Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 10050, del 19-02-2025 (2025/1122)

RESOLUCIÓ d'11 de gener de 2025, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte de les obres de reforma de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) d'Algorós, en el terme municipal d'Elx. Expedient: (3590002) 201/2024/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   10050

Data del DOGV
:   19-02-2025

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2025/1122

CVE
:   DOGV-V-2025-1122

Data del document
:   11-01-2025

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Elx](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

«Informe d’impacte ambiental

Expedient: (3590002) 201/2024/AIA.

Títol: Projecte de les obres de reforma de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) d'Algorós, Elx (Alacant).

Promotor i òrgan substantiu: Entitat de sanejament d’aigües (EPSAR).

Localització: Pedania d'Algorós, en terme municipal d'Elx (Alacant).

Antecedents i tramitació administrativa

El 29 de gener de 2024, l'Entitat de sanejament d'aigües (EPSAR) sol·licita l'informe sobre la necessitat de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental el projecte indicat. S'incoa l'expedient (3416002) 022/2024/CONI. D'acord amb la resolució de la Secretaria Autonòmica d'Emergència Climàtica i Transició Ecològica, de 23 de desembre de 2020, pel que fa a la identificació dels òrgans substantius en el procediment d'avaluació ambiental de projectes promoguts per la Generalitat Valenciana en matèria d'infraestructures hidràuliques, s'atribuïx la condició d'òrgan substantiu a l'EPSAR, a l'efecte de l'avaluació ambiental dels projectes que promoga.

El 19.02.2024, este òrgan ambiental emet l'informe (3416002) 022/2024/CONI en el qual indica que el projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, en els termes contemplats en l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.

L'11 de juliol de 2024, l'EPSAR sol·licita a este òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR d'Algorós, Elx (Alacant). La sol·licitud s'acompanya del projecte i l'estudi d'impacte ambiental.

En els termes de l'article 46 de l'LAA, es formula consulta el 27.09.2024 a l'Ajuntament d'Elx, al Servici de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta de les Emergències, al Servici de Residus i al Servici de Gestió de Riscos en el Territori.

El 16.10.2024, l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta de les Emergències remet informe, en el qual assenyala que una vegada consultada la documentació presentada i les normatives vigents aplicables a l'estudi dels diferents riscos a considerar, cal indicar que les actuacions que es desenrotllen hauran de tindre en compte els diferents tipus de riscos que s'han assenyalat en l'informe i adequar-se a estos, amb l'objectiu de no incrementar el nivell de risc existent i minimitzar-lo quan siga possible.

El 21.10.2024, la Direcció General de l'Aigua i Desenrotllament Rural remet un informe en què comunica que, en relació amb les possibles competències en matèria d'aigües d'esta Direcció General, no s'han trobat en el projecte aspectes significatius que afegir o ressenyar.

El 28.11.2024, remet un informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i indica que l'actuació suposa l'ocupació de zona de policia del riu Vinalopó respectant la zona de servitud per a ús públic a l'efecte dels fins previstos en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic.

Este organisme es pronuncia sobre la viabilitat de l'activitat únicament dins de zona de policia de llit públic, sense perjuí de les competències d'altres administracions. Fora d'esta zona serà l'administració competent, bé siga la Comunitat autònoma bé siga l'Entitat local, qui haja de pronunciar-se sobre la conveniència de l'actuació.

Vist que l'actuació reforma unes instal·lacions ja existents i l'àmbit no es troba afectat ni per zona de flux preferent ni per zona inundable associada a un període de retorn de 500 anys, l'actuació serà viable i compatible amb el reglament del domini públic hidràulic, en relació amb els usos permesos en zones inundables.

Transcorregut el termini corresponent, no s'ha rebut cap contestació de l'Ajuntament d'Elx, del Servici de Residus ni del Servici de gestió de riscos en el territori.

Criteris ambientals

Per a l’emissió d’este informe d’impacte ambiental, de conformitat amb l’article 47 de la Llei 21/2013, s’han tingut en compte els criteris de l'apartat a de l’annex III d’esta llei.

Característiques del projecte

Antecedents

L'EDAR d'Algorós és una instal·lació de tractament d'aigües residuals construïda en la dècada dels huitanta amb capacitat per a 24.000 m³/dia, la qual es va ampliar l'any 2008 fins a arribar a la capacitat de 36.000 m³/dia. Consta de dos línies d'aigua (línia vella i línia nova) resoltes les dos mitjançant un procés de doble etapa, i una línia de fangs mitjançant la digestió anaeròbia i posterior deshidratació de fangs.

El cabal mitjà diari depurat en els últims anys ha sigut entorn de 22.000 m³/d, d'on es deduïx una estabilitat fruit de l'estancament del creixement del nucli urbà, per la qual cosa compta amb un resguard hidràulic de 14.000 m³/d, suficient com per a atendre un increment superior al 50 % del cabal actual. Els valors mitjans de contaminació influent també tenen una estabilitat significativa a excepció dels valors de nutrients.

L'EDAR va ser remodelada i posada en servici en 1993. El disseny inicial, de l'any 1980, era una aeració prolongada amb eres d'assecat. L'any 1993, després de la remodelació esmentada, es va transformar el concepte depurador i va passar a un procés de doble etapa biològica amb tractament anaerobi dels fangs i es va ampliar per a tractar 24.000 m³/d.

El creixement de la zona, juntament amb les noves demandes de qualitat de l'efluent (quant a la reducció de nutrients) i la necessitat de la seua reutilització van obligar a realitzar una ampliació d'aquelles instal·lacions per a donar cobertura a les noves demandes plantejades.

La instal·lació presenta una sèrie de problemàtiques com són:

– Part de les instal·lacions tenen una vida de més de 40 anys i presenten algunes patologies estructurals importants, per la qual cosa necessiten la seua reforma integral.

– L'autorització d'abocament atorgada per l'òrgan de conca (exp. 1973C-VS-00070) establix uns llindars quant a nutrients difícilment assolibles amb les instal·lacions de tractament actuals.

– La instal·lació presenta seriosos problemes de generació d'olors, tenint en compte el tipus de tractament existent tant en la línia d'aigua com en la línia de fangs, que provoquen molèsties en les vivendes pròximes a la instal·lació.

– La capacitat del tractament terciari és manifestament insuficient per a atendre el cabal influent actual (22.000 m³/d) sobretot en períodes de cabal punta, per la qual cosa este és clarament insuficient per al cabal nominal de la planta (36.000 m³/d). D'altra banda, el Reglament (UE) 2020/741 del Parlament Europeu i del Consell, de maig de 2020, relatiu als requisits mínims per a la reutilització de l'aigua, establix nous paràmetres de desinfecció en funció dels usos de l'aigua i també introduïx nous organismes a controlar.

En l'actualitat:

L'EDAR d'Algorós tracta les aigües del nucli urbà d'Elx (Alacant), amb les següents dades de funcionament de l'any 2023:

– Volum tractat (m³): 8.291.915.

– Cabal (m³/dia): 22.718.

– Rendiments (%):

– SS:97.

– DBO5: 99.

– DQO: 95.

– Fang evacuat (kg): 10.612.400.

– Matèria seca (kg): 2.122.074.

La depuradora dona servici d'aigua reutilitzada per a ús agrícola a la Comunitat de regants del Marchena, séquia major del pantà i l'assut dels moros.

Objectiu del projecte

És la construcció d'una nova EDAR sobre la que hi havia mitjançant fases, a fi de poder emprar parcialment les instal·lacions existents durant les obres, i permet la millor qualitat de l'efluent possible durant este període transitori.

Mitjançant les noves instal·lacions es pretén adaptar el procés de depuració a les noves exigències mediambientals, molt més exigents que les que van originar la planta existent, en particular, quant a l'eliminació de nutrients (nitrogen i fòsfor), així com d'un tractament terciari que complisca la nova normativa.

Es preveu la reforma integral de la planta amb, únicament, el recondicionament de les dos actuals basses de ventilació de 2a etapa de la línia nova existent com a tanc de laminació. Durant l'execució de l'ampliació sí que s'aprofitaran els diferents elements que hi ha per a garantir la qualitat de l'abocament en tot moment.

Un dels aspectes primordials del projecte de reforma de l'EDAR d'Algorós és la integració paisatgística. S'ha dissenyat la instal·lació en busca de mimetisme amb la ribera del riu Vinalopó, atesa la seua proximitat a l'EDAR.

En les cobertes dels edificis també s'ubicaran plaques solars fotovoltaiques per a buscar la transformació energètica de la instal·lació.

Es pretén dotar l'EDAR d'una instal·lació d'eliminació d'olors que evite afeccions al nucli urbà pròxim.

Les principals característiques de l'EDAR reformada són:

Cabal de projecte (m³/dia): 36.000.

Càrrega mitjana tractable (h-e): 420.000.

Potència total instal·lada (kW): 2.292.

Línia d'aigua:

– Fangs activats.

– Tractament terciari.

– Desinfecció.

Línia de fang:

– Digestió anaeròbia.

– Deshidratació.

Instal·lacions generals:

– Desodoració.

– Cogeneració.

– Plaques solars fotovoltaiques.

Línia d'efluent:

– Demarcació hidrogràfica: DHJ.

– DPH línia d'efluent.

Destí de llots:

– Aplicació agrícola.

– Compostatge.

Obres projectades

Es pretén mantindre les instal·lacions actuals en servici, ja que les demandes mediambientals així ho aconsellen, de manera que el volum d'abocament d'aigua residual sense depurar siga el mínim possible. La realització de les obres dins dels terrenys disponibles ha de ser compatible amb l'explotació de la planta existent. Es mantenen les instal·lacions actuals en funcionament, abans d'anul·lar-les i/o demolir-les parcialment o totalment, per a assegurar en tot moment que es complix la qualitat de l'efluent fixada en l'autorització d'abocament.

S'han establit diferents fases de construcció per a assegurar que el conjunt de les instal·lacions operatives, que estan en servici en cada etapa, són suficients per a evitar generar aigües residuals sense un tractament adequat.

El termini d'execució previst per a la realització de les obres serà de 36 mesos per a la realització de l'obra i de 6 mesos per a les proves de funcionament.

Ubicació del projecte

Les obres objecte del projecte se situen en la comarca del Baix Vinalopó en la província d'Alacant i es localitzen íntegrament en el terme municipal d'Elx, en la pedania d'Algorós.

Les actuacions de reforma de l'Estació depuradora d'aigües residuals d'Algorós es projecten sobre les instal·lacions actuals. L'EDAR d'Algorós se situa en la parcel·la de referència cadastral 0953304YH0305D0001YB, de classe urbana i ús principal industrial, que té una superfície gràfica de 52.175 m² i una superfície construïda de 43.396 m², en el polígon industrial Pinet, en què el resultat és una parcel·la de forma sensiblement rectangular.

El sòl on se situa l'EDAR d'Algorós està classificat com a sòl urbà de tipus infraestructures tècniques, en el Pla general d'ordenació urbana d'Elx de 1998, text refós de la normativa urbanística que arreplega les modificacions puntuals aprovades fins a març de 2023. L'àmbit de l'actuació està àmpliament antropitzat.

L'accés a l'EDAR d'Algorós té lloc per la via partida Algorós, situada en el polígon industrial Pinet, mateix accés que s'utilitzarà per a les obres de reforma de l'estació depuradora.

No s'identifiquen hàbitats d'interés prioritari en l'àmbit del projecte. No hi ha vies pecuàries, espais naturals protegits, zones de la Xarxa Natura 2000, ni zones d'influència d'estos espais que puguen estar afectats pel projecte.

S'identifica en la parcel·la de l'EDAR una zona de perillositat de nivell 1 associada al curs del riu Vinalopó delimitada pel pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Així mateix, troba parcialment afectada pel Sistema nacional de cartografia de zones inundables (SNCZI).

Segons la Norma de construcció sismoresistent de 2002 (NCSE-02), el terme municipal d'Elx, en el qual es troba l'EDAR, té una acceleració sísmica de 0,15 g.

D'acord amb el visor cartogràfic de la Generalitat, l'àmbit del projecte es troba a menys de 100 m de sòl forestal, per la qual cosa es considera zona d'influència forestal d'acord amb el que s'establix per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.

L'actual EDAR d'Algorós se situa sobre la zona de policia (ZP) del riu Vinalopó, que equival a 100 metres d'amplària mesurats horitzontalment a partir del llit.

No s'ha posat de manifest la presència pròxima a l'EDAR de cap dels béns materials reconeguts per la UNESCO en el municipi d'Elx, i tampoc béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements del patrimoni cultural valencià.

Característiques de l’impacte potencial

Les principals actuacions susceptibles de produir impacte ambiental durant la fase d'execució del projecte seran el moviment de terres i l'obertura de rases, el trànsit de maquinària i vehicles, l'apilament i el transport de materials, la demolició d'edificacions i instal·lacions, i la formigonada i la construcció de noves edificacions de l'EDAR.

Una de les actuacions previstes en el projecte és pràcticament el desmantellament de l'EDAR existent. La demolició d'esta instal·lació suposarà la generació de residus, fonamentalment residus de construcció i demolició i llots de depuradora.

A conseqüència del moviment de terres i la circulació de maquinària pesant durant l'execució de les obres, es produirà la contaminació de l'aire degut a l'augment de partícules sòlides i emissions contaminants, així com un augment en el nivell de soroll, amb les consegüents molèsties a la població local i a la fauna.

La presència de maquinària pot provocar, en cas d'avaria o accident, la contaminació del sòl i de les aigües pel vessament d'hidrocarburs, olis i lubrificants. Igualment, podrà succeir amb els abocaments de restes de formigó procedents de la neteja de les cisternes formigoneres i les aigües residuals procedents de la rentada de la maquinària.

L'afecció al paisatge es produirà per l'obertura de rases per a les canalitzacions i la presència al voltant de maquinària pesant, apilament de materials, residus d'obres, etc.

Per a evitar o minimitzar l'emissió de pols per les obres, el promotor ha previst aplicar regs periòdics sobre camins i vials d'obra pels quals circula la maquinària. Com a mesures complementàries, hauran de considerar-se les següents: Els apilaments i les càrregues dels camions es cobriran amb lones o tendals protectors i s'evitarà el transport de terres durant els dies ventosos.

Per a minimitzar l'emissió de gasos contaminants produïts per la maquinària pesant, es realitzarà un control exhaustiu del seu reglatge i manteniment. Així mateix, per a atenuar el soroll produït, la maquinària disposarà de silenciadors homologats i s'adoptaran mesures com ara evitar donar accelerades o apagar el motor en fases d'espera.

Per a separar els residus, hi haurà contenidors específics la recollida dels quals es preveurà en el pla de gestió de residus. Per a situar estos contenidors es reservarà una zona amb un bon accés en el recinte de l'obra, que se senyalitzarà convenientment i s'indicarà en els plans del pla de gestió de residus.

Per a evitar la contaminació del sòl i de les aigües, el terreny en el qual se situe la maquinària i l'emmagatzematge de lubrificants i combustibles, així com la resta de residus perillosos que es generen durant les obres, s'haurà d'impermeabilitzar i senyalitzar prèviament. Esta àrea se situarà a més de 200 m del llit més pròxim.

Per a minimitzar les molèsties sobre la fauna derivades principalment de l'eliminació de la vegetació, el soroll i el tràfec de vehicles i maquinària, el promotor proposa adequar el calendari de les obres per evitar les actuacions més nivell sonor durant els períodes de reproducció o nidificació de les espècies de la zona, això és, entre els mesos d'abril i juliol, els dos inclusivament.

Tant la construcció de les noves instal·lacions com l'explotació del sistema de depuració necessitarà mà d'obra, que serà permanent en este últim cas, la qual cosa redundarà en efectes positius per a la població i l'economia de l'entorn.

Els impactes més significatius durant la fase d'explotació estaran produïts pel desplaçament de vehicles, la producció de residus (especialment fangs), l'emissió d'olors, la generació de soroll, el consum d'energia, l'impacte visual per la presència de noves edificacions i l'abocament de les aigües tractades al mig receptor.

La generació de fangs s'incrementarà de manera proporcional al cabal tractat en la nova línia d'ampliació i es gestionaran per un gestor autoritzat. S'estima una producció de fangs deshidratats (codi LER: 19 08 12) de 740,48 t/any, amb una sequedat mitjana del 20 %, a més d'altres residus procedents del desbast, el tamisatge i el desarenament-desgreixament de les aigües residuals. L'activitat està inclosa en la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl.

El funcionament de la depuradora pot comportar l'emissió d'agents causants de mala olor (compostos nitrogenats, mercaptans, sulfur d'hidrogen, components àcids, etc.), amb les consegüents molèsties a veïns confrontants. No obstant això, amb la implantació dels nous sistemes de depuració i desodoració, es preveu una millora respecte a la situació actual.

Conclusió

En relació amb els criteris de l’apartat a de l’annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d’avaluació ambiental, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix cap avaluació d’impacte ambiental ordinària.

Consideracions jurídiques

El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2.c de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.

L’expedient ha seguit el tràmit d’avaluació d’impacte ambiental simplificada que preveu la secció 2a, capítol 2, del títol II de la Llei 21/2013.

L’article 129 del Decret 173/2024, de 3 de desembre, del Consell, pel qual s’establix l’estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, establix que la Direcció General d’Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori exercix les funcions en matèria d’avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloses els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.

Per tot el que s’ha exposat, a proposta del Servici d’Avaluació d’Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general d’Avaluació Ambiental i Paisatge, fent ús de les atribucions que tinc, formule la següent

RESOLUCIÓ

*Primer*

Estimar que el projecte de construcció de les obres de reforma de l'EDAR d'Algorós, Elx (Alacant), sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no necessita una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes del present informe, en particular:

1. L’activitat es considera potencialment contaminadora de l’atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, ja que s’inclou en el catàleg d’activitats potencialment contaminadores de l’atmosfera (annex IV de la llei mencionada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l’explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l’activitat estan subjectes al règim d’autorització o notificació que regula l’article 13 de la Llei 34/2007.

2. L'activitat es considera potencialment contaminant del sòl, de conformitat amb la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, perquè està inclosa en l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener. El titular de l'activitat estarà obligat a remetre, a l'òrgan competent, informes de la situació, el contingut i la periodicitat de la qual serà determinat per l'òrgan competent de la comunitat autònoma, particularment en els supòsits d'establiment, ampliació i clausura de l'activitat.

3. Els residus procedents del desmantellament de les instal·lacions existents, així com els que es generen durant l'execució de les obres projectades, hauran de gestionar-se d'acord amb la seua naturalesa i la normativa sectorial que se'ls aplique. Si el destí dels llots fora l'aplicació en els sòls agrícoles, s'hauran d'analitzar tots els paràmetres establits en l'annex IV de l'Orde AAA/1072/2013, de 7 de juny, sobre utilització de llots de depuradora en el sector agrari, així com altres paràmetres que puguen ser necessaris per a realitzar una adequada dosificació.

4. Per a evitar que la utilització de maquinària i de les instal·lacions d'obres incrementen el risc de contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies per abocaments de substàncies potencialment contaminants (olis, lubrificants, combustibles, etc.), el reglatge i manteniment dels vehicles i maquinària d'obres es duran a terme en tallers autoritzats. Així mateix, el parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars se situaran sobre soleres impermeables i amb bassa de decantació on s'arreplegaran els vessaments de productes perillosos líquids que puguen produir-se. Totes les superfícies ocupades pel parc de maquinària i les instal·lacions auxiliars seran restaurades quan acaben les obres i el sòl es restituirà al seu estat original.

5. Els abocaments que s'efectuen hauran de complir els requisits d'abocament de l'annex I del Reial decret 509/1996, de 15 de març, i pel que fa a la reutilització de les aigües depurades; els criteris de qualitat del Reial decret 1085/2024, de 22 d'octubre, i també les condicions establides en l'autorització de l'òrgan de conca corresponent.

6. Pel fet que el sòl on se situa l'EDAR té una acceleració sísmica de 0,15 g, en el desenrotllament del projecte s'hauran d'assumir les mesures establides a este efecte per la norma de construcció sismoresistent de 2002 (NCSE-02).

7. Durant l'execució dels treballs, s'aplicarà la normativa vigent en matèria de prevenció d'incendis forestals, en particular l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, que establix el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments forestals, que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.

8. Si durant l’execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l’òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d’11 de juny, del patrimoni cultural valencià.

9. S’han de complir les mesures preventives i correctores que establix el document ambiental, sempre que no siguen contradictòries amb les d’esta resolució. Es farà la vigilància ambiental d’acord amb el pla de vigilància i seguiment ambiental inclòs en el document ambiental, i s’adaptarà i ampliarà a les determinacions d’este condicionat, de manera que es concrete el seguiment efectiu de totes les mesures preventives i correctores plantejades; es definisca el responsable, el mètode i la periodicitat dels controls i informes, així com el mètode i la forma per a corregir les desviacions produïdes.

*Segon*

D’acord amb el que preveu l’article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:

A. L’informe d’impacte ambiental es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sense perjuí de la seua publicació en la seu electrònica de l’òrgan ambiental.

B. L’informe d’impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha procedit a autoritzar el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d’este, llevat que s’acorde la pròrroga de la vigència de l’informe d’impacte ambiental.

C. L’informe d’impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l’acte, si és el cas, d’autorització del projecte.

*Tercer*

L’òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d’autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l’article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.»

  

València, 11 de gener de 2025

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 10050, del 19-02-2025 (2025/1122)

RESOLUCIÓN de 11 de enero de 2025, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la que se formula el informe de impacto ambiental del proyecto de las obras de reforma de la estación depuradora de aguas residuales (EDAR) de Algorós, en el término municipal de Elche. Expediente: (3590002) 201/2024/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   10050

Fecha DOGV
:   19-02-2025

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2025/1122

CVE
:   DOGV-C-2025-1122

Fecha del documento
:   11-01-2025

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Elche](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

«Informe de impacto ambiental

Expediente: (3590002) 201/2024/AIA.

Título: Proyecto de las obras de reforma de la estación depuradora de aguas residuales (EDAR) de Algorós, Elche (Alicante).

Promotor y órgano sustantivo: Entitat de Sanejament d’Aigües (EPSAR).

Localización: Pedanía de Algorós en término municipal de Elche (Alicante).

Antecedentes y tramitación administrativa

En fecha 29 de enero de 2024, la Entitat de Sanejament de Aigües (EPSAR) solicita informe sobre la necesidad de someter a evaluación de impacto ambiental el proyecto referenciado. Se incoa el expediente (3416002) 022/2024/CONI. De acuerdo con la resolución de la Secretaría Autonómica de Emergencia Climática y Transición Ecológica, de fecha de 23 de diciembre de 2020, relativa a la identificación de los órganos sustantivos en el procedimiento de evaluación ambiental de proyectos promovidos por la Generalitat Valenciana en materia de infraestructuras hidráulicas, se atribuye la condición de órgano sustantivo a la EPSAR, a los efectos de la evaluación ambiental de los proyectos que promueva.

En fecha 19.02.2024, este órgano ambiental emite informe (3416002) 022/2024/CONI en el que indica que el proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, en los términos contemplados en el artículo 7.2.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.

En fecha 11 de julio de 2024, la EPSAR solicita a este órgano ambiental la evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto de construcción de las obras de reforma de  la EDAR de Algorós, Elche (Alicante). La solicitud se acompaña del proyecto y el estudio de impacto ambiental.

En los términos del artículo 46 de la LEA, se formula consulta en fecha 27.09.2024 al Ayuntamiento de Elche, al Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas, a la Confederación Hidrográfica del Júcar, a la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta de las Emergencias, y al Servicio de Residuos y al Servicio de Gestión  de Riesgos en el Territorio.

En fecha 16.10.2024, la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta de las Emergencias remite informe, en el que señala que una vez consultadas la documentación presentada y las normativas vigentes aplicables al estudio de los diferentes riesgos a considerar, cabe señalar que las actuaciones que se desarrollen deberán tener en cuenta los diferentes tipos de riesgos que se han señalado en el informe y adecuarse a los mismos, con el objetivo de no incrementar el nivel de riesgo existente y minimizarlo en cuanto sea posible.

En fecha 21.10.2024, la Dirección General del Agua y Desarrollo Rural remite informe en el que comunica que, en relación con las posibles competencias en materia de aguas de esta dirección general, no se han encontrado en el proyecto aspectos significativos que añadir o reseñar.

En fecha 28.11.2024, remite informe la Confederación Hidrográfica del Júcar indicando que, la actuación supone la ocupación de zona de policía del río Vinalopó respetando la zona de servidumbre para uso público a efectos de los fines previstos en el artículo 7 del Reglamento del dominio público hidráulico.

Este organismo se pronuncia sobre la viabilidad de la actividad únicamente dentro de zona de policía de cauce público, sin perjuicio de las competencias de otras administraciones. Fuera de esta zona será la administración competente, bien sea la comunidad autónoma bien sea la entidad local, quien deba pronunciarse sobre la conveniencia de la actuación.

Visto que la actuación reforma unas instalaciones ya existentes y el ámbito no se encuentra afectado ni por zona de flujo preferente ni por zona inundable asociada a un periodo de retorno de 500 años, la actuación será viable y compatible con el Reglamento del dominio público hidráulico, en relación con los usos permitidos en zonas inundables.

Transcurrido el plazo correspondiente, no se ha recibido contestación del Ayuntamiento de Elche, del Servicio de Residuos ni del Servicio de Gestión de Riesgos en el Territorio.

Criterios ambientales

Para la emisión de este informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, se han tenido en cuenta los criterios del apartado A del anexo III de la misma.

Características del proyecto

Antecedentes

La EDAR de Algorós es una instalación de tratamiento de aguas residuales construida en la década de los ochenta con capacidad para 24.000 m³/día, la cual se amplió en el año 2008 hasta llegar a la capacidad de 36.000 m³/día. Consta de dos líneas de agua (línea vieja y línea nueva) resueltas ambas mediante un proceso de doble etapa, y una línea de fangos mediante digestión anaerobia y posterior deshidratación de fangos.

El caudal medio diario depurado en los últimos años ha sido en torno a 22.000 m³/d, de donde se deduce una estabilidad fruto del estancamiento del crecimiento del núcleo urbano, por lo que cuenta con un resguardo hidráulico de 14.000 m³/d, suficiente como para atender un incremento superior al 50 % del caudal actual. Los valores medios de contaminación influente también presentan una estabilidad significativa a excepción de los valores de nutrientes.

La EDAR fue remodelada y puesta en servicio en 1993. El diseño inicial, del año 1980, era una aeración prolongada con eras de secado. En el año 1993, tras la remodelación mencionada, se transformó el concepto depurador pasando a un proceso de doble etapa biológica con tratamiento anaerobio de los fangos y se amplió para tratar 24.000 m³/d.

El crecimiento de la zona, junto con las nuevas demandas de calidad del efluente (en cuanto a la reducción de nutrientes) y la necesidad de su reutilización obligaron a realizar una ampliación de aquellas instalaciones para dar cobertura a las nuevas demandas planteadas.

La instalación presenta una serie de problemáticas como son:

– Parte de las instalaciones tienen una vida de más de 40 años, presentando algunas patologías estructurales importantes, por lo que precisan su reforma integral.

– La autorización de vertido otorgada por el órgano de cuenca (exp. 1973C-VS-00070) establece unos umbrales en cuanto a nutrientes difícilmente alcanzables con las instalaciones de tratamiento actuales.

– La instalación presenta serios problemas de generación de olores, habida cuenta el tipo de tratamiento existente tanto en la línea de agua como en la línea de fangos, que provocan molestias en las viviendas cercanas a la instalación

– La capacidad del tratamiento terciario es manifiestamente insuficiente como para atender al caudal influente actual (22.000 m³/d) sobre todo en periodos de caudal punta, por lo que el mismo es claramente insuficiente para el caudal nominal de la planta (36.000 m³/d). Por otro lado, el Reglamento (UE) 2020/741 del Parlamento Europeo y del Consejo de mayo de 2020 relativo a los requisitos mínimos para la reutilización del agua, establece nuevos parámetros de desinfección en función de los usos del agua, así como introduce nuevos organismos a controlar

En la actualidad:

La EDAR de Algorós trata las aguas del casco urbano de Elche (Alicante), con los  siguientes datos de funcionamiento del año 2023:

– Volumen tratado (m³): 8.291.915.

– Caudal (m³/día): 22.718.

– Rendimientos (%):

– SS:97.

– DBO5: 99.

– DQO: 95.

– Fango evacuado (kg): 10.612.400.

– Materia seca(kg): 2.122.074.

La depuradora da servicio de agua reutilizada para uso agrícola a la Comunidad de regantes del Marchena, acequia Mayor del Pantano y Azud de los Moros.

Objetivo del proyecto

Es la construcción de una nueva EDAR sobre la existente mediante fases, a fin de poder emplear parcialmente las instalaciones existentes durante las obras, permitiendo la mejor calidad del efluente posible durante dicho periodo transitorio.

Mediante las nuevas instalaciones se pretende adaptar el proceso de depuración a las nuevas exigencias medioambientales, mucho más exigentes que las que originaron la planta existente, en particular a lo referente a la eliminación de nutrientes (nitrógeno y fósforo), así como de un tratamiento terciario que cumpla con la nueva normativa.

Se prevé la reforma integral de la planta, reacondicionando únicamente las dos actuales balsas de aireación de 2ª etapa de la línea nueva existente como tanque de laminación. Durante la ejecución de la ampliación sí se aprovecharán los diferentes elementos existentes para garantizar la calidad del vertido en todo momento.

Uno de los aspectos primordiales del proyecto de reforma de la EDAR de Algorós es la integración paisajística. Se ha diseñado la instalación en búsqueda de mimetismo con la ribera del río Vinalopó, dada su cercanía a la EDAR.

Las cubiertas de los edificios también serán objeto de ubicación de placas solares fotovoltaicas, en la búsqueda de la transformación energética de la instalación.

Se pretende dotar a la EDAR de una instalación de eliminación de olores que evite afecciones al núcleo urbano cercano.

Las principales características de la EDAR reformada son:

Caudal de proyecto (m³/día): 36.000.

Carga media tratable (h-e): 420.000.

Potencia total instalada (kW): 2.292.

Línea de agua:

– Fangos activados.

– Tratamiento terciario.

– Desinfección.

Línea de fango:

– Digestión anaerobia.

– Deshidratación.

Instalaciones generales:

– Desodorización.

– Cogeneración.

– Placas solares fotovoltaicas.

Línea de efluente:

– Demarcación hidrográfica: DHJ.

– DPH Línea de efluente.

Destino de lodos:

– Aplicación agrícola.

– Compostaje.

Obras proyectadas

Se pretende mantener las instalaciones actuales en servicio, ya que las demandas medioambientales así lo aconsejan, de modo que el volumen de vertido de agua residual sin depurar sea el mínimo posible. La realización de las obras dentro de los terrenos disponibles debe ser compatible con la explotación de la planta existente, manteniendo las instalaciones actuales en funcionamiento, antes de proceder a su anulación y/o demolición parcial o total, para asegurar en todo momento el cumplimiento de la calidad del efluente fijada en la autorización de vertido.

Se han establecido  diferentes fases de construcción para asegurar que el conjunto de las instalaciones operativas, que están en servicio en cada etapa, son suficientes para evitar generar aguas residuales sin un tratamiento adecuado.

El plazo de ejecución previsto para la realización de las obras será de 36 meses para la realización de la obra y de 6 meses para las pruebas de funcionamiento.

Ubicación del proyecto

Las obras objeto del proyecto se ubican en la Comarca de el Baix Vinalopó en la provincia de Alicante, localizándose en su totalidad en el término municipal de Elche, en la pedanía de Algorós.

Las actuaciones de reforma de la estación depuradora de aguas residuales de Algorós se proyectan sobre las instalaciones actuales. La EDAR de Algorós se ubica en la parcela de referencia catastral 0953304YH0305D0001YB, de clase urbano y uso principal industrial, que cuenta con una superficie gráfica de 52.175 m² y una superficie construida de 43.396 m², en el polígono industrial Pinet, resultando una parcela de forma sensiblemente rectangular.

El suelo en que se ubica la EDAR de Algorós, está clasificado como suelo urbano de tipo infraestructuras técnicas, en el Plan general de ordenación urbana de Elche de 1998, texto refundido de la normativa urbanística que recoge las modificaciones puntuales aprobadas hasta marzo de 2023. El ámbito de la actuación está ampliamente antropizado.

El acceso a la EDAR de Algorós tiene lugar por la vía partida Algorós, situada en el polígono industrial Pinet, mismo acceso que se utilizará para las obras de reforma de la estación depuradora.

No se identifican hábitats de interés prioritario en el ámbito del proyecto. No hay vías pecuarias, espacios naturales protegidos, zonas de la Red Natura 2000, ni zonas de influencia de estos espacios que puedan verse afectados por el proyecto.

Se identifica en la parcela de la EDAR una zona de peligrosidad de nivel 1 asociada al curso del río Vinalopó delimitada por el Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Así mismo, encuentra parcialmente afectada por el Sistema nacional de cartografía de zonas inundables (SNCZI).

Según la Norma de construcción sismorresistente de 2002 (NCSE-02), el término municipal de Elche, en el que se encuentra la EDAR, tiene una aceleración sísmica de 0,15 g.

De acuerdo con el visor cartográfico de la Generalitat, el ámbito del proyecto se encuentra a menos de 100 m de suelo forestal, por lo que se considera Zona de Influencia Forestal de acuerdo con lo establecido  por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.

La actual EDAR de Algorós se ubica sobre la zona de policía (ZP) del río Vinalopó, equivalente a 100 metros de anchura medidos horizontalmente a partir del cauce.

No se ha puesto de manifiesto la presencia próxima a la EDAR de ninguno de los bienes materiales reconocidos por la UNESCO en el municipio de Elche, así como bienes culturales, restos arqueológicos ni otros elementos del patrimonio cultural valenciano.

Características del potencial impacto

Las principales actuaciones susceptibles de producir impacto ambiental durante la fase de ejecución del proyecto serán el movimiento de tierras y la apertura de zanjas, el tránsito de maquinaria y vehículos, el acopio y transporte de materiales, la demolición de edificaciones e instalaciones, y el hormigonado y la construcción de nuevas edificaciones de la EDAR.

Una de las actuaciones previstas en el proyecto es prácticamente el desmantelamiento de la EDAR existente. La demolición de esta instalación supondrá la generación de residuos, fundamentalmente residuos de construcción y demolición y lodos de depuradora.

Como consecuencia del movimiento de tierras y la circulación de maquinaria pesada durante la ejecución de las obras, se producirá la contaminación del aire debido al aumento de partículas sólidas y emisiones contaminantes, así como un aumento en el nivel de ruido, con las consiguientes molestias a la población local y a la fauna.

La presencia de maquinaria puede provocar, en caso de avería o accidente, la contaminación del suelo y de las aguas por el derrame de hidrocarburos, aceites y lubricantes. Igualmente podrá suceder con los vertidos de restos de hormigón procedentes de la limpieza de las cubas hormigoneras y las aguas residuales procedentes del lavado de la maquinaria.

La afección al paisaje se producirá por la apertura de zanjas para las canalizaciones y la presencia en el entorno de maquinaria pesada, acopio de materiales, residuos de obras, etc.

Para evitar o minimizar la emisión de polvo debido a las obras, el promotor ha previsto aplicar riegos periódicos sobre caminos y viales de obra por los que circula la maquinaria. Como medidas complementarias deberán considerarse las siguientes: se cubrirán con lonas o toldos protectores los acopios y las cargas de los camiones, se evitará el transporte de tierras durante los días ventosos.

Para minimizar la emisión de gases contaminantes producidos por la maquinaria pesada, se realizará un control exhaustivo del reglaje y mantenimiento de ésta. Asimismo, para atenuar el ruido producido, la maquinaria dispondrá de silenciadores homologados y se adoptarán medidas tales como evitar dar acelerones o apagar el motor en fases de espera.

Para separar los residuos se dispondrán de contenedores específicos cuya recogida se preverá en el plan de gestión de residuos. Para situar dichos contenedores se reservará una zona con un buen acceso en el recinto de la obra, que se señalizará convenientemente y se indicará en los planos del plan de gestión de residuos.

Para evitar la contaminación del suelo y de las aguas, el terreno en el que se ubique la maquinaria y el almacenamiento de lubricantes y combustibles, así como el resto de residuos peligrosos que se generen durante las obras, se habrá impermeabilizado y señalizado previamente. Esta área se ubicará a más de 200 m del cauce más próximo.

Para minimizar las molestias sobre la fauna derivadas principalmente de la eliminación de la vegetación, el ruido y el trasiego de vehículos y maquinaria, el promotor propone adecuar el calendario de las obras evitando las actuaciones de mayor nivel sonoro durante los períodos de reproducción o nidificación de las especies de la zona, esto es, entre los meses de abril y julio, ambos inclusive.

Tanto la construcción de las nuevas instalaciones como la explotación del sistema de depuración requerirá de mano de obra, que será permanente en este último caso, lo que redundará en efectos positivos para la población y la economía del entorno.

Los impactos más significativos durante la fase de explotación vendrán ocasionados por el desplazamiento de vehículos, la producción de residuos (especialmente fangos), la emisión de olores, la generación de ruido, el consumo de energía, el impacto visual por la presencia de nuevas edificaciones y el vertido de las aguas tratadas al medio receptor.

La generación de fangos se incrementará de forma proporcional al caudal tratado en la nueva línea de ampliación y se gestionarán por un gestor autorizado. Se estima una producción de fangos deshidratados (código LER: 19 08 12) de 740,48 t/año, con una sequedad media del 20 %, además de otros residuos procedentes del desbaste, tamizado y desarenado-desengrasado de las aguas residuales. La actividad está incluida en la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo.

El funcionamiento de la depuradora puede conllevar la emisión de agentes causantes de mal olor (compuestos nitrogenados, mercaptanos, sulfuro de hidrógeno, componentes ácidos, etc.), con las consiguientes molestias a vecinos colindantes. No obstante, con la implantación de los nuevos sistemas de depuración y desodorización, se prevé una mejora respecto a la situación actual.

Conclusión

En relación con los criterios del apartado A del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.

Consideraciones jurídicas

El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2.c de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.

El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada previsto en la sección 2ª, capítulo 2, del título II de la Ley 21/2013.

El artículo 129 del Decreto 173/2024, de 3 de diciembre, del Consell, por el que establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat establece que la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Infraestructuras y Territorio ejerce las funciones en materia de evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.

Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Evaluación Ambiental y Paisaje, en uso de las atribuciones que ostento formulo la siguiente,

RESOLUCIÓN

*Primero*

Estimar que el proyecto de construcción de las obras de reforma de la EDAR de Algorós, Elche (Alicante), sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:

1. La actividad se considera como potencialmente contaminadora de la atmósfera, de conformidad con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, al estar incluida en el Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera (anexo IV de la citada ley, actualizado por el Real decreto 100/2011, de 28 de enero). La construcción, montaje, explotación, traslado o modificación sustancial, cese o clausura de la actividad está sujeta el régimen de autorización o notificación regulado en el artículo 13 de la Ley 34/2007.

2. La actividad se considera potencialmente contaminante del suelo, de conformidad con la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, al estar incluida en el anexo I del Real decreto 9/2005, de 14 de enero. El titular de la actividad estará obligado a remitir al órgano competente informes de la situación, cuyo contenido y periodicidad será determinado por el órgano competente de la comunidad autónoma, particularmente en los supuestos de establecimiento, ampliación y clausura de la actividad.

3. Los residuos procedentes del desmantelamiento de las instalaciones existentes, así como los que se generen durante la ejecución de las obras proyectadas, deberán gestionarse de acuerdo con su naturaleza y la normativa sectorial que les sea aplicable. Si el destino de los lodos fuera la aplicación en los suelos agrícolas, se deberán analizar todos los parámetros establecidos en el anexo IV de la Orden AAA/1072/2013, de 7 de junio, sobre utilización de lodos de depuradora en el sector agrario, así como otros parámetros que puedan ser necesarios para realizar una adecuada dosificación.

4. Para evitar que la utilización de maquinaria y de las instalaciones de obras incrementen el riesgo de contaminación del suelo y de las aguas superficiales y subterráneas por vertidos de sustancias potencialmente contaminantes (aceites, lubricantes, combustibles, etc.), el reglaje y mantenimiento de los vehículos y maquinaria de obras se realizarán en talleres autorizados. Asimismo, el parque de maquinaria y las instalaciones auxiliares se ubicarán sobre soleras impermeables y con balsa de decantación donde se recogerán los derrames de productos peligrosos líquidos que pudieran producirse. Todas las superficies ocupadas por el parque de maquinaria y las instalaciones auxiliares serán restauradas al finalizar las obras, restituyendo el suelo a su estado original.

5. Los vertidos que se efectúen deberán cumplir con los requisitos de vertido del anexo I del Real decreto 509/1996 de 15 de marzo, y en lo que respecta a la reutilización de las aguas depuradas, con los criterios de calidad del Real decreto 1085/2024, de 22 de octubre, así como las condiciones establecidas en la correspondiente autorización del órgano de cuenca.

6. Debido a que el suelo donde se ubica la EDAR tiene una aceleración sísmica de 0,15 g, en el desarrollo del proyecto se deberán asumir las medidas establecidas al efecto por la Norma de construcción sismorresistente de 2002 (NCSE-02).

7. Durante la ejecución de los trabajos se aplicará la normativa vigente en materia de prevención de incendios forestales, en particular el anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana, que establece el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras, trabajos y aprovechamientos forestales, que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.

8. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.

9. Se cumplirán las medidas preventivas y correctoras establecidas en el documento ambiental, siempre y cuando no sean contradictorias con las de la presente resolución. Se realizará la vigilancia ambiental de acuerdo con el plan de vigilancia y seguimiento ambiental incluido en el documento ambiental, adaptándolo y ampliándolo a las determinaciones del presente condicionado, de forma que se concrete el seguimiento efectivo de todas las medidas preventivas y correctoras planteadas, defina responsable, método y periodicidad de los controles e informes, así como el método y la forma para la corrección de las desviaciones producidas.

*Segundo*

De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:

A. El informe de impacto ambiental se publicará en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.

B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.

C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.

*Tercero*

El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.»

  

València, 11 de enero de 2025

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML