan concedent obtinga de forma directa, a través de certificats telemàtics, l'acreditació d'identitat d'aquestes persones.  
d) Llevat que la capacitat de representació es contemple en els estatuts de l'entitat, cal l'escriptura de poder suficient i actual per a actuar davant de l'administració pública en el procediment de concessió de subvencions i ajudes públiques, de la persona o persones físiques que actuen en nom i representació d'una persona jurídica en la subscripció de la sol·licitud. Quan la representació s'haja conferit amb caràcter mancomunat, la sol·licitud haurà de subscriure's conjuntament pels que, de conformitat amb el títol que els concedisca facultats mancomunades, puguen representar vàlidament la sol·licitant.  
e) Declaració subscrita pel representant legal de l'entitat, amb referència a la data de la sol·licitud, on conste que està al corrent en el compliment de les obligacions registrals o d'una altra índole que la legislació específica d'aplicació a l'entitat sol·licitant li impose.  
  
f) Model de domiciliació bancària degudament omplit en què el titular del compte haurà de coincidir amb l'entitat sol·licitant de la subvenció, excepte si aquestes dades ja s'han presentat amb anterioritat davant de la Generalitat i no han experimentat variació i, en aquest cas, s'haurà d'indicar el número del compte anteriorment utilitzat i donat d'alta a aquest efecte.  
g) Autorització expressa a l'òrgan convocant, que es farà constar en la sol·licitud, perquè aquest obtinga de forma directa, a través de certificats telemàtics, l'acreditació del compliment d'obligacions tributàries i de la Seguretat Social, en els termes que preveuen els articles 18 i 19 del Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions. La direcció general competent en matèria d'economia es reserva el dret de fer un requeriment a l'entitat sol·licitant si la informació obtinguda presenta alguna incidència.  
Si l'entitat sol·licitant no concedeix aquesta autorització haurà d'aportar les certificacions que a continuació s'indiquen, en els termes que preveu l'esmentat reglament, amb una vigència que s'estenga, almenys, sis mesos comptats des de la data de la seua presentació:  
- De l'Agència Estatal d'Administració Tributària, el certificat que acredite que l'entitat sol·licitant està al corrent de les seues obligacions tributàries.  
- De la Tresoreria General de la Seguretat Social, el certificat que acredite que l'entitat sol·licitant està al corrent en el compliment de les obligacions amb la Seguretat Social.  
- Dels serveis territorials de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic, el certificat que acredite que l'entitat sol·licitant no té deutes de naturalesa tributària amb la Generalitat.  
Les entitats que gaudisquen d'alguna exempció tributària presentaran la documentació que acredite la concessió efectiva de l'esmentada exempció o, si és el cas, manifestaran la norma o normes que els concedeixen aquesta exempció. De la mateixa manera, s'acreditarà la impossibilitat de recuperació o compensació dels impostos indirectes, en el cas que la sol·licitant pretenga que la subvenció s'estenga, totalment o parcialment, als que no puga recuperar o compensar.  
h) Declaració en què es facen constar les subvencions o ajudes, públiques o privades, obtingudes o sol·licitades per a la mateixa finalitat o, si és el cas, una declaració expressa de no haver-les sol·licitat.  
i) Acreditació de no estar incurs en cap de les prohibicions incloses en els apartats 2 i 3 de l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, que haurà d'efectuar-se segons el que disposa l'apartat 7 de l'esmentat article, en model normalitzat.  
j) Declaració responsable del compliment de la normativa sobre integració laboral de persones amb discapacitat o, si és el cas, d'estar exempta d'aquesta obligació.  
k) En el cas de les entitats sense ànim de lucre i les pimes a què es refereixen les lletres a) i b) de l'article 3.1, de conformitat amb allò que s'ha establit per a les subvencions de minimis en el Reglament (UE) núm. 1407/2013 de la Comissió, de 18 de desembre de 2013, relatiu a l'aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea a les ajudes de minimis, l'entitat sol·licitant aportarà declaració responsable de:  
- Ajudes de minimis percebudes per l'entitat sol·licitant en l'exercici fiscal corrent i en els dos anteriors, amb indicació de l'import, organisme, exercici fiscal de concessió, règim d'ajudes en què s'empara i objectiu de l'ajuda i despeses subvencionades o, si és el cas, declaració de no haver-ne rebut cap, així com de les ajudes d'aquesta naturalesa que hagen sol·licitat en aquest i que, a data de la sol·licitud, estiguen pendents de resoldre.  
- Ajudes de l'Estat obtingudes per a les mateixes despeses subvencionables o amb ajuda estatal per a la mateixa mesura de finançament de risc, s'hi haurà d'indicar el percentatge que representa cada ajuda percebuda respecte a les despeses subvencionables, a fi de comprovar que no se superen els límits de l'article 5.2 del Reglament (UE) núm. 1407/2013.  
El moment en què ha de considerar-se concedida una ajuda de minimis és quan es reconega a l'empresa el dret legal de rebre l'ajuda, amb independència de la data de pagament de l'ajuda a l'empresa.  
  
Només podran concedir-se noves ajudes de minimis després d'haver comprovat que això no donarà lloc al fet que l'import total de les ajudes concedides a l'entitat beneficiària sobrepasse el límit màxim establit en el Reglament (UE) núm. 1407/2013, és a dir, 200.000 euros, que es redueix a 100.000 euros en el cas de beneficiaris que operen en el sector del transport per carretera, durant qualsevol període de tres exercicis fiscals.  
l) Les pimes a què es refereix la lletra b) de l'article 3.1 han d'aportar una declaració responsable sobre el compliment dels requisits relatius a la condició de pime.  
m) Els centres, instituts i ens universitaris a què es refereix la lletra c) de l'article 3.1 han de presentar una declaració responsable on es manifeste que es comprometen a realitzar les operacions necessàries per a distingir les despeses i el finançament de les activitats no econòmiques de les econòmiques, així com del fet que compleixen els requisits per a ser considerats organismes d'investigació i que les activitats per a les quals sol·liciten subvenció constitueixen activitats primàries de l'organisme d'investigació, d'acord amb el que disposa el Marc sobre Ajudes Estatals d'Investigació, i Desenvolupament i Innovació (2014/C/198/01).  
n) Fitxa de l'entitat sol·licitant i memòria descriptiva del projecte o actuació per als quals se sol·licita la subvenció, que haurà d'incloure les circumstàncies que concórreguen en el projecte o actuació i que continga la informació suficient per a poder aplicar els criteris de valoració que serviran de base a la concessió de la subvenció. L'estructura i el contingut de les fitxes i la memòria es podran establir en les diferents convocatòries.  
o) Qualsevol altra documentació que en funció de l'especificitat de cada convocatòria siga requerida.  
4. Quan la sol·licitud no reunisca els requisits assenyalats en aquestes bases o els establits amb caràcter general en l'esmentada Llei general de subvencions o en la Llei del procediment administratiu comú de les administracions públiques, o no s'hi acompanye la documentació que, d'acord amb aquestes bases, siga de preceptiva presentació, es requerirà a la interessada que en el termini de deu dies esmene la falta o acompanye els documents preceptius, amb indicació que, si no ho fa així, es considerarà que desisteix de la seua petició, prèvia resolució que haurà de ser dictada en els termes que preveu l'article 21 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
5. En el cas que els documents que hagen d'acompanyar la sol·licitud de concessió de les ajudes ja estiguen en poder de qualsevol òrgan de l'administració actuant, l'entitat sol·licitant podrà acollir-se al que estableix l'article 28 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, en relació amb l'article 23.3 de l'esmentada Llei general de subvencions, sempre que es faça constar la data i l'òrgan o dependència a què van ser dirigits, la identificació del procediment en què obren i que no hagen transcorregut més de cinc anys des de la finalització del procediment a què corresponguen.  
6. La documentació general a què es refereix aquest article i la que, si és el cas, exigisca la resta de l'articulat s'ajustarà al que disposa l'article 27 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
7. Llevat que es determine una altra cosa en aquesta ordre, les sol·licituds, fitxes d'entitat, memòries i la resta de declaracions que hagen de presentar-se segons un formulari establit a aquest efecte, es presentaran fent ús dels models que poden obtindre's en l'apartat dedicat a les ajudes concretes de què es tracte, en la pàgina web de la seu electrònica de la Generalitat i en la Guia PROP.  
  
Article 7. Procediment de concessió  
1. El procediment per a la concessió d'aquestes ajudes es tramitarà en règim de concurrència competitiva, d'acord amb el que disposen l'article 22.1 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i l'article 164 i següents de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.  
2. El procediment s'iniciarà d'ofici per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la corresponent convocatòria aprovada per resolució dictada per la persona titular de la conselleria competent en matèria d'economia.  
3. La informació de cada convocatòria estarà disponible en la seu electrònica de la Generalitat, a partir de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Article 8. Òrgans competents per a la tramitació i resolució del procediment  
1. La gestió i instrucció del procediment correspon a la direcció general competent en matèria d'economia.  
2. Una vegada efectuat l'examen de les sol·licituds, la valoració dels expedients presentats, així com l'elaboració d'un informe amb la proposta de concessió i denegació de les subvencions, correspondrà a l'òrgan col·legiat previst en l'article 22.1 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i que estarà integrat pels membres següents:  
Presidència: titular de la subdirecció general competent en matèria d'anàlisi, planificació i coordinació econòmica.  
Vocalia: titular del servei competent en matèria d'anàlisi i avaluació econòmica.  
Vocalia Secretaria: una persona del personal tècnic de la direcció general competent en matèria d'economia.  
Aquesta comissió podrà comptar, per a les funcions de valoració de les sol·licituds d'ajudes presentades, amb l'assistència de personal tècnic en representació de la Sotssecretaria, així com amb assessors tècnics o experts amb coneixements i experiència professional acreditada en matèria d'empresa social, responsabilitat social empresarial o Economia del Bé Comú per a l'avaluació dels criteris relatius a la qualitat dels projectes i actuacions per als quals se sol·licita la subvenció, en funció del volum o complexitat de les sol·licituds, designats per la comissió quan s'aprecien aquestes circumstàncies.  
Aquest òrgan col·legiat haurà de formular un informe que continga una proposta de resolució, de conformitat amb els criteris de valoració establits en aquestes bases i amb les normes addicionals que puguen aprovar-se.  
3. L'Administració podrà demanar de l'entitat sol·licitant l'aportació addicional d'altres documents o dades aclaridores que considere necessàries per a resoldre millor sobre la sol·licitud presentada.  
  
Article 9. Criteris per a la determinació de la quantia individualitzada de la subvenció  
1. Les subvencions seran de quantia variable, determinada proporcionalment en funció de la puntuació obtinguda d'acord amb els criteris de valoració establits en el capítol II del títol II d'aquesta ordre.  
  
2. Per mitjà d'aquestes subvencions es contribuirà al finançament total o parcial de les despeses ocasionades en el desenvolupament de les actuacions subvencionables que realitzen les entitats i empreses sol·licitants.  
3. Les convocatòries anuals concretaran la quantia màxima d'ajuda a percebre per tipologia, entitat beneficiària i actuació subvencionable aplicables a cada convocatòria específica sense que, en cap cas, puguen excedir els límits establits en el capítol I del títol II d'aquesta ordre per a cada actuació.  
4. En el cas que el crèdit consignat per a una modalitat d'ajudes siga suficient, atenent al nombre de sol·licituds una vegada finalitzat el termini de presentació, no serà necessari fixar ordre de prelació entre les sol·licituds d'aquesta modalitat que reunisquen els requisits establits en les convocatòries, sempre que es respecten els límits als imports màxims d'ajudes a percebre per entitat beneficiària i actuació subvencionable que s'establisca per a aquest any en les convocatòries corresponents.  
5. En el supòsit que no s'exhaurisca el crèdit en alguna de les modalitats d'ajudes incloses en l'article 4, el sobrant podrà destinar-se a augmentar la quantia de les altres modalitats d'ajudes, l'import global de les quals no siga suficient per a cobrir la totalitat de les quanties sol·licitades, de manera proporcional a les diferències entre quanties sol·licitades i imports consignats per a cada modalitat d'ajudes.  
6. Si el total de les quanties sol·licitades per a un mateix tipus d'ajuda és superior a l'import global màxim destinat per a aquest tipus d'ajudes en cada convocatòria, la subvenció a concedir a cada entitat sol·licitant es determinarà d'acord amb el procediment següent:  
a) Una vegada valorada cada sol·licitud, d'acord amb els criteris de baremació establits en el capítol II del títol II, se sumaran totes les valoracions corresponents a un mateix tipus d'ajuda.  
b) Es dividirà el crèdit global màxim indicat en cada convocatòria per a aquest tipus d'ajudes pel nombre total de punts a què es refereix l'apartat anterior, de manera que es determinarà el valor en euros de cada punt, que servirà de base per a la concessió de l'ajuda.  
c) Es multiplicarà l'import en euros de cada punt pel total de punts atorgats a cada entitat, de manera que es determinarà la quantia precisa que ha de concedir-se a cada entitat beneficiària.  
Si del càlcul mencionat resulten quantitats superiors a les sol·licitades per a algun dels projectes, les quantitats sobrants es repartiran entre els restants sol·licitants i es procedirà, si és necessari, a repartiments successius fins a exhaurir el crèdit disponible.  
  
Article 10. Resolució de la convocatòria  
1. Es delega en la persona titular de la direcció general competent en matèria d'economia la competència per a resoldre les sol·licituds de subvencions que s'estableixen en aquestes bases i que es presenten en virtut de les convocatòries anuals d'ajudes. Així mateix, es delega la facultat d'acordar la minoració, revocació, resolució o reintegrament de les corresponents resolucions de concessió dictades fent ús d'aquesta delegació i la d'aprovar el pla de control relatiu a les esmentades subvencions.  
En les resolucions adoptades per delegació es farà constar expressament aquesta circumstància.  
2. L'òrgan instructor, a la vista dels expedients i de l'informe de la comissió, formularà la proposta de resolució definitiva, que elevarà la persona titular de la direcció general competent en matèria d'economia, que serà la competent per a resoldre, d'acord amb el que disposa l'apartat anterior.  
3. El termini màxim per a tramitar, resoldre i notificar les sol·licituds sobre les subvencions serà de sis mesos a comptar de la finalització del corresponent termini de presentació de sol·licituds. Transcorregut aquest termini sense que s'haja dictat ni notificat resolució expressa, les sol·licituds es consideraran desestimades per silenci administratiu.  
4. La resolució de concessió de les ajudes fixarà expressament la quantia i, a més de contindre les dades de la sol·licitant o sol·licitants als quals s'haja concedit subvenció, es farà constar de manera expressa la desestimació de la resta de sol·licituds, si és que n'hi ha.  
5. La resolució es notificarà a les entitats i organitzacions interessades en els termes que preveu la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
La resolució de concessió o denegació es publicarà en la pàgina web de la conselleria competent en matèria d'economia, en l'enllaç corresponent a l'ordre d'ajudes, tal com estableix la legislació bàsica de procediment administratiu comú.  
6. Les subvencions a les entitats sense ànim de lucre i a les pimes a què es refereixen les lletres a i b de l'apartat 1 de l'article 3, respectivament, es concediran, en tot cas, sotmeses al règim de minimis, i s'haurà de fer constar expressament en la resolució de concessió que aquestes tenen l'esmentat caràcter i que es concedeixen a l'empara del Reglament (UE) núm. 1407/2013, de la Comissió, de 18 de desembre de 2013, relatiu a l'aplicació dels articles 107 i 108 del Tractat de funcionament de la Unió Europea a les ajudes de minimis.  
  
Article 11. Concurrència amb altres subvencions  
1. L'import de les ajudes i subvencions concedides no podrà ser, en cap cas, de tal quantia que, aïlladament o en concurrència amb ajudes, subvencions, ingressos o altres recursos procedents de la Generalitat, d'altres administracions públiques o d'ens públics o privats, nacionals o internacionals, supere el cost de l'activitat a desenvolupar per l'entitat beneficiària.  
2. Llevat que es determine una altra cosa expressament en els preceptes corresponents, les ajudes i subvencions regulades en aquesta ordre es consideren compatibles amb qualssevol altres pel mateix concepte. En el supòsit de compatibilitzar ajudes, es respectaran, en tot cas, els límits derivats del règim d'autorització adoptat per les corresponents decisions de la Comissió Europa, relatives a les ajudes establides en aquesta ordre.  
3. En el cas d'ajudes de minimis estaran subjectes a les regles d'acumulació contingudes en l'article 5 del Reglament (UE) núm. 1407/2013. Així, les ajudes de minimis concedides d'acord amb l'esmentat reglament podran acumular-se amb les ajudes de minimis concedides d'acord amb el Reglament (UE) núm. 360/2012, de la Comissió, fins al límit màxim establit en aquest últim reglament. Podran acumular-se amb ajudes de minimis concedides d'acord amb altres reglaments de minimis fins al límit màxim pertinent que estableix l'article 3, apartat 2, del Reglament 1407/2013, de la Comissió.  
Les ajudes de minimis no s'acumularan amb cap ajuda estatal en relació amb les mateixes despeses subvencionables o amb ajuda estatal per a la mateixa mesura de finançament de risc, si l'esmentada acumulació excedeix de la intensitat d'ajuda o de l'import d'ajudes superior corresponent fixat en les circumstàncies concretes de cada cas per un reglament d'exempció per categories o per una decisió adoptats per la Comissió. Les ajudes de minimis que no es concedisquen per a despeses subvencionables específiques, ni puguen atribuir-se a despeses subvencionables específiques podran acumular-se amb altres ajudes estatals concedides en virtut d'un reglament d'exempció per categories o d'una decisió adoptada per la comissió.  
4. Per tal d'assegurar el compliment de les condicions incloses en el punt anterior, s'exigirà als sol·licitants d'ajudes de minimis una declaració sobre totes les ajudes públiques que tinguen concedides o sol·licitades per a aquestes mateixes despeses subvencionables, així com de les ajudes de minimis rebudes durant els dos exercicis fiscals anteriors i durant l'exercici fiscal en curs.  
  
Article 12. Circumstàncies que puguen donar lloc a la modificació de la resolució  
1. La modificació o l'alteració de les condicions tingudes en compte per a la concessió de la subvenció i, en tot cas, l'obtenció concurrent d'altres aportacions llevat dels casos permesos en les normes reguladores, podrà donar lloc a la modificació de la resolució de concessió, en els termes establits en la normativa reguladora de la subvenció, d'acord amb el que preveu l'article 19.4 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.  
2. L'òrgan competent per a la concessió de les ajudes regulades en aquesta ordre resoldrà les incidències que es produïsquen després de la concessió, com ara pròrrogues de terminis, modificacions justificades o qualsevol variació de les condicions particulars de la concessió.  
  
  
Article 13. Justificació de la subvenció  
1. La justificació de les ajudes s'efectuarà una vegada executat el projecte en la seua totalitat o en les fases previstes, d'acord amb el pressupost presentat i en els termes fixats per a la concessió de l'ajuda.  
  
Amb caràcter general, la presentació de justificants podrà realitzar-se fins a l'últim dia hàbil del mes d'octubre de cada exercici. No obstant això, l'òrgan concedent podrà ampliar el termini o concedir-lo per a correccions, en els termes establits en la Llei general de subvencions i les normes de desplegament i en la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, sempre que el retard obeïsca a causes degudament justificades en l'expedient i no imputables al beneficiari de la subvenció.  
2. La justificació de la subvenció concedida per part de les entitats beneficiàries es realitzarà per mitjà de la presentació, a la direcció general amb competències en matèria d'economia, de la documentació justificativa de caràcter econòmic de l'import concedit i d'una memòria tècnica relativa a l'actuació subvencionada, dins del termini màxim establit en l'apartat anterior.  
3. Quan les activitats, a més de ser finançades amb la subvenció, siguen finançades amb fons propis o altres subvencions o recursos, s'haurà d'acreditar per mitjà de documentació de caràcter econòmic, l'import, procedència i aplicació d'aquests fons a les activitats subvencionades.  
4. La documentació de caràcter econòmic que s'ha de presentar haurà de justificar les despeses ocasionades en la realització de l'activitat subvencionada, i constarà de:  
a) Compte justificatiu, de conformitat amb el que preveuen la Llei general de subvencions i l'article 72 del seu reglament, aprovat per Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, formulat segons el model establit a aquest efecte. En tot cas, contindrà la relació detallada de les activitats i despeses en què s'haja concretat l'actuació subvencionada, i s'hi especificarà, per a cada una d'aquestes, les despeses associades a aquesta, la seua naturalesa, import, proveïdor, data d'emissió, data del pagament i, si és el cas, percentatge de finançament que s'imputa a la Generalitat.  
  
b) Còpia de les factures o documents de valor probatori equivalent, acreditatius de les despeses incorporades en el compte justificatiu, degudament formalitzats en els termes establits en la normativa que regule les obligacions de facturació o documents de valor probatori equivalent en el tràfic mercantil o amb eficàcia administrativa provada.  
També es presentarà documentació acreditativa del seu pagament: rebuts, transferències o càrrecs bancaris o, si és el cas, còpia dels efectes mercantils entregats al proveïdor o creditor garantits per una entitat financera o companyia d'assegurances.  
Per a la justificació de despeses de personal propi de l'entitat beneficiària, a més d'allò que s'ha establit amb caràcter general per a aquest tipus de despeses, s'aportarà còpia dels contractes dels treballadors, així com els preceptius documents de cotització a la Seguretat Social i la justificació de l'ingrés d'aquests en la Tresoreria General de la Seguretat Social. Aquesta documentació s'acompanyarà, si és el cas, d'un certificat expedit pel responsable de la comptabilitat de l'entitat en què s'acredite el percentatge de les retribucions imputables a l'actuació objecte de subvenció i els criteris de repartiment utilitzats.  
No s'admetrà prova de pagament de les despeses subvencionables d'import igual o superior a 2.500 euros quan els pagaments corresponents no consten acreditats per mitjà de certificació, relació o extracte de moviments emesos per una entitat financera, així es dóna compliment a la Llei 7/2012, de 29 d'octubre, de modificació de la normativa tributària i pressupostària i d'adequació de la normativa financera per a la intensificació de les actuacions en la prevenció i lluita contra el frau, que estableix una limitació, de caràcter general, als pagaments en efectiu corresponents a operacions a partir de 2.500 euros.  
5. L'entitat subvencionada també haurà d'aportar una memòria d'actuació justificativa del compliment de les condicions imposades en la concessió de la subvenció, degudament firmada per la persona que tinga representació legal de l'entitat o organització, amb indicació de les activitats realitzades, els resultats obtinguts i qualsevol altra informació que es considere de rellevància.  
Si es considera necessari, des de la direcció general amb competències en matèria d'economia es podrà requerir a les entitats beneficiàries la remissió de tots aquells elements o materials (publicacions, fullets, programes, etc.) i informació addicional relacionats amb les activitats subvencionades, a fi d'acreditar el compliment de les condicions imposades en la concessió de la subvenció.  
Quan s'aprecie l'existència de defectes esmenables en la documentació justificativa presentada per l'entitat beneficiària, es requerirà a l'interessat que, en el termini de deu dies, esmene la falta o acompanye els documents requerits, amb indicació que, si no ho fa així, es pot realitzar una minoració de la subvenció requerida.  
6. Els justificants originals de les despeses presentats i les còpies es marcaran amb una estampilla, on s'indicarà la subvenció per a la justificació de la qual s'hagen presentat i si el seu import s'imputa totalment o parcialment a aquesta. En el cas que l'entitat beneficiària haja rebut dels seus proveïdors les factures en format electrònic, la presentació de factures originals per al seu estampillat podrà substituir-se per qualsevol altre procediment que garantisca que es fa constar, de forma indeleble, en la factura electrònica, una marca o senyal d'haver sigut utilitzada per a justificar la subvenció rebuda, amb indicació de l'expedient administratiu i de la quantia o percentatge objecte de subvenció. En aquest cas, si les factures electròniques romanen en poder de l'entitat beneficiària es garantirà, a l'òrgan gestor de les ajudes, l'accés a aquestes i a la comprovació del seu estampillat electrònic, per mitjà de procediments que permeten a l'esmentat òrgan comprovar i documentar l'estampillat electrònic practicat.  
  
Article 14. Règim de pagament de la subvenció  
1. La tramitació del pagament de la subvenció concedida s'iniciarà després de l'aportació per part de l'entitat beneficiària de la totalitat de la justificació de les despeses corresponents i la resta de documentació acreditativa de la realització de l'actuació subvencionada, i de la seua comprovació i aprovació per la direcció general competent en matèria d'economia.  
2. Amb caràcter previ al pagament de la subvenció, el beneficiari haurà d'estar al corrent en el compliment de les obligacions tributàries i amb la Seguretat Social i aportar declaració responsable de no ser deutora per resolució de procediment de reintegrament de subvencions.  
  
  
Article 15. Control de les ajudes  
1. Correspondrà a la direcció general competent en matèria d'economia dur a terme la funció de control de les subvencions concedides, així com l'avaluació i el seguiment d'aquest programa d'ajudes.  
  
2. De conformitat amb el que estableix l'article 169.3 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, l'òrgan competent per a la concessió de les ajudes establirà, amb caràcter previ a la seua execució, un pla de control per a aquestes, que inclourà els extrems que determina l'esmentat precepte. El pla de control s'aprovarà quan finalitze el termini de recepció de sol·licituds i, en tot cas, establirà controls sobre el terreny que incloguen, almenys, un 10 % de les ajudes que es concedisquen i un mínim del 15 % de la quantia de les subvencions concedides.  
  
3. Per a la realització d'aquestes funcions s'utilitzaran els mitjans que estiguen a disposició de la conselleria competent en matèria d'economia i, fins i tot, la contractació amb tercers.  
   
Article 16. Reintegrament i minoració de les ajudes  
1. L'alteració d'alguna de les característiques no substancials de l'actuació aprovada, l'incompliment d'alguna de les condicions establides en la resolució, l'execució inadequada o la no-execució de part de l'actuació subvencionada, la insuficient justificació d'alguna de les despeses efectivament realitzades o la concessió d'altres ajudes públiques o privades després de la presentació de la sol·licitud, si en el seu conjunt excedeixen els límits establits, podrà donar lloc a la minoració de la subvenció concedida.  
2. L'incompliment de l'entitat beneficiària de qualsevol dels requisits, de les condicions i de la resta de circumstàncies que van donar lloc a l'atorgament de la subvenció, així com l'incompliment de les obligacions imposades a l'entitat beneficiària, l'incompliment en l'adopció de les mesures de difusió del finançament públic rebut, la variació de la finalitat de l'actuació o la falta de justificació de la realització d'aquesta en els terminis establits a aquest efecte, donarà lloc a la incoació per l'òrgan competent del corresponent expedient que podrà finalitzar, si és el cas, amb la resolució total de la subvenció i l'obligació de reintegrar les ajudes percebudes i els interessos de demora des del moment del pagament de la subvenció. En la tramitació del procediment es garantirà, en tot cas, el dret d'audiència de l'interessat.  
  
3. El procediment de reintegrament s'ajustarà a les previsions contingudes en l'article 172 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.  
  
  
  
TÍTOL II  
DESPESES SUBVENCIONABLES I CRITERIS DE VALORACIÓ  
  
CAPÍTOL I  
Despeses subvencionables i quantia màxima de les ajudes  
  
Article 17. Despeses subvencionables  
1. Les subvencions només podran cobrir les despeses efectivament abonades que de manera indubtable responguen a la naturalesa de l'activitat subvencionada i es realitzen dins del termini concedit per a l'execució d'aquesta, i no seran admissibles despeses que no estiguen específicament previstes en la descripció del projecte o iniciativa subvencionada.  
2. Les despeses subvencionables es regiran pel que disposa l'article 31 de la Llei general de subvencions.  
3. No serà subvencionable l'IVA satisfet en l'adquisició de béns i serveis, llevat que els beneficiaris acrediten documentalment que forma part de la despesa d'actuació que pot rebre suport i que no és susceptible de recuperació o compensació o en els supòsits de realització d'activitats promogudes per entitats que acrediten documentalment la no-subjecció o exempció de l'impost.  
4. No podran finançar-se a través de les ajudes regulades en aquesta ordre l'adquisició de béns o equips d'immobilitzat, material o immaterial, de qualsevol tipus.  
  
Article 18. Partides subvencionables en activitats de formació, foment i difusió de la cultura i pràctiques de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú  
1. Podran tindre la consideració de despeses subvencionables per a les activitats de formació, foment i difusió de la cultura i pràctiques de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú les que inclou l'apartat 1 de l'article 4, aquelles despeses lligades directament a l'execució, que financen la consecució dels objectius i realitzen les activitats planejades i que corresponguen a alguna de les categories següents:  
  
a) Despeses derivades de l'arrendament i transport d'equips necessaris per a l'activitat subvencionada.  
b) Despeses corresponents a material i subministraments fungibles, com són aquells productes o béns mobles la vida útil dels quals no siga superior a un any.  
c) Despeses de publicitat, difusió i promoció de les activitats subvencionades.  
d) Despeses derivades de la contractació de personal per l'entitat, ja siga de forma fixa o temporal, la relació del qual estiga sotmesa a legislació laboral, i les funcions i tasques del qual estiguen directament relacionades amb la intervenció subvencionada.  
e) Despeses corresponents a la contractació de serveis tècnics i professionals independents per a la implementació de les activitats subvencionades, incloent-hi els derivats del pagament a ponents, conferenciants o moderadors per la intervenció en qualsevol de les actuacions subvencionades.  
En relació amb la contractació de serveis tècnics i professionals independents, s'hauran d'atindre al que estableix l'article 31.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, quan l'import de la despesa subvencionable supere les quanties establides en la Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de contractes del sector públic per als contractes menors, el beneficiari haurà de sol·licitar, com a mínim, tres ofertes de diferents proveïdors, amb caràcter previ a la contracció de la prestació del servei o lliurament del bé, llevat que, per les seues característiques especials, no hi haja en el mercat un nombre suficient d'entitats que els realitzen, presten o subministren, o llevat que la despesa s'haja realitzat amb anterioritat a la subvenció. L'elecció entre les ofertes presentades, que haurà d'aportar-se en la justificació o, si és el cas, en la sol·licitud de subvenció, es realitzarà d'acord amb criteris d'eficiència i economia, i quan l'elecció no recaiga en la proposta econòmica més avantatjosa, s'haurà de justificar expressament en una memòria.  
f) Despeses derivades de viatges, allotjaments i manutenció del personal vinculat laboralment amb el projecte de conformitat amb les quanties i conceptes establits en el Decret 88/2008, de 20 de juny, del Consell, pel qual es modifica el Decret 24/1997, d'11 de febrer, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris i per les quanties màximes establides en la norma. En tot cas, els bitllets i títols de transport hauran de correspondre a classe econòmica o turista, o equivalents.  
En aquest sentit, no seran subvencionables les despeses corresponents a bitllets i títols de transport emesos i no utilitzats, excepte justificació raonada, o els corresponents a viatges en classes diferents de classe turista o econòmica.  
g) Despeses pròpies del funcionament regular de l'entitat beneficiària, que servisquen de sosteniment perquè siga possible l'execució de la intervenció i que són atribuïbles a aquesta, en la mesura que aquestes despeses corresponguen al període en què efectivament es realitza la intervenció, i no podran excedir el 5 % del total de la subvenció concedida.  
2. La quantia conjunta de totes les ajudes que es concedisquen a una mateixa entitat per a totes les activitats de formació, foment i difusió de la cultura i pràctiques de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú a què es refereix el present article no podrà superar la xifra de 120.000 euros, sense que l'ajuda corresponent a cada una de les actuacions subvencionables puga excedir els 60.000 euros. En cada convocatòria anual es concretarà, dins d'aquests límits màxims, la quantia màxima de l'ajuda per entitat i l'actuació que ha de regir per a les sol·licituds de la convocatòria.  
  
Article 19. Partides subvencionables en les ajudes per a la implantació de la cultura i pràctica de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú en pimes  
1. Les ajudes concedides a les pimes a què es refereix l'apartat 2 de l'article 4 es destinaran a cobrir les despeses següents:  
a) Despeses derivades de la contractació de serveis externs especialitzats per a l'elaboració d'una memòria de sostenibilitat que contribuïsca a mesurar, supervisar i gestionar el rendiment de les empreses i el seu impacte en la societat en el triple vessant social, econòmic i mediambiental, i que permeta mesurar l'èxit ètic de l'organització i la seua contribució al bé comú, amb especial preferència al Balanç del Bé Comú.  
b) Despeses derivades de la planificació d'objectius i actuacions a implementar a fi de millorar el rendiment ètic de l'empresa i la contribució al bé comú, d'acord amb la informació relativa a l'avaluació i al diagnòstic de la situació de l'empresa en els aspectes que haja aportat la memòria de sostenibilitat realitzada.  
c) Despeses derivades de la divulgació i informació pública de la memòria de sostenibilitat realitzada, com ara publicació en la web, disseny, impressió i edició.  
d) Despeses derivades de l'auditoria social externa de la memòria de sostenibilitat.  
e) Despeses derivades de la formació dels recursos humans de l'empresa per a la capacitació en l'elaboració de la memòria de sostenibilitat de l'empresa en exercicis posteriors, a fi que la realització l'efectue personal propi, així com accions de sensibilització interna sobre la interpretació dels resultats de la memòria de sostenibilitat i la contribució de l'empresa al bé comú.  
2. La memòria de sostenibilitat s'haurà d'ajustar als principis següents: haurà de ser transparent, haurà d'incloure els grups d'interés, i haurà de ser audita ble, completa, rellevant, adequada al context organitzacional, precisa, neutral, comparable i clara.  
3. La memòria de sostenibilitat realitzada haurà de tindre, preferentment, l'estructura de la Matriu del Bé Comú, haurà d'oferir una vista de conjunt unilateral sobre els indicadors derivats de la interacció dels valors bàsics i constitucionals (dignitat humana, solidaritat, sostenibilitat ecològica, justícia social i democràcia) amb els grups de contacte (stakeholders) de l'empresa (empleats, proveïdors, clients, finançadors, sobirania, generacions futures i naturalesa), així com els criteris negatius, i incloure un informe on es documenten les activitats de l'empresa relacionades amb cada indicador.  
4. En el cas que la memòria de sostenibilitat no s'adeqüe a l'estructura de la Matriu del Bé Comú a què es feia referència en l'apartat anterior, haurà d'estar basada en qualsevol dels models nacionals i internacionals existents de memòries de responsabilitat social o comptar amb l'estructura de l'estat no financer a què es refereix la Directiva 2014/95/UE, del Parlament Europeu i del Consell, de 22 d'octubre de 2014, per la qual es modifica la Directiva 2013/34/UE, pel que fa a la divulgació d'informació no financera i informació sobre diversitat per part de determinades grans empreses i determinats grups.  
  
D'acord amb això, la memòria de sostenibilitat a què es refereix el present apartat haurà d'expressar la vinculació i el compromís de l'empresa amb les polítiques de responsabilitat social i sostenibilitat, així com amb la posada en marxa en l'organització d'aquest tipus de polítiques, i mostrar els resultats obtinguts i l'impacte de la seua activitat sobre aspectes relatius a qüestions mediambientals i socials, de personal, respecte dels drets humans i lluita contra la corrupció i el suborn, i hi haurà d'incloure:  
a) Una breu descripció de l'activitat de l'empresa.  
b) Una descripció de les polítiques que aplica l'empresa en relació a aquestes qüestions, que incloga els procediments de diligència degudament aplicats.  
c) Els resultats d'aquestes polítiques.  
d) Els principals riscos relacionats amb aquestes qüestions vinculats a les activitats de l'empresa, entre aquestes, quan siga pertinent i proporcionat, les relacions comercials, productes o serveis que puguen tindre efectes negatius en aquests àmbits, i com l'empresa gestiona els esmentats riscos.  
e) Indicadors clau de resultats no financers, que siguen pertinents respecte de l'activitat empresarial concreta.  
En el cas que l'empresa no aplique cap política en relació amb una d'aquestes qüestions o de diverses qüestions, l'estat no financer oferirà una explicació clara i motivada sobre això.  
6. L'auditoria social externa de la memòria de sostenibilitat l'haurà de realitzar una persona física, entitat o organisme independent amb formació especialitzada en auditories, certificació o normalització de qualitat, responsabilitat social empresarial o balanços del bé comú.  
  
Per poder realitzar funcions d'auditoria social externa del Balanç del Bé Comú s'haurà d'estar en possessió de la Certificació EBC-Consultor, concedida per l'Associació Valenciana per al Foment de l'Economia del Bé Comú, o les entitats certificadores oficials que, si és el cas, es determinen en les corresponents convocatòries d'ajudes.  
  
Tot això sense perjudici que, en el marc de la legislació de l'Estat o autonòmica, es regule de manera específica l'acreditació d'entitats especialitzades amb caràcter integral en matèria de responsabilitat social empresarial o Economia del Bé Comú.  
L'informe d'auditoria social externa haurà de contindre, almenys, els apartats següents:  
- Títol que indique que es tracta d'un informe de verificació independent.  
- Identificació, nom i adreça de la persona que realitza l'auditoria.  
  
- Identificació clara de la informació revisada i l'entitat a què es refereix el període revisat.  
- Els estàndards o criteris usats en la preparació i els procediments de revisió aplicats.  
- Conclusions de l'auditoria que es basen en el treball realitzat.  
- Aspectes de millora o recomanacions, si es consideren necessaris, sobre aspectes relatius al control intern, sistemes de gestió i altres aspectes que es consideren d'interés.  
7. La quantia individual màxima que podrà percebre una pime en concepte de les ajudes a què es refereix aquest article no podrà excedir els 15.000 euros. Les corresponents convocatòries anuals concretaran, dins d'aquest límit, la quantia de l'ajuda per entitat i l'actuació que ha de regir per a les sol·licituds d'aquesta convocatòria.  
  
Article 20. Partides subvencionables en les ajudes per a investigació en matèria d'Economia del Bé Comú, l'empresa social i l'emprenedoria i innovació social  
1. Les ajudes per a les activitats d'investigació realitzades per centres, instituts i ens universitaris a què es refereix l'apartat 3 de l'article 4 es destinaran a cobrir les despeses següents, sempre que estiguen directament relacionades amb la realització del projecte i es realitzen dins del termini d'execució corresponent:  
a) Contractació de personal per a suport de la investigació: despeses ocasionades per la participació en el projecte de personal contractat temporal, alié al vinculat, estatutàriament o contractualment, de forma permanent, amb l'entitat sol·licitant, que podrà incorporar-se al projecte durant tot el temps de duració previst o part d'aquest temps, en dedicació parcial o total.  
Les despeses de personal podran referir-se a doctors/es i personal de suport a la investigació. Aquest personal haurà d'incorporar-se sota qualsevol modalitat de contractació temporal, d'acord amb la normativa vigent i amb les normes a què estiga sotmesa l'entitat sol·licitant.  
b) Material fungible: de papereria, informàtic, etc.  
c) Despesa per a la contractació del «treball de camp» o per a qualsevol activitat relacionada amb la recollida d'informació necessària per a la realització del projecte subvencionat.  
En relació a aquest concepte, s'atindrà al que estableix l'article 31.3 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, quan l'import de la despesa subvencionable supere les quanties establides en la Llei 30/2007, de 30 d'octubre, de contractes del sector públic per als contractes menors, el beneficiari haurà de sol·licitar, com a mínim, tres ofertes de diferents proveïdors, amb caràcter previ a la contracció de la prestació del servei o lliurament del bé, llevat que, per les seues característiques especials, no hi haja en el mercat un nombre suficient d'entitats que els realitzen, presten o subministren, o llevat que la despesa s'haja realitzat amb anterioritat a la subvenció. L'elecció entre les ofertes presentades, que haurà d'aportar-se en la justificació o, si és el cas, en la sol·licitud de subvenció, es realitzarà d'acord amb criteris d'eficiència i economia, i quan l'elecció no recaiga en la proposta econòmica més avantatjosa, s'haurà de justificar expressament en una memòria.  
  
d) Despeses derivades de viatges, allotjaments i manutenció del personal vinculat laboralment amb el projecte de conformitat amb les quanties i conceptes establits en el Decret 88/2008, de 20 de juny, del Consell, pel qual es modifica el Decret 24/1997, d'11 de febrer, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris i per les quanties màximes establides en la norma. En tot cas, els bitllets i títols de transport hauran de correspondre a classe econòmica o turista, o equivalents.  
e) Altres despeses degudament justificades, que no hagen tingut cabuda en els apartats anteriors, com subscripció a revistes, inscripció a l'assistència a congressos, o altres de naturalesa anàloga, sempre que tinguen vinculació amb el projecte subvencionat.  
2. La quantia conjunta de totes les ajudes que es concedisquen a una mateixa entitat per a totes les activitats d'investigació a què es refereix el present article no podrà superar la xifra de 100.000 euros, sense que l'ajuda corresponent a cada una de les actuacions subvencionables puga excedir els 25.000 euros. Les corresponents convocatòries anuals concretaran, dins d'aquest límit, la quantia màxima de l'ajuda per entitat i actuació que ha de regir per a les sol·licituds d'aquesta convocatòria.  
  
  
  
  
CAPÍTOL II  
Criteris de valoració  
  
Article 21. Ponderació dels criteris per a l'atorgament de les subvencions  
1. En els expedients de sol·licitud de les ajudes, regulades en l'apartat 1 de l'article 4, per a les despeses de les entitats sol·licitants per raó de les actuacions de formació, foment i difusió de la cultura i pràctiques de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú, la valoració es realitzarà de conformitat amb el que estableix el present apartat, i s'assignarà a cada sol·licitud un màxim de 100 punts, en atenció als criteris següents i segons la ponderació següent:  
  
Criteri Puntuació  
màxima  
1. Implantació institucional i experiència de l'entitat Fins a 20 punts  
a) Antiguitat Fins a 4 punts  
b) Àmbit territorial d'actuació Fins a 4 punts  
c) Nombre de persones empleades fixes que presten serveis en l'entitat Fins a 4 punts  
d) Percentatge del pressupost que es nodreix amb fons aliens a la subvenció Fins a 4 punts  
e) Experiència en activitats de promoció i difusió   
de cultura i pràctica d'empreses socials i Economia   
del Bé Comú Fins a 4 punts  
2. Compromís amb els principis de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú i rellevància social Fins a 20 punts  
a) Contribució a la integració laboral de persones amb dificultats d'accés al mercat laboral Fins a 5 punts  
b) Participació de dones en els òrgans de direcció i d'administració de l'entitat Fins a 5 punts  
c) Utilització de productes procedents del comerç just Fins a 5 punts  
d) Realització de balanços o auditories o informes econòmics i socials, mediambientals, de responsabilitat social o de sostenibilitat de la seua activitat Fins a 5 punts  
3. Adequació i qualitat de l'actuació a realitzar Fins a 60 punts  
a) Diagnòstic i justificació de l'actuació Fins a 10 punts  
b) Adequació i viabilitat pressupostària de l'actuació Fins a 10 punts  
c) Planificació i programació de les activitats i qualitat dels recursos metodològics Fins a 5 punts  
d) Repercussió social i abast del projecte Fins a 30 punts  
f) Instruments de seguiment i avaluació del projecte Fins a 5 punts  
  
  
  
2. En els expedients de sol·licitud de les ajudes, regulades en l'apartat 2 de l'article 4, per a despeses derivades d'actuacions que estiguen realitzant pimes per a la implantació o millora de la cultura i pràctica de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú, la valoració es realitzarà de conformitat amb el que estableix el present apartat, i s'assignarà a cada sol·licitud un màxim de 100 punts, en atenció als criteris següents:  
  
  
Criteri Puntuació màxima  
1. Compromís amb els principis de l'empresa social i de l'Economia del Bé Comú i rellevància social Fins a 40 punts  
a) Contribució a la integració laboral de persones amb dificultats d'accés al mercat laboral Fins a 10 punts  
b) Implementació de polítiques en matèria d'igualtat d'oportunitats entre dones i homes Fins a 5 punts  
c) Participació de dones en els òrgans de direcció i d'administració de l'entitat Fins a 5 punts  
d) Realització d'activitat econòmica amb empreses de destacat caràcter social Fins a 5 punts  
e) Utilització de productes procedents del comerç just Fins a 5 punts  
f) Contribució a la millora del medi ambient Fins a 10 punts  
2. Qualitat de l'actuació a realitzar Fins a 60 punts  
a) Metodologia i informació incorporada en la memòria de sostenibilitat Fins a 20 punts  
b) Adequació del pressupost Fins a 10 punts  
c) Instruments i sistemes d'indicadors per a seguiment i avaluació dels resultats Fins a 10 punts  
d) Auditoria externa Fins a 10 punts  
f) Formació del personal per a l'elaboració de la memòria de sostenibilitat Fins a 10 punts  
  
  
  
3. En els expedients de sol·licitud de les ajudes, regulats en l'apartat 3 de l'article 4, per a despeses de centres, instituts i ens universitaris derivats de la realització d'actuacions de formació especialitzada i d'investigacions sobre empreses socials o sobre l'Economia del Bé Comú, així com l'impuls de la investigació aplicada en la matèria, la valoració es realitzarà de conformitat amb el que estableix aquest apartat, i s'assignarà a cada sol·licitud un màxim de 100 punts, en atenció als criteris següents:  
  
Criteri Puntuació màxima  
1. Valoració de l'equip d'investigació i experiència   
prèvia Fins a 40 punts  
a) Historial cientificotècnic i activitat investigadora prèvia del personal investigador Fins a 20 punts  
b) Adequació de l'equip d'investigació als objectius del projecte Fins a 20 punts  
2. Qualitat científica i tècnica del projecte Fins a 60 punts  
a) Introducció teòrica i justificació del projecte Fins a 10 punts  
b) Adequació del pressupost Fins a 10 punts  
c) Definició dels objectius, descripció de la metodologia i rellevància dels resultats Fins a 20 punts  
d) Pla de difusió cientificotècnic dels resultats Fins a 20 punts  
  
  
  
Article 22. Implantació institucional i experiència de les entitats sense ànim de lucre  
En els expedients de sol·licitud d'ajudes de les entitats sense ànim de lucre a què es refereix l'apartat 1 de l'article 4, s'assignaran a cada sol·licitud un màxim de 20 punts en funció de la implantació institucional i l'experiència de l'entitat, segons les regles següents:  
1. L'antiguitat de l'entitat es valorarà amb una puntuació màxima de 4 punts, en funció dels anys transcorreguts entre la data de la seua constitució i la data de publicació de la convocatòria, de conformitat amb la distribució de punts següent:  
- D'un a dos anys d'antiguitat: 1 punt  
- Tres anys d'antiguitat: 2 punts  
- Quatre anys d'antiguitat: 3 punts  
- Cinc anys o més d'antiguitat: 4 punts  
2. S'assignaran fins a 4 punts en funció de l'àmbit territorial d'actuació de l'entitat a la Comunitat Valenciana, estatutàriament establit, i de les oficines o delegacions pròpies que mantinguen obertes, segons l'escala següent:  
- Àmbit territorial inferior al provincial: 1 punt  
- Àmbit territorial provincial: 2 punts  
- Àmbit territorial autonòmic: 3 punts  
S'assignarà un punt addicional quan l'entitat sol·licitant mantinga oberta oficina o delegació pròpia, amb centre de treball i treballadors adscrits a aquest, amb contracte indefinit d'antiguitat no inferior a sis mesos, en locals de propietat de la sol·licitant o llogats per aquesta en, almenys, dos províncies de la Comunitat Valenciana.  
3. S'assignaran fins a 4 punts en atenció al nombre de persones empleades fixes, a jornada completa, que presten serveis a l'entitat sol·licitant en virtut de relació laboral indefinida amb antiguitat no inferior a sis mesos en la data de sol·licitud, de conformitat amb el detall següent:  
  
- Per la primera persona contractada indefinida a jornada completa: 1 punt  
- Per cada un dels altres treballadors indefinits a jornada completa: 0,5 punts, amb el límit de 3 punts.  
A aquests efectes, cada dues persones contractades indefinides a jornada parcial, superior a quinze hores setmanals, computaran com una persona a jornada completa.  
4. S'assignaran fins a 4 punts en atenció al percentatge del pressupost total de l'entitat corresponent a l'exercici precedent que es nodrisca amb fons aliens a subvencions públiques, segons el detall següent:  
  
- Percentatge superior al 10 % i inferior al 30 %: 1 punt  
- Percentatge superior al 30 % i inferior al 50 %: 2 punts  
- Percentatge superior al 50 % i inferior al 80 %: 3 punts  
- Percentatge superior al 80 %: 4 punts  
5. L'experiència de l'entitat sol·licitant en activitats dirigides a la promoció i difusió de la cultura pràctica de l'empresa social o de l'Economia del Bé Comú es valorarà amb una puntuació màxima de 4 punts, segons el nombre d'activitats realitzades en aquest àmbit, d'acord amb l'escala següent:  
- Experiència en dues activitats realitzades: 1 punt  
- Entre tres i cinc activitats realitzades: 2 punts  
- Entre sis i deu activitats realitzades: 3 punts  
- Més de deu activitats realitzades: 4 punts  
  
Article 23. Contribució a la integració laboral de persones amb dificultats d'accés al mercat laboral  
1. A efectes d'aquesta ordre, s'entendrà per persones amb dificultats d'accés al mercat laboral les persones amb diversitat funcional amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 %, les persones joves desempleades d'edat entre 16 i 30 anys; les persones immigrants; les pertanyents a minories ètniques; les dones víctimes de violència de gènere; les persones desempleades majors de 45 anys; les persones joves, majors de 18 anys i menors de 25, que hagen estat subjectes en els dos anys anteriors al sistema de protecció i al sistema judicial de reforma; les persones en situació o en risc d'exclusió social; les dones contractades dins dels 36 mesos següents al naixement, adopció o acolliment d'un fill, i les persones que hagen obtingut la condició de refugiades.  
  
L'exclusió social l'acreditaran els corresponents serveis socials competents i queda determinada per la pertinença a algun dels següents col·lectius regulats en la Llei 43/2006, de 29 de desembre, per a la millora del creixement i de l'ocupació (disposició addicional segona, BOE de 30 de desembre) i modificats per la Llei 44/2007, de 13 de desembre, per a la regulació de les empreses d'inserció (BOE de 14 de desembre):  
- Perceptors de rendes mínimes d'inserció, o qualsevol altra prestació de la mateixa naturalesa o semblant, segons la denominació adoptada en cada comunitat autònoma, així com els membres de la unitat de convivència beneficiaris d'aquesta.  
- Persones que no puguen accedir a les prestacions a què es fa referència en el paràgraf anterior, per alguna de les causes següents:  
  
Falta de període exigit de residència o empadronament, o per a la constitució de la unitat perceptora.  
Haver esgotat el període màxim de percepció legalment establit.  
  
- Joves majors de díhuit anys i menors de trenta, procedents d'institucions de protecció de menors.  
- Persones amb problemes de drogodependència o altres problemes addictius que es troben en processos de rehabilitació o reinserció social.  
  
- Interns de centres penitenciaris, la situació penitenciària dels quals els permeta accedir a una ocupació i la relació laboral dels quals no estiga inclosa en l'àmbit d'aplicació de la relació laboral especial regulada en l'article 1 del Reial decret 782/2001, de 6 de juliol, així com alliberats condicionals i exreclusos.  
- Menors interns inclosos en l'àmbit d'aplicació de la Llei orgànica 5/2002, de 12 de gener, reguladora de la responsabilitat penal dels menors, la situació del quals els permeta accedir a una ocupació i la relació laboral dels quals no estiga inclosa en l'àmbit d'aplicació de la relació laboral especial a què es refereix l'article 53.4 del reglament de l'esmentada llei, aprovat pel Reial decret 1774/2004, de 30 de juliol, així com els qui estiguen en situació de llibertat vigilada i els exinterns.  
  
- Persones procedents de centres d'allotjament alternatiu autoritzat per les comunitats autònomes i les ciutats de Ceuta i Melilla.  
- Persones procedents de serveis de prevenció i inserció social autoritzats per les comunitats autònomes i les ciutats de Ceuta i Melilla.  
  
2. En les ajudes per a les entitats sense ànim de lucre a què es refereix l'apartat 1 de l'article 4, es concediran 2 punts per la primera persona empleada per mitjà de contracte indefinit a jornada completa en els 24 mesos anteriors a la data de sol·licitud, 1 punt per la segona i 0,5 punts per les següents, amb un màxim de 5 punts en aquest apartat.  
Quan la contractació indefinida siga a temps parcial, s'assignarà la meitat de la puntuació.  
3. En les ajudes per a les pimes a què es refereix l'apartat 2 de l'article 4, es concediran 3 punts per la primera persona empleada mitjançant un contracte indefinit a jornada completa en els 24 mesos anteriors a la data de sol·licitud, 2 punts per la segona i 1 punt addicional per les següents, amb un màxim de 10 punts en aquest apartat.  
Quan la contractació indefinida siga a temps parcial, s'assignarà la meitat de la puntuació.  
4. L'acreditació d'aquest mèrit s'efectuarà mitjançant l'aportació de còpia, amb la memòria, dels corresponents contractes de treball.  
  
  
Article 24. Implementació de polítiques en matèria d'igualtat d'oportunitats entre homes i dones i participació de dones en els òrgans de direcció i d'administració  
1. En les ajudes per a les entitats sense ànim de lucre a què es refereix l'apartat 1 de l'article 4, es concediran 3 punts quan l'entitat sol·licitant compte en els seus consells o òrgans de direcció amb un percentatge de dones no inferior al 40 % del nombre total de membres dels esmentats òrgans, i 2 punts addicionals quan la direcció general o gerència de l'entitat s'haja encomanat a una dona.  
2. En les ajudes per a les pimes a què es refereix l'apartat 2 de l'article 4, es concediran 5 punts quan l'entitat sol·licitant dispose de certificacions o distintius oficials, en matèria d'igualtat o com a entitat col·laboradora en igualtat d'oportunitats entre homes i dones, o en uns altres anàlegs, sempre que siguen de caràcter oficial i expedits per alguna administració pública.  
Així mateix, es concediran 3 punts quan l'entitat sol·licitant compte en els seus consells o òrgans de direcció amb un percentatge de dones no inferior al 40 % del nombre total de membres d'aquests òrgans, i 2 punts addicionals quan la direcció general o gerència de l'entitat s'haja encomanat a una dona.  
3. L'acreditació d'aquests mèrits s'efectuarà per mitjà de l'aportació dels documents, certificats oficials o poders corresponents.  
  
  
Article 25. Utilització de productes procedents del comerç just  
1. En les ajudes per a les entitats sense ànim de lucre i per a les pimes a què es refereixen els apartats 1 i 2 de l'article 4, respectivament, es valorarà, amb una puntuació de fins a 5 punts, la utilització de productes de comerç just en funció de la despesa de l'entitat sol·licitant en l'exercici precedent en contractes amb entitats acreditades amb la marca WFTO (World Fair Trade Organization), o en productes avalats pel segell FLO (Fair Labelling Organization), o certificacions equivalents, segons el detall següent:  
- Pels primers 1.000 euros de despesa en l'exercici anterior en aquest tipus de productes: 2 punts  
- Pels següents 1.000 euros i posteriors: 1 punt addicional, fins a un màxim de 3 punts  
2. L'acreditació es realitzarà per mitjà de l'aportació de factures pagades per aquests productes o a aquestes entitats proveïdores en els dotze mesos anteriors a la data de sol·licitud.  
  
Article 26. Realització de balanços, auditories o informes, no preceptius, de caràcter economicosocial, mediambiental, de responsabilitat social o de sostenibilitat de l'activitat de l'empresa  
1. En les ajudes per a les entitats sense ànim de lucre a què es refereix l'apartat 1 de l'article 4, es valorarà la realització de balanços o auditories o informes econòmic-socials, mediambientals, de responsabilitat social o de sostenibilitat de la seua activitat, com ara el Balanç del Bé Comú o l'informe GRI (Global Report Initiative) o semblants, en els dotze mesos anteriors a la sol·licitud, amb 2,5 punts per cada un, fins a un màxim de 5 punts, sempre que l'esmentada auditoria o informe s'haja publicat per mitjà de la pàgina web de l'entitat o en una altra forma que en permeta el coneixement al públic en general.  
  
2. Aquest mèrit s'acreditarà per mitjà de còpia del balanç o informe i acreditació documental de la seua publicació.  
  
Article 27. Incidència en l'exercici de l'activitat de les empreses de destacat caràcter social  
1. En les ajudes per a pimes a què es refereix l'apartat 2 de l'article 4, s'assignaran 0,5 punts per cada 10 % del volum total de despesa de l'entitat sol·licitant que haja sigut contractat, subcontractat o abonat en els dotze mesos anteriors a la sol·licitud o en l'exercici precedent a una empresa de destacat caràcter social, fins a un màxim de 5 punts.  
2. Als efectes del que disposa l'apartat anterior, es consideraran com a empresa de destacat caràcter social els centres especials d'ocupació, empreses d'inserció, cooperatives reconegudes oficialment com no lucratives i fundacions, associacions i altres entitats sense ànim de lucre declarades d'utilitat pública.  
3. Els pagaments realitzats s'acreditaran per mitjà de factures i justificants bancaris.  
  
Article 28. Contribució a la millora del medi ambient  
1. En les ajudes per a pimes a què es refereix l'apartat 2 de l'article 4, s'assignarà una valoració de 5 punts quan l'entitat sol·licitant acredite la seua contribució a la millora ambiental per mitjà de la presentació de Certificació de Gestió Ambiental ISO 14001 o Certificació de Verificació Mediambiental EMAS (sigles de Sistema de Gestió i Auditoria Mediambiental, en anglés).  
2. En les ajudes per a pimes a què es refereix l'apartat 2 de l'article 4, es valorarà amb una puntuació de fins a 5 punts la utilització d'energies renovables en funció de la inversió total en millores mediambientals realitzada per l'empresa en els dotze mesos anteriors a la presentació de la sol·licitud d'ajuda, es justificarà per mitjà de les corresponents factures pagades, segons el detall següent:  
- Quan la despesa total en aquest tipus d'inversió siga superior a 3.000 euros i inferior a 8.000 euros, s'assignaran 2 punts.  
- Si l'esmentada inversió és de quantia superior a 8.000 euros i inferior a 15.000 euros, la puntuació serà de 4 punts.  
- Quan la inversió siga de quantia superior a 15.000 euros, s'assignaran 5 punts.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Única. Normativa aplicable  
Aquesta ordre es dicta el marc del que disposa la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, en els preceptes bàsics de la Llei 38/2003, de 17 de setembre, general de subvencions, i del reglament que la desplega, aprovat per Reial decret 887/2006, de 21 de juliol.  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació  
S'autoritza la direcció general amb competències en matèria d'economia a dictar les resolucions i instruccions que siguen necessàries per al desplegament i l'execució d'aquesta ordre i de les corresponents convocatòries.  
Així mateix, es reserva la facultat d'interpretar el contingut d'aquesta ordre als efectes d'adjudicació de les subvencions.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 1 de febrer de 2017  
  
El conseller d'Economia Sostenible,  
Sectors Productius, Comerç i Treball,  
RAFAEL CLIMENT GONZÁLEZ



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7973, del 06-02-2017 (2017/902)

ORDEN 2/2017, de 1 de febrero, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la promoción de la economía sostenible.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2017/02/01/2/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   7973

Fecha DOGV
:   06-02-2017

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2017/902

CVE


Fecha del documento
:   01-02-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN 2/2017, de 1 de febrero, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la promoción de la economía sostenible. [2017/902]  
Índice  
  
Preámbulo  
Título I. Disposiciones generales  
Capítulo único.  
Artículo 1. Objeto  
Artículo 2. Definiciones  
Artículo 3. Entidades beneficiarias  
Artículo 4. Acciones objeto de las ayudas  
Artículo 5. Obligaciones de las entidades beneficiarias  
Artículo 6. Solicitud de subvenciones y documentación que deberá acompañarse a las mismas  
Artículo 7. Procedimiento de concesión  
Artículo 8. Órganos competentes para la tramitación y resolución del procedimiento  
Artículo 9. Criterios para la determinación de la cuantía individualizada de la subvención  
Artículo 10. Resolución de la convocatoria  
Artículo 11. Concurrencia con otras subvenciones  
Artículo 12. Circunstancias que pueden dar lugar a la modificación de la resolución  
Artículo 13. Justificación de la subvención  
Artículo 14. Régimen de pago de la subvención  
Artículo 15. Control de las ayudas  
Artículo 16. Reintegro y minoración de las ayudas  
Título II. Gastos subvencionables y criterios de valoración  
Capítulo I. Gastos subvencionables y cuantía máxima de las ayudas  
Artículo 17. Gastos subvencionables  
Artículo 18. Partidas subvencionables en actividades de formación, fomento y difusión de la cultura y prácticas de la empresa social y de la Economía del Bien Común  
Artículo 19. Partidas subvencionables en las ayudas para la implantación de la cultura y práctica de la empresa social y de la Economía del Bien Común en pymes  
Artículo 20. Partidas subvencionables en las ayudas para investigación en materia de Economía del Bien Común, la empresa social y el emprendimiento e innovación social  
Capítulo II. Criterios de valoración y acreditación de méritos   
Artículo 21. Criterios para el otorgamiento de las subvenciones  
Artículo 22. Implantación institucional y experiencia de las entidades sin fines de lucro  
Artículo 23. Contribución a la integración laboral de personas con dificultades de acceso al mercado laboral  
Artículo 24. Implementación de políticas en materia de igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres y participación de mujeres en los órganos de dirección y administración  
Artículo 25. Utilización de productos procedentes del comercio justo  
Artículo 26. Realización de balances, auditorías o informes de carácter económico-social, medioambiental, de responsabilidad social o de sostenibilidad de la actividad de la empresa  
Artículo 27. Incidencia en el desarrollo de la actividad de las empresas de destacado carácter social  
Artículo 28. Contribución a la mejora del medio ambiente  
Disposición adicional única. Normativa aplicable  
Disposiciones finales  
Primera. Habilitación  
Segunda. Entrada en vigor  
  
  
PREÁMBULO  
  
El Gobierno Valenciano se ha fijado, entre sus objetivos, sentar las bases para que la Comunitat Valenciana avance hacia un modelo económico sostenible, centrado en el conocimiento, la innovación, la apertura y la conexión con el exterior, y articulado en torno a la sostenibilidad, tanto en la esfera social como en la económica y la medioambiental, tal como se recoge en el Document d'Elx, aprobado por el pleno del Consell el 15 de abril de 2016, en el que se establecen las bases y elementos orientadores para la transformación del modelo económico de la Comunitat Valenciana.  
Esta iniciativa del Consell hacia un modelo de desarrollo económico con rostro humano, que sea, al mismo tiempo, socialmente inclusivo y sostenible, y que genere ocupación estable y de calidad, es coherente con el mandato contenido en l'Estatut, que, en su artículo 19.1, señala que «La Generalitat impulsará un modelo de desarrollo equitativo, territorialmente equilibrado y sostenible, basado en la incorporación de procesos de innovación, la plena integración en la sociedad de la información, la formación permanente, la producción abiertamente sostenible y una ocupación estable y de calidad en la que se garantice la seguridad y la salud en el trabajo».  
Dentro de las distintas propuestas vinculadas con la economía sostenible, como patrón de crecimiento que concilie el desarrollo económico, social y ambiental en una economía productiva y competitiva, se encuentran la Economía del Bien Común y el modelo de empresa social, que se constituyen como procesos de innovación social y emprendimiento positivo que resultan de utilidad para encontrar soluciones a las necesidades sociales y contribuyen al cambio económico y social.  
La Economía del Bien Común es un modelo para construir un sólido sistema social y económico, dirigido a desarrollar una economía de mercado ética y sostenible y que se basa en los mismos valores fundamentales y constitucionales que todas las personas reconocen como universales: dignidad humana, solidaridad, sostenibilidad ecológica, justicia social, transparencia y participación democrática.  
En tal sentido, la Economía del Bien Común se encuentra vinculada con el contenido del artículo 128.1 de la Constitución Española, que establece que toda la riqueza del país en sus distintas formas y sea cual fuere su titularidad está subordinada al interés general, así como con las constituciones de los países de nuestro entorno, en las que también prima el consenso sobre la promoción del bien común de todos y cada uno de sus integrantes como el objetivo principal de la sociedad y la visión de que la economía debe estar al servicio de las personas.  
De hecho, la Economía del Bien Común ya ha obtenido el respaldo del Comité Económico y Social Europeo (CESE), que aprobó en su sesión plenaria de 17 de septiembre de 2015 el dictamen titulado «La Economía del Bien Común: un modelo económico sostenible orientado a la cohesión social». En ese dictamen, el CESE considera que el modelo de Economía del Bien Común está concebido para incluirse en el marco jurídico europeo y nacional con el fin de avanzar hacia un mercado único europeo a través de una economía más ética basada en los valores europeos y en logros de las políticas de responsabilidad social, e insta a la Comisión Europea para que, en el marco de la estrategia renovada de responsabilidad social empresarial, recompense a aquellas empresas que puedan demostrar un mayor rendimiento ético.  
Los valores fundamentales que constituyen la Economía del Bien Común se encuentran asimismo recogidos dentro de otra de las propuestas económicas que mayor repercusión está teniendo, como es el modelo de empresa social, con la que comparte los principios socioeconómicos básicos de la primacía de la persona y del fin social sobre el financiero. Comparten, igualmente, su estrecha vinculación con la responsabilidad social como sistema innovador de gestión de las empresas y organizaciones que se orienta a obtener unos mejores resultados compatibles con el fomento del desarrollo sostenible y la justicia social.  
Las empresas sociales, caracterizadas por sus objetivos sociales de interés común, la reinversión de los beneficios, la variedad de formas jurídicas, la participación de las partes interesadas y los principios de solidaridad y responsabilidad, también han recibido una especial atención por parte de las instituciones europeas. Ello se puede apreciar en la Comunicación de la Comisión al Parlamento Europeo, al Consejo, al Comité Económico y Social Europeo y al Comité de las Regiones titulada «Iniciativa en favor del emprendimiento social. Construir un ecosistema para promover las empresas sociales en el centro de la economía y la innovación sociales», y en la Iniciativa de la UE a favor del Emprendimiento Social (Social Business Iniciative), mediante las cuales se potencia activamente las empresas sociales por considerar que representan el tipo de crecimiento sostenible, integrador e inteligente, basado en la innovación, que tanta importancia reviste para la economía europea, y configurarse como uno de los actores que hacen posible los objetivos marcados en la Estrategia 2020.  
La empresa social y la Economía del Bien Común se constituyen, por tanto, como dos modelos que encajan dentro del patrón de desarrollo sostenible que desde el Gobierno Valenciano se está impulsando, y que se complementan entre ellos, en la medida en que la Economía del Bien Común aporta herramientas innovadoras para la gestión de las empresas sociales, como la medición de la contribución al bien común de las empresas mediante la realización de un Balance del Bien Común. De hecho, ambos modelos contribuyen al desarrollo y puesta en práctica de soluciones innovadoras a los principales retos económicos, sociales y medioambientales, tratando de alcanzar los objetivos de la sociedad de una forma social y responsable.  
Es por todo ello que, a través de esta orden, se trata de promocionar la economía sostenible mediante el fomento y difusión de la cultura y práctica de dos de sus principales modalidades, como son la Economía del Bien Común y las empresas sociales.  
La presente orden se enmarca dentro del objetivo estratégico dirigido a promover el modelo económico de desarrollo sostenible en la Comunitat Valenciana, con especial atención al fomento de la economía social y el emprendimiento, recogido en el Plan Estratégico de Subvenciones 2016-2018, aprobado por Resolución del conseller de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, de fecha de 6 de junio de 2016.  
De acuerdo con lo establecido en el artículo 10 del Decreto 157/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, a la Dirección General de Economía, Emprendimiento y Cooperativismo le corresponde gestionar, entre otras, las competencias en materia de estudio y evaluación de la economía valenciana y de orientación, planificación y seguimiento de las políticas económicas generales y de competitividad sectoriales y territoriales.  
La regulación que se establece en las bases aprobadas mediante la presente orden se estructura en dos títulos. El título I contiene las bases generales de aplicación a las ayudas contempladas en la misma, mientras que el título II, dividido en dos capítulos, regula los gastos subvencionables y los criterios de valoración para el otorgamiento de las subvenciones. Así, en el capítulo I del título II se establecen las partidas de gastos subvencionables para cada una de las tipologías de ayudas que se regulan en la presente orden y las cuantías máximas de las ayudas. Por su parte, el capítulo II del título II establece los criterios de valoración para cada tipología de ayudas y describe la puntuación de los criterios relativos a la implantación institucional y experiencia de las entidades sin fines de lucro (art. 22) y al compromiso social de las entidades solicitantes (art. 23 a 28), determinando la documentación para acreditar los méritos correspondientes.  
En el proceso de elaboración de esta orden, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 165 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, relativo a las bases reguladoras de la concesión de subvenciones, han emitido informe la Abogacía General de la Generalitat y la Intervención Delegada. Además, se han realizado los trámites de audiencia pertinentes.  
De conformidad con lo dispuesto en el Decreto 147/2007, de 7 de septiembre, del Consell, por el que se regula el procedimiento de notificación y comunicación a la Comisión Europea de los proyectos dirigidos a establecer, conceder o modificar ayudas públicas, las ayudas que puedan convocarse en desarrollo de la presente orden, no precisa de su notificación a la Comisión Europea, con arreglo a lo establecido en los artículos 107 y 108 del Tratado de funcionamiento de la Unión Europea, de conformidad con lo siguiente:  
1. Las ayudas recogidas en el apartado 3 del artículo 4 se considera que no están comprendidas dentro del ámbito de aplicación del artículo 107 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, ya que se trata de actividades primarias de organismos de investigación que no suponen ninguna ventaja económica para las empresas, y no falsean la competencia al no afectar a los intercambios comerciales entre los estados miembros.  
2. Las ayudas a que se refieren los apartados 1 y 2 del artículo 4 se concederán con sujeción al Reglamento (UE) núm. 1047/2013, de la Comisión, de 18 de diciembre (DOUE L352, de 24.12.2013), relativo a la aplicación de los artículos 107 y 108 del Tratado a la ayudas de minimis. En consecuencia, el importe de las mencionadas ayudas no podrá hacer que la cuantía total de las ayudas de minimis que reciba la entidad beneficiaria durante un período de tres ejercicios fiscales sea superior al límite de 200.000 euros, que se reduce a 100.000 euros en el caso de entidades que operen en el sector del transporte por carretera. Este régimen de minimis no podrá aplicarse a las empresas que operen en los sectores determinados en el punto 1, del artículo 1 del citado reglamento.  
En su virtud, en cumplimiento de lo preceptuado en la Ley 38/2003, general de subvenciones, el Real decreto 887/2006, de 21 de julio, por el cual se aprueba el reglamento de desarrollo de la citada ley, y en uso de las facultades que me confieren el artículo 28 de la Ley 5/1983, del Consell, y el artículo 160.2.b y 165 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana,  
  
  
ORDENO  
  
TÍTULO I  
DISPOSICIONES GENERALES  
  
Artículo 1. Objeto  
1. El objeto de la presente orden es establecer las bases reguladoras por las que han de regirse las convocatorias de ayudas destinadas a la promoción de la economía sostenible, a través de la financiación de actuaciones de fomento y difusión de la cultura y prácticas de las empresas sociales y de la Economía del Bien Común.  
Las citadas bases contienen la regulación y el procedimiento al que podrán acogerse las entidades destinatarias del régimen de ayudas que en las mismas se establece.  
2. Las ayudas que se concedan al amparo de la presente orden tendrán la consideración de subvenciones públicas y su concesión se tramitará con sujeción al régimen de concurrencia competitiva al que se refieren el artículo 22.1 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, y los artículos 164 y siguientes de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.  
  
Artículo 2. Definiciones  
A los efectos de esta orden se entenderá por:  
1. Economía sostenible: patrón de crecimiento que concilie el desarrollo económico, social y ambiental en una economía productiva y competitiva, que favorezca el empleo de calidad, la igualdad de oportunidades y la cohesión social, y que garantice el respeto ambiental y el uso racional de los recursos naturales, de forma que permita satisfacer las necesidades de las generaciones presentes sin comprometer las posibilidades de las generaciones futuras para atender sus propias necesidades, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 2/2011, de 4 de marzo, de economía sostenible.  
2. Economía del Bien Común: de acuerdo con lo establecido en el punto 3 del Dictamen 2016/C013/06 del Comité Económico y Social Europeo sobre el tema «La Economía del Bien Común: un modelo económico sostenible orientado a la cohesión social», la Economía del Bien Común es un modelo económico fundamentado en los valores que todas las personas reconocen como universales: la dignidad humana, la solidaridad, la sostenibilidad ecológica, la justicia social, la transparencia y la participación democrática. Se trata de un modelo holístico que pretende integrar la economía en el contexto social, cultural y ecológico de la sociedad europea. Sus objetivos y valores van más allá de las propuestas convencionales de la responsabilidad social y su visión holística le brinda la capacidad de reunir a los agentes más diversos de la sociedad. La propuesta central del modelo de la Economía del Bien Común es, por tanto, que la economía debe estar al servicio de las personas, es decir, del bien común, asumiendo que el dinero y el capital tienen importancia como instrumentos, de intercambio y de inversión, pero no constituyen jamás un fin por sí mismos.  
3. Empresa: de acuerdo con lo establecido en el anexo I del Reglamento (UE) núm. 651/2014 de la Comisión, de 17 de junio de 2014, por el que se declaran determinadas categorías de ayudas compatibles con el mercado interior en aplicación de los artículos 107 y 108 del Tratado de funcionamiento de la Unión Europea, se considera empresa toda entidad, independientemente de su forma jurídica, que ejerza una actividad económica. En particular, se considerarán empresas las entidades que ejerzan una actividad artesanal u otras actividades a título individual o familiar, así como las sociedades de personas y las asociaciones que ejerzan una actividad económica de forma regular.  
4. Empresa social: de acuerdo con lo establecido en el artículo 2 del Reglamento (UE) núm. 1296/2013 del Parlamento Europeo y del Consejo de 11 de diciembre de 2013, relativo a un programa de la Unión Europea para el empleo y la innovación social () y por el que se modifica la Decisión núm. 283/2010/UE, por la que se establece un instrumento europeo de microfinanciación para el empleo y la inclusión social, se entiende por empresa social aquella empresa que, independientemente de su forma jurídica, presenta las siguientes características:  
a) de conformidad con su escritura de constitución, sus estatutos o cualquier otro documento constitutivo de la empresa, tiene como objetivo primordial la consecución de impactos sociales mensurables y positivos, en lugar de generar beneficios para sus propietarios, socios y accionistas, y que ofrece servicios o bienes con un elevado rendimiento social y/o emplea un método de producción de bienes o servicios que represente su objetivo social.  
b) utiliza sus beneficios, en primer lugar, para la consecución de su objetivo primordial, y ha implantado procedimientos y normas predefinidos que regulan cualquier reparto de beneficios a los accionistas y propietarios, con el fin de garantizar que dicho reparto no vaya en detrimento de su objetivo primordial.  
c) está gestionada de forma empresarial, transparente y sujeta a rendición de cuentas, en especial, fomentando la participación de los empleados, los clientes o los interesados afectados por su actividad empresarial.  
5. Pyme: La definición que se utiliza es la recogida en el citado Reglamento núm. 651/2014 de la Comisión, que establece que la categoría de microempresas, pequeñas y medianas empresas (pyme) está constituida por las empresas que ocupan a menos de 250 personas y cuyo volumen de negocios anual no excede de 50 millones de euros o cuyo balance general anual no excede de 43 millones de euros.  
6. Memoria de sostenibilidad: Informe elaborado por las entidades para dar a conocer los resultados no financieros de la gestión de sus actividades en el ámbito económico, social y ambiental. Se trata, por tanto, de un documento que recoge los resultados analíticos, sistemáticos y de evaluación de los aspectos que integran la responsabilidad social y sostenibilidad de la entidad, reflejando la vinculación y compromiso de la entidad con estas políticas y sus actividades desde una perspectiva social, económica y medioambiental. La memoria debe contener información relativa, como mínimo, a cuestiones medioambientales y sociales, así como relativas al personal, al respeto de los derechos humanos y a la lucha contra la corrupción y el soborno.  
A efectos de la presente orden, quedan incluidos dentro de esta definición de memoria de sostenibilidad las memorias o balances de responsabilidad social basadas en cualquiera de los modelos nacionales e internacionales existentes, así como el informe no financiero a que se refiere la Directiva 2014/95/UE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 22 de octubre de 2014, por la que se modifica la Directiva 2013/34/UE en lo que respecta a la divulgación de información no financiera e información sobre diversidad por parte de determinadas grandes empresas y determinados grupos, y el Balance del Bien Común.  
7. Balance del Bien Común: de acuerdo con el punto 5 del Dictamen 2016/C013/06 del Comité Económico y Social Europeo sobre el tema «La Economía del Bien Común: un modelo económico sostenible orientado a la cohesión social» el Balance del Bien Común mide la parte no financiera del éxito de una empresa: el éxito ético de una empresa y su contribución al bien común. El Balance del Bien Común mide, por tanto, los valores constitucionales más importantes (dignidad, solidaridad, sostenibilidad, justicia y participación democrática, esto es, el rendimiento ético frente a todos los grupos de contacto) y debe cumplir con los siguientes metacriterios: universal, medible en puntos neutrales, comparable entre empresas, comprensible para todas las partes interesadas, público y auditado de forma externa.  
8. Matriz del Bien Común: herramienta para la realización del Balance del Bien Común, que ofrece una vista de conjunto unilateral sobre los indicadores derivados de la interacción de los valores básicos y constitucionales (dignidad humana, solidaridad, sostenibilidad ecológica, justicia social y democracia) con los grupos de contacto (stakeholders) de la empresa (empleados, proveedores, clientes, financiadores, soberanía, generaciones futuras y naturaleza), así como los criterios negativos, de acuerdo con lo establecido por la Asociación para el Fomento de la Economía del Bien Común de España.  
9. Innovación social: de acuerdo con el citado Reglamento (UE) núm. 1296/2013, se entiende por innovaciones sociales aquellas innovaciones que sean sociales tanto por sus fines como por sus medios y, en particular, las que se refieran al desarrollo y la puesta en práctica de nuevas ideas (relacionadas con productos, servicios y modelos) que, simultáneamente, satisfagan necesidades sociales y generen nuevas colaboraciones o relaciones sociales, beneficiando de esta forma a la sociedad y reforzando su capacidad de actuación.  
10. Emprendimiento social: emprendimiento innovador que busca solucionar un problema social o medioambiental a través de la combinación de recursos de una nueva manera, que sea económicamente sostenible y con un marcado estímulo por el cambio social. Se trata, por tanto, de un tipo de emprendimiento cuyo objetivo primario sea lograr impacto social más que generar beneficio para sus propietarios. Sus principales características son la sostenibilidad económica y el uso de herramientas empresariales, la respuesta a una necesidad social a través de los bienes y servicios que crea, el colectivo al que emplea o a quién pertenece, la reinversión de los beneficios, la renuncia a repartir dividendos, el talento e innovación puestos al servicio del cambio social, la búsqueda de soluciones sistémicas (encontrar el punto de palanca y no las respuestas a corto plazo) y la gestión democrática y transparente.  
11. Responsabilidad social: conjunto de compromisos de diverso orden, económico, social y ambiental, adoptados por las empresas, las organizaciones e instituciones públicas y privadas, que constituyen un valor añadido al cumplimiento de la legislación aplicable y de los convenios colectivos, contribuyendo a la vez al progreso social y económico en el marco de un desarrollo sostenible.  
12. Auditoría social: evaluación sistemática y documentada realizada por una persona física, entidad u organismo acreditado oficialmente, que pretende determinar la correspondencia entre la información facilitada por la entidad en la memoria de sostenibilidad sobre el cumplimiento de los elementos configuradores de la responsabilidad social y de la sostenibilidad, y las evidencias que le dieron origen.  
  
Artículo 3. Entidades beneficiarias  
1. Podrán acogerse a las subvenciones contempladas en estas bases, las siguientes entidades:  
a) Asociaciones, fundaciones y otras entidades y organizaciones sin ánimo de lucro que tengan entre sus fines la promoción y fomento de los principios vinculados a la empresa social y/o de la Economía del Bien Común.  
b) Pequeñas y medianas empresas (pymes) con personalidad jurídica propia que realicen actuaciones vinculadas con la implantación de la cultura y práctica de la empresa social y de la Economía del Bien Común.  
c) Centros, institutos y entes universitarios especializados que lleven a cabo actividades de investigación y/o formación especializada en materias vinculadas a la economía sostenible, la empresa social o la Economía del Bien Común, ya tengan personalidad jurídica propia, ya dependan o se encuentren adscritos a una universidad, en cuyo supuesto, la solicitud deberá estar suscrita por el representante legal de esta última.  
2. Con carácter general, las entidades beneficiarias deberán reunir los siguientes requisitos:  
a) Estar legalmente constituidas e inscritas en el registro público correspondiente a la fecha de publicación de la correspondiente convocatoria. Se entenderá como fecha de inscripción, la del asiento de presentación en el registro público correspondiente, siempre que la inscripción se produzca dentro del plazo de validez de dicho asiento.  
b) Tener domicilio social o establecimiento permanente en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
c) No estar incursas en ninguna de las circunstancias previstas en el artículo 13 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones.  
d) No haber sido sancionadas, mediante resolución firme, con la pérdida de la posibilidad de obtener subvenciones.  
3. Los centros, institutos y entes universitarios a que se refiere la letra c) del apartado 1 deben cumplir los requisitos para ser considerados organismos de investigación, tal como establece el apartado 2.1 del Marco sobre ayudas estatales de investigación y desarrollo e innovación (2014/C 198/01), y de acuerdo con la definición de organismo de investigación recogida en la letra ee del epígrafe 15 del apartado 1.3 del citado marco.  
  
Artículo 4. Acciones objeto de las ayudas  
1. Las ayudas a las asociaciones, fundaciones y otras entidades y organizaciones sin ánimo de lucro que tengan entre sus fines la promoción y fomento de los principios vinculados a la empresa social y/o de la Economía del Bien Común irán dirigidas a financiar gastos en que incurran por razón de las actividades de formación, fomento y difusión de la cultura y prácticas de la empresa social y de la Economía del Bien Común en el territorio de la Comunitat Valenciana en cualquiera de las siguientes modalidades:  
a) Actividades de fomento de estudios de aspectos relacionados con la empresa social y con la Economía del Bien Común, como la realización de talleres, coloquios, charlas, congresos, encuentros, mesas redondas, simposios, jornadas, seminarios y otras actividades similares, que tengan como finalidad la divulgación y el intercambio de conocimientos y mejores prácticas entre profesionales y expertos en esas materias.  
b) Actividades de difusión para mejorar la visibilidad de la empresa social y de la Economía del Bien Común y el impacto que tienen en la sociedad, entendiéndose por tales aquellas cuyo objeto sea dar a conocer o divulgar entre la población en general o a colectivos específicos la cultura y práctica de la empresa social y de la Economía del Bien Común, mediante campañas de información y difusión en medios de comunicación social, edición de publicaciones y demás documentación didáctica, actividades de índole artística (exposiciones, ciclos de cine, música, etc) y cualquier otra actividad que contribuya a esta finalidad.  
c) Actuaciones de innovación social y emprendimiento social positivos que permitan promover y apoyar ideas que, de manera simultánea, resuelvan las necesidades sociales, creen nuevas relaciones sociales y refuercen la creación de valor económico.  
d) Actividades de promoción del emprendimiento social en todos los niveles educativos.  
2. Las ayudas a las pymes irán dirigidas a financiar los gastos derivados de actuaciones que estén realizando para la implantación de la cultura y práctica de la empresa social y de la Economía del Bien Común, en cualquiera de las siguientes modalidades:  
a) Elaboración e implantación de una memoria de sostenibilidad que contribuya a medir, supervisar y gestionar el rendimiento de las empresas y su impacto en la sociedad en la triple vertiente social, económica y medioambiental, permitiendo medir el éxito ético de la organización y su contribución al bien común, tales como el Balance del Bien Común, memoria de responsabilidad social, estado no financiero u otras herramientas similares.  
b) Programas de desarrollo de capacidades y competencias del personal para comprender, medir y comunicar el impacto que las acciones de comportamientos responsables, comprometidos y sostenibles tienen sobre la creación de valor de la empresa, así como la asunción de responsabilidades en materia social y medioambiental.  
3. Las ayudas a los centros, institutos y entes universitarios irán dirigidas a financiar los gastos derivados de actividades de investigación básica sobre la Economía del Bien Común, la empresa social y el emprendimiento e innovación social, así como destinados al impulso de la investigación aplicada en esas materias, en cualquiera de las siguientes modalidades:  
a) Investigación dirigida a profundizar en los conceptos y valores que rigen estos modelos.  
b) Aplicación práctica y desarrollo de las herramientas que llevan implícitos estos modelos, como la metodología para la medición de la contribución de las empresas al bien común, elaboración del Balance del Bien Común, y otras herramientas similares.  
c) Investigaciones y estudios sobre la contribución real de las empresas sociales y de la Economía del Bien Común a los principales agregados macroeconómicos, así como su valor añadido en comparación con otros modelos empresariales, sus efectos sobre la resiliencia y sus relaciones con la innovación social y el emprendimiento.  
d) Recopilación de estadísticas y construcción de indicadores que doten de mayor reconocimiento y visibilidad a las empresas sociales y al emprendimiento social, y permitan una mejor comprensión de sus modelos, profesionalidad y su papel en la sociedad.  
e) Formación especializada en materia de emprendimiento e innovación social y/o Economía del Bien Común.  
  
Artículo 5. Obligaciones de las entidades beneficiarias  
1. Son obligaciones de los beneficiarios:  
a) Realizar la actuación que fundamenta la concesión de la ayuda o subvención.  
b) Acreditar la realización de la actuación, así como el cumplimiento de los requisitos y condiciones que fundamentan la concesión de la subvención, los que se establecen en estas bases y los demás que determine la resolución de concesión.  
c) Comunicar a la conselleria competente en materia de economía, cualquier modificación que se produzca respecto a las circunstancias y condiciones tenidas en cuenta en el momento de la concesión, especialmente la solicitud u obtención de cualquier ayuda pública o privada para la misma finalidad, así como a los compromisos y obligaciones asumidos por la entidad beneficiaria.  
d) Incorporar, de modo destacado, en todas las manifestaciones de promoción y difusión de las actuaciones subvencionadas y, especialmente, en los carteles, folletos, hojas de control y asistencia, publicaciones y publicidad de todo tipo, que están subvencionadas por la Generalitat.  
e) Conservar los documentos justificativos de la aplicación de los fondos recibidos, incluidos los documentos electrónicos, mientras puedan ser objeto de las actuaciones de comprobación y control previstos en la normativa aplicable.  
f) Acompañar a la justificación copia de los estudios, informes, memorias o documentos, así como, en su caso, acreditación gráfica de la realización de las actividades, que hayan sido objeto de subvención. En todo caso dichos documentos cumplirán con lo establecido en el apartado d precedente.  
g) Someterse a las actuaciones de comprobación que efectúe el órgano concedente, a las de control financiero que corresponden a la Intervención General y los demás órganos competentes en relación con las subvenciones o ayudas concedidas, así como a las que puedan efectuar, en su caso, las instituciones con competencias de control sobre las actuaciones subvencionadas, aportando cuanta información les sea requerida en el ejercicio de dichas actuaciones.  
h) Facilitar cuantos datos e información, en cuestiones relacionadas con las subvenciones concedidas, le sea requerida por el órgano gestor de las ayudas, así como comunicar a la misma las incidencias y variaciones que se produzcan con relación a aquellas.  
i) Proceder al reintegro de los fondos percibidos en los supuestos previstos en el artículo 37 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones.  
j) Cumplir las obligaciones de publicidad previstas en el artículo 3.2 de la Ley 2/2015, de 2 de abril, de la Generalitat, de transparencia, buen gobierno y participación ciudadana de la Comunitat Valenciana.  
k) Las demás establecidas en esta orden en relación con alguna ayuda o subvención concreta, así como las expresamente contempladas en la correspondiente resolución de concesión.  
2. Las entidades beneficiarias de las ayudas y subvenciones estarán sometidas a las responsabilidades y régimen sancionador que sobre infracciones en esta materia establece la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones. En su caso, la responsabilidad por el reintegro se extenderá a las personas a que se refiere el artículo 172 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, en los supuestos recogidos en dicho artículo.  
  
Artículo 6. Solicitud de subvenciones y documentación que deberá acompañarse a las mismas  
1. Las solicitudes y la documentación anexa para la obtención de las ayudas reguladas por la presente orden deberán dirigirse a la dirección general competente en materia de economía y se formularán utilizando los modelos contenidos en las convocatorias debidamente cumplimentados, en cualesquiera de los registros de entrada dependientes de la conselleria competente en materia de economía, sin perjuicio de las demás formas previstas en el artículo 16 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
2. Preferentemente, la presentación de solicitudes y la documentación anexa para la obtención de las ayudas se realizará de forma telemática, salvo que en la convocatoria se establezca tal obligatoriedad. Para ello se accederá al Catálogo de Servicios Públicos Interactivos de la Generalitat y se seleccionará el servicio correspondiente, debiendo el solicitante disponer de cualquiera de los sistemas de firma electrónica admitidos en la sede de la Generalitat.  
En el caso de presentar un certificado digital de persona física y que se actúe en representación de una persona jurídica, se deberá inscribir previamente en el Registro de representaciones de carácter voluntario ante la Generalitat para la realización de trámites por vía telemática. Si algunos de los documentos a aportar junto con la solicitud no pueden ser presentados de forma telemática, se realizará la entrega de los mismos por registro de entrada, en el plazo más breve posible o en el plazo que, en cumplimiento de la normativa vigente, pueda fijarse.  
3. Las solicitudes deberán ir, necesariamente, acompañadas de la siguiente documentación general:  
a) Tarjeta de identificación fiscal de la entidad solicitante.  
b) Escritura de constitución de la entidad, a la que se acompañarán los estatutos vigentes de la misma.  
c) Documento nacional de identidad, pasaporte o tarjeta de identificación de extranjero de la persona o personas físicas que suscriban la solicitud en nombre de la entidad solicitante, según proceda. La persona o personas físicas que ostenten la representación de la entidad solicitante podrán autorizar expresamente para que el órgano concedente obtenga de forma directa, a través de certificados telemáticos, la acreditación de identidad de dichas personas.  
d) Salvo que la capacidad de representación se contemple en los estatutos de la entidad, escritura de poder suficiente y actual para actuar ante la administración pública en el procedimiento de concesión de subvenciones y ayudas públicas, de la persona o personas físicas que actúen en nombre y representación de una persona jurídica en la suscripción de la solicitud. Cuando la representación se haya conferido con carácter mancomunado, la solicitud deberá suscribirse conjuntamente por quienes, de conformidad con el título que les conceda facultades mancomunadas, puedan representar válidamente a la solicitante.  
e) Declaración suscrita por el representante legal de la entidad, con referencia a la fecha de la solicitud, de hallarse al corriente en el cumplimiento de las obligaciones registrales o de otra índole que vengan impuestas a la entidad solicitante por la legislación específica de aplicación a la misma.  
f) Modelo de domiciliación bancaria debidamente cumplimentado en el que el titular de la cuenta deberá coincidir con la entidad solicitante de la subvención, salvo si tales datos ya fueron presentados con anterioridad ante la Generalitat y no han experimentado variación, en cuyo caso se indicará el número de la cuenta anteriormente utilizada y dada de alta a tales efectos.  
g) Autorización expresa al órgano convocante, que se hará constar en la solicitud, para que este obtenga de forma directa, a través de certificados telemáticos, la acreditación del cumplimiento de obligaciones tributarias y frente a la Seguridad Social, en los términos previstos en los artículos 18 y 19 del Real decreto 887/2006, de 21 de julio, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones. La dirección general competente en materia de economía se reserva el derecho de requerir a la entidad solicitante si la información obtenida presenta alguna incidencia.  
Si la entidad solicitante no concede esta autorización deberá aportar las certificaciones que a continuación se relacionan, en los términos previstos en el citado reglamento, con una vigencia que se extienda, al menos, seis meses contados desde la fecha de su presentación:  
- De la Agencia Estatal de Administración Tributaria, el certificado que acredite que la entidad solicitante se encuentra al corriente de sus obligaciones tributarias.  
- De la Tesorería General de la Seguridad Social, el certificado acreditativo de que la entidad solicitante se encuentra al corriente en el cumplimiento de sus obligaciones con la Seguridad Social.  
- De los servicios territoriales de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico, el certificado acreditativo de que la entidad solicitante no tiene deudas de naturaleza tributaria con la Generalitat.  
Las entidades que gocen de alguna exención tributaria presentarán la documentación que acredite la concesión efectiva de dicha exención o, en su caso, manifestarán la norma o normas que les concedan dicha exención. Del mismo modo, se acreditará la imposibilidad de recuperación o compensación de los impuestos indirectos, en el caso de que la solicitante pretenda que la subvención se extienda, total o parcialmente, a los que no pueda recuperar o compensar.  
h) Declaración en la que se hagan constar las subvenciones o ayudas, públicas o privadas, obtenidas o solicitadas para la misma finalidad o, en su caso, una declaración expresa de no haberlas solicitado.  
i) Acreditación de no estar incurso en ninguna de las prohibiciones recogidas en los apartados 2 y 3 del artículo 13 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, que deberá efectuarse según lo dispuesto en el apartado 7 del citado artículo, en modelo normalizado.  
j) Declaración responsable del cumplimiento de la normativa sobre integración laboral de personas con discapacidad o, en su caso, de estar exenta de dicha obligación.  
k) En el caso de las entidades sin ánimo de lucro y las pymes a que se refieren las letras a) y b) del artículo 3.1, de conformidad con lo establecido para las subvenciones de minimis en el Reglamento (UE) núm. 1407/2013 de la Comisión, de 18 de diciembre de 2013 relativo a la aplicación de los artículos 107 y 108 del Tratado de funcionamiento de la Unión Europea a las ayudas de minimis, la entidad solicitante aportará declaración responsable de:  
- Ayudas de minimis percibidas por la entidad solicitante en el ejercicio fiscal corriente y en los dos anteriores, con indicación del importe, organismo, ejercicio fiscal de concesión, régimen de ayudas en que se ampara y objetivo e la ayuda y costes subvencionados, o, en su caso, declaración de no haber recibido ninguna, así como de las ayudas de tal naturaleza que hayan solicitado en el mismo y que, a la fecha de la solicitud, se encuentren pendientes de resolver.  
- Ayudas de Estado obtenidas para los mismos costes subvencionables o con ayuda estatal para la misma medida de financiación de riesgo, indicándose el porcentaje que representa cada ayuda percibida respecto a los costes subvencionables, a fin de comprobar que no se superan los límites del artículo 5.2 del Reglamento (UE) núm. 1407/2013.  
  
El momento en que debe considerarse concedida una ayuda de minimis es aquel en que se reconozca a la empresa el derecho legal a recibir la ayuda, con independencia de la fecha de pago de la ayuda a la empresa.  
Sólo podrán concederse nuevas ayudas de minimis tras haber comprobado que ello no dará lugar a que el importe total de las ayudas concedidas a la entidad beneficiaria sobrepase el límite máximo establecido en el Reglamento (UE) núm. 1407/2013, es decir, 200.000 euros, que se reduce a 100.000 euros en el caso de beneficiarios que operen en el sector del transporte por carretera, durante cualquier periodo de tres ejercicios fiscales.  
l) Las pymes a que se refiere la letra b) del artículo 3.1 deben aportar una declaración responsable sobre el cumplimiento de los requisitos relativos a la condición de pyme.  
m) Los centros, institutos y entes universitarios a que se refiere la letra c) del artículo 3.1 deben presentar una declaración responsable de que se comprometen a realizar las operaciones necesarias para distinguir los costes y la financiación de las actividades no económicas de las económicas, así como de que cumplen los requisitos para ser considerados organismos de investigación y de que las actividades para las que solicitan subvención constituyen actividades primarias del organismo de investigación, de acuerdo con lo dispuesto en el Marco sobre Ayudas Estatales de Investigación, y Desarrollo e Innovación (2014/C/198/01).  
n) Ficha de la entidad solicitante y memoria descriptiva del proyecto o actuación para el que se solicita la subvención, que deberá recoger las circunstancias que concurran en el proyecto o actuación y que conste de información suficiente para poder aplicar los criterios de valoración que servirán de base a la concesión de la subvención. La estructura y contenido de las fichas y la memoria podrán establecerse en las diferentes convocatorias.  
o) Cualquier otra documentación que en función de la especificidad de cada convocatoria fuera requerida.  
4. Cuando la solicitud no reúna los requisitos señalados en estas bases o los establecidos con carácter general en la citada Ley general de subvenciones o en la Ley del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, o no se acompañe a la misma la documentación que, de acuerdo con estas bases, resulte de preceptiva presentación, se requerirá a la interesada para que en el plazo de diez días subsane la falta o acompañe los documentos preceptivos, con indicación de que, si así no lo hiciere, se le tendrá por desistido de su petición, previa resolución que deberá ser dictada en los términos previstos en el artículo 21 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
5. En el supuesto de que los documentos que deban acompañar a la solicitud de concesión de las ayudas ya se encontrasen en poder de cualquier órgano de la administración actuante, la entidad solicitante podrá acogerse a lo establecido en el artículo 28 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, en relación con el artículo 23.3 de la citada Ley general de subvenciones, siempre que se haga constar la fecha y el órgano o dependencia al que fueron dirigidos, la identificación del procedimiento en que obren y que no hayan transcurrido mas de cinco años desde la finalización del procedimiento al que correspondan.  
6. La documentación general a que se refiere este artículo, como la que, en su caso, exijan el resto del articulado, se ajustará a lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
7. Salvo que otra cosa se determine en la presente orden, las solicitudes, fichas de entidad, memorias y demás declaraciones que deban presentarse según un formulario establecido al efecto, lo serán utilizando para ello los modelos que pueden obtenerse en el apartado dedicado a las concretas ayudas de que se trate, en la página web de la sede electrónica de la Generalitat y en la Guía PROP.  
  
Artículo 7. Procedimiento de concesión  
1. El procedimiento para la concesión de estas ayudas se tramitará en régimen de concurrencia competitiva, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 22.1 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, y en el artículo 164 y siguientes de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.  
2. El procedimiento se iniciará de oficio mediante la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la correspondiente convocatoria aprobada por resolución dictada por la persona titular de la conselleria competente en materia de economía.  
3. La información de cada convocatoria estará disponible en la sede electrónica de la Generalitat, a partir del día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Artículo 8. Órganos competentes para la tramitación y resolución del procedimiento  
1. La gestión e instrucción del procedimiento corresponde a la dirección general competente en materia de economía.  
2. Una vez efectuado el examen de las solicitudes, la valoración de los expedientes presentados, así como la elaboración de un informe con la propuesta de concesión y denegación de las subvenciones, corresponderá al órgano colegiado previsto en el artículo 22.1 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, y que estará integrado por los siguientes miembros:  
Presidencia: titular de la subdirección general competente en materia de análisis, planificación y coordinación económica.  
Vocalía: titular del servicio competente en materia de análisis y evaluación económica.  
Vocalía-Secretaría: una persona entre el personal técnico de la dirección general competente en materia de economía.  
Esta comisión podrá contar, en el desarrollo de sus funciones de valoración de las solicitudes de ayudas presentadas, con la asistencia de personal técnico en representación de la Subsecretaría, así como con asesores técnicos o expertos con conocimientos y experiencia profesional acreditada en materia de empresa social, responsabilidad social empresarial y/o Economía del Bien Común para la evaluación de los criterios relativos a la calidad de los proyectos y actuaciones cuya subvención se solicita, en función del volumen o complejidad de las solicitudes, designados por la comisión cuando se aprecien tales circunstancias.  
Dicho órgano colegiado formulará un informe que contenga una propuesta de resolución, de conformidad con los criterios de valoración establecidos en las presentes bases y con las normas adicionales que puedan aprobarse.  
3. La Administración podrá recabar de la entidad solicitante la aportación adicional de otros documentos o datos aclaratorios que estime necesarios para mejor resolver sobre la solicitud presentada.  
  
Artículo 9. Criterios para la determinación de la cuantía individualizada de la subvención  
1. Las subvenciones serán de cuantía variable, determinada proporcionalmente en función de la puntuación obtenida de acuerdo con los criterios de valoración establecidos en el capítulo II del título II de esta orden.  
2. Por medio de estas subvenciones se contribuirá a la financiación total o parcial de los gastos ocasionados en el desarrollo de las actuaciones subvencionables que realicen las entidades y empresas solicitantes.  
3. Las convocatorias anuales concretarán la cuantía máxima de ayuda a percibir por tipología, entidad beneficiaria y actuación subvencionable aplicables a cada convocatoria específica, sin que en ningún caso puedan exceder los límites establecidos en el capítulo I del título II de la presente orden para cada actuación.  
4. En el caso de que el crédito consignado para una modalidad de ayudas fuera suficiente, atendiendo al número de solicitudes una vez finalizado el plazo de presentación, no será necesario fijar orden de prelación entre las solicitudes de esa modalidad que reúnan los requisitos establecidos en las convocatorias, siempre que se respeten los límites a los importes máximos de ayudas a percibir por entidad beneficiaria y actuación subvencionable que se establezca para ese año en las correspondientes convocatorias.  
5. En el supuesto de no agotarse el crédito en alguna de las modalidades de ayudas recogidas en el artículo 4, el sobrante podrá destinarse a aumentar la cuantía de las otras modalidades de ayudas cuyo importe global no sea suficiente para cubrir la totalidad de las cuantías solicitadas, de manera proporcional a las diferencias entre cuantías solicitadas e importes consignados para cada modalidad de ayudas.  
6. Si el total de las cuantías solicitadas para un mismo tipo de ayuda fuera superior al importe global máximo destinado para ese tipo de ayudas en cada convocatoria, la subvención a conceder a cada entidad solicitante se determinará de acuerdo con el procedimiento siguiente:  
a) Una vez valorada cada solicitud, de acuerdo con los criterios de baremación establecidos en el capítulo II del título II, se sumarán todas las valoraciones correspondientes a un mismo tipo de ayuda.  
b) Se dividirá el crédito global máximo indicado en cada convocatoria para ese tipo de ayudas por el número total de puntos a que se refiere el apartado anterior, de manera que se determinará el valor en euros de cada punto, que servirá de base para la concesión de la ayuda.  
c) Se multiplicará el importe en euros de cada punto por el total de puntos otorgados a cada entidad, de manera que se determinará la cuantía precisa que ha de concederse a cada entidad beneficiaria.  
Si del cálculo mencionado resultasen cantidades superiores a las solicitadas para alguno de los proyectos, las cantidades sobrantes se repartirán entre los restantes solicitantes, procediéndose, si resulta necesario, a repartos sucesivos hasta agotar el crédito disponible.  
  
Artículo 10. Resolución de la convocatoria  
1. Se delega en la persona titular de la dirección general competente en materia de economía la competencia para resolver las solicitudes de subvenciones que se establecen en estas bases y que se presenten en virtud de las convocatorias anuales de ayudas. Asimismo, se delega la facultad de acordar la minoración, revocación, resolución o reintegro de las correspondientes resoluciones de concesión dictadas en uso de dicha delegación y la de aprobar el plan de control relativo a las mencionadas subvenciones.  
En las resoluciones adoptadas por delegación se hará constar expresamente esta circunstancia.  
2. El órgano instructor, a la vista de los expedientes y del informe de la comisión, formulará la propuesta de resolución definitiva, que elevará a la persona titular de la dirección general competente en materia de economía, que será la competente para resolver, de acuerdo con lo dispuesto en el apartado anterior.  
3. El plazo máximo para tramitar, resolver y notificar las solicitudes sobre las subvenciones será de seis meses a contar desde la finalización del correspondiente plazo de presentación de solicitudes. Transcurrido dicho plazo sin que se haya dictado y notificado resolución expresa, las solicitudes podrán entenderse desestimadas por silencio administrativo.  
4. La resolución de concesión de las ayudas fijará expresamente su cuantía y, además de contener los datos de la solicitante o solicitantes a quienes se haya concedido subvención, se hará constar de manera expresa la desestimación del resto de solicitudes, de existir las mismas.  
5. La resolución se notificará a las entidades y organizaciones interesadas en los términos previstos en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
La resolución de concesión o denegación se publicará en la página web de la conselleria competente en materia de economía, en el enlace correspondiente a la orden de ayudas, tal como establece la legislación básica de procedimiento administrativo común.  
6. Las subvenciones a las entidades sin ánimo de lucro y a las pymes a que se refieren las letras a y b del apartado 1 del artículo 3, respectivamente, se concederán, en todo caso, sometidas al régimen de minimis, debiéndose hacer constar expresamente en la resolución de concesión que las mismas tienen dicho carácter y que se conceden al amparo del Reglamento (UE) núm. 1407/2013, de la Comisión, de 18 de diciembre de 2013, relativo a la aplicación de los artículos 107 y 108 del Tratado de funcionamiento de la Unión Europea a las ayudas de minimis.  
  
Artículo 11. Concurrencia con otras subvenciones  
1. El importe de las ayudas y subvenciones concedidas no podrá ser, en ningún caso, de tal cuantía que, aisladamente o en concurrencia con ayudas, subvenciones, ingresos u otros recursos procedentes de la Generalitat, de otras administraciones públicas o de entes públicos o privados, nacionales o internacionales, supere el coste de la actividad a desarrollar por la entidad beneficiaria.  
2. Salvo que otra cosa expresamente se determine en los preceptos correspondientes, las ayudas y subvenciones reguladas en la presente orden se consideran compatibles con cualesquiera otras por el mismo concepto. En el supuesto de compatibilizar ayudas, se respetarán, en cualquier caso, los límites derivados del régimen de autorización adoptado por las correspondientes decisiones de la Comisión Europa, relativas a las ayudas establecidas en la presente orden.  
3. En el caso de ayudas de minimis quedarán sujetas a las reglas de acumulación contenidas en el artículo 5 del Reglamento (UE) núm. 1407/2013. Así, las ayudas de minimis concedidas con arreglo al citado reglamento podrán acumularse con las ayudas de minimis concedidas con arreglo al Reglamento (UE) núm. 360/2012, de la Comisión, hasta el límite máximo establecido en este último reglamento. Podrán acumularse con ayudas de minimis concedidas con arreglo a otros reglamentos de minimis hasta el límite máximo pertinente que se establece en el artículo 3, apartado 2, del Reglamento 1407/2013, de la Comisión.  
Las ayudas de minimis no se acumularán con ninguna ayuda estatal en relación con los mismos gastos subvencionables o con ayuda estatal para la misma medida de financiación de riesgo, si dicha acumulación excediera de la intensidad de ayuda o del importe de ayudas superior correspondiente fijado en las circunstancias concretas de cada caso por un reglamento de exención por categorías o una decisión adoptados por la Comisión. Las ayudas de minimis que no se concedan para costes subvencionables específicos, ni puedan atribuirse a costes subvencionables específicos podrán acumularse con otras ayudas estatales concedidas en virtud de un reglamento de exención por categorías o de una decisión adoptada por la comisión.  
4. Para asegurar el cumplimiento de las condiciones recogidas en el punto anterior, se exigirá a los solicitantes de ayudas de minimis una declaración acerca de todas las ayudas públicas que tengan concedidas o solicitadas para esos mismos costes subvencionables, así como de las ayudas de minimis recibidas durante los dos ejercicios fiscales anteriores y durante el ejercicio fiscal en curso.  
  
Artículo 12. Circunstancias que puedan dar lugar a la modificación de la resolución  
1. La modificación o alteración de las condiciones tenidas en cuenta para la concesión de la subvención y, en todo caso, la obtención concurrente de otras aportaciones fuera de los casos permitidos en las normas reguladoras, podrá dar lugar a la modificación de la resolución de concesión, en los términos establecidos en la normativa reguladora de la subvención, de acuerdo con lo previsto en el artículo 19.4 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones.  
2. El órgano competente para la concesión de las ayudas reguladas en la presente orden resolverá las incidencias que se produzcan con posterioridad a su concesión, tales como prórrogas de plazos, modificaciones justificadas o cualquier variación de las condiciones particulares de la concesión.  
  
Artículo 13. Justificación de la subvención  
1. La justificación de las ayudas se efectuará una vez ejecutado el proyecto en su totalidad o en las fases previstas, de acuerdo con el presupuesto presentado y en los términos fijados para la concesión de la ayuda.  
Con carácter general, la presentación de justificantes podrá realizarse hasta el último día hábil del mes de octubre de cada ejercicio. No obstante, el órgano concedente podrá ampliar el plazo o concederlo para correcciones, en los términos establecidos en la Ley general de subvenciones y sus normas de desarrollo y en la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, siempre que el retraso obedezca a causas debidamente justificadas en el expediente y no imputables al beneficiario de la subvención.  
2. La justificación de la subvención concedida por parte de las entidades beneficiarias se realizará por medio de la presentación, a la dirección general con competencias en materia de economía, de la documentación de carácter económico justificativa del importe concedido y de una memoria técnica relativa a la actuación subvencionada, dentro del plazo máximo establecido en el apartado anterior.  
3. Cuando las actividades hubieran sido financiadas, además de con la subvención, con fondos propios u otras subvenciones o recursos, se deberá acreditar por medio de documentación de carácter económico, el importe, procedencia y aplicación de tales fondos a las actividades subvencionadas.  
4. La documentación de carácter económico a presentar deberá justificar los gastos ocasionados en la realización de la actividad subvencionada, y estará compuesta por:  
a) Cuenta justificativa, de conformidad con lo previsto en la Ley general de subvenciones y en el artículo 72 de su reglamento, aprobado por Real decreto 887/2006, de 21 de julio, formulada según el modelo establecido al efecto. En todo caso, contendrá la relación pormenorizada de las actividades y gastos en que se haya concretado la actuación subvencionada, especificando, para cada una de ellas, los gastos asociados a la misma, su naturaleza, importe, proveedor, fecha de emisión, fecha del pago y, en su caso, porcentaje de financiación que se imputa a la Generalitat.  
b) Copia de las facturas o documentos de valor probatorio equivalente, acreditativos de los gastos incorporados en la cuenta justificativa, debidamente formalizados en los términos establecidos en la normativa que regule las obligaciones de facturación o documentos de valor probatorio equivalente en el tráfico mercantil o con eficacia administrativa probada.  
También se presentará documentación acreditativa de su pago: recibos, transferencias o cargos bancarios o, en su caso, copia de los efectos mercantiles entregados al proveedor o acreedor garantizados por una entidad financiera o compañía de seguros.  
Para la justificación de gastos de personal propio de la entidad beneficiaria, además de lo establecido con carácter general para este tipo de gastos, se aportará copia de los contratos de los trabajadores, así como los preceptivos documentos de cotización a la Seguridad Social y la justificación del ingreso de las mismas en la Tesorería General de la Seguridad Social. Esta documentación se acompañará, en su caso, de un certificado expedido por el responsable de la contabilidad de la entidad en el que se acredite el porcentaje de las retribuciones imputables a la actuación objeto de subvención y los criterios de reparto empleados.  
No se admitirá prueba de pago de los gastos subvencionables de importe igual o superior a 2.500 euros cuando los pagos correspondientes no consten acreditados mediante certificación, relación o extracto de movimientos emitidos por una entidad financiera, dando así cumplimiento a la Ley 7/2012, de 29 de octubre, de modificación de la normativa tributaria y presupuestaria y de adecuación de la normativa financiera para la intensificación de las actuaciones en la prevención y lucha contra el fraude, que establece una limitación, de carácter general, a los pagos en efectivo correspondientes a operaciones a partir de 2.500 euros.  
5. La entidad subvencionada también deberá aportar una memoria de actuación justificativa del cumplimiento de las condiciones impuestas en la concesión de la subvención, debidamente firmada por la persona que tenga representación legal de la entidad u organización, con indicación de las actividades realizadas, los resultados obtenidos y cualquier otra información que se considere de relevancia.  
Si se estima necesario, desde la dirección general con competencias en materia de economía se podrá requerir a las entidades beneficiarias la remisión de todos aquellos elementos o materiales (publicaciones, folletos, programas, etc.) e información adicional relacionadas con las actividades subvencionadas, con objeto de acreditar el cumplimiento de las condiciones impuestas en la concesión de la subvención.  
Cuando se aprecie la existencia de defectos subsanables en la documentación justificativa presentada por la entidad beneficiaria, se requerirá al interesado para que, en el plazo de diez días, subsane la falta o acompañe los documentos requeridos, con indicación de que, si así no lo hiciere, se le podrá realizar una minoración de la subvención requerida.  
6. Los justificantes originales de los gastos presentados y sus copias se marcarán con una estampilla, indicándose en ella la subvención para cuya justificación se hayan presentado y si su importe se imputa total o parcialmente a la misma. En el caso de que la entidad beneficiaria haya recibido de sus proveedores las facturas en formato electrónico, la presentación de facturas originales para su estampillado podrá sustituirse por cualquier otro procedimiento que garantice que se hace constar, de forma indeleble, en la factura electrónica, una marca o señal de haber sido utilizada para justificar la subvención recibida, con indicación del expediente administrativo y de la cuantía o porcentaje objeto de subvención. En este caso, si las facturas electrónicas permanecen en poder de la entidad beneficiaria, se garantizará al órgano gestor de las ayudas el acceso a las mismas y a la comprobación de su estampillado electrónico, mediante procedimientos que permitan a dicho órgano comprobar y documentar el estampillado electrónico practicado.  
  
Artículo 14. Régimen de pago de la subvención   
1. La tramitación del pago de la subvención concedida se iniciará tras la aportación por parte de la entidad beneficiaria, de la totalidad de la justificación de los gastos correspondientes y demás documentación acreditativa de la realización de la actuación subvencionada, y de su comprobación y aprobación por parte de la dirección general competente en materia de economía.  
2. Con carácter previo al pago de la subvención, el beneficiario deberá encontrarse al corriente en el cumplimiento de las obligaciones tributarias y con la Seguridad Social y aportar declaración responsable de no ser deudora por resolución de procedimiento de reintegro de subvenciones.  
  
Artículo 15. Control de las ayudas  
1. Corresponderá a la dirección general competente en materia de economía llevar a cabo la función de control de las subvenciones concedidas, así como la evaluación y seguimiento del presente programa de ayudas.  
2. De conformidad con lo establecido en el artículo 169.3 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, el órgano competente para la concesión de las ayudas establecerá, con carácter previo a su ejecución, un plan de control para las mismas, que recogerá los extremos que determina el citado precepto. El plan de control se aprobará una vez que finalice el plazo de recepción de solicitudes y, en todo caso, establecerá controles sobre el terreno que comprendan, al menos, un 10 % de las ayudas que se concedan y que se extiendan a un mínimo del 15 % de la cuantía de las subvenciones concedidas.  
3. Para la realización de estas funciones se utilizarán cuantos medios estén a disposición de la conselleria competente en materia de economía, incluso la contratación con terceros.  
  
Artículo 16. Reintegro y minoración de las ayudas  
1. La alteración de alguna de las características no sustanciales de la actuación aprobada, el incumplimiento de alguna de las condiciones establecidas en la resolución, la ejecución inadecuada o no ejecución de parte de la actuación subvencionada, la insuficiente justificación de alguno de los gastos efectivamente realizados o la concesión de otras ayudas públicas o privadas con posterioridad a la presentación de la solicitud, si en su conjunto exceden de los límites establecidos, podrá dar lugar a la minoración de la subvención concedida.  
2. El incumplimiento por la entidad beneficiaria de cualquiera de los requisitos, condiciones y demás circunstancias que dieron lugar al otorgamiento de la subvención, así como el incumplimiento de las obligaciones impuestas a la entidad beneficiaria, el incumplimiento en la adopción de las medidas de difusión de la financiación pública recibida, la variación de la finalidad de la actuación o la falta de justificación de la realización de la misma en los plazos establecidos al efecto, dará lugar a la incoación por el órgano competente, del correspondiente expediente que podrá finalizar, en su caso, con la resolución total de la subvención y la obligación de reintegrar las ayudas percibidas y los intereses de demora desde el momento del pago de la subvención. En la tramitación del procedimiento se garantizará, en todo caso, el derecho de audiencia del interesado.  
3. El procedimiento de reintegro se ajustará a las previsiones contenidas en el artículo 172 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.  
  
  
TÍTULO II  
GASTOS SUBVENCIONABLES Y CRITERIOS DE VALORACIÓN  
  
CAPÍTULO I.  
Gastos subvencionables y cuantía máxima de las ayudas  
  
Artículo 17. Gastos subvencionables  
1. Las subvenciones solo podrán cubrir los gastos efectivamente abonados que de manera indubitada respondan a la naturaleza de la actividad subvencionada, y se realicen dentro del plazo concedido para la ejecución de la misma, no siendo admisibles gastos que no estén específicamente contemplados en la descripción del proyecto o iniciativa subvencionada.  
2. Los gastos subvencionables se regirán por lo dispuesto en el artículo 31 de la Ley general de subvenciones.  
3. No será subvencionable el IVA satisfecho en la adquisición de bienes y servicios, salvo que los beneficiarios acrediten documentalmente que forma parte del coste de actuación apoyable y que no es susceptible de recuperación o compensación o en los supuestos de realización de actividades promovidas por entidades que acrediten documentalmente la no sujeción o exención del impuesto.  
4. No podrán financiarse a través de las ayudas reguladas en la presente orden la adquisición de bienes o equipos de inmovilizado, material o inmaterial, de todo tipo.  
  
Artículo 18. Partidas subvencionables en actividades de formación, fomento y difusión de la cultura y prácticas de la empresa social y de la Economía del Bien Común  
1. Podrán tener la consideración de gastos subvencionables para las actividades de formación, fomento y difusión de la cultura y prácticas de la empresa social y de la Economía del Bien Común a que se refiere el apartado 1 del artículo 4, aquellos gastos ligados directamente a la ejecución, que financien la consecución de los objetivos y realicen las actividades planeadas y que correspondan a alguna de las siguientes categorías:  
a) Gastos derivados del arrendamiento y transporte de equipos necesarios para la actividad subvencionada.  
b) Gastos correspondientes a material y suministros fungibles, entendiendo como tales aquellos productos o bienes muebles cuya vida útil no sea superior a un año.  
c) Gastos de publicidad, difusión y promoción de las actividades subvencionadas.  
d) Gastos derivados de la contratación de personal por la entidad, ya sea de forma fija o temporal, cuya relación esté sometida a legislación laboral y cuyas funciones y tareas estén directamente relacionadas con la intervención subvencionada.  
e) Gastos correspondientes a la contratación de servicios técnicos y profesionales independientes para la implementación de las actividades subvencionadas, incluyendo los derivados del pago a ponentes, conferenciantes o moderadores por su intervención en cualquiera de las actuaciones subvencionadas.  
En relación con la contratación de servicios técnicos y profesionales independientes, se deberá estar a lo establecido en el artículo 31.3 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, cuando el importe del gasto subvencionable supere las cuantías establecidas en la Ley 30/2007, de 30 de octubre, de contratos del sector público para los contratos menores, el beneficiario deberá solicitar, como mínimo, tres ofertas de diferentes proveedores, con carácter previo a la contracción de la prestación del servicio o entrega del bien, salvo que, por sus especiales características, no exista en el mercado suficiente número de entidades que los realicen, presten o suministren, o salvo que el gasto se hubiera realizado con anterioridad a la subvención. La elección entre las ofertas presentadas, que deberá aportarse en la justificación, o, en su caso, en la solicitud de subvención, se realizará conforme a criterios de eficiencia y economía, debiendo justificarse expresamente en una memoria la elección, cuando no recaiga en la propuesta económica más ventajosa.  
f) Gastos derivados de viajes, alojamientos y manutención del personal vinculado laboralmente con el proyecto de conformidad con las cuantías y conceptos establecidos en el Decreto 88/2008, de 20 de junio, del Consell, por el que se modifica el Decreto 24/1997, de 11 de febrero, sobre indemnizaciones por razón del servicio y gratificaciones por servicios extraordinarios y por las cuantías máximas establecidas en la norma. En todo caso, los billetes y títulos de transporte deberán corresponder a clase económica o turista, o equivalentes.  
En este sentido, no serán subvencionables los gastos correspondientes a billetes y títulos de transporte emitidos y no utilizados, salvo justificación razonada, o los correspondientes a viajes en clases distintas a la clase turista o económica.  
g) Gastos propios del funcionamiento regular de la entidad beneficiaria, que sirvan de sostén para que sea posible la ejecución de la intervención y que son atribuibles a la misma, en la medida en que tales costes correspondan al período en que efectivamente se realiza la intervención, no pudiendo exceder del 5 % del total de la subvención concedida.  
2. La cuantía conjunta de todas las ayudas que se concendan a una misma entidad para todas las actividades de formación, fomento y difusión de la cultura y prácticas de la empresa social y de la Economía del Bien Común a que se refiere el presente artículo no podrá superar la cifra de 120.000 euros, sin que la ayuda correspondiente a cada una de las actuaciones subvencionables pueda exceder de 60.000 euros. En cada convocatoria anual se concretará, dentro de estos límites máximos, la cuantía máxima de la ayuda por entidad y actuación que debe regir para las solicitudes de esa convocatoria.  
  
Artículo 19. Partidas subvencionables en las ayudas para la implantación de la cultura y práctica de la empresa social y de la Economía del Bien Común en pymes  
1. Las ayudas concedidas a las pymes a que se refiere el apartado 2 del artículo 4 se destinarán a cubrir los siguientes gastos:  
a) Gastos derivados de la contratación de servicios externos especializados para la elaboración de una memoria de sostenibilidad que contribuya a medir, supervisar y gestionar el rendimiento de las empresas y su impacto en la sociedad en la triple vertiente social, económica y medioambiental, permitiendo medir el éxito ético de la organización y su contribución al bien común, con especial preferencia al Balance del Bien Común.  
b) Gastos derivados de la planificación de objetivos y actuaciones a implementar con objeto de mejorar el rendimiento ético de la empresa y su contribución al bien común, de acuerdo con la información relativa a la evaluación y diagnóstico de la situación de la empresa en tales aspectos que haya sido aportada por la memoria de sostenibilidad realizada.  
c) Gastos derivados de la divulgación e información pública de la memoria de sostenibilidad realizada, tales como publicación en la web, diseño, impresión y edición.  
d) Gastos derivados de la auditoría social externa de la memoria de sostenibilidad.  
e) Gastos derivados de la formación de los recursos humanos de la empresa para su capacitación en la elaboración de la memoria de sostenibilidad de la empresa en ejercicios posteriores, con objeto de que su realización pase a efectuarse por personal propio, así como acciones de sensibilización interna sobre la interpretación de los resultados de la memoria de sostenibilidad y la contribución de la empresa al bien común.  
2. La memoria de sostenibilidad se ajustará a los principios siguientes: deberá de ser transparente, incluirá a los grupos de interés, y será auditable, completa, relevante, adecuada al contexto organizacional, precisa, neutral, comparable y clara.  
3. La memoria de sostenibilidad realizada deberá tener, preferentemente, la estructura de la Matriz del Bien Común, ofreciendo una vista de conjunto unilateral sobre los indicadores derivados de la interacción de los valores básicos y constitucionales (dignidad humana, solidaridad, sostenibilidad ecológica, justicia social y democracia) con los grupos de contacto (stakeholders) de la empresa (empleados, proveedores, clientes, financiadores, soberanía, generaciones futuras y naturaleza), así como los criterios negativos, e incluir un informe en donde se documenten las actividades de la empresa relacionadas con cada indicador.  
4. En caso de que la memoria de sostenibilidad no se adecue a la estructura de la Matriz del Bien Común a que se hacía referencia en el apartado anterior, deberá estar basado en cualquiera de los modelos nacionales e internacionales existentes de memorias de responsabilidad social o contar con la estructura del estado no financiero a que se refiere la Directiva 2014/95/UE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 22 de octubre de 2014, por la que se modifica la Directiva 2013/34/UE en lo que respecta a la divulgación de información no financiera e información sobre diversidad por parte de determinadas grandes empresas y determinados grupos.  
De acuerdo con ello, la memoria de sostenibilidad a que se refiere el presente apartado deberá expresar la vinculación y compromiso de la empresa con las políticas de responsabilidad social y sostenibilidad, así como con la puesta en marcha en su organización de este tipo de políticas, mostrando los resultados obtenidos y el impacto de su actividad sobre aspectos relativos a cuestiones medioambientales y sociales, de personal, respeto de los derechos humanos y lucha contra la corrupción y el soborno, y deberá incluir:  
a) Una breve descripción de la actividad de la empresa.  
b) Una descripción de las políticas que aplica la empresa en relación con dichas cuestiones, que incluya los procedimientos de diligencia debidamente aplicados.  
c) Los resultados de esas políticas.  
d) los principales riesgos relacionados con esas cuestiones vinculados a las actividades de la empresa, entre ellas, cuando sea pertinente y proporcionado, sus relaciones comerciales, productos o servicios que puedan tener efectos negativos en esos ámbitos, y cómo la empresa gestiona dichos riesgos;  
e) indicadores clave de resultados no financieros, que sean pertinentes respecto de la actividad empresarial concreta.  
En el caso de que la empresa no aplique ninguna política en relación con una o varias de esas cuestiones, el estado no financiero ofrecerá una explicación clara y motivada al respecto.  
6. La auditoría social externa de la memoria de sostenibilidad se deberá realizar por una persona física, entidad u organismo independiente con formación especializada en auditorías, certificación o normalización de calidad, responsabilidad social empresarial o balances del bien común.  
Para poder realizar funciones de auditoría social externa del Balance del Bien Común se deberá estar en posesión de la Certificación EBC-Consultor, concedida por la Asociación Valenciana para el Fomento de la Economía del Bien Común, o las entidades certificadoras oficiales que, en su caso, se determinen en las correspondientes convocatorias de ayudas.  
Todo ello sin perjuicio de que, en el marco de la legislación del Estado o autonómica, se regule de manera específica la acreditación de entidades especializadas con carácter integral en materia de responsabilidad social empresarial y/o Economía del Bien Común.  
El informe de auditoría social externa deberá contener, al menos, los siguientes apartados:  
- Título que indique que se trata de un informe de verificación independiente.  
- Identificación, nombre y dirección de la persona que realiza la auditoría.  
- Identificación clara de la información revisada y la entidad a que se refiere el período revisado.  
- Los estándares y /o criterios usados en su preparación y los procedimientos de revisión aplicados.  
- Conclusiones de la auditoría en base al trabajo realizado.  
- Aspectos de mejora o recomendaciones, si se considera necesario, sobre aspectos relativos al control interno, sistemas de gestión, y otros aspectos que se consideren de interés.  
7. La cuantía individual máxima que podrá percibir una pyme en concepto de las ayudas a que se refiere el presente artículo no podrá exceder de 15.000 euros. Las correspondientes convocatorias anuales concretarán, dentro de este límite, la cuantía de la ayuda por entidad y actuación que debe regir para las solicitudes de esa convocatoria.  
  
Artículo 20. Partidas subvencionables en las ayudas para investigación en materia de Economía del Bien Común, la empresa social y el emprendimiento e innovación social  
1. Las ayudas para las actividades de investigación realizadas por centros, institutos y entes universitarios a que se refiere el apartado 3 del artículo 4 irán destinadas a cubrir los siguientes gastos, siempre que estén directamente relacionados con la realización del proyecto y se realicen dentro del plazo de ejecución correspondiente:  
a) Contratación de personal para apoyo de la investigación: costes ocasionados por la participación en el proyecto de personal contratado temporal, ajeno al vinculado, estatutaria o contractualmente, de forma permanente, con la entidad solicitante, que podrá incorporarse al proyecto durante todo o parte del tiempo de duración previsto, en dedicación parcial o total.  
Los costes de personal podrán referirse a doctores/as y personal de apoyo a la investigación. Dicho personal habrá de incorporarse bajo cualquier modalidad de contratación temporal, acorde con la normativa vigente y con las normas a las que esté sometida la entidad solicitante.  
b) Material fungible: de papelería, informático, etc.  
c) Gasto para la contratación del «trabajo de campo» o para cualquier actividad relacionada con la recogida de información necesaria para la realización del proyecto subvencionado.  
En relación con este concepto, se deberá estar a lo establecido en el artículo 31.3 de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, cuando el importe del gasto subvencionable supere las cuantías establecidas en la Ley 30/2007, de 30 de octubre, de contratos del sector público para los contratos menores, el beneficiario deberá solicitar, como mínimo, tres ofertas de diferentes proveedores, con carácter previo a la contracción de la prestación del servicio o entrega del bien, salvo que, por sus especiales características, no exista en el mercado suficiente número de entidades que los realicen, presten o suministren, o salvo que el gasto se hubiera realizado con anterioridad a la subvención. La elección entre las ofertas presentadas, que deberá aportarse en la justificación, o, en su caso, en la solicitud de subvención, se realizará conforme a criterios de eficiencia y economía, debiendo justificarse expresamente en una memoria la elección, cuando no recaiga en la propuesta económica más ventajosa.  
d) Gastos derivados de viajes, alojamientos y manutención del personal vinculado laboralmente con el proyecto de conformidad con las cuantías y conceptos establecidos en el Decreto 88/2008, de 20 de junio, del Consell, por el que se modifica el Decreto 24/1997, de 11 de febrero, sobre indemnizaciones por razón del servicio y gratificaciones por servicios extraordinarios y por las cuantías máximas establecidas en la norma. En todo caso, los billetes y títulos de transporte deberán corresponder a clase económica o turista, o equivalentes.  
e) Otros gastos debidamente justificados, que no hayan podido tener cabida en los apartados anteriores, como suscripción a revistas, inscripción a la asistencia a congresos, u otros de naturaleza análoga, siempre que tengan vinculación al proyecto subvencionado.  
2. La cuantía conjunta de todas las ayudas que se concedan a una misma entidad para todas las actividades de investigación a que se refiere el presente artículo no podrá superar la cifra de 100.000 euros, sin que la ayuda correspondiente a cada una de las actuaciones subvencionables pueda exceder de 25.000 euros. Las correspondientes convocatorias anuales concretarán, dentro de este límite, la cuantía máxima de la ayuda por entidad y actuación que debe regir para las solicitudes de esa convocatoria.  
  
  
  
CAPÍTULO II  
Criterios de valoración  
  
Artículo 21. Ponderación de los criterios para el otorgamiento de las subvenciones  
1. En los expedientes de solicitud de las ayudas, reguladas en el apartado 1 del artículo 4, para los gastos de las entidades solicitantes por razón de las actuaciones de formación, fomento y difusión de la cultura y prácticas de la empresa social y de la Economía del Bien Común, la valoración se realizará de conformidad con lo establecido en el presente apartado, asignándose a cada solicitud un máximo de 100 puntos, en atención a los siguientes criterios y según la siguiente ponderación:  
  
Criterio Puntuación máxima  
1. Implantación institucional y experiencia de la entidad Hasta 20 puntos  
a) Antigüedad Hasta 4 puntos  
b) Ámbito territorial de actuación Hasta 4 puntos  
c) Número de personas empleadas fijas que presten servicios en la entidad Hasta 4 puntos  
d) Porcentaje del presupuesto que se nutre con fondos ajenos a la subvención Hasta 4 puntos  
e) Experiencia en actividades de promoción y difusión de cultura y práctica de empresas sociales y Economía del Bien Común Hasta 4 puntos  
2. Compromiso con los principios de la empresa social y de la Economía del Bien Común y significatividad social Hasta 20 puntos  
a) Contribución a la integración laboral de personas con dificultades de acceso al mercado laboral Hasta 5 puntos  
b) Participación de mujeres en los órganos de dirección y administración de la entidad Hasta 5 puntos  
c) Utilización de productos procedentes del comercio justo Hasta 5 puntos  
d) Realización de balances o auditorías o informes económicos-sociales, medioambientales, de responsabilidad social o de sostenibilidad de su actividad Hasta 5 puntos  
3. Adecuación y calidad de la actuación a realizar Hasta 60 puntos  
a) Diagnóstico y justificación de la actuación Hasta 10 puntos  
b) Adecuación y viabilidad presupuestaria de la actuación Hasta 10 puntos  
c) Planificación y programación de las actividades y calidad de los recursos metodológicos Hasta 5 puntos  
d) Repercusión social y alcance del proyecto Hasta 30 puntos  
f) Instrumentos de seguimiento y evaluación del proyecto Hasta 5 puntos  
  
  
  
2. En los expedientes de solicitud de las ayudas, reguladas en el apartado 2 del artículo 4, para gastos derivados de actuaciones que estén realizando pymes para la implantación o mejora de la cultura y práctica de la empresa social y de la Economía del Bien Común, la valoración se realizará de conformidad con lo establecido en el presente apartado, asignándose a cada solicitud un máximo de 100 puntos, en atención a los siguientes criterios:  
  
Criterio Puntuación máxima  
1. Compromiso con los principios de la empresa social y de la Economía del Bien Común y significatividad social Hasta 40 puntos  
a) Contribución a la integración laboral de personas con dificultades de acceso al mercado laboral Hasta 10 puntos  
b) Implementación de políticas en materia de igualdad de oportunidades entre mujeres y hombres Hasta 5 puntos  
c) Participación de mujeres en los órganos de dirección y administración de la entidad Hasta 5 puntos  
d) Realización de actividad económica con empresas de destacado carácter social Hasta 5 puntos  
e) Utilización de productos procedentes del comercio justo Hasta 5 puntos  
f) Contribución a la mejora del medio ambiente Hasta 10 puntos  
2. Calidad de la actuación a realizar Hasta 60 puntos  
a) Metodología e información incorporada en la memoria de sostenibilidad Hasta 20 puntos  
b) Adecuación del presupuesto Hasta 10 puntos  
c) Herramientas y sistemas de indicadores para seguimiento y evaluación de los resultados Hasta 10 puntos  
d) Auditoría externa Hasta 10 puntos  
f) Formación del personal para la elaboración de la memoria de sostenibilidad Hasta 10 puntos  
  
  
  
3. En los expedientes de solicitud de las ayudas, regulados en el apartado 3 del artículo 4, para gastos de centros, institutos y entes universitarios derivados de la realización de actuaciones de formación especializada y de investigaciones sobre empresas sociales y/o la Economía del Bien Común, así como el impulso de la investigación aplicada en la materia, la valoración se realizará de conformidad con lo establecido en el presente apartado, asignándose a cada solicitud un máximo de 100 puntos, en atención a los siguientes criterios:  
  
Criterio Puntuación máxima  
1. Valoración del equipo de investigación y experiencia previa Hasta 40 puntos  
a) Historial científico-técnico y actividad investigadora previa del personal investigador Hasta 20 puntos  
b) Adecuación del equipo de investigación a los objetivos del proyecto Hasta 20 puntos  
2. Calidad científica y técnica del proyecto Hasta 60 puntos  
a) Introducción teórica y justificación del proyecto Hasta 10 puntos  
b) Adecuación del presupuesto Hasta 10 puntos  
c) Definición de los objetivos, descripción de la metodología y relevancia de los resultados Hasta 20 puntos  
d) Plan de difusión científico-técnico de los resultados Hasta 20 puntos  
  
  
  
Artículo 22. Implantación institucional y experiencia de las entidades sin fines de lucro  
En los expedientes de solicitud de ayudas de las entidades sin ánimo de lucro a que se refiere el apartado 1 del artículo 4, se asignarán a cada solicitud un máximo de 20 puntos en función de la implantación institucional y experiencia de la entidad, según las reglas siguientes:  
1. La antigüedad de la entidad se valorará con una puntuación máxima de 4 puntos, en función de los años transcurridos entre la fecha de su constitución y la fecha de publicación de la convocatoria, de conformidad con la siguiente distribución de puntos:  
- De uno a dos años de antigüedad: 1 punto  
- Tres años de antigüedad: 2 puntos  
- Cuatro años de antigüedad: 3 puntos  
- Cinco años o más de antigüedad: 4 puntos  
2. Se asignarán hasta 4 puntos en función del ámbito territorial de actuación de la entidad, estatutariamente establecido, en la Comunitat Valenciana y las oficinas o delegaciones propias que mantengan abiertas, según la siguiente escala:  
- Ámbito territorial inferior al provincial: 1 punto  
- Ámbito territorial provincial: 2 puntos  
- Ámbito territorial autonómico: 3 puntos  
Se asignará un punto adicional cuando la entidad solicitante mantenga abierta oficina o delegación propia, con centro de trabajo y trabajadores adscritos al mismo, con contrato indefinido de antigüedad no inferior a seis meses, en locales de propiedad de la solicitante o alquilados con ella, en, al menos, dos provincias de la Comunitat Valenciana.  
3. Se asignarán hasta 4 puntos en atención al número de personas empleadas fijas, a jornada completa, que presten servicios a la entidad solicitante en virtud de relación laboral indefinida con antigüedad no inferior a seis meses en la fecha de solicitud, de conformidad con el siguiente detalle:  
- Por la primera persona contratada indefinida a jornada completa: 1 punto  
- Por cada uno de los demás trabajadores indefinidos a jornada completa: 0,5 puntos, con el límite de3 puntos.  
A estos efectos, cada dos personas contratadas indefinidas a jornada parcial, superior a quince horas semanales, computarán como una persona a jornada completa.  
4. Se asignarán hasta 4 puntos en atención al porcentaje del presupuesto total de la entidad correspondiente al ejercicio precedente que se nutra con fondos ajenos a subvenciones públicas, según el siguiente detalle:  
- Porcentaje superior al 10 % e inferior al 30 %: 1 punto  
- Porcentaje superior al 30 % e inferior al 50 %: 2 puntos  
- Porcentaje superior al 50 % e inferior al 80 %: 3 puntos  
- Porcentaje superior al 80 %: 4 puntos.  
5. La experiencia de la entidad solicitante en actividades dirigidas a la promoción y difusión de la cultura y práctica de la empresa social y /o de la Economía del Bien Común se valorará con una puntuación máxima de 4 puntos, según el número de actividades realizadas en ese ámbito, de acuerdo con la siguiente escala:  
- Experiencia en dos actividades realizadas: 1 punto  
- Entre tres y cinco actividades realizadas: 2 puntos  
- Entre seis y diez actividades realizadas: 3 puntos  
- Más de diez actividades realizadas: 4 puntos  
  
Artículo 23. Contribución a la integración laboral de personas con dificultades de acceso al mercado laboral  
1. A efectos de la presente orden, se entenderá por personas con dificultades de acceso al mercado laboral a las personas con diversidad funcional con un grado de discapacidad igual o superior al 33 %, a las personas jóvenes desempleadas de edad entre 16 y 30 años; a las personas inmigrantes; a las pertenecientes a minorías étnicas; a las mujeres víctimas de violencia de género; a las personas desempleadas mayores de 45 años; a las personas jóvenes, mayores de 18 años y menores de 25, que hayan estado sujetas en los dos años anteriores al sistema de protección y al sistema judicial de reforma; a las personas en situación o riesgo de exclusión social; a las mujeres contratadas dentro de los 36 meses siguientes al nacimiento, adopción o acogimiento de un hijo, y a las personas que hayan obtenido la condición de refugiadas.  
La exclusión social se acreditará por los correspondientes servicios sociales competentes y queda determinada por la pertenencia a alguno de los siguientes colectivos regulados en la Ley 43/2006, de 29 de diciembre, para la mejora del crecimiento y del empleo (disposición adicional segunda, BOE de 30 de diciembre), y modificados por la Ley 44/2007, de 13 de diciembre, para la regulación de las empresas de inserción (BOE de 14 de diciembre):  
- Perceptores de rentas mínimas de inserción, o cualquier otra prestación de igual o similar naturaleza, según la denominación adoptada en cada comunidad autónoma, así como los miembros de la unidad de convivencia beneficiarios de ella.  
- Personas que no puedan acceder a las prestaciones a las que se hace referencia en el párrafo anterior, por alguna de las siguientes causas:  
Falta de período exigido de residencia o empadronamiento, o para la constitución de la unidad perceptora.  
Haber agotado el período máximo de percepción legalmente establecido.  
- Jóvenes mayores de dieciocho años y menores de treinta, procedentes de instituciones de protección de menores.  
- Personas con problemas de drogodependencia u otros problemas adictivos que se encuentren en procesos de rehabilitación o reinserción social.  
- Internos de centros penitenciarios cuya situación penitenciaria les permita acceder a un empleo y cuya relación laboral no esté incluida en el ámbito de aplicación de la relación laboral especial regulada en el artículo 1 del Real decreto 782/2001, de 6 de julio, así como liberados condicionales y ex reclusos.  
- Menores internos incluidos en el ámbito de aplicación de la Ley orgánica 5/2002, de 12 de enero, reguladora de la responsabilidad penal de los menores cuya situación les permita acceder a un empleo y cuya relación laboral no esté incluida en el ámbito de aplicación de la relación laboral especial a que se refiere el artículo 53.4 del reglamento de la citada ley, aprobado por el Real decreto 1774/2004, de 30 de julio, así como los que se encuentren en situación de libertad vigilada y los ex internos.  
- Personas procedentes de centros de alojamiento alternativo autorizado por las comunidades autónomas y las ciudades de Ceuta y Melilla.  
- Personas procedentes de servicios de prevención e inserción social autorizados por las comunidades autónomas y las ciudades de Ceuta y Melilla.  
2. En las ayudas para las entidades sin ánimo de lucro a que se refiere el apartado 1 del artículo 4 se concederán 2 puntos por la primera persona empleada mediante contrato indefinido a jornada completa en los 24 meses anteriores a la fecha de solicitud, 1 punto por la segunda y 0,5 puntos por las siguientes, con un máximo de 5 puntos por este apartado.  
Cuando la contratación indefinida lo sea a tiempo parcial, se asignará la mitad de la puntuación.  
3. En las ayudas para las pymes a que se refiere el apartado 2 del artículo 4 se concederán 3 puntos por la primera persona empleada mediante contrato indefinido a jornada completa en los 24 meses anteriores a la fecha de solicitud, 2 puntos por la segunda y 1 punto adicional por las siguientes, con un máximo de 10 puntos por este apartado.  
Cuando la contratación indefinida lo sea a tiempo parcial, se asignará la mitad de la puntuación.  
4. La acreditación de este mérito se efectuará mediante la aportación, con la memoria, de copia de los correspondientes contratos de trabajo.  
  
Artículo 24. Implementación de políticas en materia de igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres y participación de mujeres en los órganos de dirección y administración  
1. En las ayudas para las entidades sin ánimo de lucro a que se refiere el apartado 1 del artículo 4 se concederán 3 puntos cuando la entidad solicitante cuente en sus consejos u órganos de dirección con un porcentaje de mujeres no inferior al 40 % del número total de miembros de dichos órganos, y 2 puntos adicionales cuando la dirección general o gerencia de la entidad se haya encomendado a una mujer.  
2. En las ayudas para las pymes a que se refiere el apartado 2 del artículo 4 se concederán 5 puntos cuando la entidad solicitante disponga de certificaciones o distintivos oficiales, en materia de igualdad o como entidad colaboradora en igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres, o cualquiera otros análogos, siempre que sean de carácter oficial y expedidos por alguna administración pública.  
Asimismo, se concederán 3 puntos cuando la entidad solicitante cuente en sus consejos u órganos de dirección con un porcentaje de mujeres no inferior al 40 % del número total de miembros de dichos órganos, y 2 puntos adicionales cuando la dirección general o gerencia de la entidad se haya encomendado a una mujer.  
3. La acreditación de estos méritos se efectuará mediante la aportación de los documentos, certificaciones oficiales o poderes correspondientes.  
  
Artículo 25. Utilización de productos procedentes del comercio justo  
1. En las ayudas para las entidades sin ánimo de lucro y para las pymes a que se refieren los apartados 1 y 2 del artículo 4, respectivamente, se valorará, con una puntuación de hasta 5 puntos, la utilización de productos de comercio justo en función del gasto de la entidad solicitante en el ejercicio precedente en contratos con entidades acreditadas con la marca WFTO (World Fair Trade Organization), o en productos avalados por el sello FLO (Fair Labelling Organization), o certificaciones equivalentes, según el siguiente detalle:  
- Por los primeros 1.000 euros de gasto en el ejercicio anterior en ese tipo de productos: 2 puntos  
- Por los siguientes 1.000 euros y posteriores: 1 punto adicional, hasta un máximo de 3 puntos.  
2. La acreditación se realizará mediante la aportación de facturas pagadas por tales productos o a dichos proveedores en los 12 meses anteriores a la fecha de solicitud.  
  
Artículo 26. Realización de balances, auditorías o informes, no preceptivos, de carácter económico-social, medioambiental, de responsabilidad social o de sostenibilidad de la actividad de la empresa  
1. En las ayudas para las entidades sin ánimo de lucro a que se refiere el apartado 1 del artículo 4 se valorará la realización de balances o auditorías o informes económico-sociales, medioambientales, de responsabilidad social o de sostenibilidad de su actividad, tales como el Balance del Bien Común o el informe GRI (Global Report Initiative) o similares, en los doce meses anteriores a la solicitud, con 2,5 puntos por cada uno de ellos, hasta un máximo de 5 puntos, siempre que dicha auditoría o informe se haya publicado mediante la página web de la entidad o en otra forma que permita su conocimiento por el público en general.  
2. Este mérito se acreditará mediante copia del balance o informe y acreditación documental de su publicación.  
  
Artículo 27. Incidencia en el desarrollo de la actividad de las empresas de destacado carácter social  
1. En las ayudas para pymes a que se refiere el apartado 2 del artículo 4 se asignarán 0,5 puntos por cada 10 % del volumen total de gasto de la entidad solicitante que haya sido contratado, subcontratado o abonado en los doce meses anteriores a la solicitud o en el ejercicio precedente a una empresa de destacado carácter social, hasta un máximo de 5 puntos.  
2. A los efectos de lo dispuesto en el apartado anterior, se considerará como empresa de destacado carácter social a los centros especiales de empleo, empresas de inserción, cooperativas reconocidas oficialmente como no lucrativas y fundaciones, asociaciones y otras entidades sin ánimo de lucro declaradas de utilidad pública.  
3. Se acreditará mediante facturas y justificantes bancarios de los pagos realizados.  
  
Artículo 28. Contribución a la mejora del medio ambiente  
1. En las ayudas para pymes a que se refiere el apartado 2 del artículo 4 se asignará una valoración de 5 puntos cuando la entidad solicitante acredite su contribución a la mejora ambiental mediante la presentación de Certificación de Gestión Ambiental ISO 14001 o Certificación de Verificación Medioambiental EMAS (siglas de Sistema de Gestión y Auditoría Medioambiental, en inglés).  
2. En las ayudas para pymes a que se refiere el apartado 2 del artículo 4 se valorará con una puntuación de hasta 5 puntos la utilización de energías renovables en función de la inversión total en mejoras medioambientales realizada por la empresa en los doce meses anteriores a la presentación de la solicitud de ayuda, probada mediante las correspondientes facturas pagadas, según el siguiente detalle:  
- Cuando el gasto total en ese tipo de inversión sea superior a 3.000 euros e inferior a 8.000 euros, se asignarán 2 puntos.  
- Si la citada inversión es de cuantía superior a 8.000 euros e inferior a 15.000 euros, la puntuación será de 4 puntos.  
- Cuando la inversión sea de cuantía superior a 15.000 euros, se asignarán 5 puntos.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Única. Normativa aplicable  
La presente orden se dicta el marco de lo dispuesto en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, en los preceptos básicos de la Ley 38/2003, de 17 de septiembre, general de subvenciones, y del reglamento que la desarrolla, aprobado por Real decreto 887/2006, de 21 de julio.  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Habilitación  
Se autoriza a la dirección general con competencias en materia de economía a dictar cuantas resoluciones e instrucciones sean necesarias para el desarrollo y ejecución de esta orden y de las correspondientes convocatorias.  
Asimismo, se reserva la facultad de interpretar el contenido de esta orden a los efectos de adjudicación de las subvenciones.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
La presente orden entrará en vigor al día siguiente a su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Valencia,1 de febrero de 2017  
  
El conseller de Economía Sostenible,   
Sectores Productivos, Comercio y Trabajo,  
RAFAEL CLIMENT GONZÁLEZ



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI