Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6778, del 21-05-2012 (2012/4830)

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Portell de Morella, Sant Joan de Moró, Macastre, Beneixida i Castielfabib. Expedient número 225/2007 AIA i altres.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6778

Data del DOGV
:   21-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4830

CVE


Data del document
:   11-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Portell de Morella](javascript:void(0))
    * [Beneixida](javascript:void(0))
    * [Castielfabib](javascript:void(0))
    * [Macastre](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Portell de Morella, Sant Joan de Moró, Macastre, Beneixida i Castielfabib. Expedient número 225/2007 AIA i altres. [2012/4830]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 225/2007 AIA, 284/2007 AIA, 201/2006 AIA, 111/2007 AIA i 198/2007 AIA.  
  
  
València, 11 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 225/2007-AIA.  
Títol: Legalització explotació porcina d'enceball.  
Promotor: Fidel Morralla Alcón.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Portell de Morella (Castelló).  
  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a la legalització d'explotació porcina d'enceball.  
Localització: polígon 10, parcel·la 12, del terme municipal de Portell de Morella (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a legalitzar una activitat porcina d'enceball, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació, que disposa d'una capacitat per a 1.340 porcs, es dedica a l'engreix de porcs des dels 20 kg fins a 100 kg p.v., moment en què es destinen a escorxador.   
La parcel·la consta d'una superfície de 197.783 m², dels quals 1.367,9 m² corresponen a l'explotació ramadera, constituïda per cinc naus d'engreixament de superfície variable i magatzem.   
No s'han calculat els purins produïts en l'explotació conforme al Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, segons el qual el volum de purins produïts anualment ascendiria a 2.881 m³, corresponent a 9.715 kg de N/any, quantitat calculada conforme al Reial Decret 324/2000. Els purins queden retinguts en fosses davall les naus i fosses exteriors, amb una capacitat total d'emmagatzematge de 692 m³, per la qual cosa no es disposa d'autonomia suficient per a emmagatzemar els purins durant un mínim 3 mesos, tal com establix el Reial Decret 324/2000, i en este cas necessitaria més de 720 m³ de capacitat.   
El destí dels purins serà el de la seua utilització com adob orgànic en camps de cultiu, disposant de 47,58 ha de superfície agrícola, superfície suficient per a no sobrepassar la dosi de 210 kg de N/ha i any, tal com establix el Reial Decret 324/2000.  
Les aigües residuals sanitàries seran conduïdes a fossa sèptica que es buidarà una vegada cada 4 o 5 anys.  
Els residus sòlids assimilables a urbans generats en l'explotació, seran retirats pel promotor fins als contenidors de la xarxa municipal de neteja.  
Els cadàvers són retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte.   
Entre les mesures higienicosanitàries s'inclou disposar de tanca perimetral i gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
El subministrament d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal.  
L'explotació es localitza a més d'un quilòmetre del nucli urbà de Portell de Morella, distància superior a la mínima exigida en la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 22 d'octubre de 2007, amb la remissió per part de la direcció territorial d'esta Conselleria del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i expedient administratiu municipal.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el BOP núm. 4, de 8 de gener de 2008, als veïns limítrofs a l'activitat i al tauler d'edictes de l'Ajuntament, sense la presentació d'al·legacions.  
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 7 de gener de 2008, es requerix al promotor, a través de l'Ajuntament, informació relativa a:  
- Informe preceptiu i vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Justificació legal de la procedència d'aigua potable de la qual s'abastix l'explotació.  
En data 6 de març de 2008, el promotor remet la documentació següent:  
- Sol·licitud a la Unitat d'Inspecció Arqueològica de la Direcció Territorial de Cultura de l'informe preceptiu i vinculant en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, de data 10 de desembre de 2007.  
- Sol·licitud d'aigua de la xarxa municipal de data 12 de febrer de 2008.  
Amb l'ampliació aportada, no queda justificada la procedència actual d'aigua potable a l'explotació.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Autorització prèvia de la COPUT favorable de data 21 d'octubre de 2004. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació queda condicionat a la dotació en les instal·lacions, entre altres requeriments, de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent; tanca perimetral de les instal·lacions; tela ocellaire o malla metàl·lica en finestres i buits; basses de fem closes i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció de com a mínim tres mesos, que permeta la seua gestió adequada; condicionament de les instal·lacions per a porcí de manera que es complisquen els requisits de benestar animal establides pel Reial Decret 1135/2002 relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs. L'informe favorable del Servici Territorial de Medi Ambient queda condicionat al fet que qualsevol element constructiu relacionat amb l'activitat haurà de quedar fora de l'àmbit constituït pel domini públic de la via pecuària número s24 denominada assagador del Mas de Valentí, amb una amplària legal variable entre 6 i 8 metres segons consta en la classificació de les vies pecuàries del terme municipal de Portell de Morella aprovada per Orde de 19 de setembre de 1991, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció del medi natural, en què s'ha inclòs geologia, climatologia, hidrologia, sòl, vegetació, fauna i paisatge.  
Els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, arreplegats en l'estudi d'impacte ambiental es referixen en la fase de funcionament, fonamentalment a l'aire, per emissió d'olors associat als purins generats i a la presència d'animals i per emissió de sorolls associats al funcionament normal de l'activitat; al sòl, per contaminació associada a l'abocament de purins o per problemes de percolació per impermeabilització deficient; a l'aigua, superficial i subjacent, per contaminació associada a una gestió incorrecta dels purins o per impermeabilització deficient.  
S'ha realitzat una valoració qualitativa d'impactes, amb la generació d'una matriu d'importància, a partir de la qual es deduïx que la importància dels impactes és en general moderada per a l'activitat, considerant-se severa en la fase de funcionament per a l'impacte sobre el paisatge per la introducció d'elements permanents i sobre les aigües per l'aplicació incorrecta de purins com adob orgànic.  
A pesar dels resultats obtinguts amb la matriu d'importància, i després de realitzar visita de camp a l'explotació en data 27 de novembre de 2007, es considera que paisatgísticament l'activitat s'integra en el medi, ja que correspon a un paisatge rural, amb explotacions agrícoles de secà i explotacions ramaderes disperses. D'altra banda, i segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, en la zona la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies és baixa, per la qual cosa l'afecció a les aigües, si es gestionen els purins generats com a abonament agrícola sense sobrepassar les dosis màximes permeses legalment, no es considera possibilitat d'afecció a l'aqüífer subjacent. No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
La proposta de mesures correctores per als impactes severs es limita a l'adopció de mesures que permeten una correcta aplicació de les millors pràctiques disponibles per a la gestió de l'explotació.  
La zona on s'exercix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la pròpia explotació de purins o durant la seua utilització com adob orgànic en camps de cultiu del municipi; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats i a la presència d'animals principalment. La gestió de l'activitat d'acord amb les línies d'explotació descrites en l'estudi d'impacte ambiental complementades amb l'adopció dels condicionants establits en esta declaració d'impacte ambiental, permet emetre una valoració ambiental favorable a l'activitat.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
Primer  
Estimar favorable, solament als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de l'activitat de porcí d'enceball, situada en el polígon 10, parcel·la 12, del terme municipal de Portell de Morella (Castelló) promoguda per Fidel Morralla Allón, sempre que este es realitze d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
  
- Es permetrà per a l'espècie i orientació de la qual es tracta, conduir les aigües residuals sanitàries fins a les fosses de purins.  
- Previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar legalment, davant de l'òrgan substantiu i davant d'esta direcció general, la procedència d'aigua potable de què s'abastix actualment l'explotació.  
- Haurà de construir-se bassa d'emmagatzematge de purins, d'obra impermeabilitzada i amb tanca, de manera que l'explotació dispose d'una capacitat d'emmagatzematge de purins superior als produïts durant tres mesos.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a este efecte i retirats per gestor autoritzat.  
- Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.   
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 7 de maig de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 284/2007 - AIA  
Títol: Fàbrica de frites i esmalts ceràmics  
Promotor: Esmaldur, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada  
Localització: Sant Joan de Moró (Castelló)  
Descripció del projecte  
Esmaldur, SA, és una indústria de fabricació de frites i esmalts ceràmics. La parcel·la ocupada per la indústria està ubicada en una zona qualificada segons el pla general d'ordenació urbana (PGOU) de Sant Joan de Moró, com a sòl urbà, zona industrial.   
La instal·lació es pot desglossar en les seccions següents:  
- Secció de recepció, emmagatzematge i mescla de matèries primeres  
- Secció de fusió i emmagatzematge de frites  
- Secció de mòlta  
- Laboratori  
- Servicis generals  
El subministrament d'aigua es realitza des de la xarxa municipal de Sant Joan de Moró i de pou propi. L'energia utilitzada prové de la combustió de gas natural i del consum d'energia elèctrica. El gasoil empleat per als vehicles de transport intern s'emmagatzema en dos depòsits d'acer aeris exteriors de 3.000 litres de capacitat cadascun.  
En el projecte presentat s'indica que hi ha zones de la parcel·la exterior sense pavimentar que s'utilitzen per a l'emmagatzematge de residus no perillosos (sacs de plàstic, ràfies i palets de fusta) i com a zona de trànsit de maquinària. Durant la visita dels tècnics del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental a les instal·lacions d'Esmaldur, SA, es va comprovar que estes zones han sigut pavimentades recentment per mitjà de paviment asfàltic. La resta de la parcel·la disposa de solera de formigó hidràulic en què es van detectar clavills, fissures i pèrdues en vores de juntes.   
L'Ajuntament de Sant Joan de Moró no ha dotat la zona industrial de col·lector de recollida d'aigües residuals industrials ni sanitàries, per la qual cosa la indústria disposa dels següents depòsits o basses soterrades d'emmagatzematge fins a la seua recollida per gestor autoritzat:  
  
- Bassa núm. 1: pou de recollida d'aigües fecals amb capacitat de 7 m³. S'hi aporta certificat d'estanquitat. Disposa d'un sistema de recollida per mitjà de bombament per camió cisterna.  
- Dos basses de recollida d'aigües industrials refrigerada per als forns. S'hi aporta certificat d'estanquitat. Sistema de recollida per mitjà del bombament a través d'una xarxa de canonades.  
- Dos basses de recollida d'aigües residuals de l'esmaltadora de proves. Sistema de recollida a través d'una xarxa de canonades i canaletes amb pendent natural. Els llots són recollits per mitjà del bombament amb camió cisterna.  
- Dos basses de recollida d'aigües industrials calentes per a la seua refrigeració amb sistema de recollida per mitjà de bombament a través d'una xarxa de canonades. S'hi aporta certificat d'estanquitat.  
- Bassa de recollida d'aigües residuals de la nau de mòlta i assecat amb sistema de recollida a través d'una xarxa de canonades i canaletes amb pendent natural. Els llots s'arrepleguen per mitjà de bombament per camió cisterna. S'aporta certificat d'estanquitat.  
- Bassa de recollida d'aigües residuals per a la depuradora amb capacitat de 46,5 m³ amb sistemes de recollida d'aigües a través d'una xarxa de canonades i canaletes i recollida de llots per mitjà de bombament amb camió cisterna. No es disposen dades d'estanquitat de la bassa.  
- Bassa d'aigua neta depurada per a la seua reutilització amb una capacitat de 56 m³ amb cubeta de retenció d'aigües i sistema de recollida per mitjà de bombament a través d'una xarxa de canonades.  
Les aigües residuals industrials (líquids i llots d'esmalts, colors i frites ceràmiques) es canalitzen cap a la depuradora de la mateixa indústria, on s'emmagatzemen en les basses corresponents i per mitjà d'un tractament fisicoquímic són depurades, i l'aigua depurada resultant és emmagatzemada en una bassa, des d'on, una part d'esta es recircula cap a les naus industrials per a ser usada en processos de neteja i la resta és recollida i transportada per empresa autoritzada a gestor autoritzat de residus líquids industrials (atomitzador d'argiles). Els llots resultants del procés de decantació i depuració també són extrets per empresa autoritzada per a la seua recollida i transport a gestor autoritzat (atomitzador d'argiles).  
Les aigües residuals d'origen sanitari es canalitzen i s'aboquen en una bassa estanca soterrada on s'emmagatzemen. Periòdicament són retirades per empresa de recollida i transport autoritzada i portades a l'EDAR per al seu tractament.  
Les aigües pluvials són recollides en les cobertes de les naus per baixants i per mitjà d'arquetes i boneres que cauen sobre el paviment i són conduïdes per col·lectors soterrats fins a un col·lector que aboca en terrenys limítrofs situats pròxims a l'embassament de Maria Cristina.   
  
Els residus no perillosos són emmagatzemats temporalment en contenidors/gàbies adequats per a cada un d'ells fins a la seua cessió a gestor autoritzat. La recollida d'estos residus des de l'interior de la planta fins al seu contenidor final en el magatzem temporal es realitza periòdicament, depenent del seu volum de generació. El trasllat intern es realitza per mitjà de carretó elevadora.  
El magatzem de residus perillosos és una zona coberta, amb estructura metàl·lica i solera de formigó impermeabilitzada, ubicat en les proximitats de l'estació depuradora, disposa d'un sistema de drenatge que permet arreplegar qualsevol abocament accidental en una de les basses de servici de l'estació depuradora.  
Antecedents  
En data 5 de desembre de 2003 va ser formulada la declaració d'impacte ambiental corresponent al Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Sant Joan de Moró (Exp. 330/02-AIA), amb caràcter acceptable supeditada al compliment de condicionants. Dels condicionants establits en el punt segon de la part dispositiva de l'esmentada declaració d'impacte es destaquen els següents:  
«5. El desenrotllament dels sòls urbanitzables residencials i industrials no hauran de realitzar-se fins que no tinguen resolt el problema de gestió de les aigües residuals, per mitjà d'estacions depuradores que hauran d'executar-se amb anterioritat al desplegament de les actuacions urbanístiques. Tots els sòls urbans hauran de connectar-se a la xarxa de clavegueram en un termini màxim de cinc anys des de l'aprovació del pla general.  
6. Les aigües residuals procedents dels sòls d'ús industrial hauran de ser tractades prèviament i caracteritzades per la mateixa indústria abans de ser abocades a la xarxa de clavegueram que s'execute, sent únicament admissibles aquelles que complisquen els límits establits per les ordenances d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que en cap cas seran més permissius que els límits previstos en el model d'ordenança elaborat a este efecte conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Les aigües que no complisquen els requisits anteriors seran gestionades per empreses gestores de residus tòxics i perillosos. En tot cas, serà necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa general de sanejament, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts.»  
Consideracions ambientals  
Pel fet que la indústria està ubicada en una zona amb accessibilitat d'aqüífers mitjana i per la proximitat que existix entre la indústria i l'embassament de Maria Cristina, es considera necessari extremar les precaucions i evitar impactes sobre el medi. L'estudi d'impacte ambiental presentat no fa referència a la possible afecció a l'embassament i no es preveuen mesures preventives encaminades a garantir la no-afecció d'este.   
A pesar que la indústria està ubicada en sòl urbà industrial, el polígon no disposa de xarxa municipal de sanejament. Esta situació ha portat a la fàbrica a executar un conjunt de col·lectors i basses d'emmagatzematge d'aigües residuals que posteriorment són depurades i gestionades per gestor autoritzat, així com un pou d'emmagatzematge temporal d'aigües fecals fins a la seua recollida per gestor. Com a impactes ambientals sobre el medi cal considerar possibles infiltracions d'aigües residuals i sanitàries al terreny per fugues i fissures.   
Durant la visita realitzada pels tècnics del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental a les instal·lacions d'Esmaldur, SA, es va advertir de l'existència d'un sobreeixidor, no inclòs en el projecte presentat, i un conjunt de pendents que orienten les aigües fins a este, ubicat en la zona de la depuradora i que evacua les aigües fins als terrenys pròxims a l'embassament. L'aigua que cau en esta zona podria arrossegar restes de fangs premsats que cauen a terra, així com possibles desembassaments.  
Una part de les aigües depurades s'utilitza per a la neteja de la solera interior de les naus industrials. Les aigües de neteja junt amb les aigües pluvials són evacuades per la xarxa de pluvials fins als terrenys limítrofs. Tenint en compte que l'aigua de neteja arrossega contaminació de l'interior de la fàbrica i que el sistema de depuració de les aigües actual no aconseguix una qualitat suficient per a ser abocada, es considera inadmissible abocar este tipus d'aigües residuals a l'exterior. Així mateix, les aigües pluvials poden arrossegar restes de frites i partícules que cauen a terra.  
En operacions com ara el transport, la càrrega de sitges de matèries primeres, la càrrega i descàrrega dels molins i l'elaboració de productes acabats (esmalts) per mitjà de l'addició de productes continguts en sacs, es preveu que es produïsquen impactes per emissió de pols seca que contamina l'ambient interior i exterior de la fàbrica. L'estudi d'impacte ambiental establix una sèrie de mesures correctores, entre les quals es destaquen les següents:  
- S'evitarà l'emmagatzematge de matèries pulverulentes en l'exterior, per a això s'hauran d'utilitzar espais tancats (sitges).  
- Per al transport de matèries primeres a granel s'utilitzaran camions cisternes, proveïts de sistema de descàrrega pneumàtica.  
- En tots aquells punts de la indústria on es genere pols, es disposaran de sistemes d'aspiració i filtrat de pols que permetran mantindre l'atmosfera interior dels edificis neta i retindre la pols abans de la seua emissió a l'exterior.  
- Tots els forns estaran connectats a equips de depuració de fums.   
  
- Implantar qualsevol possibilitat de reutilització interna de les aigües per a minimitzar els abocaments.   
- Instal·lar mitjans de depuració adequats per a aconseguir una qualitat d'aigua depurada que permeta la seua reutilització en certes operacions del procés productiu.  
- Assegurar l'estanquitat de les basses i col·lectors de recollida d'aigües residuals per a evitar fugues al subsòl.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental en què s'establix un sistema que garantix el compliment de les indicacions, mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 7 de desembre de 2007, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en què s'indica que no s'han rebut al·legacions a este.   
Atés suficient la documentació remesa, es procedix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament. Tal com establix l'epígraf j del grup 4 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, les instal·lacions per a la fabricació de vidre amb una capacitat superior a 20 tones al dia es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de fàbrica de frites i esmalts ceràmics, promogut per l'empresa Esmaldur, SA, situada en la carretera CV-16, km 7,7 en el terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), sempre que este es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon de la present resolució.   
  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. En el moment que l'Ajuntament de Sant Joan de Moró dote el polígon industrial dels respectius col·lectors d'aigües residuals industrials i sanitàries, l'empresa es connectarà a la xarxa de sanejament, amb l'autorització prèvia d'abocament d'aigües residuals a esta.  
2. L'abocament d'aigües pluvials i de neteja als terrenys limítrofs pròxims a l'embassament de Maria Cristina no és adequat per la quantitat de substàncies i partícules que pot arrossegar l'aigua, susceptibles de contaminar el sòl. Les aigües d'escolament discorreran per les canalitzacions existents fins al punt en què s'unixen al col·lector general de pluvials, el qual es connectarà amb la depuradora i en cap cas anirà connectat cap a l'exterior de la parcel·la. En la zona de la depuradora es taparà convenientment el sobreeixidor existent i s'executarà un conjunt de canaletes estanques per a recollir possibles vessaments, les aigües de pluja i les de neteja d'eixa zona, que seran bombades fins a la depuradora.  
3. En la zona on se situa la depuradora s'impermeabilitzarà la solera convenientment i es portarà una neteja exhaustiva d'esta per a eliminar restes de fangs premsats que han pogut caure del contenidor. S'executaran pendents que orienten les aigües pluvials i possibles vessaments cap a la depuradora per a ser recollits i depurats. La teulada del filtre premsa de la depuradora serà de dimensions adequades per a garantir que l'aigua de pluja no diluïsca els tortons.  
4. La tanca de la fàbrica que se situa pròxima a l'embassament serà d'altura suficient i executada en formigó per a impedir qualsevol abocament, caiguda de productes o vessaments involuntaris a l'exterior i aconseguir així una situació de confinament perfecte. Així mateix, es realitzarà una vigilància i manteniment periòdic de la tanca per a detectar fissures, buits o forats que seran reparats immediatament.   
5. Es durà a terme un manteniment preventiu per a detectar i reparar possibles clavills i fissures que garantisca la impermeabilitat de totes les basses al llarg del transcurs del temps, així com de les canalitzacions subterrànies d'aigües residuals industrials, sanitàries i pluvials. També es realitzarà una vigilància i manteniment de la solera (interior i exterior) que permeta descobrir i esmenar les fallades com ara l'aparició de clavills i fissures, alteracions de la superfície i anomalies en les juntes. Es realitzarà el segellat de juntes de contracció i dilatació de les lloses de la solera per a aconseguir una impermeabilitat adequada.   
  
6. Periòdicament s'alçaran les arquetes i reixetes boneres per a les aigües que existixen en la solera per a efectuar tasques de neteja i retirada de restes de partícules retingudes en estes. S'ha de garantir la correcta impermeabilització d'estes.  
7. Es garantirà la no-afecció a l'embassament de Maria Cristina, així com als terrenys limítrofs pròxims a este.  
8. Tots els residus perillosos s'emmagatzemaran en zones ensostrades proveïdes de paviment impermeabilitzat amb sistemes de recollida de possibles vessaments i abocaments accidentals per mitjà de canaletes estanques fins a arqueta impermeable.   
9. La neteja de les naus per mitjà de neteja a pressió no es durà a terme fins que no es done compliment als condicionants anteriors. Es realitzaran agranats periòdics per totes les zones de la parcel·la, tant interiors com exteriors.   
10. A fi de reduir l'emissió de pols i partícules, es taparà amb lones la càrrega dels camions que transporten materials pulverulents, així com els tortons de llots.  
11. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental presentat i les incloses en els condicionants anteriors hauran de documentar-se als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
12. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
13. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 7 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 201/2006-AIA.  
Títol: Homologació i pla parcial del sector de sòl urbanitzable Residencial Cuatro Caminos a Macastre (València).  
Promotor: Ajuntament de Macastre.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Macastre i CTU.  
Localització: terrenys limítrofs pel nord-oest amb el nucli urbà de Macastre.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és la creació d'un sector de sòl urbanitzable residencial (Cuatro Caminos) que comprén una superfície de 67.861,53 m² el desenrotllament del qual es durà a terme per mitjà d'una actuació integrada.  
En el planejament vigent a Macastre el sòl objecte de l'actuació es troba classificat com a sòl no urbanitzable comú.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
Macastre pertany a la província de València, a 38 km de la capital d'esta, se situa en la comarca de la Foia de Bunyol a 360 metres sobre el nivell del mar.  
El terme de Macastre limita pel nord i per l'est amb el terme municipal d'Alborache, al sud amb Dos Aguas i a l'oest amb Yátova.  
Els límits del sector són:  
Nord: carretera CV-429 de Macastre a Yátova  
Sud: nucli urbà  
Oest: sòl no urbanitzable  
Este: carretera CV-425, nucli urbà i vivendes aïllades  
Planejament vigent i proposat  
El municipi de Macastre disposa de normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en sessió de 25 d'abril de 1989. Les normes subsidiàries de Macastre classifiquen el sòl del sector com a sòl no urbanitzable comú.  
Ordenació prevista i usos  
El sector constituïx una única zona d'ordenació urbanística que correspon amb el sistema d'ordenació per edificació aïllada i amb tipologia edificatòria de bloc adossat.  
La relació de superfícies és la següent:  
  
  
  
El pla parcial du adjuntes unes normes urbanístiques que tenen com a objecte regular les determinacions de l'ordenació detallada del seu àmbit. Entre les seues regulacions es troba la regulació dels usos permesos.  
La totalitat del sòl corresponent a la delimitació del sector quatre camins es qualifica d'ús global residencial, establint-se una única zona d'ordenació urbanística.  
S'inclou en l'ús residencial:  
Ús dominant: residencial. En la seua modalitat d'unitari  
Usos compatibles:  
Terciari: comercial compravenda al detall i servicis al públic en general  
Dotacional: educatiu, cultural i sanitari  
Residencial: en la seua modalitat múltiple  
Usos prohibits:  
Industrial: en totes les seues categories  
Terciari: en la resta de categories diferents de la comercial  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala la impossibilitat de trobar alternatives d'ubicació al projecte de referència, recolzant-se en l'existència prèvia d'infraestructures (CV-429), construccions i nucli urbà. Les dos alternatives proposades consistixen en diferents ordenacions de la zona verda i la zona dotacional en el sector.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
L'expedient va ser remés per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 25 de maig de 2006, i està compost per la documentació següent:  
- Documentació tècnica corresponent a l'homologació i pla parcial del sector Cuatro Caminos a Macastre.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació administrativa que inclou:  
- Informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Macastre per a admetre els cabals generats per l'actuació, d'agost de 2006.  
- Sol·licitud d'autorització de prospecció arqueològica.  
- Sol·licitud d'informe vinculant a l'Àrea d'Arquitectura i Medi Ambient de la Conselleria de Cultura.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament sobre emissió d'informe favorable quant a la capacitat de gestió de les aigües residuals per part dels tècnics municipals.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament sobre emissió d'informe favorable quant a la capacitat de gestió dels recursos hídrics per part dels tècnics municipals.  
- Còpia dels documents en què es va realitzar la informació al públic. La publicació dels anuncis es va dur a terme en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 28 d'abril de 2005, i en el periòdic Levante, de 21 d'abril de 2005.   
- Certificat de la secretaria de l'Ajuntament en què s'indica que s'han presentat quatre al·legacions.   
- Certificat de la secretaria de l'Ajuntament sobre l'existència d'una sola al·legació de caràcter ambiental, remissió d'esta i de la contestació per part de l'Ajuntament.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament sobre aprovació provisional del Programa d'Actuació Integrada Cuatro Caminos en sessió del ple de l'Ajuntament de 13 d'octubre de 2005.  
Posteriorment, en juliol de 2007 es va remetre documentació complementària composta per:  
- Còpia de la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'escrit favorable al PAI.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament per a fer constar l'emissió per part dels tècnics d'informe relatiu a la capacitat de gestió de RSU.  
- Registre d'entrada d'estudi acústic en la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Còpia del document de concert previ de Macastre.  
- Modificat de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Còpia de sol·licitud d'informe Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Certificat de l'empresa gestora de RSU sobre la capacitat de recollida dels RSU generats amb el nou PAI.  
- Resolució de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la prospecció realitzada, les mesures s'han incorporat a l'EIA que s'ha remés a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència per a sol·licitar l'informe vinculant.  
En data 18 de febrer es presenta nova documentació composta per escrit justificatiu i text refós de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
El 28 d'abril de 2008 es rep documentació composta per:  
- Informe favorable de l'homologació i pla parcial sud Cuatro Caminos, emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe vinculant favorable dels servicis tècnics de l'Àrea de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental.  
- Diversos certificats de l'empresa Tetma, encarregada de la gestió dels RSU, i document d'acceptació en la instal·lació de Caudete d'Ecored.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante, de data 21 d'abril de 2005, i en el DOGV núm. 4995, de 28 d'abril de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar quatre al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament. Només una d'estes és de caràcter ambiental. Es presenta còpia de l'al·legació i de la contestació per part de l'Ajuntament.   
  
El caràcter ambiental de l'al·legació es basa en la indicació de l'existència de tres coníferes centenàries en l'àmbit d'actuació. S'estima esta part de l'al·legació i es determina que caldrà ajustar-se al que es disposa, respecte d'això, en la declaració d'impacte ambiental.   
Després de visita a la zona no s'ha detectat l'existència de cap exemplar que haja de ser protegit genèricament per reunir alguna de les condicions expressades en l'article 4 de la Llei 4/2006, de Patrimoni Arbori. Atés que poden concórrer circumstàncies extraordinàries no detectables en visita de camp, en aplicació de l'article 3.2, l'Ajuntament podrà proposar la catalogació d'aquells exemplars que reunisquen les condicions expressades en l'article 1 de la mencionada llei.  
  
No obstant això, si es detecten exemplars de port considerable la pervivència dels quals s'hauria de garantir, per la qual cosa s'inclou en la present declaració un condicionant respecte d'això.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 22 de juny de 2007, se sol·licita a l'Ajuntament de Macastre l'aportació de documentació i l'ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental.  
En juliol de 2007, per mitjà de dos aportacions de documentació, s'aporta documentació complementària.  
Sol·licitud d'informes sectorials.  
Conselleria de Cultura, Educació i Ciència  
Emet l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
  
La documentació presentada correspon a un estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
Revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat cap jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació. No obstant això, documenta l'aparició de material ceràmic d'adscripció cronològica indeterminada en algunes parcel·les. Per este motiu, i atés el tipus de registre present en la zona, no es va poder garantir en fase de prospecció la inexistència de patrimoni arqueològic que puga veure's afectat, per la qual cosa resulta necessària la realització d'un seguiment arqueològic en la zona d'estudi i es va proposar la realització del seguiment arqueològic dels treballs de desbrossament de la zona a urbanitzar.  
Els resultats de la prospecció han sigut incorporats a l'estudi aportat, si bé s'advertix als efectes legals procedents que el seguiment arqueològic previst haurà de ser realitzat per arqueòleg titulat que sotmetrà a la preceptiva avaluació d'esta administració tutelar el corresponent projecte.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment de la dita obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, s'han localitzat en l'àmbit els elements següents:  
- Murs de pedra seca: afectats  
- Uns quants camins: sense interés  
- La teuleria: és l'únic element rellevant encara estant en ruïnes. S'ha presentat fitxa etnològica d'este, i es troba fora de l'àmbit d'actuació, encara que pròxim als seus límits.  
- La garrofera amb peanya de pedra seca, que haurà de ser abalisada per a evitar afeccions accidentals innecessàries. Es parla del seu mal estat i que hauria d'haver-hi un projecte de posada en valor d'este, ja que al present, a l'estar fora d'este projecte, no es pot incloure dins de les mesures de salvaguarda del patrimoni etnològic.  
  
En l'estudi aportat s'arrepleguen les mesures correctores que es van indicar per a la preservació del patrimoni etnològic.  
Per la qual cosa vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet un informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental (memòria i annexos) i document de síntesi del text refós del sector sòl urbanitzable residencial Cuatro Caminos a Macastre de data juliol 2007 amb l'advertiment que haurà de sotmetre's a prèvia i preceptiva autorització d'este centre directiu el projecte de seguiment subscrit per arqueòleg titulat [...]»  
  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El comissari d'aigües emet un informe sobre l'homologació i pla parcial sud Cuatro Caminos, el contingut del qual es resumix a continuació:  
1. Afecció a domini públic hidràulic (DPH) o a les seues zones de servitud i policia i incidència en el règim de corrents.  
L'actuació se situa en el terme municipal de Macastre al nord del nucli urbà. En l'entorn de l'actuació es localitza el llit conegut com a barranc Simón.  
D'acord amb la documentació presentada l'actuació queda fora de les zones de protecció del llit existent en l'àmbit de l'actuació. Com s'aprecia en la figura, el llit més pròxim és el denominat barranc Simón, situat aproximadament a 150 metres al nord de la zona d'actuació. Tal com s'esmenta en la documentació aportada, la rambla de l'Horteta, al sud de la població, queda aproximadament a 900 metres de la zona d'actuació, però no és el llit més pròxim al sector.  
  
D'acord amb la dita documentació, les aigües residuals generades per l'actuació seran arreplegades i conduïdes a través del sistema de sanejament del sector fins a l'EDAR de Macastre on seran tractades. Adjunt a esta documentació es presenta informe favorable de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Macastre per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la nova actuació.  
  
En la documentació presentada l'actuació no té incidència en el règim de corrents.  
Segons el PATRICOVA, la zona on s'ubica l'actuació no presenta risc d'inundació.  
2. Disponibilitat de recursos hídrics  
[...] El volum de demanda anual és de 159.228 m³.  
[...] De la documentació presentada es deduïx que l'origen de l'aigua amb què es pretén satisfer l'increment de demanda previst per l'actuació és d'origen subterrani. El dit origen està emparat per la concessió d'aigua per a ús d'abastiment amb un volum màxim de 167.724 m³.  
  
Ja que la demanda és de 159.228 m³/any, d'acord amb l'anterior es deduïx que l'increment de demanda previst pot ser atés des del dit origen.  
Per tot això, i als efectes previstos en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües, esta Confederació Hidrogràfica emet informe favorable l'homologació i Pla Parcial Sud Cuatro Caminos en el terme municipal de Macastre (València), sense perjuí de les determinacions que, com a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament s'han d'obtindre d'este organisme.  
El present escrit no pressuposa autorització administrativa per a realitzar les obres.  
Servici de Suport Tècnic  
L'Àrea d'Urbanisme ha remés informe respecte de l'estudi de paisatge, indicant que l'objecte del present informe és l'homologació i Pla Parcial Sud Cuatro Caminos del terme municipal de Macastre, el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, d'1 de febrer de 2006, i per tant no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant». Segons això, el paisatge serà avaluat com un factor ambiental més, dins de l'avaluació ambiental del projecte en estudi.  
  
Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
Basant-se en l'informe del cap del servici i a l'informe tècnic adjuntat respecte a l'estudi acústic presentat, es conclou:   
- La documentació remesa s'ajusta al contingut mínim establit en el Decret 104/2006, sempre que es respecten els objectius de qualitat establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
- Quant a la qualitat de l'estudi acústic: una vegada duta a terme l'actuació en el sector i implantades les mesures correctores definides, s'haurà de realitzar mesuraments acústics per a avaluar l'efectivitat de les dites mesures correctores i comprovar que es complixen els límits per a ús residencial.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudi integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT i Xarxa Natura, no s'han detectat en l'àrea concreta d'estudi afeccions a cap figura ambiental.  
Després de consultar la cartografia del Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció en l'àrea d'estudi.  
No es troben en la zona vies pecuàries ni muntanyes d'utilitat pública que puguen veure's afectades per l'actuació.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, el sòl objecte de modificació urbanística està classificat actualment com a sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals  
L'àrea objecte d'estudi es localitza en el límit nord-oest del nucli urbà de Macastre i es troba ocupada en l'actualitat per camps de cultiu i algunes edificacions disperses.   
Disposat sobre argiles i margues forma un sòl fèrtil amb una capacitat agrològica elevada, compta amb una topografia lleugerament ondulada amb un risc baix d'erosió potencial i sense risc de lliscaments ni despreniments en la zona, encara que sí que existixen en el terme municipal.  
La vegetació de la zona conforma un mosaic de cultius compost majoritàriament per fruiters de secà i horta, algun fruiter de regadiu i camps abandonats ocupats per comunitats oportunistes i adaptades a l'acció antròpica. La fauna que ocupa esta zona es troba també adaptada a l'acció humana però la proximitat a zones protegides fa que s'haja de tindre en compte este factor.  
Existixen en el municipi dos zones catalogades com a lloc d'interés comunitari (LIC) ubicades en les serres de Malacara i en la serra de Martés i El Ave, i una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) en la serra de Martés - Mola de Cortes, en l'estudi d'impacte ambiental presentat únicament es menciona l'existència del LIC de les serres de Martés i El Ave, obviant la resta dels espais inclosos en la Xarxa Natura 2000, si bé estos no es veuen afectats directament per l'actuació en estudi.   
S'aporten els corresponents certificats que indiquen la capacitat de tractament de les aigües residuals generades i la capacitat suficient per al tractament i gestió dels residus urbans generats. No s'aporta l'informe de l'organisme de conca sobre l'existència de suficient aigua potable i el permís d'abocament a llit públic de les aigües pluvials.  
  
L'àmbit d'estudi es troba constituït per una sola unitat paisatgística de caràcter agrícola. La qualitat del paisatge de la zona en estudi és baixa, si bé compta amb una fragilitat visual alta a causa de la seua proximitat al nucli urbà i a la carretera CV-429.  
Es realitza la identificació d'impactes de manera adequada i es valoren estos abans i després de l'aplicació de les mesures correctores, amb la qual cosa el juí definitiu emés valora com a impacte crític el produït al sòl i als cultius ja que estos factors es veuen afectats de manera irreversible i total. Per a la resta dels impactes valorats tant en fase de construcció com en fase de funcionament es proposen una sèrie de mesures correctores i un programa de vigilància ambiental per al control de la seua aplicació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
  
4. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li aplique, el projecte homologació i pla parcial del sector urbanitzable residencial Cuatro Caminos, a Macastre (València), sempre que este es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'haurà d'obtindre autorització del projecte de seguiment arqueològic en les condicions imposades en l'informe emés respecte d'això pel Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental.  
2. Una vegada duta a terme l'actuació s'hauran de realitzar mesuraments acústics a fi d'avaluar l'efectivitat de les mesures correctores proposades i comprovar el compliment dels límits legals per a l'ús residencial.  
3. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, una vegada acabades les obres d'urbanització, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part dels abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
4. La xarxa de sanejament haurà d'executar-se amb caràcter separatiu. Les aigües residuals es traslladaran per col·lector fins a la xarxa municipal i d'allí a l'estació depuradora. S'haurà d'establir una ordenança d'abocaments d'acord amb les característiques de funcionament de l'estació depuradora.   
5. Les línies aèries que travessen el sector s'hauran de soterrar.  
6. En cas d'afectar les xarxes de reg existents, haurà de garantir-se la seua continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades estes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres hauran de restituir-se al seu estat original.  
7. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplega dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels sòls agrícoles limítrofs.   
8. S'haurà de procurar la pervivència d'alguns exemplars arboris existents en la zona de port considerable, en particular exemplars de ceratonia siliqua, olea europaea i pinus halepensis, per mitjà de la seua integració en les zones verdes del sector.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 5 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 111/2007-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial industrial sector ZI-PP4  
Promotor: Ajuntament de Beneixida  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Beneixida i CTU  
Localització: terme municipal de Beneixida  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte perseguix l'homologació i pla parcial de millora del sector «ZI-PP4» de les normes subsidiàries de planejament municipal de Beneixida, aprovades definitivament al novembre de 1994, sobre uns terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú. Es definix com a ús global l'industrial, admetent-se com a compatible l'ús terciari i com a incompatible el residencial, amb alguna excepció.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'Ajuntament de Beneixida justifica la necessitat d'esta actuació basant-se en l'ocupació total del sector ZI-PP3 i en la notable demanda d'esta classe de sòl donada l'adequada situació i accessibilitat del sector.  
La zona, l'homologació de la qual es pretén, comprén 177.040,3 m² de sòl situats a uns 800 metres al nord del nucli urbà. Està delimitada al sud per la carretera CV-560. El límit est del sector està definit per sòl no urbanitzable de protecció de la N-340, autovia Albacete-València. Al nord limita amb sòl no urbanitzable comú. A l'oest limita amb sòl no urbanitzable de protecció de via pecuària i amb el terme municipal d'Alcàntera de Xúquer.  
3. Alternatives  
L'elecció de la zona enfront d'altres possibles emplaçaments es justifica principalment per la proximitat a vies de comunicació, a l'altre polígon desplegat en el municipi i per la impossibilitat d'ubicar-lo més al nord per tractar-se de zones amb risc d'inundació.   
Tramitació administrativa  
4. Admissió a tràmit  
En data 8 de maig de 2007, la Direcció Territorial de Medi Ambient va remetre una còpia de la documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental, estudi acústic, estudi de paisatge i certificació del resultat del tràmit d'informació pública, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
5. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 15 de juny de 2005, i en el DOGV núm. 5026, de data 13 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació el contingut de la qual no és de caràcter ambiental, i que segons consta en l'informe emés pel secretari de l'Ajuntament va ser desestimada.  
6. Peticions d'informació o documentació complementària  
El 13 de juliol de 2007 s'emet requeriment de documentació, per part d'este servici, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
  
- S'haurà d'aportar l'informe de capacitat del sistema de sanejament i depuració evacuat per l'entitat de sanejament en data 19 de setembre de 2005, i que el seu informe complementari de data 29 de novembre de 2005 sí que consta en l'expedient.   
- S'haurà d'aportar el corresponent informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre actes i plans que afecten el règim d'aprofitament de les aigües continentals o als usos permesos en terrenys de domini públic hidràulic i en les seues zones de servitud i policia, o que comporten noves demandes de recursos hídrics.   
- S'haurà d'aportar el primer informe de la Direcció General de Patrimoni relatiu a l'impacte patrimonial del projecte i/o informe sobre la conformitat del projecte segons allò que s'ha regulat en l'article 11 de la Llei 5/2007 que modifica a la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.   
- Informe referent a l'estudi de paisatge segons l'article 11 de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que haurà d'ajustar-se al seu Reglament i ser informat pel servici corresponent.  
- S'indica en l'EIA la creació d'un futur sector residencial a desenrotllar, no es disposen de dades referents al mencionat sector. En funció de la proximitat de sòl residencial hauran d'establir-se, si és procedent, limitacions a la tipologia d'empreses permeses en el sector de manera que les activitats a implantar en el futur sòl industrial hauran de ser compatibles amb l'ús residencial, d'acord amb el que establix en el Decret 154/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que establix l'article 1 de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
  
- Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.   
En contestació a este requeriment es rep, en data 13 de febrer de 2008, documentació remesa per l'Ajuntament de Beneixida, formada per:  
· Document 1: modificacions al pla parcial. Adaptació als informes sectorials.  
· Document 2: estudi acústic.  
· Document 3: informe d'esmena i complement d'informació per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 5 d'octubre de 2006, el qual conclou el següent:  
«En relació al seu escrit d'al·legacions relatiu a les consideracions d'esta direcció general relatives a l'impacte patrimonial del projecte en tràmit per eixe Ajuntament s'han demanat els pertinents informes tècnics les conclusions dels quals s'exposaran a continuació.  
En primer lloc, s'exigia a l'Ajuntament la realització d'una sèrie de sondejos arqueològics que permeteren valorar el patrimoni arqueològic trobat a través de la prospecció a fi de determinar l'impacte sobre el patrimoni d'esta naturalesa. Per l'Ajuntament es considera que les dites actuacions es poden realitzar simultàniament al seguiment arqueològic i que s'adoptarien les mesures oportunes en cas d'aparició de restes.  
  
De conformitat amb l'informe emés respecte d'això les actuacions exigides tenen necessàriament caràcter previ ja que permetran conéixer l'existència o no de patrimoni arqueològic, així com el seu interés de manera que es puga avaluar l'impacte sobre este en la fase corresponent. L'inici d'obres no pot concórrer amb les actuacions arqueològiques mentre el resultat d'estes ha de delimitar el contingut del projecte.  
  
De conformitat amb l'article 62 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, les obres que puguen tindre incidència sobre el patrimoni arqueològic han d'anar precedides d'actuacions que prèviament permeten avaluar tant este patrimoni com la seua compatibilitat amb les obres. Esta avaluació ha de produir-se en fase prèvia al pronunciament relatiu a l'impacte ambiental del projecte, ja que les condicions que es deriven per al projecte han d'estar formulades en este moment i no quan ja les determinacions del projecte no es puguen modificar.  
  
Per tant hauran d'executar-se les actuacions arqueològiques en els termes exigits en el nostre anterior escrit de data 7 de desembre de 2005.  
D'altra banda, l'Ajuntament ha efectuat diverses consideracions respecte als condicionants assenyalats per esta direcció general respecte del patrimoni etnològic. L'informe tècnic emés en relació amb estes manifesta que s'han plantejat dos alternatives, una que implica la modificació del traçat de la séquia de Carcaixent i una altra que proposa el seu manteniment en determinades condicions. Es considera més adequada la segona opció havent de dur a terme en els termes que es proposen, la qual cosa implica la conservació del traçat original de la séquia, el seu estudi i la seua protecció amb un «cofre» de formigó, amb la limitació de la conformació de soterranis. Esta previsió haurà de preveure's en el corresponent estudi d'impacte ambiental com a mesura correctora i el desplegament de les actuacions concretes relacionades amb esta, que en el seu moment s'executen, hauran d'autoritzar-se per esta direcció general.»   
Certificat de suficiència i capacitat de la gestió de RSU de Beneixida emés pel gerent de la mercantil GIRSA (Gestió Integral de Residus sòlids Urbans), com a direcció facultativa de la planta de tractament que recepciona els RSU procedents de la localitat de referència, de data 4 d'octubre de 2005, en el qual s'indica que els RSU seran tractats en la Planta de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal X, XI i XII a què pertany el municipi.   
Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Beneixida per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per l'homologació modificativa i pla parcial del sector d'ús industrial ZI-PP4 del municipi de Beneixida (València), de data 19 de setembre de 2005, i posterior modificació en data 29 de novembre de 2005, en què es conclou que és viable el tractament de les aigües generades per l'actuació en l'EDAR de Beneixida sempre que es complisquen una sèrie de condicionants sobre la sol·licitud de connexió, els límits d'abocament i s'haja executat l'ampliació de l'EDAR existent.  
  
Informe de l'alcalde-president de l'Ajuntament de Beneixida en relació al requeriment de justificar la capacitat i suficiència d'abastiment d'aigua.  
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals d'1 d'octubre de 2007, emés pel director del Parc Natural de l'Albufera, en el qual s'informa:  
  
a) Encara que la zona en qüestió es troba fora de l'àmbit territorial del parc natural segons la zonificació del PRUG, es troba inclòs en l'àmbit del PORN de la conca hidrogràfica de l'Albufera.  
b) La sol·licitud en qüestió fa referència a la requalificació de terrenys per a ús industrial. Per a això, dins del mateix sector hi ha unes instal·lacions corresponents a una EDAR, per la qual cosa totes les noves instal·lacions que s'executen hauran d'abocar les seues aigües residuals a esta EDAR, previ tractament en els casos que siguen necessaris.  
c) A més d'això es creu convenient realitzar les següents recomanacions d'adequació paisatgística per a minimitzar l'impacte que puga produir esta reclassificació en l'entorn on se situa i que són:  
  
- Com a criteri general s'evitarà l'ús de materials o tractaments inadequats a l'entorn natural i cultural, la qual cosa implica, per part dels respectius planejaments, una definició de tipologia edificatòria en sintonia amb la construcció tradicional de la zona.  
- Els tancaments de parcel·les haurien de ser massissos fins una altura màxima de 1,20 metres des de la rasant. Els murs haurien d'estar pintats, però mai en tons diferents dels del paisatge mineral i/o vegetal en què es localitzen.  
- Es propiciarà l'apantallament per mitjà de tancaments vegetals tradicionals, principalment de baladre (nerium oleander) i de ciprer (cupresus sempervivens), així com els elaborats amb canyes o cepell, i el titular haurà de realitzar un manteniment adequat d'estos tancaments.  
  
- Els indicadors de les activitats i establiments haurien de posseir una grandària, disseny i col·locació adequats paisatgísticament a l'ambient on s'instal·len.  
- Respecte a les instal·lacions d'il·luminació, també seria recomanable que se seguiren les directrius següents:  
- Els llums hauran de ser de vapor de sodi de baixa pressió o semblants.  
- La lluminària hauria d'orientar-se de manera que el feix de llum es projecte sobre el sòl amb un angle inferior al 10% des del suport.  
- En els vials hauria de quedar prohibida la utilització de llums de vapor de mercuri.  
- Les lluminàries haurien d'instal·lar-se sense inclinació alguna respecte al sòl especialment les de vidre corbat.  
- S'hauria de prohibir la projecció de llum cap al cel per mitjà de la utilització de projectors, canons de llum, làsers o semblants.  
En qualsevol cas es procurarà evitar l'emissió de llum cap amunt, per a la qual cosa, es procurarà la utilització de pantalles adequades que eviten este efecte.  
- Respecte a l'enllumenat ornamental d'edificis públics, passejos, jardins i vies urbanes, s'hauria de procurar que la llum vaja dirigida de dalt cap avall.  
- Respecte a les línies elèctriques i telefòniques es recomana que siguen subterrànies.  
Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de 15 de gener de 2008, sobre l'estudi de l'homologació modificativa i pla parcial sector ZI-PP4, a Beneixida (València), el qual conclou el següent:  
«[...] En conclusió cal informar que l'objecte del present informe és una homologació modificativa i pla parcial, el tràmit d'informació pública de la qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, d'1 de febrer de 2006, no sent-li, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet el present informe en contestació a la sol·licitud d'eixe Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, assenyalant que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este Servici».  
Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic presentat en el qual es conclou:  
«S'haurà de completar l'estudi presentat ajustant-se al contingut mínim que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, a més s'haurà de considerar com a resultat dels mesuraments de nivell sonor en estat preoperacional, el valor màxim obtingut dels mesuraments de cada sèrie.»  
  
Afeccions legals  
1. Després de les consultes de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, s'observa que l'actuació es troba parcialment dins dels límits del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica del Parc Natural de l'Albufera. Se sol·licita informe el servici corresponent.   
2. Riscos naturals. Dels consultats, la zona compta amb grau de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alt per la qual cosa es proposen una sèrie de mesures.  
3. Rambles i llits. El sector afecta el barranc de la Muntanya, que discorre subterrani i canalitzat aigües amunt del sector ZI-PP4, tractant-se d'un llit sec al llarg de tot l'any que només entra en funcionament amb les típiques precipitacions d'alta intensitat horària, dispersant el seu cabal en els camps de cultiu al no comptar amb un llit físic real. Es proposa una desviació d'este soterrament davall els vials del nou sector.  
  
Hi ha nombroses séquies en la zona. En particular la denominada séquia de Carcaixent, que realitza el seu traçat de manera subterrània en el sector i constituïx un bé del patrimoni etnològic.  
4. Vies pecuàries. El sector limita a l'oest amb la via pecuària classificada assegador de Beneixida, amb una amplària legal de 2 a 3,5 m.  
5. Infraestructures de transports. Les infraestructures més pròximes localitzades són l'autovia N-340 València-Albacete, que constituïx el límit est de la parcel·la, i la CV-560 que constituïx el límit sud.  
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
El municipi de Beneixida es localitza en el centre de la província de València, en la comarca de la Ribera Alta. La zona d'estudi està formada per materials d'arrossegament del riu Xúquer, la qual cosa ha generat sòls desenrotllats procedents de materials no consolidats amb més de 100 cm de profunditat. Tenen un alt grau de carbonat càlcic, baix contingut en matèria orgànica i són poc pedregosos.  
Els terrenys afectats per la proposta són sòls d'elevada capacitat per a l'ús agrícola, en l'actualitat es troben ocupats en la seua totalitat per camps de cítrics. La vegetació presenta un marcat caràcter nitròfil predominant d'espècies arvenses, ruderals i viàries. Quant a la fauna, les espècies existents en la zona són pròpies de zones antropitzades i camps de cultiu, i no s'ha detectat la presència d'espècies d'interés.  
  
La valoració del paisatge realitzada en l'estudi, condicionada per la grandària i la forma de la conca visual i la seua visualització i zones d'ombra, resulta d'una qualitat intrínseca baixa.  
La zona compta amb una vulnerabilitat molt elevada enfront de la possible contaminació d'aqüífers. En l'actualitat es detecten elevades concentracions de nitrats, nitrits, clorurs i sulfats en les aigües subterrànies, la qual cosa fa que estes siguen aptes per al regadiu però presenten problemes per al consum humà.  
Un factor ambiental important és l'existència del barranc de la Muntanya sobre el qual s'indica que es realitzaran una sèrie d'actuacions a més d'abocar en este les aigües pluvials del sector. Estes actuacions hauran de ser autoritzades per l'organisme de conca corresponent.  
  
Discorre també pel sector la denominada séquia de Carcaixent, considerada un bé del patrimoni etnològic, per la qual cosa les actuacions que es pretenen dur a terme sobre esta hauran de ser autoritzades per la Direcció General de Patrimoni.  
Respecte a l'abastiment d'aigua potable al sector, se solucionarà per mitjà del subministrament proporcionat pel pou municipal que fa aflorar un cabal d'aigua de 9,1 l/s, suficient per a garantir l'abastiment a la població amb els seus sostres poblacionals projectats al 100% d'ocupació i amb les zones industrials consumint a una ràtio de 4.000 m³/ha/any, segons s'indica en una declaració firmada per l'alcalde. L'EIA no estima el cabal d'abastiment necessari per a les indústries que s'implantaran en el sector i, per tant, no justifica la suficiència de recursos hídrics.  
  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, estes seran tractades en l'EDAR municipal, recentment ampliada. La gestió de residus sòlids urbans es preveu a través de l'empresa concessionària de recollida municipal, sent la seua destinació la planta de Guadassuar.  
D'altra banda, quant a la qualitat de l'ambient atmosfèric en la zona, l'estudi acústic modificat presentat conclou que únicament en la fase d'execució de les obres es poden produir afeccions que necessiten mesures correctores. Es proposa la realització d'un seguiment a fi de minimitzar estes. Quant a l'estudi d'impacte ambiental presentat l'ampliació del qual va ser requerida junt amb la resta de documentació no es considera que s'hagen esmenat moltes de les carències en este detectades.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'homologació i pla parcial del sector ZI-PP4, promogut pel mateix Ajuntament de Beneixida, a València, sempre que es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
Condicionants per al desenrotllament del projecte, que hauran de ser inclosos en les fitxes de planejament i gestió del pla parcial.  
- S'haurà d'obtindre, abans de l'inici de les obres, informe favorable o autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a l'actuació proposada en la canalització del barranc de la Muntanya.  
- L'abocament de les aigües pluvials del sector haurà de ser objecte així mateix d'informe favorable per part de l'organisme de conca.  
- Davant de les conclusions de l'informe de la Direcció General de Patrimoni de data 5 d'octubre de 2006, reflectides en la part dispositiva d'esta declaració, i en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, s'haurà d'obtindre informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que este informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
- Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per mitjà d'informe favorable de l'organisme de conca competent, la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la implantació de l'ús previst en el projecte, així com la capacitat de depuració de l'EDAR municipal.  
- Donada l'elevada vulnerabilitat de l'aqüífer a la seua contaminació, les empreses que allí s'ubiquen hauran d'impermeabilitzar la solera, i estarà totalment prohibit l'emmagatzematge de residus a la intempèrie.  
- Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un pla de gestió de residus, que incloga el seu tractament i destinació definitiva.  
- L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
- En el cas que les construccions afecten els servicis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració haurà de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades  
- Hauran de preveure's les recomanacions per a l'adequació paisatgística del sector proposades pel director del parc natural de l'Albufera en el seu informe d'1 d'octubre de 2007.  
- S'haurà d'obtindre informe favorable de la unitat de vies pecuàries d'esta Conselleria sobre l'afecció a l'assegador de Beneixida d'acord amb la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 198/2007-AIA  
Títol: Construcció de pont sobre el riu Ebrón   
Promotor: Conselleria Agricultura, Pesca i Alimentació   
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Localització: Castielfabib (València)  
  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'obra projectada consistix en la construcció d'un pont sobre el riu Ebrón, en un punt situat aigües amunt del nucli urbà de Castielfabib.   
  
Es tracta de restituir la connectivitat entre ambdós marges del riu i l'accessibilitat a les hortes situades sobre les terrasses del marge esquerre; la dita accessibilitat es va interrompre a causa de l'afonament del pont preexistent l'any 2003.  
Les necessitats viàries a què ha de donar resposta el pont projectat impliquen bàsicament el trànsit d'agricultors locals i els vehicles de caràcter agrícola utilitzats en l'explotació de l'horta.  
Situació geogràfica  
El pont sobre el riu Ebrón es troba a uns 250 metres en el camí de Los Santos al nord del municipi de Castielfabib.  
Castielfabib es troba al nord de la comarca del Racó d'Ademús, i és el terme municipal més gran de la comarca amb 106 km².  
  
El consell municipal de 302 habitants està format per 6 nuclis de població: Castielfabib, Los Santos, Mas Jacinto, Cuesta del Rato, Arroyo Cerezo i Mas de los Mudos.  
Dades més rellevants del projecte  
Les obres objecte del projecte són la construcció d'un pont sobre el riu Ebrón i la millora dels accessos al pont.  
El pont actual d'estructura arc i pedra es troba en estat de ruïna ja que l'estructura ha col·lapsat.  
El pont previst és d'estructura metàl·lica, amb biga cintra i tauler amb encofrat perdut sobre les cintres. Primer es procedirà a la demolició del pont actual, després a la fonamentació per mitjà de micropilotatge, la col·locació de les bigues cintra i finalment, es procedirà a l'execució del tauler per mitjà d'encofrat perdut.  
La millora d'accessos al pont consistix en l'ampliació i formigonat dels accessos per a permetre l'entrada dels transports i grues. Així mateix, es realitzarà l'entubat de la séquia que discorre paral·lela en el camí d'accés sud procedent de l'EDAR per a l'ampliació en eixe tram. En la zona d'estretiment de l'accés per la presència de la canal hidroelèctrica es realitzarà un mur de formigó i es cobrirà amb planxes de formigó armat per a ampliar l'accés en eixa zona.  
  
Alternatives  
El projecte presenta un estudi d'alternatives prou complet. Quant a la possible ubicació del pont projectat, s'han estudiat tres possibles alternatives entre si, al llarg d'un tram de 135 metres lineals de llit fluvial.  
- Alternativa 1 (pont vell): es tracta de l'enclavament on s'ubiquen les ruïnes del pont preexistent que es va afonar a causa dels successius recreixements de la infraestructura que van acabar per dur-lo al col·lapse.  
- Alternativa 2 (gual): es tracta d'un gual en el riu aigües amunt i molt pròxim a la ubicació precedent. El riu discorre a través d'un llit sensiblement més ampli que en l'anterior alternativa.  
- Alternativa 3 (pontó): es tracta d'un enclavament situat aigües amunt a escassa distància del precedent, en la mateixa ubicació que va albergar un pont rudimentari elaborat amb bigues de fusta que va quedar inutilitzat per les avingudes i un accident.  
En l'EIA s'han quantificat les interaccions potencials entre les distintes alternatives i els factors que integren el medi natural receptor, que són llit, vegetació, fauna, paisatge i ecosistema.  
Com a conclusió d'este estudi d'alternatives, s'establix que el menor impacte sobre el medi natural en el seu conjunt s'obté amb l'alternativa 1.  
Tramitació administrativa  
En data 1 d'octubre de 2007 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sol·licitant que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
Informació pública  
La documentació es va exposar al públic en el DOGV núm. 5488, de 12 d'abril de 2007.  
Resum d'al·legacions  
El cap de Secció d'Estructures i Obres Agràries de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació certifica que durant el període d'informació i exposició pública de 30 dies hàbils següents a la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha presentat cap al·legació.  
Consultes  
En data 20 de novembre de 2007, es realitza consulta al Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, sobre vies pecuàries i sobre l'estudi de paisatge.  
Informes sectorials  
Informe de l'Àrea d'Espais Naturals  
De data 12 de desembre de 2007, este informe es referix, exclusivament, a la possible afecció del projecte al LIC amb codi núm. ES5232004 denominat «Rius del Racó d'Ademús», que figura en la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània.  
«El projecte es localitza en el LIC Rius del Racó d'Ademús, zona bàsicament fluvial que inclou els rius probablement millor conservats de la Comunitat Valenciana, que manté una bona cobertura de boscs riberencs i resulten de gran interés com a hàbitat de la llúdria i d'altres espècies de fauna aquàtica.  
En la documentació ambiental remesa i a la vista de les obres necessàries per a l'execució del projecte de construcció del pont es proposen, concretament en l'apartat 5, les mesures correctores que suprimisquen o minimitzen l'impacte que puguen tindre sobre el llit del riu. Estes mesures correctores es referixen a les que està previst prendre respecte al llit, de la vegetació, de la fauna, del paisatge i respecte a l'ús públic.  
  
Atés tot l'anterior i estudiades les característiques del projecte, s'informa que s'hauria de tindre en compte l'impacte que sobre l'entorn produirà la maquinària pesada necessària per a l'execució de les obres (soroll, pols, olis de motor...), el transport dels residus i les explanacions dels accessos al pont i dels laterals del camí, perquè una vegada identificats s'especifiquen les mesures correctores necessàries perquè els efectes de les obres siguen mínimes, durant la seua execució, i les possibles restauracions a què puga haver-hi lloc una vegada concloses estes ».  
  
Informe desfavorable del Servici de Suport Tècnic sobre l'estudi d'integració paisatgística  
De data 20 de desembre de 2007, informa que: «[...] analitzada la documentació remesa a este Servici, consistent en un estudi de paisatge, s'observa que el dit estudi no s'ajusta a les determinacions del RPJECV, i el seu contingut i documentació no complixen allò que s'ha regulat en els articles 52 i 57 de l'esmentat Reglament.  
Per tant, s'haurà d'aportar nou document d'estudi d'integració paisatgística amb el contingut i documentació regulat en els articles 52 i 57 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, adaptats al tipus de projecte i al paisatge on s'ubica».  
Informe favorable de la Unitat de Vies Pecuàries.  
De data 10 de desembre de 2007, informa que: «L'actuació proposada, consistent en la construcció d'un pont sobre el riu Ebrón que substituïsca l'existent anteriorment, desplomat fa anys, permetrà millorar les condicions del trànsit ramader per l'assagador de la Hoya del Peral al mas de la Cabrera, d'una amplària legal de 37,61 metres, la classificació del qual va ser aprovada per Orde Ministerial de 10 de juliol de 1975, en el seu encreuament amb el llit del riu Ebrón, i permetrà restituir la circulació de vehicles de caràcter agrícola i altres usos compatibles o complementaris al trànsit ramader previstos per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.  
Per a facilitar el pas de bestiar pel pont, es recomana que els parapets o baranes que servisquen de tancament lateral siguen cecs, de manera que no permeten la visió dels animals a través d'estos.  
Pel que s'acaba d'exposar, i a sol·licitud del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'emet un informe favorable a l'actuació proposada, en què es referisca a l'afecció a vies pecuàries».  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits a la Comunitat Valenciana  
Es troba dins del LIC Rius d'Ademús, catalogada així sobretot per la presència de formacions ben conservades de boscos de ribera.  
  
L'Àrea d'Espais Naturals emet un informe en què conclou que s'ha de tindre en compte l'impacte que sobre l'entorn produirà la maquinària pesada necessària per a l'execució de les obres, el transport dels residus i les explanacions dels accessos al pont i dels laterals del camí.  
  
2. Domini públic hidràulic  
El riu Ebrón forma part de la conca hidrogràfica del Xúquer. Naix en les proximitats de Saldón (Terol) i desemboca en el riu Túria, a Torrebaja.   
Quant a altres llits, en les proximitats de l'àrea d'estudi, aigües amunt i pel marge dret, desemboca el barranc de Las Salinas, mentre aigües avall de la zona del projecte i pel marge esquerre, desemboca el barranc del Carril.  
3. Vies pecuàries  
Pel camí i el pont sobre l'Ebrón discorre l'assagador de la Hoya del Peral al mas de Cabrera, amb una amplària legal de 37,61 metres, classificat per l'Orde de 10 de juliol de 1975.  
A més el riu és travessat en el gual per una senda de xicotet recorregut denominat PR-V 131.3, que enllaça amb les sendes de Terol.  
  
Es presenta informe favorable de la Unitat de Vies Pecuàries.  
4. Patrimoni cultural  
S'haurà d'aportar l'informe vinculant als efectes patrimonials de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, relatiu a l'estudi d'impacte ambiental del projecte.  
5. Sòl forestal  
La traça del pont no afecta sòl forestal, però en l'entorn hi ha sòl forestal. S'hauran de proposar mesures per a evitar incendis forestals durant l'execució de les obres.  
Consideracions ambientals  
1. Vegetació: segons l'EIA, en les muntanyes pròximes només apareixen matolls amb romer, coscoll, timó, fenàs i algun peu dispers de carrasca o pi blanc. Quant a l'àrea de projecte, presenta unes formacions ben conservades de bosc de ribera, amb xop, àlber, om, fleix, salze, tamariu, roldor, lledoner, saüc, acompanyats per anouer, figuera, esbarzer, salicària, hedra, menta d'aigua, évol i una espècie exòtica procedent de Xina i de caràcter invasor, l'arbre del cel.   
  
L'espècie present del màxim interés biogeogràfic és la cambronera, un matoll de fins a un metre d'alçada i del qual hi ha escasses cites per la Comunitat Valenciana.  
Segons la cartografia d'hàbitats existixen cinc hàbitats pròxims al projecte.  
2. Fauna: segons establix l'EIA, cal ressaltar la presència en el riu Ebrón d'un vedat de pesca de truita comuna i hi ha una població relicta de carranc de riu autòcton.  
Quant als mamífers, hi ha referències de talponet de cabrera, llúdria i turó, totes elles espècies molt escasses.  
3. Les llomes del marge esquerre del riu són les roques més antigues de l'àrea, amb argiles i margues guixenques del triàsic. Els relleus rocosos més abruptes on s'assenta la població de Castielfabib estan constituïts per roques dolomítiques i calcàries del cretaci superior; mentre les muntanyes de major altitud estan formades per calcàries miocèniques del terciari.  
El riu Ebrón ha excavat un llit profund al llarg de materials quaternaris compostos per tosques calcàries i amb depòsits d'arenes i argiles en els marges.  
El tram del riu Ebrón que es pretén realitzar se situa sobre un tram del riu que travessa formacions d'edat cretàcica. Pertany a la unitat hidrogeològica de la foia de Terol, i són formacions fonamentalment impermeables.  
4. Segons el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, els projectes d'infraestructures o obres públiques han d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística.  
Se sol·licita informe sobre l'estudi de paisatge presentat i, presenten informe que conclou que s'haurà d'aportar nou document d'estudi d'integració paisatgística amb el contingut i documentació regulat en els articles 52 i 57 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, adaptats al tipus de projecte i al paisatge on s'ubica.  
5. Mesures correctores: en l'EIA es preveuen mesures correctores respecte a:  
- Llit: es proposa retirar mecànicament la capa de morter i reble de forma selectiva, evitant el seu despreniment sobre el llit i retirar manualment les runes residuals del llit.  
- Vegetació: es proposa retirar selectivament els peus d'ailant existents en l'enclavament de l'obra i revegetar per mitjà de peus apropiats de vegetació autòctona riberenca l'enclavament de l'obra.  
- Fauna: es proposa evitar l'abocament de fins al llit, aturada biològica de desembre a març i instal·lar un cartell de prevenció d'alliberaments de carrancs exòtics.  
- Paisatge: es planteja el xapat amb fusta de les bigues del pont i el revestiment del ferm per mitjà de formigó imprés.  
- Ús públic: a fi d'afavorir l'ús públic ordenat i el coneixement d'un espai fluvial d'interés patrimonial es proposa l'adequació del tram de senda comuna a l'àrea del projecte. Es tracta de la poda selectiva i adequació de la vegetació de la vora de la senda en el tram de l'obra i d'adequar el ferm de la senda al trànsit pedestre.  
  
- Patrimoni: per a evitar l'afecció a elements pròxims es proposa la restitució de la séquia i canal al seu estat inicial, per mitjà de l'eliminació del cobriment provisional, i evitar l'afecció a altres elements estranys.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2.m, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte construcció de pont sobre el riu Ebrón, el promotor del qual és la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sempre que este es realitze d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon   
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. S'haurà d'obtindre l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. En el supòsit que este informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Pel pont discorre la via pecuària assagador de la Hoya del Peral al mas de la Cabrera, i a fi de facilitar el pas de bestiar pel pont, es recomana que els parapets o baranes que servisquen de tancament lateral siguen cecs, de manera que no permeten la visió dels animals a través d'estos.  
  
El tractament que es done a la via pecuària haurà d'adequar-se al trànsit ramader i als usos compatibles i complementaris previstos per la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.   
3. S'haurà de valorar l'impacte que sobre l'entorn produirà la maquinària pesada necessària per a l'execució de les obres (soroll, pols, olis de motor...), el transport dels residus i les explanacions dels accessos al pont i dels laterals del camí.  
Una vegada identificats, s'especificaran i aplicaran mesures correctores necessàries perquè els efectes de les obres siguen mínims, durant la seua execució, i les possibles restauracions a què puga haver-hi lloc una vegada concloses estes.  
4. Caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5. S'ha d'aportar nou document d'estudi d'integració paisatgística amb el contingut i documentació regulats en els articles 52 i 57 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, adaptats al tipus de projecte i al paisatge on s'ubica.  
S'haurà d'obtindre l'informe favorable de l'estudi d'integració paisatgística, realitzat per la Direcció General del Paisatge. Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades com a pròpies de la present declaració.  
6. S'haurà d'obtindre autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'execució de les obres o treballs en domini públic hidràulic o zona de policia de llits del riu Ebrón.  
  
7. Queda prohibit l'abocament de qualsevol tipus de material o substància a les aigües, en especial ciment, formigó o hidrocarburs.  
8. Durant l'execució de les obres no es realitzaran treballs que puguen perjudicar el descans nocturn de la població, tant per impactes sonors com per vibracions molestes o per elevada lluminositat.  
  
S'adoptaran les mesures adequades perquè els nivells de soroll complisquen el que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, i el Decret 104/2006 de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica, i, si és el cas, amb el que disposen les ordenances municipals respecte d'això.  
9. Els materials que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.   
  
10. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
11. La vigilància del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 30 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6778, del 21-05-2012 (2012/4830)

RESOLUCIÓN de 11 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Portell de Morella, Sant Joan de Moró, Macastre, Beneixida y Castielfabib. Expediente número 225/2007 AIA y otros.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6778

Fecha DOGV
:   21-05-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/4830

CVE


Fecha del documento
:   11-04-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Portell de Morella](javascript:void(0))
    * [Beneixida](javascript:void(0))
    * [Castielfabib](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Macastre](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Portell de Morella, Sant Joan de Moró, Macastre, Beneixida y Castielfabib. Expediente número 225/2007 AIA y otros. [2012/4830]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 225/2007 AIA, 284/2007 AIA, 201/2006 AIA, 111/2007 AIA, 198/2007 AIA.  
  
Valencia, 11 de abril de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 225/2007-AIA.  
Título: Legalización explotación porcina de cebo.  
Promotor: Fidel Morralla Alcón.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Portell de Morella (Castellón).  
Objeto del proyecto: obtener la licencia ambiental para la legalización de explotación porcina de cebo.  
Localización: polígono 10, parcela 12, del término municipal de Portell de Morella (Castellón).  
Descripción del proyecto.  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para legalizar una actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación que dispone de una capacidad para 1.340 cerdos, se dedica al cebo de cerdos desde los 20 kg hasta 100 kg p.v., momento en que se destinan a matadero.   
La parcela consta de una superficie de 197.783 m², de los que 1.367,9 m² corresponden a la explotación ganadera, constituida por cinco naves de engorde de superficie variable y almacén.   
No se ha calculado el purín producido en la explotación conforme al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, según el cual el volumen de purín producido anualmente ascendería a 2.881 m³, correspondiendo a 9.715 kg de N/año, cantidad calculada conforme al Real Decreto 324/2000. El purín queda retenido en fosas bajo las naves y fosas exteriores, con una capacidad total de almacenamiento de 692 m³, por lo que no se dispone de autonomía suficiente para almacenar el purín durante un mínimo 3 meses, tal y como establece el Real Decreto 324/2000, en cuyo caso necesitaría más de 720 m³ de capacidad.   
El destino del purín será el de su utilización como abono orgánico en campos de cultivo, disponiendo de 47,58 ha de superficie agrícola, superficie suficiente para no sobrepasar la dosis de 210 kg de N/ha y año, tal y como establece el Real Decreto 324/2000.  
Las aguas residuales sanitarias, serán conducidas a fosa séptica que se vaciará una vez cada 4-5 años.  
Los residuos sólidos asimilables a urbanos generados en la explotación, serán retirados por el promotor hasta los contenedores de la red municipal de limpieza.  
Los cadáveres son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.   
Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral y vado sanitario a la entrada de la explotación.  
El suministro de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal.  
La explotación se localiza a más de 1 km. del núcleo urbano de Portell de Morella, distancia superior a la mínima exigida en la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunitat Valenciana.  
Tramitación administrativa.  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
El expediente se inició el 22 de octubre de 2007, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de esta Conselleria, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental, documento de síntesis y expediente administrativo municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 4, de 8 de enero de 2008, a los vecinos colindantes a la actividad y en tablón de edictos del Ayuntamiento, sin la presentación de alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 7 de enero de 2008 se requiere al promotor, a través del Ayuntamiento, información relativa a:  
- Informe preceptivo y vinculante regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Justificación legal de la procedencia de agua potable de la que se abastece la explotación.  
En fecha 6 de marzo de 2008, el promotor remite la siguiente documentación:  
- Solicitud a la Unidad de Inspección Arqueológica de la Dirección Territorial de Cultura del informe preceptivo y vinculante en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano de fecha 10 de diciembre de 2007.  
- Solicitud de agua de la red municipal de fecha 12 de febrero de 2008.  
Con la ampliación aportada, no queda justificada la procedencia actual de agua potable a la explotación.  
Informes sectoriales.  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Autorización previa de la COPUT favorable de fecha 21 de octubre de 2004. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación queda condicionado a la dotación en las instalaciones, entre otros requerimientos, de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente; vallado perimetral de las instalaciones; tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos; balsas de estiércol cercadas e impermeabilizadas, natural o artificialmente, que eviten el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada del mismo; acondicionamiento de las instalaciones para porcino de manera que se cumplan los requisitos de bienestar animal establecidas por el Real Decreto 1135/2002 relativo a las normas mínimas para la protección de cerdos. El informe favorable del Servicio Territorial de Medio Ambiente, queda condicionado a que cualquier elemento constructivo relacionado con la actividad, deberá quedar fuera del ámbito constituido por el dominio público de la vía pecuaria número s24 denominada «Colada del Mas de Valentí», con un ancho legal variable entre 6 y 8 metros según consta en la clasificación de las vías pecuarias del término municipal de Portell de Morella aprobada por Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de 19 de septiembre de 1991.  
- Informe favorable del ingeniero municipal.  
- Informe favorable del inspector sanitario de la Conselleria de Sanidad.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable común según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se ha realizado una descripción del medio natural, en que se ha incluido geología, climatología, hidrología, suelo, vegetación, fauna y paisaje.  
Los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, recogidos en el estudio de impacto ambiental, se refieren en la fase de funcionamiento, fundamentalmente al aire, por emisión de olores asociado al purín generado y a la presencia de animales y por emisión de ruidos asociados al normal funcionamiento de la actividad; al Suelo, por contaminación asociada al vertido de purines o por problemas de percolación por impermeabilización deficiente; al agua, superficial y subyacente, por contaminación asociada a una gestión incorrecta de los purines o por impermeabilización deficiente.  
Se ha realizado una valoración cualitativa de impactos, con la generación de una matriz de importancia, a partir de la que se deduce que la importancia de los impactos es en general moderada para la actividad, considerándose severa en la fase de funcionamiento para el impacto sobre el paisaje por la introducción de elementos permanentes y sobre las aguas por la aplicación incorrecta de purines como abono orgánico.  
A pesar de los resultados obtenidos con la matriz de importancia, y tras realizar visita de campo a la explotación en fecha 27 de noviembre de 2007, se considera que paisajísticamente, la actividad se integra en el medio, ya que corresponde a un paisaje rural, con explotaciones agrícolas de secano y explotaciones ganaderas dispersas. Por otro lado, y según la Cartografía Temática de la Comunitat Valenciana, en la zona la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas es baja, por lo que la afección a las aguas, si se gestiona el purín generado como abono agrícola sin sobrepasar las dosis máximas permitidas legalmente, no se considera posibilidad de afección al acuífero subyacente. No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
2. Consideraciones sobre las propuestas de medidas correctoras  
La propuesta de medidas correctoras para los impactos severos, se limita a la adopción de medidas que permitan una correcta aplicación de las mejores prácticas disponibles para la gestión de la explotación.  
La zona donde se desarrolla la actividad, agrícola de secano, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el suelo y el agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico en campos de cultivo del municipio; y el Aire, por emisión de olores asociada a los purines generados y a la presencia de animales principalmente. La gestión de la actividad conforme a las líneas de explotación descritas en el estudio de impacto ambiental complementadas con la adopción de los condicionantes establecidos en esta declaración de impacto ambiental, permiten emitir una valoración ambiental favorable a la actividad.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar favorable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la actividad de porcino de cebo, situada en el polígono 10, parcela 12, del término municipal de Portell de Morella (Castellón) promovida por Fidel Morralla Allón, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Se permitirá para la especie y orientación de que se trata, conducir las aguas residuales sanitarias hasta las fosas de purines.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar legalmente, ante el órgano sustantivo y ante esta Dirección General, la procedencia de agua potable de la que se abastece actualmente la explotación.  
- Deberá construirse balsa de almacenamiento de purines, de obra impermeabilizada y vallada, de manera que la explotación disponga de una capacidad de almacenamiento de purines superior a los producidos durante tres meses.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.   
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 7 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 284/2007 - AIA.  
Título: Fábrica de fritas y esmaltes cerámicos.  
Promotor: Esmaldur SA.  
Autoridad Sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: Sant Joan de Moró (Castellón).  
Descripción del proyecto  
Esmaldur SA, es una industria de fabricación de fritas y esmaltes cerámicos. La parcela ocupada por la industria está ubicada en una zona calificada según el plan general de ordenación urbana (PGOU) de Sant Joan de Moró, como suelo urbano, zona industrial.   
La instalación se puede desglosar en las siguientes secciones:  
- Sección de recepción, almacenamiento y mezcla de materias primas.  
- Sección de fusión y almacenamiento de fritas.  
- Sección de molienda  
- Laboratorio.  
- Servicios generales.  
El suministro de agua se realiza desde la red municipal de Sant Joan de Moró y de pozo propio. La energía utilizada proviene de la combustión de gas natural y del consumo de energía eléctrica. El gasoil empleado para los vehículos de transporte interno se almacena en dos depósitos de acero aéreos exteriores de 3.000 litros de capacidad cada uno.  
En el proyecto presentado se indica que existen zonas de la parcela exterior sin pavimentar que se utilizan para el almacenamiento de residuos no peligrosos (sacos de plástico, rafias y palets de madera) y como zona de tránsito de maquinaria. Durante la visita de los técnicos del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental a las instalaciones de Esmaldur SA, se comprobó que estas zonas han sido pavimentadas recientemente mediante pavimento asfáltico. El resto de la parcela dispone de solera de hormigón hidráulico en la que se detectaron grietas, fisuras y pérdidas en bordes de juntas.  
El Ayuntamiento de Sant Joan de Moró no ha dotado a la zona industrial de colector de recogida de aguas residuales industriales ni sanitarias, por lo que la industria dispone de los siguientes depósitos o balsas enterradas de almacenamiento hasta su recogida por gestor autorizado:  
- Balsa nº 1: pozo de recogida de aguas fecales con capacidad de 7 m³. Se aporta certificado de estanqueidad. Dispone de un sistema de recogida mediante bombeo por camión cuba.  
- Dos balsas de recogida de aguas industriales refrigerada para los hornos. Se aporta certificado de estanqueidad. Sistema de recogida mediante el bombeo a través de una red de tuberías.  
- Dos balsas de recogida de aguas residuales de la esmaltadora de pruebas. Sistema de recogida a través de una red de tuberías y canaletas con pendiente natural. Los lodos son recogidos mediante el bombeo con camión cuba.  
- Dos balsas de recogida de aguas industriales calientes para su refrigeración con sistema de recogida mediante bombeo a través de una red de tuberías. Se aporta certificado de estanqueidad.  
- Balsa de recogida de aguas residuales de la nave de molienda y secado con sistema de recogida a través de una red de tuberías y canaletas con pendiente natural. Los lodos se recogen mediante bombeo por camión cuba. Se aporta certificado de estanqueidad.  
- Balsa de recogida de aguas residuales para la depuradora con capacidad de 46,5 m³ con sistemas de recogida de aguas a través de una red de tuberías y canaletas y recogida de lodos mediante bombeo con camión cuba. No se disponen datos de estanqueidad de la balsa.  
  
- Balsa de agua limpia depurada para su reutilización con una capacidad de 56 m³ con cubeto de retención de aguas y sistema de recogida mediante bombeo a través de una red de tuberías.  
Las aguas residuales industriales (líquidos y lodos de esmaltes, colores y fritas cerámicos) se canalizan hacia la depuradora de la propia industria, donde se almacenan en las balsas correspondientes y mediante un tratamiento físico/químico son depuradas, siendo el agua depurada resultante almacenada en una balsa, desde donde, una parte de la misma se recircula hacia las naves industriales para ser usada en procesos de limpieza y el resto es recogida y transportada por empresa autorizada a gestor autorizado de residuos líquidos industriales (atomizador de arcillas). Los lodos resultantes del proceso de decantación y depuración, también son extraídos por empresa autorizada para su recogida y transporte a gestor autorizado (atomizador de arcillas).  
Las aguas residuales de origen sanitario se canalizan y se vierten en una balsa estanca enterrada donde se almacenan. Periódicamente son retiradas por empresa de recogida y transporte autorizada y llevadas a la EDAR para su tratamiento.  
Las aguas pluviales son recogidas en las cubiertas de las naves por bajantes y mediante arquetas y sumideros las que caen sobre el pavimento y son conducidas por colectores enterrados hasta un colector que vierte en terrenos colindantes situados próximos al embalse de Mª Cristina.   
Los residuos no peligrosos son almacenados temporalmente en contenedores/jaulas adecuados para cada uno de ellos hasta su cesión a gestor autorizado. La recogida de estos residuos desde el interior de la planta hasta su contenedor final en el almacén temporal se realiza periódicamente, dependiendo de su volumen de generación. El traslado interno se realiza mediante carretilla elevadora.  
El almacén de residuos peligrosos es una zona cubierta, con estructura metálica y solera de hormigón impermeabilizada, ubicado en las proximidades de la estación depuradora, dispone de un sistema de drenaje que permite recoger cualquier vertido accidental en una de las balsas de servicio de la estación depuradora.  
Antecedentes.  
En fecha 5 de diciembre de 2003 fue formulada la declaración de impacto ambiental correspondiente al plan general de ordenación urbana del municipio de Sant Joan de Moró (Exp. 330/02-AIA), con carácter aceptable supeditada al cumplimiento de condicionantes. De los condicionantes establecidos en el punto segundo de la parte dispositiva de la citada declaración de impacto se destacan los siguientes:  
«5. El desarrollo de los suelos urbanizables residenciales e industriales no deberán desarrollarse hasta en tanto no tengan resuelto el problema de gestión de las aguas residuales, mediante estaciones depuradoras que deberán ejecutarse con anterioridad al desarrollo de las actuaciones urbanísticas. Todos los suelos urbanos deberán conectarse a la red de alcantarillado en un plazo máximo de cinco años desde la aprobación del Plan General.  
6. Las aguas residuales procedentes de los suelos de uso industrial deberán ser tratadas previamente y caracterizadas por la propia industria antes de ser vertidas a la red de alcantarillado que se ejecute, siendo únicamente admisibles, aquellas que cumplan los límites establecidos por las ordenanzas de vertido a la red municipal de alcantarillado, que en ningún caso serán más permisivos que los límites previstos en el modelo de ordenanza elaborado al efecto conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Las aguas que no cumplan los requisitos anteriores serán gestionadas por empresas gestoras de residuos tóxicos y peligrosos. En cualquier caso, será necesaria la construcción de arquetas de registro en la conexión de la red de saneamiento de cada industria con la red general de saneamiento, de manera que se facilite la toma de muestras sobre los efluentes producidos.»  
Consideraciones ambientales.  
Debido a que la industria está ubicada en una zona con accesibilidad de acuíferos media y por la proximidad que existe entre la industria y el embalse de Mª Cristina, se considera necesario extremar las precauciones y evitar impactos sobre el medio. El estudio de impacto ambiental presentado no hace referencia a la posible afección al embalse y no se contemplan medidas preventivas encaminadas a garantizar la no afección del mismo.   
A pesar de que la industria está ubicada en Suelo urbano industrial, el polígono no dispone de red municipal de saneamiento. Esta situación ha llevado a la fábrica a ejecutar un conjunto de colectores y balsas de almacenamiento de aguas residuales que posteriormente son depuradas y gestionadas por gestor autorizado, así como un pozo de almacenamiento temporal de aguas fecales hasta su recogida por gestor. Como impactos ambientales sobre el medio cabe considerar posibles infiltraciones de aguas residuales y sanitarias al terreno por fugas y fisuras.   
Durante la visita girada por los técnicos del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental a las instalaciones de Esmaldur, SA, se advirtió de la existencia de un aliviadero, no incluido en el proyecto presentado, y un conjunto de pendientes que orientan las aguas hasta él, ubicado en la zona de la depuradora y que evacua las aguas hasta los terrenos próximos al embalse. El agua que cae en esta zona podría arrastrar restos de fangos prensados que caen al suelo, así como posibles reboses.  
  
Una parte de las aguas depuradas se utiliza para la limpieza de la solera interior de las naves industriales. Las aguas de limpieza junto con las aguas pluviales son evacuadas por la red de pluviales hasta los terrenos colindantes. Teniendo en cuenta que el agua de limpieza arrastra contaminación del interior de la fábrica y que el sistema de depuración de las aguas actual no alcanza una calidad suficiente para ser vertida, se considera inadmisible verter este tipo de aguas residuales al exterior. Asimismo, las aguas pluviales pueden arrastrar restos de fritas y partículas que caen al suelo.  
En operaciones tales como el transporte, la carga de silos de materias primas, la carga y descarga de los molinos y la elaboración de productos acabados (esmaltes) mediante la adición de productos contenidos en sacos, se prevé que se produzcan impactos por emisión de polvo seco que contamina el ambiente interior y exterior de la fábrica.   
El estudio de impacto ambiental establece una serie de medidas correctoras, entre las que se destacan las siguientes:  
- Se evitará el almacenamiento de materias pulverulentas en el exterior, para ello se deberán utilizar espacios cerrados (silos).  
- Para el transporte de materias primas a granel se utilizarán camiones cisternas, provistos de sistema de descarga neumática.  
- En todos aquellos puntos de la industria en donde se generase polvo, se dispondrán de sistemas de aspiración y filtrado de polvo que permitirán mantener la atmósfera interior de los edificios limpia y retener el polvo antes de su emisión al exterior.  
- Todos los hornos estarán conectados a equipos de depuración de humos.   
- Implantar cualquier posibilidad de reutilización interna de las aguas para minimizar los vertidos.   
- Instalar medios de depuración adecuados para conseguir una calidad de agua depurada que permita su reutilización en ciertas operaciones del proceso productivo.  
- Asegurar la estanqueidad de las balsas y colectores de recogida de aguas residuales para evitar fugas al subsuelo.  
Programa de vigilancia ambiental.  
Se presenta un programa de vigilancia ambiental en el que se establece un sistema que garantiza el cumplimiento de las indicaciones, medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental.   
Tramitación administrativa.  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 7 de diciembre de 2007, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el certificado de información pública del proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.   
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del Art. 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe j) del Grupo 4 del Anexo 1 del RDL 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de proyectos, las instalaciones para la fabricación de vidrio con una capacidad superior a 20 toneladas al día, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de fábrica de fritas y esmaltes cerámicos, promovido por la empresa Esmaldur SA, situada en la Ctra. CV-16, km. 7,7 en el término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.   
  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. En el momento que el Ayuntamiento de Sant Joan de Moró dote al polígono industrial de los respectivos colectores de aguas residuales industriales y sanitarias la empresa se conectará a la red de saneamiento, previa autorización de vertido de aguas residuales a la misma.  
2. El vertido de aguas pluviales y de limpieza a los terrenos colindantes próximos al embalse de Mª Cristina no es adecuado por la cantidad de sustancias y partículas que puede arrastrar el agua, susceptibles de contaminar el suelo. Las aguas de escorrentía discurrirán por las canalizaciones existentes hasta el punto en el que se unen al colector general de pluviales, el cual se conectará con la depuradora y en ningún caso irá conectado hacia el exterior de la parcela. En la zona de la depuradora se tapará convenientemente el aliviadero existente y se ejecutará un conjunto de canaletas estancas para recoger posibles derrames, las aguas de lluvia y las de limpieza de esa zona, que serán bombeadas hasta la depuradora.  
3. En la zona donde se sitúa la depuradora se impermeabilizará la solera convenientemente y se llevará una limpieza exhaustiva de la misma para eliminar restos de fangos prensados que han podido caer del contenedor. Se ejecutarán pendientes que orienten las aguas pluviales y posibles derrames hacia la depuradora para ser recogidos y depurados. El techado del filtro prensa de la depuradora será de dimensiones adecuadas para garantizar que el agua de lluvia no diluya las tortas.  
4. El vallado de la fábrica que se sitúa próximo al embalse será de altura suficiente y ejecutado en hormigón para impedir cualquier vertido, caída de productos o derrames involuntarios al exterior y alcanzar así una situación de confinamiento perfecto. Asimismo, se realizará una vigilancia y mantenimiento periódico de la valla para detectar fisuras, huecos o agujeros que serán reparados inmediatamente.   
5. Se llevará a cabo un mantenimiento preventivo para detectar y reparar posibles grietas y fisuras que garantice la impermeabilidad de todas las balsas a lo largo del transcurso del tiempo así como de las canalizaciones subterráneas de aguas residuales industriales, sanitarias y pluviales. También se realizará una vigilancia y mantenimiento de la solera (interior y exterior) que permita descubrir y subsanar los fallos tales como la aparición de grietas y fisuras, alteraciones de la superficie y anomalías en las juntas. Se realizará el sellado de juntas de contracción y dilatación de las losas de la solera para conseguir una impermeabilidad adecuada.   
6. Periódicamente se levantarán las arquetas y rejillas sumidero para las aguas que existen en la solera para efectuar tareas de limpieza y retirada de restos de partículas retenidos en ellas. Se debe garantizar la correcta impermeabilización de las mismas.  
7. Se garantizará la no afección al embalse de Mª Cristina, así como a los terrenos colindantes próximos al mismo.  
8. Todos los residuos peligrosos se almacenarán en zonas techadas provistas de pavimento impermeabilizado con sistemas de recogida de posibles derrames y vertidos accidentales mediante canaletas estancas hasta arqueta impermeable.   
9. La limpieza de las naves mediante baldeo no se llevará a cabo hasta que no se de cumplimiento a los condicionantes anteriores. Se realizarán barridos periódicos por todas las zonas de la parcela, tanto interiores como exteriores.   
10. Con objeto de reducir la emisión de polvo y partículas, se tapará con lonas la carga de los camiones que transporten materiales pulverulentos, así como las tortas de lodos.  
11. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental presentado y las incluidas en los condicionantes anteriores, deberá documentarse a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
12. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
13. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 7 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 201/2006-AIA.  
Título: Homologación y plan parcial del sector de suelo urbanizable Residencial Cuatro Caminos en Macastre (Valencia).  
Promotor: Ayuntamiento de Macastre.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Macastre y CTU.  
Localización: terrenos colindantes por el noroeste con el casco urbano de Macastre.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto.  
El objeto del proyecto es la creación de un sector de suelo urbanizable residencial (Cuatro Caminos) que abarca una superficie de 67.861'53 m² cuyo desarrollo se llevará a cabo mediante una actuación integrada.  
  
En el planeamiento vigente en Macastre el suelo objeto de la actuación se encuentra clasificado como suelo no urbanizable común.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización.  
Macastre, perteneciente a la provincia de Valencia, de cuya capital dista 38 km, se sitúa en la comarca de la Hoya de Buñol a 360 msnm.  
  
El término de Macastre linda por el norte y por el este con el término municipal de Alborache, al sur con Dos aguas y al oeste con Yátova  
Los límites del sector son:  
Norte: Carretera CV-429 de Macastre a Yátova.  
Sur: núcleo urbano.  
Oeste: suelo no urbanizable.  
Este: Carretera CV-425, núcleo urbano y viviendas aisladas.  
Planeamiento vigente y propuesto.  
El municipio de Macastre dispone de normas subsidiarias de planeamiento aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en sesión de 25 de abril de 1989. Las normas subsidiarias de Macastre clasifican el suelo del sector como suelo no urbanizable común.  
Ordenación prevista y usos.  
El sector constituye una única zona de ordenación urbanística que corresponde con el sistema de ordenación por edificación aislada y con tipología edificatoria de bloque adosado.  
La relación de superficies es la siguiente:  
  
  
  
El plan parcial lleva adjunto unas normas urbanísticas que tienen por objeto regular las determinaciones de la ordenación pormenorizada de su ámbito. Entre sus regulaciones se encuentra la regulación de los usos permitidos.  
La totalidad del suelo correspondiente a la delimitación del sector cuatro caminos se califica de uso global residencial estableciéndose una única zona de ordenación urbanística.  
Se incluye en el uso residencial:  
Uso dominante: residencial. En su modalidad de unitario.  
Usos compatibles:  
Terciario: comercial compraventa al por menor y servicios al público en general.  
Dotacional: educativo, cultural y sanitario.  
Residencial: en su modalidad múltiple.  
Usos prohibidos:  
Industrial: en todas sus categorías.  
Terciario: en el resto de categorías diferentes a la comercial  
3. Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental se señala la imposibilidad de encontrar alternativas de ubicación al proyecto de referencia, apoyándose en la existencia previa de infraestructuras (CV-429), construcciones y casco urbano. Las dos alternativas propuestas consisten en diferentes ordenaciones de la zona verde y la zona dotacional en el sector.  
Tramitación administrativa.  
1. Admisión a trámite  
El expediente fue remitido por la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 25 de mayo de 2006, estando compuesto por la siguiente documentación:  
- Documentación técnica correspondiente a la homologación y plan parcial del sector Cuatro Caminos en Macastre   
- Estudio de impacto ambiental  
- Documentación administrativa que incluye:  
- Informe de la EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Macastre para admitir los caudales generados por la actuación, de agosto de 2006.  
- Solicitud de autorización de prospección arqueológica  
- Solicitud de informe vinculante al Área de Arquitectura y Medio Ambiente de la Conselleria de Cultura  
- Certificado del secretario del Ayuntamiento sobre emisión de informe favorable en cuanto a la capacidad de gestión de las aguas residuales por parte de los técnicos municipales.  
- Certificado del secretario del Ayuntamiento sobre emisión de informe favorable en cuanto a la capacidad de gestión de los recursos hídricos por parte de los técnicos municipales.  
- Copia de los documentos en los que se realizó la información al público. La publicación de los anuncios se llevó a cabo en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 28 de abril de 2005 y en periódico Levante, de 21 de abril de 2005.   
- Certificado de la secretaria del Ayuntamiento en el que se indica que se han presentado cuatro alegaciones.   
- Certificado de la secretaria del Ayuntamiento sobre la existencia de una sola alegación de carácter ambiental remisión de esta y de la contestación por parte del Ayuntamiento.  
- Certificado del secretario de Ayuntamiento sobre aprobación provisional del programa de actuación integrada Cuatro Caminos en sesión del pleno del Ayuntamiento de 13 de octubre de 2005.   
Posteriormente, en julio de 2007 se remitió documentación complementaria compuesta por:  
- Copia de la solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar de escrito favorable al PAI  
- Certificado del secretario del Ayuntamiento para hacer constar la emisión por parte de los técnicos de informe relativo a la capacidad de gestión de RSU  
- Registro de entrada de estudio acústico en la Conselleria de Territorio y Vivienda  
- Copia del documento de concierto previo de Macastre  
- Modificado del estudio de impacto ambiental  
- Copia de solicitud de informe a CHJ  
- Certificado de la empresa gestora de RSU sobre la capacidad de recogida de los RSU generados con el nuevo PAI.  
- Resolución de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la prospección realizada, las medidas se han incorporado al EIA que se ha remitido a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia para solicitar el informe vinculante.  
En fecha 18 de febrero se presenta nueva documentación compuesta por escrito justificativo y texto refundido del estudio de impacto ambiental.  
El 28 de abril de 2008 se recibe documentación compuesta por:  
- Informe favorable de la homologación y plan parcial sur Cuatro Caminos, emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Informe vinculante favorable de los servicios técnicos del Área de Patrimonio Arquitectónico y Ambiental  
- Diversos certificados de la empresa Tetma, encargada de la gestión de los RSU, y documento de aceptación en la instalación de Caudete de Ecored.  
2. Información pública.  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Levante, de fecha 21 de abril de 2005 y en el DOGV. nº 4995, de fecha 28 de abril de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron cuatro alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento. Solamente una de ellas es de carácter ambiental. Se presenta copia de la alegación y de la contestación por parte del Ayuntamiento.   
El carácter ambiental de la alegación se basa en la indicación de la existencia de tres coníferas centenarias en el ámbito de actuación. Se estima esta parte de la alegación y se determina que se estará a lo dispuesto al respecto en la declaración de impacto ambiental.   
Tras visita a la zona no se ha detectado la existencia de ningún ejemplar que deba ser protegido genéricamente por reunir alguna de las condiciones expresadas en el art.4 de la Ley 4/2006 de Patrimonio Arbóreo. Dado que pueden concurrir circunstancias extraordinarias no detectables en visita de campo, en aplicación del artículo 3.2, el Ayuntamiento podrá proponer la catalogación de aquellos ejemplares que reúnan las condiciones expresadas en el artículo 1 de la mencionada Ley.  
No obstante, si se detectan ejemplares de porte considerable cuya pervivencia se debería garantizar, por lo que se incluye en la presente declaración un condicionante al respecto.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 22 de junio de 2007 se solicita, al Ayuntamiento de Macastre, la aportación de documentación y la ampliación del contenido del estudio de impacto ambiental.   
En julio de 2007, mediante dos aportaciones de documentación se aporta documentación complementaria.  
Solicitud de informes sectoriales.  
Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia  
Emite el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
La documentación presentada corresponde a un estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la Provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica no ha localizado yacimiento arqueológico alguno en el área de explotación. No obstante, documento la aparición de material cerámico de adscripción cronológica indeterminada en algunas parcelas. Por este motivo, y dado el tipo de registro presente en la zona, no se pudo garantizar en fase de prospección, la inexistencia de patrimonio arqueológico que pueda verse afectado, por lo que resulta necesaria la realización de un seguimiento arqueológico en la zona de estudio y se propuso la realización del seguimiento arqueológico de los trabajos de desbroce de la zona a urbanizar.  
Los resultados de la prospección han sido incorporados al estudio aportado, si bien se advierte a los efectos legales procedentes que el seguimiento arqueológico previsto deberá ser realizado por arqueólogo titulado que someterá a la preceptiva evaluación de esta administración tutelar el correspondiente proyecto.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico, se han localizado en el ámbito los siguientes elementos:  
- Muros de piedra en seco: afectados.  
- Varios caminos: sin interés.  
- La tejería: es el único elemento relevante aún estando en ruinas. Se ha presentado ficha etnológica del mismo, y se encuentra fuera del ámbito de actuación, aunque cercano a sus límites.  
- El algarrobo con peana de piedra en seco, que deberán ser balizados para evitar afecciones accidentales innecesarias. Se habla del mal estado del mismo y que debería haber un proyecto de puesta en valor del mismo, ya que, al presente, al estar fuera de este proyecto, no se puede incluir dentro de las medidas de salvaguarda del patrimonio etnológico.  
En el estudio aportado se recogen las medidas correctoras que se indicaron para la preservación del patrimonio etnológico.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos, se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, el estudio de impacto ambiental (memoria y anejos) y documento de síntesis del texto refundido del sector suelo urbanizable Residencial Cuatro Caminos en Macastre de fecha julio 2007 con la advertencia de que habrá de someterse a previa y preceptiva autorización de este centro directivo el proyecto de seguimiento suscrito por arqueólogo titulado (...)».  
Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El comisario de aguas emite informe sobre la homologación y plan parcial sur Cuatro Caminos, cuyo contenido se resume a continuación:  
  
1. Afección a dominio público hidráulico (DPH) o a sus zonas de servidumbre y policía e incidencia en el régimen de corrientes.  
La actuación se sitúa en el TM de Macastre al norte del casco urbano. En el entorno de la actuación se localiza el cauce conocido como barranco Simón.  
De acuerdo con la documentación presentada la actuación queda fuera de las zonas de protección del cauce existente en el ámbito de la actuación. Como se aprecia en la figura, el cauce más próximo es el denominado barranco Simón, situado aproximadamente a 150 m al norte de la zona de actuación. Tal como se cita en la documentación aportada, la rambla de la Horteta, al sur de la población, queda aproximadamente a 900 metros de la zona de actuación, pero no es el cauce más próximo al sector.  
De acuerdo con dicha documentación, las aguas residuales generadas por la actuación serán recogidas y conducidas a través del sistema de saneamiento del sector hasta la EDAR de Macastre donde serán tratadas. Adjunto a esta documentación se presenta informe favorable de la EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Macastre para admitir los caudales de aguas residuales generados por la nueva actuación.  
En la documentación presentada la actuación no tiene incidencia en el régimen de corrientes.  
Según el PATRICOVA la zona donde se ubica la actuación no presenta riesgo de inundación.  
2. Disponibilidad de recursos hídricos.  
(...) El volumen de demanda anual es de 159.228 m³.  
(...) De la documentación presentada se deduce que el origen del agua con la que se pretende satisfacer el incremento de demanda previsto por la actuación es de origen subterráneo. Dicho origen está amparado por la concesión de agua para uso de abastecimiento con un volumen máximo de 167.724 m³.  
Puesto que la demanda es de 159.228 m³/año, de acuerdo con lo anterior se deduce que el incremento de demanda previsto puede ser atendido desde dicho origen.  
Por todo ello ya los efectos previstos en el artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, esta Confederación Hidrográfica informa favorablemente la homologación y Plan Parcial Sur Cuatro Caminos en el término municipal de Macastre (Valencia), sin perjuicio de las determinaciones que, como consecuencia de estudios más detallados o nueva documentación, se puedan establecer en las autorizaciones que preceptivamente se deben obtener de este organismo.  
El presente escrito no presupone autorización administrativa para realizar las obras.  
Servicio de apoyo técnico.  
El Área de Urbanismo ha remitido informe al respecto del estudio de paisaje indicando el objeto del presente informe es la homologación y plan parcial sur Cuatro Caminos del término municipal de Macastre, cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2.006, no siéndole por tanto exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante». Según esto, el paisaje será evaluado como un factor ambiental más, dentro de la evaluación ambiental del proyecto en estudio.  
Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
En base al informe del jefe del servicio y al informe técnico adjuntado respecto al estudio acústico presentado, se concluye:   
- La documentación remitida se ajusta al contenido mínimo establecido en el Decreto 104/2006, siempre y cuando se respeten los objetivos de calidad establecidos en la Ley 7/2002 de 3 de diciembre de Protección contra la Contaminación acústica.  
- En cuanto a la calidad del estudio acústico: Una vez llevada a cabo la actuación en el sector e implantadas las medidas correctoras definidas, se debería realizar mediciones acústicas para evaluar la efectividad de dichas medidas correctoras y comprobar que se cumplen los límites para uso residencial.  
Afecciones legales.  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudio integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, y Red Natura, no se han detectado, en el área concreta de estudio, afecciones a figura ambiental alguna.  
Después de consultar la cartografía del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no se han detectado áreas inundables susceptibles de protección en el área de estudio.  
No se encuentran en la zona vías pecuarias ni montes de utilidad pública que puedan verse afectados por la actuación  
En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, el suelo objeto de modificación urbanística está clasificado actualmente como suelo no urbanizable común.  
Consideraciones ambientales.  
El área objeto de estudio se localiza en el límite noroeste del núcleo urbano de Macastre y se encuentra ocupada en la actualidad por campos de cultivo y algunas edificaciones dispersas.   
Dispuesto sobre arcillas y margas forma un suelo fértil con una capacidad agrológica elevada, cuenta con una topografía ligeramente ondulada con un riesgo bajo de erosión potencial y sin riesgo de deslizamientos ni desprendimientos en la zona, aunque sí existen en el término municipal.  
La vegetación de la zona conforma un mosaico de cultivos compuesto en su mayoría por frutales de secano y huerta, algún frutal de regadío y campos abandonados ocupados por comunidades oportunistas y adaptadas a la acción antrópica. La fauna que ocupa esta zona se encuentra también adaptada a la acción humana pero la proximidad a zonas protegidas hace que se deba tener en cuenta este factor.  
Existen en el municipio dos zonas catalogadas como lugar de interés comunitario (LIC) ubicadas en las sierras de Malacara y en la sierra de Martes y el Ave, y una zona de especial protección para las aves (ZEPA) en la sierra de Martes - Muela de Cortes, en el estudio de impacto ambiental presentado únicamente se menciona la existencia del LIC de las sierras de Martes y el Ave, obviando el resto de los espacios incluidos en la Red Natura 2000, si bien éstos no se ven afectados directamente por la actuación en estudio.   
Se aportan los correspondientes certificados que indican la capacidad de tratamiento de las aguas residuales generadas y la capacidad suficiente para el tratamiento y gestión de los residuos urbanos generados. No se aporta el informe del organismo de cuenca sobre la existencia de suficiente agua potable y el permiso de vertido a cauce público de las aguas pluviales.  
El ámbito de estudio se encuentra constituido por una sola unidad paisajística de carácter agrícola. La calidad del paisaje de la zona en estudio es baja, si bien cuenta con una fragilidad visual alta debido a su proximidad al casco urbano y a la carretera CV-429.  
Se realiza la identificación de impactos de manera adecuada y se valoran éstos antes y después de la aplicación de las medidas correctoras, con lo que el juicio definitivo emitido valora como impacto crítico el producido al suelo y a los cultivos ya que estos factores se ven afectado de manera irreversible y total. Para el resto de los impactos valorados tanto en fase de construcción como en fase de funcionamiento se proponen una serie de medidas correctoras y un programa de vigilancia ambiental para el control de su aplicación.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación el proyecto homologación y plan parcial del sector urbanizable Residencial Cuatro Caminos en Macastre (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá obtener autorización del proyecto de seguimiento arqueológico, en las condiciones impuestas en el informe emitido al respecto por el Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental.  
2. Una vez llevada a cabo la actuación se deberá realizar mediciones acústicas con el fin de evaluar la efectividad de las medidas correctoras propuestas y comprobar el cumplimiento de los límites legales para el uso residencial.  
3. El Ayuntamiento exigirá al agente urbanizador, una vez acabadas las obras de urbanización, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de los vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
4. La red de saneamiento deberá ejecutarse con carácter separativo. Las aguas residuales se trasladarán por colector hasta la red municipal y de allí a la estación depuradora. Se deberá establecer una ordenanza de vertidos acorde con las características de funcionamiento de la estación depuradora.   
5. Las líneas aéreas que atraviesen el sector se deberán soterrar.  
6. En caso de afectar a las redes de riego existentes, deberá garantizarse su continuidad durante las obras, y su reposición una vez finalizadas las mismas. De igual modo, los cultivos colindantes que se vean afectados por las obras, deberán restituirse a su estado original.  
7. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los suelos agrícolas colindantes.   
8. Se deberá procurar la pervivencia de algunos ejemplares arbóreos existentes en la zona de porte considerable, en particular ejemplares de ceratonia siliqua, olea europaea y pinus halepensis, mediante su integración en las zonas verdes del sector.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 5 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 111/2007-AIA.   
Título: Homologación y plan parcial industrial sector ZI-PP4.   
Promotor: Ayuntamiento de Beneixida.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Beneixida y CTU.   
Localización: término municipal de Beneixida.  
Descripción del proyecto.   
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto persigue la homologación y plan parcial de mejora del sector «ZI-PP4» de las NNSS de planeamiento municipal de Beneixida, aprobadas definitivamente en noviembre de 1.994, sobre unos terrenos clasificados como suelo no urbanizable común. Se define como uso global el industrial, admitiéndose como compatible el uso terciario y como incompatible el residencial, con alguna salvedad.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El Ayuntamiento de Beneixida justifica la necesidad de esta actuación basándose en la ocupación total del sector ZI-PP3 y en la notable demanda de esta clase de suelo dada la adecuada situación y accesibilidad del sector.  
La zona cuya homologación se pretende abarca 177.040,3m² de suelo situados a unos 800 m al norte del casco urbano. Está delimitada al sur por la carretera CV-560. El límite este del sector está definido por suelo no urbanizable de protección de la N-340 autovía Albacete Valencia. Al norte limita con suelo no urbanizable común. Al oeste limita con suelo no urbanizable de protección de vía pecuaria y con el término municipal de Alcántara del Júcar.  
3. Alternativas  
La elección de la zona frente a otros posibles emplazamientos se justifica principalmente por la proximidad a vías de comunicación, al otro polígono desarrollado en el municipio y por la imposibilidad de ubicarlo más al norte por tratarse de zonas con riesgo de inundación.   
Tramitación administrativa.  
4. Admisión a trámite  
En fecha 8 de mayo de 2.007 la Dirección Territorial de Medio Ambiente remitió una copia de la documentación técnica, Estudio de Impacto Ambiental, estudio acústico, estudio de paisaje y certificación del resultado del trámite de información pública incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
5. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Las Provincias, con fecha 15 de junio de 2005, y en el DOGV nº 5.026, con fecha 13 de junio de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentó una alegación cuyo contenido no es de carácter ambiental, y que según consta en el informe emitido por el secretario del Ayuntamiento, fue desestimada.  
6. Peticiones de información o documentación complementaria  
El 13 de julio de 2007 se emite requerimiento de documentación, por parte de este servicio, con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
- Se deberá aportar el informe de capacidad del sistema de saneamiento y depuración evacuado por la entidad de saneamiento en fecha 19 de septiembre de 2005 y cuyo informe complementario de fecha 29 de noviembre sí consta en el expediente.   
- Se deberá aportar el correspondiente informe emitido por la CHJ sobre actos y planes que afecten al régimen de aprovechamiento de las aguas continentales o a los usos permitidos en terrenos de dominio público hidráulico y en sus zonas de servidumbre y policía, o que comporten nuevas demandas de recursos hídricos.   
- Se deberá aportar el primer informe de la Dirección General de Patrimonio relativo al impacto patrimonial del proyecto y/o informe acerca de la conformidad del proyecto según lo regulado en el artículo 11 de la Ley 5/2007 que modifica a la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
- Informe referente al estudio de paisaje según artículo 11 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje que deberá ajustarse a su Reglamento y ser informado por el servicio correspondiente.  
- Se indica en el EIA la creación de un futuro sector residencial a desarrollar, no se disponen de datos referentes al mencionado sector. En función de la proximidad de suelo residencial deberán establecerse, si procede, limitaciones a la tipología de empresas permitidas en el sector de manera que las actividades a implantar en el futuro suelo industrial deberán ser compatibles con el uso residencial, de acuerdo con lo establecido en el establecido en el Decreto 154/1990, de 26 de marzo del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el nomenclator de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 1º de la Ley 3/1989, de 2 de mayo sobre Actividades Calificadas.  
- Ampliación del estudio de impacto ambiental  
En contestación a este requerimiento se recibe, en fecha 13 de febrero de 2008 documentación remitida por el Ayuntamiento de Beneixida, formada por:  
- Documento 1: modificaciones al plan parcial. Adaptación a los informes sectoriales.  
- Documento 2: estudio acústico.  
- Documento 3: informe de subsanación y complemento de información para el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Informes Sectoriales.  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del plan parcial:  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 5 de octubre de 2006, el cual concluye lo siguiente:  
«En relación a su escrito de alegaciones relativo a las consideraciones de esta Dirección General relativas al impacto patrimonial del proyecto en trámite por ese Ayuntamiento se han recabado los pertinentes informes técnicos cuyas conclusiones se expondrán a continuación.  
En primer lugar se exigía al Ayuntamiento la realización de una serie de sondeos arqueológicos que permitiesen valorar el patrimonio arqueológico hallado a través de la prospección con el fin de determinar el impacto sobre el patrimonio de esta naturaleza. Por el Ayuntamiento se considera que dichas actuaciones se pueden realizar simultáneamente al seguimiento arqueológico y que se adoptarían las medidas oportunas en caso de aparición de restos.  
De conformidad con el informe emitido al respecto las actuaciones exigidas tienen necesariamente carácter previo puesto que permitirán conocer la existencia o no de patrimonio arqueológico, así como su interés de forma que se pueda evaluar el impacto sobre el mismo en la fase correspondiente. El inicio de obras no puede concurrir con las actuaciones arqueológicas en tanto en cuanto el resultado de éstas tiene que delimitar el contenido del proyecto.   
De conformidad con el artículo 62 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano las obras que puedan tener incidencia sobre el patrimonio arqueológico deben ir precedidas de actuaciones que previamente permitan evaluar tanto este patrimonio como su compatibilidad con las obras. Esta evaluación debe producirse en fase previa al pronunciamiento relativo al impacto ambiental del proyecto, puesto que las condiciones que se deriven para el proyecto deben estar formuladas en este momento y no cuanto ya las determinaciones del proyecto no se puedan modificar.  
Por tanto deberán ejecutarse las actuaciones arqueológicas en los términos exigidos en nuestro anterior escrito de fecha 7 de diciembre de 2005.  
Por otra parte el Ayuntamiento ha efectuado diversas consideraciones respecto a los condicionantes señalados por esta Dirección General respecto del patrimonio etnológico. El informe técnico emitido en relación con las mismas manifiesta que se han planteado dos alternativas, una que implica la modificación del trazado de la acequia de Carcaixent y otra que propone su mantenimiento en determinadas condiciones. Se considera más adecuada la segunda opción debiéndose llevar a cabo en los términos que se proponen, lo que implica la conservación del trazado original de la acequia, su estudio y su protección con un «cofre» de hormigón, con la limitación de la conformación de sótanos. Esta previsión deberá contemplarse en el correspondiente estudio de impacto ambiental como medida correctora y el desarrollo de las actuaciones concretas relacionadas con la misma que en su momento se ejecuten deberán autorizarse por esta Dirección General.»  
Certificado de suficiencia y capacidad de la gestión de RSU de Beneixida emitido por el gerente la mercantil GIRSA (Gestión Integral de Residuos sólidos Urbanos), como dirección facultativa de la planta de tratamiento que recepciona los RSU procedentes de la localidad de referencia, de fecha 4 de octubre de 2005, en el que se indica que los RSU serán tratados en la Planta de Guadassuar hasta que entre en funcionamiento el plan zonal X, XI y XII al que pertenece el municipio.   
Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Beneixida para admitir los caudales de aguas residuales generados por la homologación modificativa y plan parcial del sector de uso industrial ZI-PP4 del municipio de Beneixida (Valencia), de fecha 19 de septiembre de 2005 y posterior modificación en fecha 29 de noviembre de 2005, en el que se concluye que es viable el tratamiento de las aguas generadas por la actuación en la EDAR de Beneixida siempre y cuando se cumplan una serie de condicionantes sobre la solicitud de conexión, los límites de vertido y se haya ejecutado la ampliación de la EDAR existente.  
Informe del alcalde-presidente del Ayuntamiento de Beneixida en relación al requerimiento de justificar la capacidad y suficiencia de abastecimiento de agua.  
Informe del Área de Espacios Naturales emitido en fecha 1 de octubre de 2007 por parte del director del parque natural de l'Albufera, en el que se informa:  
a) Aunque la zona en cuestión se halla fuera del ámbito territorial del parc natural según la zonificación del PRUG, se halla incluido en el ámbito del PORN de la cuenca hidrográfica de l'Albufera.  
b) La solicitud en cuestión hace referencia a la recalificación de terrenos para uso industrial. Para ello, dentro del mismo sector existen unas instalaciones correspondientes a una EDAR, por lo que todas las nuevas instalaciones que se ejecuten deberán verter sus aguas residuales a dicha EDAR, previo tratamiento en los casos que sean necesarios.  
c) además de ello se cree conveniente realizar las siguientes recomendaciones de adecuación paisajística para minimizar el impacto que pueda producir dicha reclasificación en el entorno donde se sitúa y que son:  
- Como criterio general se evitará el empleo de materiales o tratamientos inadecuados al entorno natural y cultural, lo que implica, por parte de los respectivos planeamientos, una definición de tipología edificatoria en sintonía con la construcción tradicional de la zona.  
- Los cerramientos de parcelas deberían ser macizos hasta una altura máxima de 1.20 m desde la rasante. Los muros deberían estar pintados, pero nunca en tonos diferentes a los del paisaje mineral y/o vegetal en el que se localizan.  
- Se propiciará el apantallamiento mediante cerramientos vegetales tradicionales, principalmente de adelfa (nerium oleander) y de ciprés (cupresus sempervivens), así como los elaborados con cañas o brezo debiendo el titular realizar un mantenimiento adecuado de dichos cerramientos.  
- Los indicadores de las actividades y establecimientos deberían poseer un tamaño, diseño y colocación adecuados paisajísticamente al ambiente donde se instales.  
- Respecto a las instalaciones de iluminación, también sería recomendable que se siguieran las siguientes directrices:  
- Las lámparas deberán ser de vapor de sodio de baja presión o similares.  
- La luminaria debería orientarse de forma que el haz de luz se proyecte sobre el suelo con un ángulo inferior al 10% desde el soporte.  
- En los viales debería quedar prohibida la utilización de lámparas de vapor de mercurio.  
- Las luminarias deberían instalarse sin inclinación alguna respecto al suelo especialmente las de vidrio curvo.  
- Se debería prohibir la proyección de luz hacia el cielo mediante la utilización de proyectores, cañones de luz, láseres o similares.  
En cualquier caso se procurará evitar la emisión de luz hacia arriba, para lo cual, se procurará la utilización de pantallas adecuadas que eviten dicho efecto.  
- Respecto al alumbrado ornamental de edificios públicos, paseos, jardines y vías urbanas, se debería procurar que la luz vaya dirigida de arriba hacia abajo.  
- Respecto a los tendidos eléctricos y telefónicos se recomienda que sean subterráneos  
Informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 15 de enero de 2008, sobre el estudio de la homologación modificativa y plan parcial sector ZI-PP4 en Beneixida (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es una Homologación Modificativa y Plan Parcial, cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este Servicio».  
Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico sobre el estudio acústico presentado en el que se concluye:  
«se deberá completar el estudio presentado ajustándose al contenido mínimo que se establece en el Decreto 104/2006 de 14 de julio de planificación y gestión en materia de contaminación acústica, además deberá de considerarse como resultado de las mediciones de nivel sonoro en estado preoperacional, el valor máximo obtenido de las mediciones de cada serie.»  
Afecciones legales  
1. Tras las consultas de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, se observa que la actuación se encuentra parcialmente dentro de los límites del plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica del parque natural de l'Albufera. Se solicita informe al Servicio correspondiente.   
2. Riesgos naturales. De los consultados, la zona cuenta con grado de vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos alto por lo que se proponen una serie de medidas.  
3. Ramblas y cauces. El sector afecta al barranco de La Montaña, que discurre subterráneo y encauzado aguas arriba del sector ZI-PP4, tratándose de un cauce seco a lo largo de todo el año que sólo entra en funcionamiento con las típicas precipitaciones de alta intensidad horaria, dispersando su caudal en los campos de cultivo al no contar con un cauce físico real. Se propone un desvío del mismo soterrado bajo los viales del nuevo sector.  
Existen numerosas acequias en la zona. En particular la denominada acequia de Carcaixent, que realiza su traza de modo subterráneo en el sector y constituye un bien del patrimonio etnológico.  
4. Vías pecuarias. El sector limita al oeste con la vía pecuaria clasificada azagador de Beneixida, con una anchura legal de 2 a 3.5 m.  
5. Infraestructuras de transportes. Las infraestructuras más próximas localizadas son la autovía N-340 Valencia- Albacete, que constituye el linde este de la parcela, y la CV-560 que constituye el linde sur.  
Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales.  
El municipio de Beneixida se localiza en el centro de la provincia de Valencia, en la comarca de la Ribera Alta. La zona de estudio está formada por materiales de arrastre del río Júcar, lo que ha generado suelos desarrollados procedentes de materiales no consolidados con más de 100 cm de profundidad. Tienen un alto grado de carbonato cálcico, bajo contenido en materia orgánica y son poco pedregosos.  
Los terrenos afectados por la propuesta son suelos de elevada capacidad para el uso agrícola, en la actualidad se encuentran ocupados en su totalidad por campos de cítricos. La vegetación presenta un marcado carácter nitrófilo predominando especies arvenses, ruderales y viarias. En cuanto a la fauna, las especies existentes en la zona son propias de zonas antropizadas y campos de cultivo, no habiéndose detectado la presencia de especies de interés.  
La valoración del paisaje realizada en el estudio, condicionada por el tamaño y la forma de la cuenca visual y su visualización y zonas de sombra, resulta de una calidad intrínseca baja.  
La zona cuenta con una vulnerabilidad muy elevada frente a la posible contaminación de acuíferos. En la actualidad se detectan elevadas concentraciones de nitratos, nitritos, cloruros y sulfatos en las aguas subterráneas, lo que hace que éstas sean aptas para el regadío pero presenten problemas para el consumo humano.  
Un factor ambiental importante es la existencia del barranco de la montaña sobre el que se indica que se van a realizar una serie de actuaciones además de verter en él las aguas pluviales del sector. Estas actuaciones deberán ser autorizadas por el Organismo de Cuenca correspondiente.  
Discurre también por el sector la denominada acequia de Carcaixent, considerada un bien del patrimonio etnológico, por lo que las actuaciones que se pretenden llevar a cabo sobre ella deberán ser autorizadas por la Dirección General de Patrimonio.  
Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, se solucionará mediante el suministro proporcionado por el pozo municipal que alumbra un caudal de 9.1 l/s, suficiente para garantizar el abastecimiento a la población con sus techos poblacionales proyectados al 100% de ocupación y con las zonas industriales consumiendo a un ratio de 4.000 m³/Ha/año, según se indica en una declaración firmada por el alcalde. El EsIA no estima el caudal de abastecimiento necesario para las industrias que se van a implantar en el sector y, por tanto, no justifica la suficiencia de recursos hídricos.  
Respecto a la depuración de las aguas residuales, éstas serán tratadas en la EDAR municipal, recientemente ampliada. La gestión de residuos sólidos urbanos se prevé a través de la empresa concesionaria de recogida municipal, siendo su destino la planta de Guadassuar.  
Por otro lado, en cuanto a la calidad del ambiente atmosférico en la zona, el estudio acústico modificado presentado concluye que únicamente en la fase de ejecución de las obras se pueden producir afecciones que precisen de medidas correctoras. Se propone la realización de un seguimiento al objeto de minimizar éstas. En cuanto al estudio de impacto ambiental presentado y cuya ampliación fue requerida junto con el resto de documentación no se considera que se hayan subsanado muchas de las carencias en él detectadas  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de homologación y plan parcial del sector ZI-PP4, promovido por el propio Ayuntamiento de Beneixida en Valencia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Condicionantes para el desarrollo del proyecto, que deberán ser incluidos en las fichas de planeamiento y gestión del plan parcial  
- Se deberá obtener, antes del inicio de las obras, informe favorable o autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativo a la actuación propuesta en el encauzamiento del barranco de la Montaña  
- El vertido de las aguas pluviales del sector deberá ser objeto asimismo de informe favorable por parte del organismo de cuenca.  
- Ante las conclusiones del informe de la DG de Patrimonio de fecha 5 de octubre de 2006 reflejadas en la parte dispositiva de esta declaración, y en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- Será necesario acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante informe favorable del organismo de cuenca competente, la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente para la implantación del uso previsto en el proyecto, así como la capacidad de depuración de la EDAR municipal.  
- Dada la elevada vulnerabilidad del acuífero a su contaminación, las empresas que allí se ubiquen deberán impermeabilizar la solera, y estará totalmente prohibido el almacenamiento de residuos a la intemperie.  
- Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del plan integral de residuos se establezca por la Generalitat Valenciana. Antes de la concesión de licencia de actividad, el Ayuntamiento exigirá a las industrias que se quieran implantar en el sector un plan de gestión de residuos, que incluya su tratamiento y destino definitivo.  
- El Ayuntamiento exigirá al agente urbanizador, tras la realización de las obras, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
- En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes propietaria o, en todo caso, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas  
- Deberán contemplarse las recomendaciones para la adecuación paisajística del sector propuestas por el director del parque natural de l'Albufera en su informe de fecha 1 de octubre de 2.007.  
- Se deberá obtener informe favorable de la unidad de vías pecuarias de esta Conselleria sobre la afección al azagador de Beneixida de acuerdo a la ley 3/95 de vías pecuarias  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 6 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Expediente: 198/2007-AIA.  
Título: Construcción de puente sobre río Ebron.  
Promotor: Conselleria Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: Castielfabib (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
La obra proyectada consiste en la construcción de un puente sobre el río Ebrón, en un punto situado aguas arriba del casco urbano de Castielfabib.   
Se trata de restituir la conectividad entre ambas márgenes del río y la accesibilidad a las huertas situadas sobre las terrazas de la margen izquierda; dicha accesibilidad se interrumpió debido al desplome del puente preexistente en el año 2003.  
Las necesidades viarias a que debe dar respuesta el puente proyectado implican básicamente el tránsito de agricultores locales y los vehículos de carácter agrícola utilizados en la explotación de la huerta.  
Situación geográfica  
El puente sobre el río Ebrón se encuentra a unos 250 m. en el camino de los Santos al norte del municipio de Castielfabib.  
Castielfabib se encuentra al norte de la comarca del Rincón de Ademuz, siendo el término municipal más grande de la comarca con 106 km².  
El concejo municipal de 302 habitantes está formado por 6 núcleos de población: Castielfabib, Los Santos, Mas Jacinto, Cuesta del Rato, Arroyo Cerezo y Mas de los Mudos.  
Datos más relevantes del proyecto  
Las obras objeto del proyecto son la construcción de un puente sobre el río Ebrón y la mejora de los accesos al puente.  
El puente actual de estructura arco y piedra se encuentra en estado de ruina ya que la estructura ha colapsado.  
El puente previsto es de estructura metálica, con viga cercha y tablero con encofrado perdido sobre las cerchas. Primero se procederá a la demolición del puente actual, después a la cimentación mediante micropilotaje, la colocación de las vigas cercha y por último, se procederá a la ejecución del tablero mediante encofrado perdido  
La mejora de accesos al puente consiste en la ampliación y hormigonado de los accesos para permitir la entrada de los transportes y grúas. Asimismo, se realizará el entubado de la acequia que discurre paralela en el camino de acceso sur procedente de la EDAR para la ampliación en ese tramo. En la zona de estrechamiento del acceso por la presencia de la canal hidroeléctrica se realizará un muro de hormigón y se cubrirá con planchas de hormigón armado para ampliar el acceso en esa zona.  
Alternativas.  
El proyecto presenta un estudio de alternativas bastante completo. En cuanto a la posible ubicación del puente proyectado, se han estudiado tres posibles alternativas entre sí, a lo largo de un tramo de 135 m lineales de cauce fluvial.  
- Alternativa 1 (puente viejo): se trata del enclave donde se ubican las ruinas del puente preexistente que se derrumbó a causa de los sucesivos recrecimientos de la infraestructura que terminaron por llevarlo al colapso.  
- Alternativa 2 (vado): se trata de un vado en el río aguas arriba y muy próximo a la ubicación precedente. El río discurre a través de un cauce sensiblemente más amplio que en la anterior alternativa.  
- Alternativa 3 (pontón): se trata de un enclave situado aguas arriba a escasa distancia del precedente, en la misma ubicación que albergó un puente rudimentario elaborado con vigas de madera que quedó inutilizado por las avenidas y un accidente.  
En el EIA se han cuantificado las interacciones potenciales entre las distintas alternativas y los factores que integran el medio natural receptor, que son cauce, vegetación, fauna, paisaje y ecosistema.  
Como conclusión de este estudio de alternativas, se establece que el menor impacto sobre el medio natural en su conjunto se obtiene con la alternativa 1.  
Tramitación administrativa  
En fecha 1 de octubre de 2007 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la documentación remitida por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, solicitando que se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
Información pública  
La documentación se expuso al público en el DOGV nº 5.488 de 12 de abril de 2007.  
Resumen de alegaciones  
La jefa de sección de Estructuras y Obras Agrarias de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, certifica que durante el período de información y exposición pública de 30 días hábiles siguientes a la publicación en el DOGV, no se han presentado ninguna alegación.  
Consultas.  
En fecha 20 de noviembre de 2007, se realiza consulta al Servicio de Ordenación Sostenible de Medio, sobre vías pecuarias y sobre el estudio de paisaje.  
Informes sectoriales.  
Informe del área de espacios naturales.   
De fecha 12 de diciembre de 2007, este informe se refiere, exclusivamente, a la posible afección del proyecto al LIC con código núm. ES5232004 denominado «Rius del Racó d'Ademús», que figura en la lista de lugares de importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea.  
«El proyecto se localiza en el LIC Rius del Racó d'Ademús, zona básicamente fluvial que incluye los ríos probablemente mejor conservados de la Comunitat Valenciana, que mantiene una buena cobertura de bosque ribereños y resultan de gran interés como hábitat de la nutria y de otras especies de fauna acuática.  
En la documentación ambiental remitida y a la vista de las obras necesarias para la ejecución del proyecto de construcción del puente se proponen, concretamente en el apartado 5, las medidas correctoras que supriman o minimicen el impacto que puedan tener sobre el cauce del río. Estas medidas correctoras se refieren a las que está previsto tomar respecto al cauce, de la vegetación, de la fauna, del paisaje y respecto al uso público.  
Considerando todo lo anterior y estudiadas las características del proyecto se informa que se debería tener en cuenta el impacto que sobre el entorno va a producir la maquinaria pesada necesaria para la ejecución de las obras (ruido, polvo, aceites de motor...), el transporte de los residuos y las explanaciones de los accesos al puente y de los laterales del camino, para que una vez identificados se especifiquen las medidas correctoras necesarias para que los efectos de las obras sean mínimas, durante la ejecución del mismo, y las posibles restauraciones a las que pueda haber lugar una vez concluida las mismas».  
Informe desfavorable del Servicio de Apoyo Técnico sobre el estudio de integración paisajística  
De fecha 20 de diciembre de 2007, informa que: «... analizada la documentación remitida a este Servicio, consistente en un estudio de paisaje, se observa que dicho estudio no se ajusta a las determinaciones del RPJECV, y su contenido y documentación no cumplen lo regulado en los artículos 52 y 57 del citado Reglamento.  
Por tanto, se deberá aportar nuevo documento de estudio de integración paisajística con el contenido y documentación regulado en los artículos 52 y 57 del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, adaptados al tipo de proyecto y al paisaje donde se ubica».  
Informe favorable de la Unidad de Vías Pecuarias.  
De fecha 10 de diciembre de 2007, informa que:  
«La actuación propuesta, consistente en la construcción de un puente sobre el río Ebrón que sustituya al anteriormente existente, desplomado hace años, permitirá mejorar las condiciones del tránsito ganadero por el «Cordel de la Hoya del Peral al Mas de la Cabrera», de una anchura legal de 37,61 m. cuya clasificación fue aprobada por Orden Ministerial de 10 de julio de 1975, en su cruce con el cauce del río Ebrón, y permitirá restituir la circulación de vehículos de carácter agrícola y otros usos compatibles o complementarios al tránsito ganadero previstos por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
Para facilitar el paso de ganado por el puente, se recomienda que los parapetos o barandillas que sirvan de cerramiento lateral sean ciegos, de manera que no permitan la visión de los animales a través de ellos.  
Por lo anteriormente expuesto, y a solicitud del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, se emite informe favorable a la actuación propuesta, en lo que se refiera a la afección a vías pecuarias».  
Afecciones legales.  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunidad Valenciana  
Se encuentra dentro del Lic ríos de Ademuz, catalogada así sobre todo por la presencia de formaciones bien conservadas de bosques de ribera.  
El Área de Espacios Naturales emite informe en el que concluye que se debe tener en cuenta el impacto que sobre el entorno va a producir la maquinaria pesada necesaria para la ejecución de las obras, el transporte de los residuos y las explanaciones de los accesos al puente y de los laterales del camino.  
2. Dominio público hidráulico.  
El río Ebrón forma parte de la cuenca hidrográfica del Júcar. Nace en las proximidades de Saldón (Teruel) y desemboca en el río Túria, en Torrebaja.   
En cuanto a otros cauces, en las proximidades del área de estudio, aguas arriba y por el margen derecho, desemboca del barranco de las Salinas, mientras aguas abajo de la zona del proyecto y por el margen izquierdo, desemboca el barranco del Carril.  
3. Vías pecuarias  
Por el camino y el puente sobre el Ebrón discurre el Cordel de la Hoya del Peral al Mas de Cabrera, con una anchura legal de 37,61 m, clasificada por la Orden de 10 de julio de 1975.  
Además el río es atravesado en el vado por un sendero de pequeño recorrido denominado PR-V 131.3, que enlaza con los senderos de Teruel.  
Se presenta informe favorable de la Unidad de Vías Pecuarias.  
4. Patrimonio cultural  
Se deberá aportar el informe vinculante a los efectos patrimoniales de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, contemplado en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano relativo al estudio de impacto ambiental del proyecto.  
5. Suelo forestal.  
La traza del puente no afecta a suelo forestal, pero en el entorno hay suelo forestal. Se deberán proponer medidas para evitar incendios forestales durante la ejecución de las obras.  
Consideraciones ambientales.  
1. Vegetación: según el EIA, en los montes cercanos sólo aparecen matorrales con romero, coscoja, tomillo, lastón y algún pie disperso de carrasca o pino carrasco. En cuanto al área de proyecto, presenta unas formaciones bien coservadas de bosque de ribera, con chopo, álamo, olmo, fresno, sauce, taray, emborrachacabras, almez, saúco, acompañados por nogal, higuera, zarzamora, salicaria, hiedra, menta de agua, yezgo y una especie exótica procedente de China y de carácter invasor, el árbol del cielo.  
La especie presente de sumo interés biogeográfico es la cambronera, un matorral de hasta 1 m de altura y del que existen escasas citas para la Comunitat Valenciana.  
Según la cartografía de hábitats existen 5 hábitats cercanos al proyecto.  
2. Fauna: según establece el EIA, cabe resaltar la presencia en el río Ebrón de un vedado de pesca de trucha común y existe una población relicta de cangrejo de río autóctono.  
En cuanto a los mamíferos, existen referencias de topillo de cabrera, nutria y turón, todas ellas especies muy escasas.  
3. Las lomas del margen izquierdo del río son las rocas más antiguas del área, con arcillas y margas yesíferas del Triásico. Los relieves rocosos más abruptos donde se asienta la población de Castielfabib están constituidos por rocas dolomíticas y calizas del Cretácico superior; mientras los montes de mayor altitud están formados por calizas miocénicas del Terciario.  
El río Ebrón ha excavado un cauce profundo a lo largo de materiales cuaternarios compuestos por tobas calcáreas y con depósitos de arenas y arcillas en los márgenes.  
El tramo del río Ebrón que se pretende realizar, se sitúa sobre un tramo del río que atraviesa formaciones de edad Cretácico. Pertenece a la unidad hidrogeológica de la hoya de Teruel, y son formaciones fundamentalmente impermeables.  
4. Según el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, aprobado por Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, los proyectos de infraestructuras u obras públicas deben ir acompañados de un estudio de integración paisajística.  
Se solicita informe sobre el estudio de paisaje presentado y, presentan informe que concluye que se deberá aportar nuevo documento de estudio de integración paisajística con el contenido y documentación regulado en los artículos 52 y 57 del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, adaptados al tipo de proyecto y al paisaje donde se ubica.  
5. Medidas correctoras: en el EIA contempla medidas correctoras con respecto a:  
- Cauce: se propone retirar mecánicamente la capa de mortero y relleno de forma selectiva, evitando su desprendimiento sobre el cauce y retirar manualmente los escombros residuales del cauce.  
- Vegetación: se propone retirar selectivamente los pies de ailanto existentes en el enclave de la obra y revegetar mediante pies apropiados de vegetación autóctona ribereña el enclave de la obra.  
- Fauna: se propone evitar el vertido de finos al cauce, paro biológico de diciembre a marzo e instalar un cartel de prevención de liberaciones cangrejos exóticos.  
- Paisaje: se plantea el chapado con madera de las vigas del puente y el revestimiento del firme mediante hormigón impreso.  
- Uso público: con objeto de favorecer el uso público ordenado y el conocimiento de un espacio fluvial de interés patrimonial se propone la adecuación del tramo de sendero común al área del proyecto. Se trata de la poda selectiva y adecuación de la vegetación del borde del sendero en el tramo de la obra y de adecuar el firme del sendero al tránsito pedestre.  
- Patrimonio: para evitar la afección a elementos cercanos se propone la restitución de la acequia y canal a su estado inicial, mediante la eliminación del cubrimiento provisional, y evitar la afección a otros elementos extraños.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/.2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1.989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2.007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto construcción de puente sobre río Ebrón, cuyo promotor es la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo   
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Deberá obtenerse el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Por el puente discurre la vía pecuaria «Cordel de la Hoya del Peral al Mas de la Cabrera», y con objeto de facilitar el paso de ganado por el puente, se recomienda que los parapetos o barandillas que sirvan de cerramiento lateral sean ciegos, de manera que no permitan la visión de los animales a través de ellos.  
El tratamiento que se dé a la vía pecuaria deberá adecuarse al tránsito ganadero y a los usos compatibles y complementarios previstos por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.   
3. Se deberá valorar el impacto que sobre el entorno va a producir la maquinaria pesada necesaria para la ejecución de las obras (ruido, polvo, aceites de motor...), el transporte de los residuos y las explanaciones de los accesos al puente y de los laterales del camino.  
Una vez identificados, se especificarán y aplicarán medidas correctoras necesarias para que los efectos de las obras sean mínimos, durante la ejecución del mismo, y las posibles restauraciones a las que pueda haber lugar una vez concluida la misma  
4. Se estará a lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
5. Se debe aportar nuevo documento de estudio de integración paisajística con el contenido y documentación regulado en los artículos 52 y 57 del Reglamento de Paisaje de la Comunidad Valenciana, adaptados al tipo de proyecto y al paisaje donde se ubica.  
Se deberá obtener el informe favorable del estudio de integración paisajística, realizado por la Dirección General del Paisaje. Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente declaración.  
6. Se deberá obtener autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la ejecución de las obras o trabajos en dominio público hidráulico o zona de policía de cauces del río Ebrón.  
7. Queda prohibido el vertido de cualquier tipo de material o sustancia a las aguas, en especial cemento, hormigón o hidrocarburos.  
8. Durante la ejecución de las obras no se realizarán trabajos que puedan perjudicar el descanso nocturno de la población, tanto por impactos sonoros como por vibraciones molestas o por elevada luminosidad.  
Se adoptarán las medidas adecuadas para que los niveles de ruido cumplan con lo dispuesto en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica y el Decreto 104/2.006, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica y, en su caso, con lo dispuesto en las ordenanzas municipales al respecto.  
9. Los materiales que fueran necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas.   
10. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
11. La vigilancia del cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales.  
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 30 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML