Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5403, del 07-12-2006 (2006/14296)

LLEI 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2006/12/05/9/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5403

Data del DOGV
:   07-12-2006

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2006/14296

CVE


Data del document
:   05-12-2006

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [gestió de l'espai](javascript:void(0))
    * [instal·lació esportiva](javascript:void(0))
    * [consum d'aigua](javascript:void(0))
    * [necessitats d'aigua](javascript:void(0))
    * [zona d'esbarjo](javascript:void(0))
    * [reglamentació urbanística](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))

LLEI 9/2006, de 5 de desembre de 2006, reguladora de camps de golf a la Comunitat Valenciana. [2006/14296]  
Sia notori i manifest a tots els ciutadans que les Corts Valencianes han aprovat, i jo, d'acord amb el que establixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del Rei, promulgue la llei següent:  
PREÀMBUL  
El golf, com a pràctica esportiva, ha experimentat un important procés de creixement en els últims anys, i s'ha convertit en un dels esports més practicats, tant pels valencians com pel gran nombre de visitants que rep la la Comunitat Valenciana, ja que per les seues especials característiques s'adapta perfectament a qualsevol edat i condició física, i satisfà les creixents demandes d'oci i salut de les societats avançades.   
Ambientalment, el golf, per la seua gran extensió i capacitat d'adaptació al medi, pot constituir i ha de constituir un instrument que contribuïsca a la preservació i millora dels valors ambientals i paisatgístics del territori, tant del lloc on s'ubica com de l'entorn, en especial de les zones degradades.  
Des del punt de vista econòmic, el golf és una activitat que pot representar un segment específic del sector turístic que complementa les ofertes tradicionals i introduïx un element de qualificació d'estes. D'altra banda, l'impacte social que produïx es traduïx en un augment net de l'ocupació amb una forta component local que implica majors oportunitats per als territoris on s'ubiquen els camps de golf.  
La creixent demanda d'este tipus d'instal·lacions, tant per a residents com a visitants, constituïx per tant una oportunitat que l'administració ha de canalitzar, i resulta evident que el golf, ben regulat i ordenat, pot adquirir un caràcter dinamitzador i diversificador de l'activitat econòmica. La Generalitat, conscient de les repercussions positives que el golf té en allò social, ambiental i econòmic, afronta el repte de regular el marc jurídic de la implantació territorial dels camps de golf perquè estes instal·lacions contribuïsquen a la dinamització del territori i a millorar els valors paisatgístics de la Comunitat Valenciana.  
La Llei Reguladora de Camps de Golf a la Comunitat Valenciana s'estructura en cinc títols, sis disposicions transitòries i dos disposicions finals.   
El títol preliminar establix l'objecte i l'àmbit d'aplicació de la llei i definix el concepte de camp de golf, com també els usos complementaris i usos compatibles. Es desvincula d'estes actuacions qualsevol altra que tinga com a objecte la promoció residencial, industrial o terciària que haurà de seguir els procediments i adequar-se a les exigències establides en la legislació territorial, urbanística, ambiental i sectorial que se li aplique.  
Es dóna resposta així a la creixent demanda social d'este tipus d'instal·lació esportiva, depurant-la d'altres, amb les que sovint apareix vinculada, que desvirtuen el caràcter d'equipament esportiu. Tractament especial mereixen això no obstant les instal·lacions hoteleres i les de tipus assistencial amb una clara intenció de potenciar el turisme no residencial i ampliar una oferta turística de qualitat.  
A fi que els camps de golf exercisquen un paper actiu en actuacions ambientals o paisatgístiques, es vincula a la seua implantació l'execució d'accions de conservació d'espais amb elevats valors ambientals, o de restauració de terrenys que per les seues característiques de degradació comporten una millora per al conjunt dels habitants de la zona, incloent la cessió dels terrenys.  
El títol I establix el règim urbanístic i les condicions d'implantació aplicables als camps de golf. Per a contribuir i fomentar la conservació i millora dels recursos ambientals i paisatgístics del territori, els camps de golf hauran d'instal·lar-se en aquelles zones de major aptitud per a sustentar este ús. Per a això, s'exigix un estudi exhaustiu de les condicions de capacitat i vulnerabilitat del territori, unes condicions mínimes de grandària i disseny que garantisca la qualitat de la pràctica esportiva i de les instal·lacions, la integració paisatgística i el manteniment i recuperació ambiental de l'entorn.   
Per la seua mateixa naturalesa, i tenint en compte que la seua implantació ha de fer-se al marge d'altres actuacions de caràcter residencial, industrial o terciari que no responguen a les estrictament previstes, la llei condiciona la seua ubicació al compliment de les condicions imposades pel planejament urbanístic, territorial, ambiental o sectorial, amb independència de la classificació urbanística que gaudisquen els terrenys. Preveu mesures de gestió que permeten satisfer legítimes aspiracions dels propietaris de sòl. Així limita l'expropiació per a aquells casos en què es tracte d'instal·lacions destinades exclusivament a l'activitat esportiva i d'iniciativa pública. Per a la resta de situacions es potencia el mecanisme de la reparcel·lació d'acord amb el que preveu la legislació urbanística, habilitant la possibilitat que siguen vinculats a sectors de sòl urbanitzable a fi de satisfer el principi de justa distribució de les càrregues i beneficis generats en el planejament.  
A fi d'harmonitzar i integrar paisatgísticament estes instal·lacions en el seu entorn, la llei establix uns criteris de disseny i unes limitacions pel que fa a l'ocupació de sòl, grandària de les edificacions, materials i espècies vegetals alienes al context ambiental i cultural en què s'ubiquen, a més d'exigir l'elaboració d'un estudi de paisatge que garantisca esta integració.  
Els camps de golf han de constituir un exemple de l'ús racional d'energia i recursos naturals. Amb este fi, la llei prima la utilització de fonts d'energia renovables i dedica una atenció especial a l'ús sostenible dels recursos hídrics, exigint la disponibilitat d'estos en les condicions adequades per al seu ús, donant prioritat a la utilització d'aigua depurada en terciari per al reg, sense que en cap cas puguen detraure's cabals de l'ús agrícola que no hagen sigut alliberats d'este ús, d'acord amb els procediments i les garanties establits per la legislació vigent.  
El títol II proporciona el marc per a assolir els objectius ambientals establint les condicions d'explotació i gestió que hauran d'adoptar els camps de golf i les seues instal·lacions complementàries i compatibles, fixant l'obligatorietat que disposen d'un sistema integrat de gestió ambiental homologat i auditories que certifiquen i efectuen un seguiment del compliment d'estos criteris de sostenibilitat, prestant especial atenció a la gestió sostenible dels recursos hídrics a partir de l'elaboració d'un pla estratègic de reg, a més de potenciar la minimització del seu impacte ambiental mitjançant la gestió dels residus, i un adequat emmagatzematge de combustibles, utilització de fertilitzants, productes fitosanitaris i maquinària.  
A fi de conscienciar i sensibilitzar en el respecte pel paisatge i el medi ambient tots aquells que intervenen en l'ús i el gaudi dels camps de golf, la llei exigix una actitud activa als titulars de camps de golf els quals han de proporcionar informació ambiental, com també formació al respecte a empleats i monitors.  
El títol III preveu per a les instal·lacions dels camps de golf uns procediments de tramitació ajustats als previstos per la legislació urbanística, territorial i ambiental, utilitzant els instruments que ja disposen d'una àmplia experiència d'aplicació a la Comunitat Valenciana.   
La llei exigix una documentació que informe i justifique la implantació del camp de golf, evitant així la sol·licitud de projectes que no tinguen unes mínimes condicions, i inclou també l'obligatorietat de la declaració d'impacte ambiental favorable o, si és el cas, l'avaluació ambiental estratègica, atesa la gran repercussió territorial que comporten estes implantacions, i s'inclou com a preceptiva en l'annex de la Llei 2/1989, de 3 de març, de La Generalitat, d'Impacte Ambiental, com també en el Reglament que la desenrotlla. Igualment s'exigix la incorporació del preceptiu estudi de paisatge, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/2004, de 30 de juny, de La Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
El títol IV establix un règim sancionador que, basat en el règim establit en la legislació urbanística, preveja dos circumstàncies específiques: l'incompliment de l'obligació d'efectuar auditories ambientals i la no-execució del mateix camp de golf.   
L'objecte de la primera s'origina del nivell d'exigència establit en la llei al respecte. La segona constituïx un element eficaç de defensa dels usuaris finals que dissuadirà possibles promotors de mala fe que pretenguen atraure inversions baix una oferta del camp de golf com a element de referència que no s'arriba a executar, com també mesures d'especial rellevància per a aquelles promocions que ja es troben en tramitació a l'entrada en vigor i s'hagen plantejat conjuntament amb actuacions residencials. Els adquirents d'estos habitatges tenen garantida l'execució de l'equipament oferit tant per l'efecte dissuasori de la multa del promotor que no l'execute .del doble al quíntuple del seu cost. com per la garantia de l'execució subsidiària per l'administració a càrrec dels diners recaptats per la multa.  
La quantitat econòmica restant es vincula a projectes per a la sostenibilitat pel fet que s'ha d'ingressar en el Fons d'Equitat Territorial previst per la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
El règim transitori previst permet que els plans sotmesos al tràmit d'informació pública pels ajuntaments puguen seguir la seua tramitació, però en qualsevol cas hauran d'adaptar-se a les exigències de caràcter ambiental i paisatgístic previstes per la llei.  
Esta llei es formula per raó de l'habilitació competencial establida pels articles 49.1.9 i 50.6 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, en relació amb l'article 148.1.3 i 9 de la Constitució espanyola, en els quals s'atribuïx a La Generalitat la competència exclusiva en matèria d'urbanisme, ordenació del territori i de gestió en matèria de protecció del medi ambient.  
TÍTOL PRELIMINAR  
Disposicions generals  
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació de la llei  
L'objecte d'esta llei és la regulació en l'àmbit de la Comunitat Valenciana de les condicions per a la implantació territorial de les instal·lacions dedicades a la pràctica de l'esport del golf com també de les instal·lacions i construccions complementàries i compatibles previstes, amb la finalitat de garantir que estes s'ubiquen en les zones de major capacitat per a acollir-les, que el seu impacte sobre el medi siga el mínim possible, i que contribuïsquen a la recuperació i conservació dels valors naturals i paisatgístics dels llocs i de l'entorn on s'ubiquen.   
Article 2. Concepte de camp de golf  
A l'efecte de l'aplicació d'esta llei, s'entén per camp de golf la instal·lació esportiva que complisca els requeriments i les especificacions tècniques exigides per l'organisme competent per a regular la pràctica d'este esport. Es consideren incloses en este les instal·lacions directament relacionades amb esta pràctica esportiva com el club social, els camps de pràctiques, magatzems, cambra de pals i altres d'anàloga destinació.   
Article 3. Terrenys associats a accions ambientals o paisatgístiques vinculats al camp de golf  
1. Es consideren terrenys associats a un camp de golf aquells que hagen de ser objecte d'accions de conservació, restauració o millora de la qualitat ambiental o paisatgística a càrrec del promotor d'este.  
2. Estos terrenys podran no ser contigus al camp de golf o als usos complementaris o compatibles i hauran de ser objecte de cessió gratuïta a l'administració amb una superfície igual a la quarta part del camp de golf, conforme a allò que s'ha definit en l'article 2 d'esta llei.   
3. Hauran de respondre a alguna de les següents característiques d'idoneïtat, jerarquitzades per l'ordre de preferència següent:  
a) Els sòls de pedreres o extraccions fora d'activitat.  
b) Els sòls ocupats per abocadors clausurats.  
c) Els sòls forestals incendiats.  
d) Els sòls contaminats.  
e) Els sòls amb edificacions o instal·lacions fora d'ús que constituïxen un impacte visual o ambiental.  
4. La tramitació dels instruments de naturalesa urbanística necessaris per a la implantació d'un camp de golf, haurà de ser acompanyada del corresponent programa de restauració paisatgística o projecte ambiental, dels previstos en la Llei 4/2004, de 30 de juny, de La Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, per als terrenys associats als que es referix este article.   
5. L'acord pel qual s'aprove definitivament l'actuació, inclourà els projectes de naturalesa ambiental o paisatgística sobre estos terrenys.   
6. No podrà ser concedida la llicència municipal que permeta l'ús de les instal·lacions fins que no hagen sigut rebudes per l'administració els sòls, les obres o accions previstes en este article.  
Article 4. Usos complementaris, compatibles i incompatibles  
1. Es consideren usos complementaris dels estrictament dedicats a la pràctica esportiva del golf els següents:  
a) Altres instal·lacions esportives que no superen el 5 per 100 de la superfície destinada al camp de golf.   
b) Allotjaments turístics dels previstos en la legislació sectorial, la superfície de la qual no supere el 2 per 100 de la destinada al camp de golf. Dins d'esta superfície s'admetran xicotetes instal·lacions esportives/recreatives.  
c) Instal·lacions d'oci, esplai, restauració i comerç de venda al detall dedicats exclusivament a la comercialització d'articles esportius relacionats amb la pràctica del golf o altres esports dels previstos en l'apartat a) o aquells punts de venda que formen part d'allotjaments turístics, pertanyents a la modalitat d'establiments hotelers dedicats al servici dels clients sempre que no superen l'1 per 100 de la superfície destinada al camp de golf.  
2. Es consideraran usos compatibles dels estrictament dedicats a la pràctica esportiva del golf, els usos de tipus assistencial, sanitari, cultural, de seguretat o administratiu, siga quina siga la seua titularitat, sempre que la seua superfície no supere l'1 per 100 de la superfície mínima destinada a camp de golf, de conformitat amb el que preveu l'article 21 de la llei.  
3. Es consideren usos incompatibles, en l'àmbit de les actuacions que tinguen com a objecte la promoció de camps de golf, els usos residencials, industrials, terciaris i qualssevol altres que no siguen els complementaris o compatibles, en els termes assenyalats en els articles anteriors.   
Article 5. Cessió de sòl protegit vinculat als usos complementaris i compatibles  
La promoció d'usos complementaris i compatibles comporta la cessió de sòl protegit prevista per l'apartat 6 de l'article 13 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de La Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, amb una superfície igual a l'ocupada pels esmentats usos, i hi és d'aplicació tot allò que es preveu en este i en el seu desenrrotllament reglamentari.  
Article 6. Modalitats d'explotació dels camps de golf  
1. A l'efecte d'esta llei, es consideraran com a modalitats d'explotació de camps de golf les següents:   
a) Camp públic és aquell a les instal·lacions del qual li està permès l'accés lliure a usuaris en general.  
b) Camp mixt és aquell en què es fa compatible el lliure accés a les instal·lacions a usuaris en general amb la figura de l'usuari abonat.  
S'entén per abonat aquell usuari que gaudix d'un dret d'ús temporalment limitat.  
c) Camp privat és aquell en què es restringix l'accés lliure a les instal·lacions a usuaris en general.  
2. En els camps de golf de titularitat pública únicament s'admetran com a modalitat d'explotació les assenyalades en els supòsits a) i b) de l'apartat anterior.   
3. Els camps de golf de titularitat privada podran ser explotats en qualsevol de les modalitats previstes en este article.  
TÍTOL I  
Condicions d'implantació  
Capítol I  
Règim urbanístic  
Article 7. Implantació dels camps de golf  
1. Els camps de golf podran implantar-se en qualsevol classe de sòl sempre que ho permeten les determinacions dels plans urbanístics, territorials, sectorials o ambientals que se'ls apliquen, com també les condicions regulades en esta llei.  
2. Es localitzaran en aquelles zones que presenten una millor aptitud del terreny de conformitat amb l'article 14 de la llei, sent preferent la ubicació en aquelles zones d'elevada degradació del territori on la implantació del camp de golf contribuïsca notòriament a millorar els valors naturals i paisatgístics de la zona.  
3. No serà exigible la distància mínima establida per l'apartat a) de l'article 27.2 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de La Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, a les instal·lacions corresponents als usos complementaris o compatibles vinculats a un camp de golf, ni tampoc els paràmetres continguts en l'article 27.3 de la llei esmentada.   
4. Els terrenys associats per a accions ambientals o paisatgístiques als quals es referix l'article 3 d'esta llei tindran sempre la classificació de sòl no urbanitzable.  
5. Els allotjaments turístics, el camp de golf i les seues instal·lacions annexes i la totalitat dels terrenys adscrits a l'autorització, constituiran una unitat indivisible. La indivisibilitat s'inscriurà en el registre de la propietat.   
Article 8. Avaluació d'impacte ambiental  
La promoció de camps de golf requerirà la declaració d'impacte ambiental favorable prèvia, i es considerarà a este efecte que els camps de golf es troben inclosos en l'apartat 1 de l'annex de la Llei 2/1989, de 3 de març, de La Generalitat, d'Impacte Ambiental.   
Article 9. Ús dotacional  
1. Els camps de golf de titularitat pública, incloses les instal·lacions directament relacionades amb la pràctica esportiva a què es referix l'article 2 d'esta llei, com també altres esportives, d'oci, esplai, restauració i comerç complementàries, i les compatibles de tipus assistencial, sanitari, cultural o administratiu, previstes en l'article 4, sempre que la titularitat d'unes i altres fora així mateix pública, seran considerades com a dotacions públiques integrants de la xarxa primària o estructural.   
En cap cas, els camps de golf ni les instal·lacions i infraestructures estrictament necessàries per al manteniment regular del camp computaran a l'efecte dels estàndards exigits per la legislació urbanística.  
2. Els camps de golf de titularitat privada es consideraran com a equipament no dotacional.  
Article 10. Infraestructures i servicis  
1. A càrrec de l'actuació que es propose, haurà de garantir-se tant la connexió amb les xarxes d'infraestructures i servicis que requerisca per al seu funcionament, com el condicionament de les existents quan així ho exigisca la funcionalitat i seguretat d'estes com a conseqüència de la implantació del camp de golf i les seues instal·lacions complementàries o compatibles.   
2. Les administracions públiques competents podran exigir al promotor l'adopció de solucions diferents o complementàries de les propostes, a fi d'assegurar una prestació eficaç dels servicis públics. L'actuació inclourà l'adequació de totes les infraestructures i servicis existents, com també les servituds i afeccions que escaiguen, assegurant millors condicions de funcionament que les inicials.  
3. Quan la instal·lació d'un camp de golf es realitze sobre terrenys que hagen sigut objecte d'una actuació de modernització de regadius subvencionada per l'administració, s'hauran de realitzar les obres de reposició d'infraestructures que mantinguen o reposen les existents a càrrec del promotor del camp de golf, mitjançant mesures compensatòries que garantisquen la permanència de les inversions en la modernització del camp de la Comunitat Valenciana.   
4. Qualsevol element de la xarxa viària haurà de trobar-se a una distància mínima de sixanta metres de l'eix del carrer de joc i del perímetre del camp de pràctiques, i de trenta metres de la vora del carrer. A més, hauran d'adoptar-se solucions de disseny que asseguren un nivell sonor inferior a quaranta decibels des de qualsevol punt del recorregut de joc en el camp de golf.  
5. Hauran de garantir-se com a mínim 75 places d'aparcament per cada nou forats, a més de les corresponents, per als usos previstos en l'article 4 d'esta llei, que s'atindran a allò que s'ha estipulat en la legislació urbanística i a les exigències de la seua legislació sectorial.   
Article 11. Execució del sòl en camps de golf de titularitat pública  
1. Els sòls que tinguen caràcter dotacional conforme a allò que determina l'article 9.1 d'esta llei, podran ser obtinguts per l'administració mitjançant expropiació o per cessió gratuïta quan estiguen integrats en un sector o adscrits a un o més sectors de sòl urbanitzable.  
A este efecte, l'aprovació dels plans que continguen esta previsió portarà implícita la declaració d'utilitat pública i interés social, la necessitat ocupació i la declaració d'urgència d'esta, a l'efecte expropiatori, dels béns i drets necessaris per a la seua implantació.   
2. La promoció, en qualsevol de les seues modalitats, de camps de golf de titularitat pública en sòl classificat com a no urbanitzable es tramitarà mitjançant el corresponent pla especial llevat que la seua implantació ja s'haja previst en la planificació territorial, urbanística i ambiental.  
Article 12. Execució de camps de golf de titularitat privada  
L'execució dels camps de golf de titularitat privada s'efectuarà conforme a les determinacions següents:  
1. En sòl classificat com a no urbanitzable es tramitarà mitjançant l'atorgament de la preceptiva declaració d'interés comunitari.  
2. No obstant el que disposa l'apartat anterior, el sòl necessari per a l'execució de l'actuació podrà ser vinculat a un o més sectors de sòl urbanitzable en els plans que els prevegen. En este sentit, es diferencien:  
a) Si la implantació del camp de golf i les seues instal·lacions complementàries i compatibles, si és el cas, ocupen sòls classificats com urbanitzable la vinculació es materialitzarà mitjançant la inclusió en una mateixa àrea de repartiment.  
b) Si ocupa sòls classificats com no urbanitzables, seguirà el mateix tractament que els parcs públics naturals, d'acord amb el que preveu l'apartat 5 de l'article 58 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de La Generalitat, Urbanística Valenciana, i s'integrarà en l'àrea de repartiment resultant amb els corresponents coeficients de ponderació de valor.  
3. Hauran de ser vinculats a estos sectors quan siguen confrontants o la seua distància permeta un gaudi privilegiat per part d'estos.  
4. En qualsevol dels casos, els sòls associats a accions ambientals o paisatgístiques, quan no hi haja acord amb els propietaris, hauran de ser objecte del tractament previst en l'apartat 2.b) d'este article.  
Article 13. Condicions de les edificacions  
1. A les instal·lacions complementàries i compatibles amb els camps de golf se'ls aplicaran les condicions d'ocupació i edificabilitat establides en el planejament vigent, sempre que estes condicions es troben desenrotllades detalladament i no superen els paràmetres previstos en els apartats següents.   
2. En aquells casos en què no hi haja planejament aplicable o, en el cas que este existisca, no incloga l'ordenació detallada de les condicions d'ocupació i edificabilitat de les esmentades instal·lacions, s'aplicaran els paràmetres següents:  
a) L'edificabilitat màxima de les construccions vinculades al camp de golf, de conformitat amb l'article 2 d'esta llei, no podran superar els 1.000 metres quadrats construïts cada 9 forats, sense excedir en cap cas de 2.000 metres quadrats construïts.  
b) El coeficient d'ocupació màxim de les instal·lacions destinades als usos complementaris previstos en els apartats a), b) i c) de l'article 4 d'esta llei no podrà excedir el 70 per 100, 50 per 100 i 60 per 100, respectivament. A més, els espais coberts de l'apartat a) no podran superar el 4 per 100 dels terrenys destinats a este ús.  
c) El coeficient d'ocupació màxim dels terrenys destinats als usos compatibles previstos en l'article 5 d'esta llei no podrà excedir en cap cas del 50 per 100 de la superfície destinada a este ús.  
d) Les edificacions disposaran com a màxim de dos plantes i una altura de cornisa que es mesurarà des del terreny natural de 10 metres, excepte en els següents:  
. Els edificis destinats a ús hoteler de quatre i cinc estrelles podran tindre tres plantes i una altura de cornisa de 15 metres, disminuint el coeficient d'ocupació de l'apartat c) d'este article en un 15 per 100.   
. Les instal·lacions dels usos complementaris de l'apartat c) de l'article 4 que tindran una sola planta i una altura màxima de cornisa de 5 metres.   
e) Les parcel·les de les edificacions que afronten amb el camp de golf hauran de trobar-se almenys a 60 metres de l'eix del carrer de joc més pròxim, i s'afegiran 6 metres més fins a la façana de l'edificació, i incrementant 6 metres per cada planta de l'edificació.  
3. El càlcul de l'ocupació i edificabilitat en planta, en allò que a este article es referix, com també per a la superfície dels usos complementaris i compatibles, s'obtindrà a partir de la superfície mínima de grandària del camp de golf que establix l'article 21 d'esta llei.  
Capítol II  
Criteris d'integració territorial  
Article 14. Justificació de l'aptitud dels terrenys  
1. A l'efecte de justificar la suficient aptitud dels terrenys per a la implantació de les instal·lacions, es tindrà en compte la capacitat d'acollida i la vulnerabilitat ambiental, i es consideraran com més aptes aquells terrenys que presenten, enfront d'esta activitat, major capacitat d'acollida i menor vulnerabilitat ambiental.  
En tot cas, els emplaçaments que es proposen hauran de tindre una aptitud territorial superior a la mitjana existent en la totalitat del terme o termes municipals on s'ubiquen, i s'haurà de preveure expressament en la memòria justificativa.   
2. Juntament amb la determinació de l'aptitud per a la ubicació del camp de golf es determinaran igualment aquelles zones del terme municipal que reunisquen les condicions per a la seua inclusió com a terrenys associats en aplicació de l'article 3 d'esta llei.  
Article 15. Capacitat d'acollida  
1. S'entén per capacitat d'acollida per a la implantació d'un camp de golf el grau d'idoneïtat del territori per a admetre l'activitat.   
2. Per a l'anàlisi de la capacitat d'acollida dels terrenys es tindran en compte, com a mínim, els factors següents: el pendent, les condicions geotècniques, la incidència dels riscs naturals o induïts, l'existència d'edificacions, infraestructures i servicis, la disposició de recursos, l'accessibilitat, la capacitat agronòmica dels sòls i les possibilitats de connexions amb el transport públic.  
Article 16. Vulnerabilitat ambiental  
1. S'entén per vulnerabilitat ambiental la susceptibilitat del medi a resultar deteriorat per activitats antròpiques o per fenòmens naturals que produïsquen alteracions de les característiques i condicions naturals mesurades en termes de conseqüència.   
2. Per a l'anàlisi de la vulnerabilitat ambiental dels terrenys per a la ubicació de camps de golf, i amb independència de la declaració d'impacte ambiental que haja d'emetre's conforme a la legislació ambiental aplicable, es tindran en compte, com a mínim, els factors següents: l'existència d'hàbitats i espècies d'interés, la qualitat i fragilitat del paisatge, la vulnerabilitat dels aqüífers i altres sistemes hídrics, la pèrdua de la capacitat agronòmica, l'afecció a punts geològics i paleontològics d'interés o al patrimoni històric.  
Article 17. Integració paisatgística  
1. El camp de golf s'integrarà paisatgísticament en el seu entorn, preservant el caràcter del lloc, especialment en les zones no utilitzades per al joc. Amb este fi, s'elaborarà un estudi de paisatge dels previstos en la Llei 4/2004, de 30 de juny, de La Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Les edificacions i les instal·lacions respectaran les característiques tipològiques o solucions estètiques pròpies de la zona.  
2. S'hauran d'identificar les vistes existents tant des de l'interior com des de l'exterior del camp de golf, com també tots aquells recorreguts que es consideren itineraris paisatgístics i el grau d'accessibilitat d'estos.  
3. El tractament dels límits i tancaments del camp de golf i de les instal·lacions complementàries o compatibles s'efectuarà de manera que s'evite la interrupció de les vistes, integrant els espais interiors amb l'entorn immediat. Es recorrerà a sistemes tradicionals de tancament, propis de cada zona, quan es tracte del medi rural.  
4. Es destinarà com a mínim un 20 per 100 de la superfície total del camp de golf a la creació de masses forestals, el manteniment de la qual anirà a càrrec de l'actuació.  
5. Durant la construcció del camp de golf es protegiran els terrenys adjacents a este, i posteriorment s'executaran les mesures de restauració necessàries del paisatge alterat.  
6. L'ordenació del camp de golf i de les seues instal·lacions complementàries i compatibles garantirà que el 50 per 100 del seu perímetre quede obert visualment al seu entorn, i haurà d'assegurar la comunicació amb la resta d'espais lliures i dotacions del municipi. Este criteri condicionarà l'ordenació del territori circumdant.  
Article 18. Disponibilitat de recursos hídrics  
1. Els promotors, públics o privats, de camps de golf hauran d'acreditar la disponibilitat prou recursos hídrics, i determinar les necessitats potencials de quantitat, qualitat i temporalitat, per a garantir el funcionament normal del camp i el desenrrotllament dels usos complementaris i compatibles que es proposen.   
2. Es prioritzarà l'ús d'aigua depurada en terciari per al reg, siga quina en siga la font d'esta, complint els paràmetres de qualitat que li siguen exigibles, i seran a càrrec del promotor, públic o privat, les instal·lacions necessàries per a complementar-ne el tractament.   
3. En cap cas es podran detraure cabals destinats al consum humà o ús agrícola que no hagen sigut alliberats d'este ús, d'acord amb els procediments i les garanties establits per la legislació vigent.   
Article 19. Corredors verds  
La implantació dels camps de golf no podrà interrompre els corredors de connexió entre espais naturals de l'entorn, garantint que l'activitat que en estos es desenrotlle no afecte els distints fluxos ambientals que entre ells es produïsquen, amb el màxim respecte al paisatge, la fauna i la flora autòctones.  
Capítol III  
Condicions de disseny  
Article 20. Disseny del camp  
El disseny del camp de golf ha de respectar i potenciar els recursos paisatgístics presents en la zona, garantint la seua integració de manera que es preserve la identitat del lloc.  
El disseny haurà de considerar en tot cas la topografia existent, les àrees sensibles, la vegetació i fauna, el sistema de drenatge, les condicions climàtiques, les zones d'amortiment, i aquells altres factors que asseguren la viabilitat econòmica, la pràctica esportiva i la qualitat paisatgística.  
Article 21. Distribució i traçat  
1. El disseny del camp de golf estudiarà la millor ubicació dels elements següents:   
a) Tee o lloc d'eixida: és el lloc des del qual s'inicia el joc en el forat que es juga, és a dir, l'àrea de cada forat especialment preparada per a jugar el primer colp.  
b) Recorregut: comprén tant el carrer o fairway com el rough.  
c) Carrer o fairway: comprén la zona del recorregut del forat entre el tee i el green, on la gespa està segada arran. El carrer tindrà un ample mínim de 40 metres en la caiguda de la bola, excepte en algun colp de joc de precisió exigent i amb una distància mínima entre eixos de carrers de 80 metres, augmentant en 10 metres si coincidix en les zones de caiguda.   
d) Rough: zona del forat on l'herba està segada a major altura que al carrer, immediatament confrontant amb tee, green i carrer.   
e) Green: terreny del forat especialment preparat per a la utilització del putt, on finalitza el recorregut del forat.   
f) Outrough: àrea exterior de la zona de joc del forat, confrontant al rough.  
g) Obstacles consistents en els següents:  
. Búnquer o àrea de terreny preparada, sovint formant una depressió, en la qual la gespa o el terreny han sigut substituïts per arena o semblant.  
. Obstacle d'aigua format per qualsevol mar, llac, estany, riu, bassa, rasa de drenatge o altres llits oberts d'aigua, continguen aigua o no, i qualsevol altre element de naturalesa semblant.  
h) Camp de pràctiques: comprén l'àrea especialment delimitada, no inclosa en el recorregut del camp, per a la pràctica dels distints colps del joc de golf.  
i) Camins interiors o vies de comunicació: zones confrontants a les zones de joc, que envolten el camp, i unixen uns forats amb altres.  
2. El recorregut del camp de golf es distribuirà en forats, consistent en el tee o punt d'eixida, l'àrea del carrer o fairway, les zones de rough i outrough, els obstacles i el green, de conformitat amb el que preveu el punt anterior.   
3. Els camps de golf s'ajustaran a les següents superfícies mínimes:   
a) La superfície mínima d'un camp de golf de 9 forats en què tots ells siguen par 3, serà de 4 hectàrees, entenent per par el nombre de colps que la targeta del camp indica que s'han de fer en un forat.  
b) La superfície mínima d'un camp de golf de 9 forats serà de 30 hectàrees   
c) La superfície mínima d'un camp de golf de 18 forats serà de 55 hectàrees.   
d) La superfície mínima per a un camp de 27 forats serà de 65 hectàrees. A partir d'esta grandària, s'hi requeriran com a mínim 2 hectàrees per cada nou forat addicional.  
4. A l'efecte de l'aplicació de l'apartat anterior, no comptabilitzaran com a superfícies mínimes els terrenys associats al camp de golf segons es definixen en l'article 3 d'esta mateixa llei.  
Article 22. Adaptació al terreny  
1. El disseny del camp de golf i de les seues instal·lacions compatibles o complementàries s'adaptarà a la topografia del terreny, evitant grans moviments de sòl, sobreelevacions i talussos excessius. El disseny tindrà en compte la mínima alteració de la morfologia dels elements naturals de la zona, assegurant l'harmonia del camp amb el seu entorn, havent de garantir que no s'alteren els límits del camp i de les seues proximitats.  
2. En el disseny dels camps de golf, especialment en aquells que se situen en zones d'interfície urbana forestal i en les proximitats de sòl forestal, s'adoptaran mesures per a evitar la prologanció d'incendis forestals, preveient tallafocs, podent actuar com a tal àrees amb vegetació de baix port i disposant les basses d'aigua de conformitat amb el que disposa l'apartat 3) de l'article 23 de la present Llei.  
Article 23. Hidrologia  
1. El disseny del camp procurarà no alterar els vessaments naturals, respectant en la mesura que es puga les zones de desaigüe i acumulació. Els sistemes de drenatge artificial no alteraran els nivells piezomètrics mitjans de la zona on s'instal·le el camp de golf.   
2. Es delimitaran àrees d'amortiment especial per a la separació de les zones potencials de contaminació de les aigües subterrànies i superficials.  
3. El disseny del camp de golf tindrà en compte la disposició de les basses d'aigua de manera que permeta garantir el seu ús per a l'extinció d'incendis i per a la regeneració d'espècies vegetals autòctones, com també l'arbratge, l'erosió i els vessaments naturals.  
Article 24. Criteris d'integració d'elements existents  
Una vegada justificada l'aptitud dels terrenys, segons allò que s'ha determinat en l'article 14 i següents d'esta llei, els elements preexistents dins del perímetre del camp de golf s'integraran d'acord amb els criteris següents:  
a) S'identificaran i localitzaran aquelles àrees sensibles, per posseir un alt valor ambiental, cultural o paisatgístic, o ser necessària la protecció de la vegetació i fauna existent. Estes àrees determinaran les característiques distintives del camp de golf i l'escenari a preservar, que s'incorporarà com a part en el disseny del camp de golf de manera compatible.  
b) La topografia i característiques naturals del lloc condicionarà la localització dels diversos elements del camp de golf en les zones més adequades.  
c) Les masses arbòries, arbustives o formacions vegetals d'interés es dedicaran preferentment al rough, que comprendrà les àrees immediatament confrontants als carrers de joc dels forats del camp de golf. En tot cas, hauran d'estar formats per la vegetació pròpia del lloc.  
d) L'outrough estarà format, preferentment, per la vegetació existent o, si és el cas, per aquella que tinga unes necessitats mínimes de manteniment, quedant prohibit introduir vegetació exòtica invasiva, i havent de servir com a barrera a la possible contaminació del camp en el seu entorn.  
e) Els llacs, llits, rierols, o aiguamolls i altres ecosistemes hídrics hauran d'integrar-se amb la màxima preservació de les seues condicions naturals.  
f) Sense perjuí de l'aplicació de la legislació en matèria de patrimoni cultural, les edificacions o infraestructures que posseïsquen un valor cultural, artístic o etnològic seran preservades i, en la mesura que siga possible, reutilitzades tant per a usos propis del camp com per als usos complementaris autoritzats.  
Article 25. Conservació i protecció de la fauna  
1. El disseny del camp s'efectuarà de manera que els terrenys de major fragilitat ambiental i paisatgística coincidisquen amb els de menor ús. Reservarà una zona, que no podrà ser mai menor al 10 per 100 de la superfície total del camp amb accés restringit, a fi de permetre el refugi i reproducció de la fauna que s'hi albergue. Estes terrenys hauran de tindre una morfologia adequada, propiciant una fàcil comunicació entre ells i amb els existents en l'entorn.   
2. A fi que els camps de golf exercisquen un paper actiu en la recuperació de la fauna autòctona, s'augmentaran les poblacions característiques de la zona, respectant els nius i caus, quedant prohibit introduir en les instal·lacions recreatives fauna exòtica o domèstica, en especial peixos i anàtids, podent servir estes espais com a suport a programes de conservació d'espècies amenaçades.  
3. S'arbitraran normes internes d'ús del camp de golf que tinguen en compte estes circumstàncies, amb un informe previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
Article 26. Selecció i conservació d'espècies vegetals  
1. Les espècies de plantes cespitoses emprades en els camps de golf han d'estar adaptades a les condicions bioclimàtiques de la zona, havent de justificar que el tipus d'espècie a utilitzar minimitze el consum d'aigua.  
2. La plantació d'espècies arbòries i arbustives haurà de realitzar-se amb espècies autòctones i amb altres espècies que hagen configurat els paisatges agraris tradicionals de l'entorn.   
3. El projecte del camp contindrà un estudi específic per a la preservació, conservació i manteniment de les espècies arbòries i arbustives d'interés. Quan no siga possible mantindre en la seua ubicació seran trasplantades a les zones de menor ús esportiu.   
Article 27.Sensibilització ambiental  
Tot projecte de camp de golf haurà de disposar d'un conjunt d'accions programades per a sensibilitzar els seus usuaris sobre la defensa i la conservació dels valors de la flora i fauna del lloc.  
Article 28. Tècniques de reg  
Els camps de golf hauran de disposar d'una estació meteorològica, i incorporar als sistemes de reg tecnologia avançada pel que fa a estalvi i reutilització de l'aigua, ajustant els períodes del reg a les condicions meteorològiques com la precipitació, temperatura i evapotranspiració, a l'estat o condicions físiques, químiques i biològiques del sòl i als requisits de les espècies vegetals que allí s'implanten. Prèviament a la instal·lació del sistema de reg, s'executarà el sistema de drenatge, establit en l'apartat 2 de l'article 35 d'esta llei, per a la totalitat del camp de golf.  
Article 29. Subministrament, evacuació i depuració  
1. Les xarxes de subministrament es dissenyaran de forma independent en funció de la seua qualitat i destinació.  
2. Les xarxes d'evacuació es dissenyaran de forma separada per a facilitar el seu posterior tractament i reutilització. Quan no siga viable la connexió a la xarxa de sanejament públic, en les condicions tècniques i econòmiques que determine l'informe de viabilitat i capacitat emés per l'òrgan autonòmic competent en matèria de sanejament d'aigües residuals, s'haurà d'incorporar un sistema de tractament i posterior reutilització d'estes en les mateixes instal·lacions del camp de golf o terrenys associats.  
Article 30. Tancaments  
1. Els elements de tancament del perímetre d'un camp de golf no constituiran una pantalla visual i seran sempre permeables al pas de les espècies, particularment en les zones contigües als terrenys de refugi previstos en l'article 25 de la present Llei.  
2. Hauran d'harmonitzar amb el paisatge i el seu entorn natural, tenint en compte les construccions tradicionals que existiren en el seu entorn immediat.  
Article 31. Disseny i traçat de camins interiors  
1. Els camins interiors que servixen al camp de golf hauran de ser dissenyats i traçats procurant que estiguen allunyats dels cursos d'aigua i de les franges d'amortiment contigües als rierols si n'hi ha, i evitar les zones humides i propenses a l'erosió.  
2. Els camins interiors del camp de golf podran tindre una amplària màxima de 3 metres, localitzant-se de manera que minimitzen l'impacte visual, garantisquen els itineraris paisatgístics i s'integren en el seu entorn.  
Article 32. Materials  
1. Els materials emprats en les instal·lacions, edificacions, tancaments, camins, ponts i altres obres incloses en el camp de golf, harmonitzaran amb la textura, forma i color de l'entorn adequant-se als existents en la zona, evitant imitacions que falsegen la composició física o la funcionalitat d'estos.  
2. En la construcció de vials interiors i places d'aparcament, s'utilitzaran materials que minimitzen l'impacte ambiental i garantisquen la integració visual com la llast natural o la grava d'insistència, quedant prohibits els de tipus asfàltic.   
Article 33. Accessibilitat  
Totes les instal·lacions pròpies del camp de golf, més les complementàries i compatibles previstes en les seues diferents modalitats, hauran d'estar adaptades per a la seua utilització per persones amb discapacitat, respectant en tot cas les condicions d'accessibilitat establides per la normativa aplicable.  
TÍTOL II  
Condicions ambientals d'explotació  
Article 34. Sistemes de gestió ambiental  
1. Tot camp de golf, com també les seues instal·lacions complementàries i compatibles, haurà de disposar d'un sistema integrat de gestió ambiental degudament homologat, i haurà de superar igualment les corresponents auditories amb la periodicitat que en este sistema s'establisca, i que en cap cas serà superior a tres anys.   
2. L'administració fomentarà la implantació preferent del sistema comunitari de gestió i auditories ambientals.  
Article 35. Gestió de recursos hídrics  
1. Es justificarà l'adequada gestió dels recursos hídrics en el camp de golf mitjançant l'elaboració d'un pla estratègic de reg.  
2. El pla estratègic de reg contindrà com a mínim la identificació de les necessitats potencials en quantitat i temporalitat d'aigua, com també un informe sobre la seua qualitat, en relació amb el suport del sòl i el tipus de gespa que s'ha d'utilitzar, el sistema de drenatge previst en les instal·lacions del camp amb detalls constructius i seccions que mostren les característiques de l'execució, la delimitació de zones prioritàries de reg en èpoques d'escassetat d'aigua, i un estudi detallat del sistema de reg previst, com també tots aquells aspectes necessaris per a garantir la correcta gestió dels recursos hídrics.   
3. Es designarà una persona responsable del sistema de reg del camp amb la funció de supervisar el seu bon funcionament i el consum responsable de l'aigua.  
4. A fi d'optimar els recursos hídrics disponibles, s'haurà d'acreditar el compliment dels requisits següents:  
a) La implantació de sistemes de reg adequats per a evitar perdudes per ruptures i les mesures adoptades per a minimitzar les aportacions d'aigua que fan falta.  
b) La utilització d'espècies cespitoses adequades a la qualitat i quantitat de les aigües de reg que es preveu disposar, a les característiques del sòl i condicions climatològiques de la zona.  
c) Les mesures elegides per a augmentar la capacitat d'emmagatzematge d'aigua en el camp, delimitant espais de separació per a les zones del camp amb aigua en la superfície especialment sensibles a la contaminació.  
d) Les alternatives de disseny adoptades que minimitzen la superfície de reg, identificant zones prioritàries de reg en èpoques d'escassetat d'aigua.  
e) Les adequades dimensions del disseny del camp de golf de tal manera que la superfície mitjana del forat, inclosos el tee, el carrer i el green, sense que compute a este efecte el rough, i l'outrough, no supere 1,3 hectàrees de reg. Un tècnic competent haurà de certificar que tots els greens tinguen un drenatge efectiu per al reciclatge de l'aigua.  
f) El reciclatge de l'aigua utilitzada per a la neteja de maquinària i utensilis de jardineria.   
Article 36. Gestió dels abocaments i residus  
1. Els sistemes de depuració dels abocaments i residus s'hauran d'adequar al que establix la legislació sectorial vigent.  
2. S'haurà de realitzar una recollida selectiva de residus, diferenciant els residus perillosos dels residus urbans. Els residus orgànics específics, incloent les restes de sega, poda i aireig, hauran de depositar-se en punts adequats del camp, per al seu compostatge i posterior reutilització.  
Article 37. Eficiència energètica  
1. Els camps de golf prioritzaran l'estalvi energètic i la utilització de fonts d'energia renovables, establint dissenys que afavorisquen la racionalització i estalvi d'esta.  
2. En tot cas, almenys el 50 per 100 de l'energia necessària per a la il·luminació exterior, incloent el camp de pràctiques i les instal·lacions dels usos compatibles i complementaris, i almenys el 65 per 100 de la necessària per a la producció d'aigua calenta sanitària, incloses les piscines cobertes, s'abastiran amb energia solar activa.   
3. En la il·luminació exterior es prioritzarà la recerca del mínim consum, evitant en la mesura que es puga el reflex i contaminació lumínica de la contornada.   
Article 38. Emmagatzematge de combustibles  
1. L'emmagatzematge i dispensació de combustibles es realitzarà d'acord amb la legislació vigent en esta matèria, cercant una ubicació que minimitze els riscs amb relació a possibles incendis forestals.   
2. Si hi ha depòsits en superfície hauran de disposar d'un perímetre de seguretat i un sistema de contenció d'aigües.  
Article 39. Utilització de fertilitzants i productes fitosanitaris  
1. Per a l'adob i tractament de la coberta vegetal, s'utilitzaran productes de baixa toxicitat i adobs d'alliberament lent que eviten la degradació de sòls i els ecosistemes hídrics presents en el camp de golf.  
2. Les zones declarades com a vulnerables a la contaminació per nitrats en les disposicions i normativa vigents, seran analitzades periòdicament, adoptant-se obligatòriament les mesures necessàries per a eliminar o minimitzar l'efecte dels nitrats sobre les aigües. Igualment serà obligatòria la implantació d'estes mesures en les zones humides i els seus perímetres de protecció, independentment de la seua inclusió o no en les llistes de zones vulnerables.  
3. Serà obligatori el registre detallat de tots els fertilitzants utilitzats. L'emmagatzematge de pesticides, productes químics o tòxics es realitzarà en una construcció metàl·lica i hermètica separada de la resta.  
Article 40. Utilització de maquinària i equipament per al manteniment dels camps de golf  
L'equipament i la maquinària per al manteniment del camp de golf hauran de ser dissenyats, elegits i emmagatzemats de manera que eliminen o minimitzen la pol·lució.   
Article 41. Informació  
1. Els titulars del camp de golf proporcionaran als jugadors i visitants informació sobre les mesures per a la prevenció i extinció d'incendis, el paisatge, els ecosistemes, la flora i fauna presents en el camp i el seu entorn pròxim en cada període estacional, adequant les normes internes d'ús del camp perquè la incidència sobre estes siga la mínima possible. S'instal·laran plafons informatius sobre la flora i fauna presents en el camp.   
2. Els propietaris confrontants dels camps de golf seran informats de l'ús dels recursos hídrics per part del camp de golf i de les seues instal·lacions associades o complementàries, a fi de fomentar l'ús sostenible dels recursos hídrics.  
Article 42. Formació  
Els cursos de formació d'empleats i monitors del camp de golf, hauran d'incloure un mòdul ambiental que comprendrà, entre altres matèries, el coneixement i valoració de la fauna i flora present en el camp, el maneig de les espècies vegetals, ús racional d'adobs i tractaments fitosanitaris i la gestió sostenible del cicle hidràulic i dels residus, com també l'estalvi d'energia.  
TÍTOL III  
Procediment per a la implantació de camps de golf  
Article 43. Tramitació  
1. La promoció dels camps de golf en qualsevol classe de sòl s'ajustarà als instruments previstos en la legislació urbanística i territorial aplicable. Excepcionalment, en sòl no urbanitzable, obtinguda la declaració d'interés comunitari, quan el promotor no dispose de la totalitat dels terrenys, la seua execució es tramitarà conforme a les previsions de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de La Generalitat, Urbanística Valenciana, per als programes d'actuació aïllada considerant acreditada la disponibilitat civil sobre els terrenys quan es tinga la titularitat del menys el 15 per 100 de la propietat.  
2. En els procediments administratius a què es referix l'apartat anterior haurà de sol·licitar-se informe vinculant als ajuntaments afectats i, donar audiència a les conselleries competents en matèria d'agricultura, esports i turisme, sense perjuí de demanar informes de totes les administracions públiques que es vegen afectades per l'actuació.  
Article 44. Documentació  
La documentació exigida en la legislació urbanística per a la tramitació d'instruments que prevegen la implantació de camps de golf haurà d'anar acompanyada d'un annex amb el contingut següent:   
1. En la memòria informativa   
a) Òrgan, entitat o persona física promotora del camp de golf, fent constar la modalitat de les instal·lacions per a la pràctica de golf, de conformitat amb el que disposa l'article 6 d'esta llei.  
b) Estructura de la propietat de l'àrea proposada.   
c) Les raons turístiques, ambientals, recreatives o de qualsevol índole que justifiquen la implantació del camp de golf en la comarca o municipi en què es pretén ubicar, des del punt de vista de l'ordenació del territori i del paisatge.  
d) Condicions climàtiques, determinant l'orientació del sol, vents predominants, temperatures i precipitacions anuals, com també aquells que s'estimen oportuns.  
e) Condicions socioeconòmiques.  
f) Topografia del terreny, indicant la configuració o relleu del terreny, el pendent i la localització de les zones naturals i àrees sensibles.  
g) Infraestructures existents.  
2. En la memòria justificativa  
a) Estudi i justificació de la capacitat d'acollida dels terrenys afectats, en relació amb la resta del terme o termes municipals afectats, incloent els factors assenyalats en l'article 15 d'esta llei.  
b) Estudi i justificació del grau de vulnerabilitat ambiental dels terrenys afectats, en els termes i amb les condicions exigides per l'article 16 d'esta llei.  
c) Estudi i justificació de la connexió proposada a les xarxes d'infraestructures i servicis externs a l'actuació, prioritzant el menor impacte per al medi i fauna de la zona, com també de la previsió d'aparcaments, valorant així mateix la reposició dels servicis i infraestructures existents que resulten afectats per l'actuació, en els termes assenyalats per l'article 10 d'esta llei.  
d) Estudi i justificació de la proposta de tancament dels terrenys afectats, en els termes assenyalats per l'article 30 d'esta llei.  
e) Estudi i justificació de les actuacions tendents a la recuperació ambiental de l'entorn, d'acord amb el que establix l'article 3 d'esta llei.  
f) Estudi i justificació de les solucions adoptades en relació amb la disponibilitat de recursos hídrics, segons les determinacions que, si és el cas, siguen exigides pels organismes de conca competents, en els termes assenyalats per l'article 18 d'esta llei.  
g) Estudi dels valors i recursos naturals, culturals o històric artístics, existents en l'àmbit proposat i justificació de les mesures adoptades per a la seua preservació.  
h) Localització i identificació dels terrenys de refugi i reproducció per a la fauna.  
i) Localització i identificació de les vistes escèniques i dels itineraris paisatgístics.   
j) Localització i característiques de les àrees d'amortiment previstes en la llei, en especial de conformitat amb el que disposa l'article 20, en l'apartat 2 de l'article 23, i en l'apartat 1 de l'article 31.   
3. Projecte o avantprojecte de camp de golf i de totes les instal·lacions complementàries tant esportives com turístiques i pla de mesures per a minimitzar l'impacte ambiental en el procés de construcció.  
4. Estudi d'impacte ambiental  
5. Compromís de no utilització de les instal·lacions complementàries i compatibles fins que no haja finalitzat la construcció del camp de golf.  
6. Estudi de paisatge de conformitat amb el que preveu la Llei 4/2004, de 30 de juny, de La Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
7. Pla estratègic de reg, segons apareix definit en l'article 35 d'esta llei.   
8. Fitxa tècnica del camp de golf per a la seua descripció que inclourà els elements següents: el nombre de forats totals del recorregut, el par del camp, distància total del camp i de cada forat des de les distintes barres d'eixida i l'handicap individualitzat de cada forats.   
TÍTOL IV  
Règim sancionador  
Article 45. Règim sancionador  
1. Les infraccions que es cometen en aplicació d'esta llei se sancionaran de conformitat amb el que establix la legislació urbanística i sectorial que siga d'aplicació.   
2. Amb independència de la imposició de la sancions establides en els articles següents, el responsable de la infracció estarà obligat a restaurar l'ordre infringit, reparant el dany que puga haver-se ocasionat com a conseqüència de l'actuació infractora.  
3. Per a la imposició de les sancions previstes en els articles següents, com també per a l'adopció de les mesures de restauració que escaiguen, seran competents tant els ajuntaments com els òrgans urbanístics de La Generalitat, en funció de la quantia de la sanció que s'hi propose, conforme a la distribució competencial establida en la normativa aplicable.  
Article 46. Auditories  
1. L'incompliment de l'obligació de realitzar les auditories establides per l'article 34 d'esta llei es considerarà infracció urbanística greu, i serà sancionada amb multa de 6.000 a 60.000 euros, tenint en compte la major o menor incidència ambiental de la infracció, com també la reincidència dels titulars de l'actuació en la comissió d'infraccions de naturalesa semblant. Serà responsable de la infracció la persona física o jurídica titular de l'actuació.  
2. La sanció assenyalada en l'apartat anterior s'imposarà en la seua quantia màxima quan a conseqüència de la infracció s'haja posat en perill la integritat d'espais naturals, flora o fauna sotmesos a especial protecció.  
Article 47. Inexecució del camp de golf  
La no-execució del camp de golf en els termes establerts en la corresponent declaració d'interés comunitari o en els acords d'aprovació definitiva dels instruments de planejament corresponents, constituïx infracció urbanística greu, procedint imposar una sanció per un import igual del doble al quíntuple del pressupost de contracta del camp de golf i les instal·lacions directament relacionades amb esta pràctica esportiva que anirà destinat a la seua execució subsidiària i la resta al Fons d'Equitat Territorial.  
Disposicions transitòries  
Primera. Adaptació dels plans a esta llei  
Els municipis que prevegen la implantació de camps de golf en el seu planejament hauran d'adaptar-lo a esta llei, incoant el corresponent expedient de revisió, o mitjançant l'expedient d'adaptació que es tramitarà de conformitat amb el que disposa la legislació urbanística aplicable.   
Segona. Règim transitori dels instruments de planejament de caràcter espacial  
1. Qualsevol instrument de planejament urbanístic el contingut del qual puga resultar afectat per esta llei, i que es trobe en tramitació en la data de la seua entrada en vigor, haurà d'adaptar les seues determinacions al que establix esta.   
2. S'exceptuen de l'obligació establida en l'apartat anterior aquells instruments de planejament urbanístic de caràcter espacial que hagen sigut sotmesos a tràmit d'informació pública per l'òrgan competent amb anterioritat a l'entrada en vigor d'esta llei.   
En estos supòsits:  
a) Haurà de justificar-se el compliment, i si és el cas adaptar-se, a les exigències relatives a l'aptitud dels terrenys, capacitat d'acollida i vulnerabilitat ambiental d'estas, integració paisatgística, disponibilitat de recursos hídrics i respecte als corredors ambientals, establides en els articles 14, 15, 16, apartats 1 al 5 de l'article 17, 18 i 19 d'esta llei.   
b) Els projectes d'execució de les instal·lacions, necessaris per a l'obtenció de les llicències urbanístiques requerides, hauran de complir les condicions de disseny, integració i gestió ambiental establides en els articles 20 a 42, ambdós inclusivament, d'esta llei.  
3. Les determinacions previstes en l'apartat anterior s'aplicaran per als procediments regulats en les disposicions transitòries tercera i quarta.  
Tercera. Règim transitori dels programes per al desenrrotllament d'actuacions integrades  
1. Els programes per al desenrrotllament d'actuacions integrades que tinguen com a objecte la implantació d'un camp de golf, ja siga de mode aïllat o conjuntament amb altres actuacions, i que hagen sigut sotmesos a tràmit d'informació pública amb anterioritat a l'entrada en vigor d'esta llei, es resoldran de conformitat amb el que establix la normativa vigent al moment d'iniciar el procediment.   
2. Per a aquells programes que prevegen la implantació conjunta de camps de golf i usos residencials s'establixen les obligacions següents:  
a) Els ajuntaments no podran concedir llicència d'ocupació als habitatges fins que no s'hagen executat les obres corresponents al camp de golf i les seues instal·lacions annexes.  
b) La no-execució del camp de golf constituïx causa de resolució de l'adjudicació, amb les conseqüències que es deriven per a l'urbanitzador regulades per la legislació urbanística.  
c) L'administració actuant haurà de comunicar a les persones interessades les circumstàncies que hagen de ser objecte de modificació relatives al seu expedient, i disposar els terminis previstos en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
Quarta. Règim transitori de les declaracions d'interés comunitari  
Els procediments ja iniciats a l'entrada en vigor d'esta llei que tinguen com a objecte la declaració d'interés comunitari per a la promoció, en sòl no urbanitzable, d'un camp de golf, s'hauran de resoldre de conformitat amb la normativa vigent en la data de presentació pel seu promotor de la corresponent sol·licitud davant l'òrgan urbanístic competent.  
Cinquena. Reforma o ampliació de camps de golf existents a l'entrada en vigor d'esta llei  
1. L'ampliació dels camps de golf existents a l'entrada en vigor d'esta llei haurà de respectar les condicions de disseny establides en esta llei, en la part que s'amplie, i el títol II en el conjunt de les instal·lacions resultants.  
2. No podran ser objecte d'ampliació les instal·lacions compatibles o complementàries si les existents superen els índexs d'ocupació establits en esta llei.  
Sisena. Avaluació ambiental estratègica  
Fins que no s'aproven les disposicions legals necessàries per a complir a la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, relativa a l'avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient, els estudis i avaluacions ambientals estratègics que hagen de dur-se a terme per a l'execució de les previsions contingudes en esta llei es regiran pel que disposa la legislació ambiental aplicable.  
Disposicions finals  
Primera. Desenrrotllament i aplicació d'esta llei  
Es faculta el Consell per a dictar totes les disposicions que siguen necessàries per al millor desenrrotllament i aplicació d'esta llei.  
Segona. Entrada en vigor  
Esta llei entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat.  
Per tant, ordene que tots els ciutadans, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir esta llei.  
València, 5 de desembre de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5403, del 07-12-2006 (2006/14296)

LEY 9/2006, de 5 de diciembre de 2006, reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2006/12/05/9/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5403

Fecha DOGV
:   07-12-2006

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2006/14296

CVE


Fecha del documento
:   05-12-2006

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [gestión del espacio](javascript:void(0))
    * [instalación deportiva](javascript:void(0))
    * [consumo de agua](javascript:void(0))
    * [necesidades de agua](javascript:void(0))
    * [zona de recreo](javascript:void(0))
    * [reglamentación urbanística](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))

LEY 9/2006, de 5 de diciembre de 2006, reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana. [2006/14296]  
Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos, que las Cortes Valencianas han aprobado, y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del Rey, promulgo la siguiente ley:  
Preámbulo  
El golf, como práctica deportiva, ha experimentado un importante proceso de crecimiento en los últimos años, convirtiéndose en uno de los deportes más practicados, tanto por los valencianos como por el gran número de visitantes que recibe la Comunitat Valenciana, ya que por sus especiales características se adapta perfectamente a cualquier edad y condición física, satisfaciendo las crecientes demandas de ocio y salud de las sociedades avanzadas.   
Ambientalmente, el golf, por su gran extensión y capacidad de adaptación al medio, puede y debe constituir un instrumento que contribuya a la preservación y mejora de los valores ambientales y paisajísticos del territorio, tanto del lugar donde se ubica como de su entorno, en especial de las zonas degradadas.  
Desde el punto de vista económico, el golf es una actividad que puede representar un segmento específico del sector turístico que complementa las ofertas tradicionales e introduce un elemento de cualificación de las mismas. Por otro lado, el impacto social que produce se traduce en un aumento neto del empleo con una fuerte componente local que implica mayores oportunidades para los territorios donde se ubican los campos de golf.  
La creciente demanda de este tipo de instalaciones, tanto para residentes como visitantes, constituye por tanto una oportunidad que la administración debe encauzar, resultando evidente que el golf, bien regulado y ordenado, puede adquirir un carácter dinamizador y diversificador de la actividad económica. La Generalitat, consciente de las repercusiones positivas que el golf tiene en lo social, ambiental y económico, afronta el reto de regular el marco jurídico de la implantación territorial de los campos de golf para que estas instalaciones contribuyan a la dinamización del territorio y a mejorar los valores paisajísticos de la Comunitat Valenciana.  
La Ley Reguladora de Campos de Golf en la Comunitat Valenciana se estructura en cinco títulos, seis disposiciones transitorias y dos disposiciones finales.   
El título preliminar establece el objeto y ámbito de aplicación de la ley y define el concepto de campo de golf así como los usos complementarios y usos compatibles. Se desvincula de estas actuaciones cualquier otra que tenga por objeto la promoción residencial, industrial o terciaria que deberán seguir los procedimientos y adecuarse a las exigencias establecidas en la legislación territorial, urbanística, medioambiental y sectorial que le sea de aplicación.  
Se da respuesta así a la creciente demanda social de este tipo de instalación deportiva, depurándola de otras, con las que a menudo aparece vinculada, que desvirtúan el carácter de equipamiento deportivo. Tratamiento especial merecen sin embargo las instalaciones hoteleras y las de tipo asistencial con una clara intención de potenciar el turismo no residencial y ampliar una oferta turística de calidad.  
Con objeto de que los campos de golf ejerzan un papel activo en actuaciones ambientales o paisajísticas, se vincula a su implantación la ejecución de acciones de conservación de espacios con elevados valores medioambientales, o de restauración de terrenos que por sus características de degradación supongan una mejora para el conjunto de los habitantes de la zona, incluyendo la cesión de los terrenos.  
El título I establece el régimen urbanístico y las condiciones de implantación aplicables a los campos de golf. Para contribuir y fomentar la conservación y mejora de los recursos ambientales y paisajísticos del territorio, los campos de golf deberán instalarse en aquellas zonas de mayor aptitud para sustentar este uso. Para ello, se exige un estudio exhaustivo de las condiciones de capacidad y vulnerabilidad del territorio, unas condiciones mínimas de tamaño y diseño que garantice la calidad de la práctica deportiva y de las instalaciones, la integración paisajística y el mantenimiento y recuperación ambiental del entorno.   
Por su propia naturaleza, y teniendo en cuenta que su implantación debe hacerse al margen de otras actuaciones de carácter residencial, industrial o terciario que no respondan a las estrictamente contempladas, la ley condiciona su ubicación al cumplimiento de las condiciones impuestas por el planeamiento urbanístico, territorial, ambiental o sectorial, con independencia de la clasificación urbanística de que gocen los terrenos. Contempla medidas de gestión que permitan satisfacer legítimas aspiraciones de los propietarios de suelo. Así limita la expropiación para aquellos casos en que se trate de instalaciones destinadas exclusivamente a la actividad deportiva y de iniciativa pública. Para el resto de situaciones se potencia el mecanismo de la reparcelación conforme a lo previsto en la legislación urbanística, habilitando la posibilidad de que sean vinculados a sectores de suelo urbanizable con el fin de satisfacer el principio de justa distribución de las cargas y beneficios generados en el planeamiento.  
Con el fin de armonizar e integrar paisajísticamente estas instalaciones en su entorno, la ley establece unos criterios de diseño y unas limitaciones en cuanto a la ocupación de suelo, tamaño de las edificaciones, materiales y especies vegetales ajenas al contexto ambiental y cultural en que se ubiquen, además de exigir la elaboración de un estudio de paisaje que garantice tal integración.  
Los campos de golf deben constituir ejemplo del uso racional de energía y recursos naturales. Para ello, la ley prima la utilización de fuentes de energía renovables y dedica una atención especial al uso sostenible de los recursos hídricos, exigiendo la disponibilidad de los mismos en las condiciones adecuadas para su uso, dando prioridad a la utilización de agua depurada en terciario para el riego, sin que en ningún caso puedan detraerse caudales del uso agrícola que no hubieren sido liberados de dicho uso, de acuerdo con los procedimientos y garantías establecidos por la legislación vigente.  
El título II proporciona el marco para alcanzar los objetivos ambientales estableciendo las condiciones de explotación y gestión que deberán adoptar los campos de golf y sus instalaciones complementarias y compatibles, fijando la obligatoriedad de que dispongan de un sistema integrado de gestión ambiental homologado y auditorías que certifiquen y efectúen un seguimiento del cumplimiento de estos criterios de sostenibilidad, prestando especial atención a la gestión sostenible de los recursos hídricos a partir de la elaboración de un plan estratégico de riego, además de potenciar la minimización de su impacto ambiental mediante la gestión de los residuos, y un adecuado almacenamiento de combustibles, utilización de fertilizantes, productos fitosanitarios y maquinaria.  
Con el fin de concienciar y sensibilizar en el respeto por el paisaje y el medio ambiente a todos aquellos que intervengan en el uso y disfrute de los campos de golf, la ley exige una actitud activa a los titulares de campos de golf quienes deberán proporcionar información ambiental, así como formación al respecto a empleados y monitores.  
El título III prevé para las instalaciones de los campos de golf unos procedimientos de tramitación ajustados a los previstos por la legislación urbanística, territorial y medioambiental, utilizando los instrumentos que ya cuentan con una amplia experiencia de aplicación en la Comunitat Valenciana.   
La ley exige una documentación que informe y justifique la implantación del campo de golf, evitando así la solicitud de proyectos que carezcan de unas mínimas condiciones, e incluye también la obligatoriedad de la declaración de impacto ambiental favorable, o en su caso, la evaluación ambiental estratégica, dada la gran repercusión territorial que suponen estas implantaciones, incluyéndose como preceptiva en el anexo de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de La Generalitat, de Impacto Ambiental, así como en el Reglamento que la desarrolla. Igualmente se exige la incorporación del preceptivo estudio de paisaje, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/2004, de 30 de junio, de La Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
El título IV establece un régimen sancionador que, basado en el régimen establecido en la legislación urbanística, contemple dos circunstancias específicas: el incumplimiento de la obligación de efectuar auditorías medioambientales y la no ejecución del propio campo de golf.   
El objeto de la primera trae causa del nivel de exigencia establecido en la ley al respecto. La segunda constituye un elemento eficaz de defensa de los usuarios finales que disuadirá a posibles promotores de mala fe que pretendan atraer inversiones bajo una oferta del campo de golf como elemento de referencia que no se llega a ejecutar, así como medidas de especial relevancia para aquellas promociones que ya se encuentran en tramitación a la entrada en vigor y se hubieran planteado conjuntamente con actuaciones residenciales. Los adquirentes de estas viviendas tienen garantizada la ejecución del equipamiento ofertado tanto por el efecto disuasorio de la multa del promotor que no la ejecute .del doble al quíntuplo de su coste. como por la garantía de la ejecución subsidiaria por la administración con cargo al dinero recaudado por la multa.  
La cantidad económica restante se vincula a proyectos para la sostenibilidad al deberse ingresar al Fondo de Equidad Territorial previsto por la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
El régimen transitorio previsto permite que los planes sometidos al trámite de información pública por los ayuntamientos puedan seguir su tramitación, pero en cualquier caso deberán adaptarse a las exigencias de carácter ambiental y paisajístico previstas por la ley.  
La presente ley se formula en virtud de la habilitación competencial establecida por los artículos 49.1.9 y 50.6 del Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, en relación con el artículo 148.1.3 y 9 de la Constitución española, en los que se atribuye a La Generalitat la competencia exclusiva en materia de urbanismo, ordenación del territorio y de gestión en materia de protección del medio ambiente.  
Título preliminar  
Disposiciones generales  
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación de la ley  
El objeto de la presente ley es la regulación en el ámbito de la Comunitat Valenciana de las condiciones para la implantación territorial de las instalaciones dedicadas a la práctica del deporte del golf, así como de las instalaciones y construcciones complementarias y compatibles previstas, con la finalidad de garantizar que las mismas se ubiquen en las zonas de mayor capacidad para acogerlas, que su impacto sobre el medio sea el mínimo posible, y que contribuyan a la recuperación y conservación de los valores naturales y paisajísticos de los lugares y del entorno donde se ubiquen.   
Artículo 2. Concepto de campo de golf  
A los efectos de la aplicación de esta ley, se entiende por campo de golf la instalación deportiva que cumpla con los requerimientos y especificaciones técnicas exigidas por el organismo competente para regular la práctica de dicho deporte. Se considera incluido en el mismo las instalaciones directamente relacionadas con esta práctica deportiva como el club social, los campos de prácticas, almacenes, cuarto de palos y otros de análogo destino.   
Artículo 3. Terrenos asociados a acciones ambientales o paisajísticas vinculados al campo de golf  
1. Se consideran terrenos asociados a un campo de golf aquellos que deban ser objeto de acciones de conservación, restauración o mejora de la calidad medioambiental o paisajística a cargo del promotor del mismo.  
2. Estos terrenos podrán no ser contiguos al campo de golf o a los usos complementarios o compatibles y deberán ser objeto de cesión gratuita a la administración con una superficie igual a la cuarta parte del campo de golf, conforme a lo definido en el artículo 2 de la presente ley.   
3. Deberán responder a alguna de las siguientes características de idoneidad, jerarquizadas por el siguiente orden de preferencia:  
a) Los suelos de canteras o extracciones fuera de actividad.  
b) Los suelos ocupados por vertederos clausurados.  
c) Los suelos forestales incendiados.  
d) Los suelos contaminados.  
e) Los suelos con edificaciones o instalaciones fuera de uso que constituyen un impacto visual o ambiental.  
4. La tramitación de los instrumentos de naturaleza urbanística necesarios para la implantación de un campo de golf, deberá ser acompañada del correspondiente programa de restauración paisajística o proyecto medioambiental, de los previstos en la Ley 4/2004, de 30 de junio, de La Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, para los terrenos asociados a los que se refiere el presente artículo.   
5. El acuerdo por el que se apruebe definitivamente la actuación, incluirá los proyectos de naturaleza ambiental o paisajística sobre tales terrenos.   
6. No podrá ser concedida la licencia municipal que permita el uso de las instalaciones hasta tanto no hayan sido recibidas por la administración los suelos, las obras o acciones contempladas en el presente artículo.  
Artículo 4. Usos complementarios, compatibles e incompatibles  
1. Se consideran usos complementarios de los estrictamente dedicados a la práctica deportiva del golf los siguientes:  
a) Otras instalaciones deportivas que no superen el 5 por 100 de la superficie destinada al campo de golf.   
b) Alojamientos turísticos de los previstos en la legislación sectorial, cuya superficie no supere el 2 por 100 de la destinada al campo de golf. Dentro de esa superficie se admitirán pequeñas instalaciones deportivo-recreativas   
c) Instalaciones de ocio, esparcimiento, restauración y comercio de venta al por menor dedicados exclusivamente a la comercialización de artículos deportivos relacionados con la práctica del golf u otros deportes de los previstos en el apartado a) o aquellos puntos de venta que formen parte de alojamientos turísticos, pertenecientes a la modalidad de establecimientos hoteleros dedicados al servicio de los clientes siempre que no superen el 1 por 100 de la superficie destinada al campo de golf.  
2. Se considerarán usos compatibles de los estrictamente dedicados a la práctica deportiva del golf, los usos de tipo asistencial, sanitario, cultural, de seguridad o administrativo, cualquiera que sea su titularidad, siempre que su superficie no supere el 1 por 100 de la superficie mínima destinada a campo de golf, de conformidad con lo previsto en el artículo 21 de la ley.  
3. Se consideran usos incompatibles, en el ámbito de las actuaciones que tengan por objeto la promoción de campos de golf, los usos residenciales, industriales, terciarios y cualesquiera otros que no sean los complementarios o compatibles, en los términos señalados en los artículos anteriores.   
Artículo 5. Cesión de suelo protegido vinculado a los usos complementarios y compatibles  
La promoción de usos complementarios y compatibles supone la cesión de suelo protegido prevista por el apartado 6 del artículo 13 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de La Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, con una superficie igual a la ocupada por dichos usos, siéndoles de aplicación cuanto se prevé en el mismo y su desarrollo reglamentario.  
Artículo 6. Modalidades de explotación de los campos de golf  
1. A los efectos de la presente ley, se considerarán como modalidades de explotación de campos de golf las siguientes:  
a) Campo público es aquel a cuyas instalaciones le está permitido el acceso libre a usuarios en general.  
b) Campo mixto es aquel en el que se compatibiliza el libre acceso a las instalaciones a usuarios en general con la figura del usuario abonado.  
Se entiende por abonado aquel usuario que goza de un derecho de uso temporalmente limitado.  
c) Campo privado es aquel en el que se restringe el acceso libre a las instalaciones a usuarios en general.  
2. En los campos de golf de titularidad pública únicamente se admitirán como modalidad de explotación los señalados en los supuestos a) y b) del apartado anterior.   
3. Los campos de golf de titularidad privada podrán ser explotados en cualquiera de las modalidades previstas en el presente artículo.  
TÍTULO I  
Condiciones de implantación  
Capítulo I  
Régimen Urbanístico  
Artículo 7. Implantación de los campos de golf  
1. Los campos de golf podrán implantarse en cualquier clase de suelo siempre que lo permitan las determinaciones de los planes urbanísticos, territoriales, sectoriales o medioambientales que les sean de aplicación, así como las condiciones reguladas en la presente ley.  
2. Se localizarán en aquellas zonas que presenten una mejor aptitud del terreno de conformidad con el artículo 14 de la ley, siendo preferente la ubicación en aquellas zonas de elevada degradación del territorio donde la implantación del campo de golf contribuya notoriamente a mejorar los valores naturales y paisajísticos de la zona.  
3. No será exigible la distancia mínima establecida por el apartado a del artículo 27.2 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de La Generalitat, del Suelo No Urbanizable, a las instalaciones correspondientes a los usos complementarios o compatibles vinculados a un campo de golf, ni tampoco los parámetros contenidos en el artículo 27.3 de la citada ley.   
4. Los terrenos asociados para acciones ambientales o paisajísticas a los que se refiere el artículo 3 de esta ley tendrán siempre la clasificación de suelo no urbanizable.  
5. Los alojamientos turísticos, el campo de golf y sus instalaciones anexas y la totalidad de los terrenos adscritos a la autorización, constituirán una unidad indivisible. La indivisibilidad se inscribirá en el registro de la propiedad.   
Artículo 8. Evaluación de impacto ambiental  
La promoción de campos de golf requerirá la previa declaración de impacto ambiental favorable, considerándose a tales efectos que los campos de golf se encuentran incluidos en el apartado 1 del anexo de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de La Generalitat, de Impacto Ambiental.   
Artículo 9. Uso dotacional  
1. Los campos de golf de titularidad pública, incluidas las instalaciones directamente relacionadas con la práctica deportiva a las que se refiere el artículo 2 de la presente ley, así como otras deportivas, de ocio, esparcimiento, restauración y comercio complementarias, y las compatibles de tipo asistencial, sanitario, cultural o administrativo, contempladas en el artículo 4, siempre que la titularidad de unas y otras fuera asimismo pública, serán consideradas como dotaciones públicas integrantes de la red primaria o estructural.  
En ningún caso, los campos de golf ni las instalaciones e infraestructuras estrictamente necesarias para el mantenimiento regular del campo computarán a los efectos de los estándares exigidos por la legislación urbanística.  
2. Los campos de golf de titularidad privada se considerarán como equipamiento no dotacional.  
Artículo 10. Infraestructuras y servicios  
1. Con cargo a la actuación que se proponga, deberá garantizarse tanto la conexión con las redes de infraestructuras y servicios que requiera para su funcionamiento, como el acondicionamiento de las existentes cuando así lo exija la funcionalidad y seguridad de las mismas como consecuencia de la implantación del campo de golf y sus instalaciones complementarias o compatibles.   
2. Las administraciones públicas competentes podrán exigir al promotor la adopción de soluciones diferentes o complementarias de las propuestas, al objeto de asegurar una prestación eficaz de los servicios públicos. La actuación incluirá la adecuación de todas las infraestructuras y servicios existentes, así como las servidumbres y afecciones que procedan, asegurando mejores condiciones de funcionamiento que las iniciales.  
3. Cuando la instalación de un campo de golf se realice sobre terrenos que hayan sido objeto de una actuación de modernización de regadíos subvencionada por la administración, se deberán realizar las obras de reposición de infraestructuras que mantengan o repongan las existentes a cargo del promotor del campo de golf, mediante medidas compensatorias que garanticen la permanencia de las inversiones en la modernización del campo de la Comunitat Valenciana.  
4. Cualquier elemento de la red viaria deberá encontrarse a una distancia mínima de sesenta metros del eje de la calle de juego y del perímetro del campo de prácticas, y de treinta metros del borde de la calle. Además, deberán adoptarse soluciones de diseño que aseguren un nivel sonoro inferior a cuarenta decibelios desde cualquier punto del recorrido de juego en el campo de golf.  
5. Deberán garantizarse como mínimo 75 plazas de aparcamiento por cada nueve hoyos, además de las correspondientes, para los usos previstos en el artículo 4 de la presente ley, que se atendrán a lo estipulado en la legislación urbanística y a las exigencias de su legislación sectorial.   
Artículo 11. Ejecución del suelo en campos de golf de titularidad pública  
1. Los suelos que tengan carácter dotacional conforme a lo determinado en el artículo 9.1 de la presente ley, podrán ser obtenidos por la administración mediante expropiación o por cesión gratuita cuando estén integrados en un sector o adscritos a uno o varios sectores de suelo urbanizable.  
A tal efecto la aprobación de los planes que contuvieran tal previsión llevará implícita la declaración de utilidad pública e interés social, la necesidad de ocupación y la declaración de urgencia de la misma, a efectos expropiatorios, de los bienes y derechos necesarios para su implantación.   
2. La promoción, en cualquiera de sus modalidades, de campos de golf de titularidad pública en suelo clasificado como no urbanizable se tramitará mediante el correspondiente plan especial salvo que su implantación ya se hubiera previsto en la planificación territorial, urbanística y medioambiental.  
Artículo 12. Ejecución de campos de golf de titularidad privada  
La ejecución de los campos de golf de titularidad privada se efectuará conforme a las siguientes determinaciones:  
1. En suelo clasificado como no urbanizable se tramitará mediante el otorgamiento de la preceptiva declaración de interés comunitario.  
2. No obstante lo dispuesto en el apartado anterior, el suelo necesario para la ejecución de la actuación podrá ser vinculado a uno o más sectores de suelo urbanizable en los planes que los prevean. En este sentido, se diferencian:  
a) Si la implantación del campo de golf y sus instalaciones complementarias y compatibles, en su caso, ocupan suelos clasificados como urbanizables, la vinculación se materializará mediante la inclusión en una misma área de reparto.  
b) Si ocupa suelos clasificados como no urbanizables, seguirá el mismo tratamiento que los parques públicos naturales, conforme a lo previsto en el apartado 5 del artículo 58 de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de La Generalitat, Urbanística Valenciana, integrándose en el área de reparto resultante con los correspondientes coeficientes de ponderación de valor.  
3. Deberán ser vinculados a tales sectores cuando sean colindantes o su distancia permita un disfrute privilegiado por parte de los mismos.  
4. En cualquiera de los casos, los suelos asociados a acciones ambientales o paisajísticas, cuando no medie acuerdo con los propietarios, deberán ser objeto del tratamiento previsto en el apartado 2.b) del presente artículo.  
Artículo 13. Condiciones de las edificaciones  
1. A las instalaciones complementarias y compatibles con los campos de golf les serán de aplicación las condiciones de ocupación y edificabilidad establecidas en el planeamiento vigente, siempre que tales condiciones se encuentren desarrolladas pormenorizadamente y no superen los parámetros previstos en los apartados siguientes.   
2. En aquellos casos en que no exista planeamiento aplicable o, existiendo el mismo, no incluya la ordenación pormenorizada de las condiciones de ocupación y edificabilidad de las citadas instalaciones, se aplicarán los siguientes parámetros:  
a) La edificabilidad máxima de las construcciones vinculadas al campo de golf, de conformidad con el artículo 2 de la presente ley, no podrán superar los 1.000 metros cuadrados construidos cada 9 hoyos, sin exceder en ningún caso de 2.000 metros cuadrados construidos.  
b) El coeficiente de ocupación máximo de las instalaciones destinadas a los usos complementarios previstos en los apartados a), b) y c) del artículo 4 de la presente ley no podrá exceder del 70 por 100, 50 por 100 y 60 por 100, respectivamente. Además, los espacios cubiertos del apartado a no podrán superar el 4 por 100 de los terrenos destinados a dicho uso.  
c) El coeficiente de ocupación máximo de los terrenos destinados a los usos compatibles previstos en el artículo 5 de la presente ley no podrá exceder en ningún caso del 50 por 100 de la superficie destinada a dicho uso.  
d) Las edificaciones dispondrán como máximo de dos plantas y una altura de cornisa que se medirá desde el terreno natural de 10 metros, excepto en los siguientes:  
. Los edificios destinados a uso hotelero de cuatro y cinco estrellas podrán tener tres plantas y una altura de cornisa de 15 metros, disminuyendo el coeficiente de ocupación del apartado c) del presente artículo en un 15 por 100.   
. Las instalaciones de los usos complementarios del apartado c del artículo 4 que tendrán una sola planta y una altura máxima de cornisa de 5 metros.   
e) Las parcelas de las edificaciones que lindan con el campo de golf deberán encontrarse al menos a 60 metros del eje de la calle de juego más próximo, añadiéndose 6 metros más hasta la fachada de la edificación, e incrementando 6 metros por cada planta de la edificación.  
3. El cálculo de la ocupación y edificabilidad en planta, en lo que a este artículo se refiere, así como para la superficie de los usos complementarios y compatibles, se obtendrá a partir de la superficie mínima de tamaño del campo de golf que establece el artículo 21 de la presente ley.  
Capítulo II  
Criterios de Integración Territorial  
Artículo 14. Justificación de la aptitud de los terrenos  
1. A los efectos de justificar la suficiente aptitud de los terrenos para la implantación de las instalaciones, se tendrá en cuenta la capacidad de acogida y la vulnerabilidad ambiental, considerándose como más aptos aquellos terrenos que presenten, frente a esa actividad, mayor capacidad de acogida y menor vulnerabilidad ambiental.  
En cualquier caso, los emplazamientos que se propongan deberán tener una aptitud territorial superior a la media existente en la totalidad del término o términos municipales donde se ubiquen, debiendo contemplarse expresamente en la memoria justificativa.   
2. Junto con la determinación de la aptitud para la ubicación del campo de golf se determinarán igualmente aquellas zonas del término municipal que reúnan las condiciones para su inclusión como terrenos asociados en aplicación del artículo 3 de esta ley.  
Artículo 15. Capacidad de acogida  
1. Se entiende por capacidad de acogida para la implantación de un campo de golf el grado de idoneidad del territorio para admitir la actividad.   
2. Para el análisis de la capacidad de acogida de los terrenos se tendrán en cuenta, como mínimo, los siguientes factores: la pendiente, las condiciones geotécnicas, la incidencia de los riesgos naturales o inducidos, la existencia de edificaciones, infraestructuras y servicios, la disposición de recursos, la accesibilidad, la capacidad agronómica de los suelos y las posibilidades de conexiones con el transporte público.  
Artículo 16. Vulnerabilidad ambiental  
1. Se entiende por vulnerabilidad ambiental la susceptibilidad del medio a resultar deteriorado por actividades antrópicas o por fenómenos naturales que produzcan alteraciones de las características y condiciones naturales medidos en términos de consecuencia.   
2. Para el análisis de la vulnerabilidad ambiental de los terrenos para la ubicación de campos de golf, y con independencia de la declaración de impacto ambiental que deba emitirse conforme a la legislación medioambiental aplicable, se tendrán en cuenta, como mínimo, los siguientes factores: la existencia de hábitats y especies de interés, la calidad y fragilidad del paisaje, la vulnerabilidad de los acuíferos y otros sistemas hídricos, la pérdida de la capacidad agronómica, la afección a puntos geológicos y paleontológicos de interés o al patrimonio histórico.  
Artículo 17. Integración paisajística  
1. El campo de golf se integrará paisajísticamente en su entorno, preservando el carácter del lugar, especialmente en las zonas no utilizadas para el juego. A tal fin, se elaborará un estudio de paisaje de los previstos en la Ley 4/2004, de 30 de junio, de La Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Las edificaciones e instalaciones respetarán las características tipológicas o soluciones estéticas propias de la zona.  
2. Se deberán identificar las vistas existentes tanto desde el interior como desde el exterior del campo de golf, así como todos aquellos recorridos que se consideren itinerarios paisajísticos y el grado de accesibilidad de los mismos.  
3. El tratamiento de los lindes y cerramientos del campo de golf y de las instalaciones complementarias o compatibles se efectuará de manera que se evite la interrupción de las vistas, integrando los espacios interiores con el entorno inmediato. Se recurrirá a sistemas tradicionales de cerramiento, propios de cada zona, cuando se trate del medio rural.  
4. Se destinará como mínimo un 20 por 100 de la superficie total del campo de golf a la creación de masas forestales, cuyo mantenimiento correrá a cargo de la actuación.  
5. Durante la construcción del campo de golf se protegerán los terrenos adyacentes al mismo, y posteriormente se ejecutarán las medidas de restauración necesarias del paisaje alterado.  
6. La ordenación del campo de golf y de sus instalaciones complementarias y compatibles garantizará que el 50 por 100 de su perímetro quede abierto visualmente a su entorno, y deberá asegurar la comunicación con el resto de espacios libres y dotaciones del municipio. Este criterio condicionará la ordenación del territorio circundante.  
Artículo 18. Disponibilidad de recursos hídricos  
1. Los promotores, públicos o privados, de campos de golf deberán acreditar la disponibilidad de recursos hídricos suficientes, determinando las necesidades potenciales de cantidad, calidad y temporalidad, para garantizar el normal funcionamiento del campo y el desarrollo de los usos complementarios y compatibles que se propongan.   
2. Se priorizará el uso de agua depurada en terciario para el riego, cualquiera que sea la fuente de ésta, cumpliendo los parámetros de calidad que le sean exigibles, siendo a cargo del promotor, público o privado, las instalaciones necesarias para complementar el tratamiento de las mismas.   
3. En ningún caso se detraerán caudales destinados al consumo humano o uso agrícola que no hayan sido liberados de dicho uso, de acuerdo con los procedimientos y las garantías establecidos por la legislación vigente.   
Artículo 19. Corredores verdes  
La implantación de los campos de golf no interrumpirá los corredores de conexión entre espacios naturales del entorno, garantizando que la actividad que en ellos se desarrolle no afecte a los distintos flujos ambientales que entre ellos se produzcan, con el máximo respeto al paisaje, la fauna y la flora autóctonas.  
Capítulo III  
Condiciones de diseño  
Artículo 20. Diseño del campo  
El diseño del campo de golf debe respetar y potenciar los recursos paisajísticos presentes en la zona, garantizando su integración de manera que se preserve la identidad del lugar.  
El diseño considerará en todo caso la topografía existente, las áreas sensibles, la vegetación y fauna, el sistema de drenaje, las condiciones climáticas, las zonas de amortiguación, y aquellos otros factores que aseguren la viabilidad económica, la práctica deportiva y la calidad paisajística.  
Artículo 21. Distribución y trazado  
1. El diseño del campo de golf, estudiará la mejor ubicación de los siguientes elementos:   
a) Tee o lugar de salida: es el sitio desde el que se inicia el juego en el hoyo a jugar, es decir, el área de cada hoyo especialmente preparada para jugar el primer golpe.  
b) Recorrido: comprende tanto la calle o fairway como el rough.  
c) Calle o fairway: comprende la zona del recorrido del hoyo entre el tee y el green, donde el césped está segado a ras. La calle tendrá un ancho mínimo de 40 metros en la caída de la bola, salvo en algún golpe de juego de precisión exigente y con una distancia mínima entre ejes de calles de 80 metros, aumentando en 10 metros si coincide en las zonas de caída.   
d) Rough: zona del hoyo donde la hierba esta segada a mayor altura que en la calle, inmediatamente colindante con tee, green y calle.   
e) Green: terreno del hoyo especialmente preparado para la utilización del putt, donde finaliza el recorrido del hoyo.   
f) Outrough: área exterior de la zona de juego del hoyo, colindante al rough.  
g) Obstáculos consistentes en los siguientes:  
. Búnker o área de terreno preparada, frecuentemente formando una depresión, en la cual el césped o el terreno han sido sustituidos por arena o similar.  
. Obstáculo de agua formado por cualquier mar, lago, estanque, río, balsa, zanja de drenaje u otros cauces abiertos de agua, contengan agua o no, y cualquier otro elemento de naturaleza similar.  
h) Campo de prácticas: comprende el área especialmente delimitada, no incluida en el recorrido del campo, para la práctica de los distintos golpes del juego de golf.  
i) Caminos interiores o vías de comunicación: zonas colindantes a las zonas de juego, que rodean el campo, y unen unos hoyos con otros.  
2. El recorrido del campo de golf se distribuirá en hoyos, consistente en el tee o punto de salida, el área de la calle o fairway, las zonas de rough y outrough, los obstáculos y el green, de conformidad con lo previsto en el punto anterior.   
3. Los campos de golf se ajustarán a las siguientes superficies mínimas:   
a) La superficie mínima de un campo de golf de 9 hoyos en los que todos ellos sean Par 3, será de 4 hectáreas, entendiendo por Par el número de golpes que la tarjeta del campo indica que se deben hacer en un hoyo.  
b) La superficie mínima de un campo de golf de 9 hoyos será de 30 hectáreas.  
c) La superficie mínima de un campo de golf de 18 hoyos será de 55 hectáreas.  
d) La superficie mínima para un campo de 27 hoyos será de 65 hectáreas. A partir de dicho tamaño se precisará como mínimo de 2 hectáreas por cada nuevo hoyo adicional  
4. A los efectos de la aplicación del apartado anterior, no contabilizarán como superficies mínimas los terrenos asociados al campo de golf según se definen en el artículo 3 de esta misma ley.  
Artículo 22. Adaptación al terreno  
1. El diseño del campo de golf y de sus instalaciones compatibles o complementarias se adaptará a la topografía del terreno, evitando grandes movimientos de suelo, sobreelevaciones y taludes excesivos. El diseño tendrá en cuenta la mínima alteración de la morfología de los elementos naturales de la zona, asegurando la armonía del campo con su entorno, debiendo garantizar que no se alteren los lindes del campo y de sus proximidades.  
2. En el diseño de los campos de golf, especialmente en aquellos que se sitúen en zonas de interfaz urbana forestal y en las proximidades de suelo forestal, se adoptarán medidas para evitar la prolongación de incendios forestales, previendo cortafuegos, pudiendo actuar como tales áreas con vegetación de bajo porte y disponiendo las balsas de agua de conformidad con lo dispuesto en el apartado 3) del artículo 23 de la presente ley.  
Artículo 23. Hidrología  
1. El diseño del campo procurará no alterar las escorrentías naturales, respetando en lo posible las zonas de desagüe y acumulación. Los sistemas de drenaje artificial no alterarán los niveles piezométricos medios de la zona donde se instale el campo de golf.  
2. Se delimitarán áreas de amortiguación especial para la separación de las zonas potenciales de contaminación de las aguas subterráneas y superficiales.  
3. El diseño del campo de golf tendrá en cuenta la disposición de las balsas de agua de manera que permita garantizar su uso para la extinción de incendios y para la regeneración de especies vegetales autóctonas, así como el arbolado, la erosión y las escorrentías naturales.  
Artículo 24. Criterios de integración de elementos existentes  
Una vez justificada la aptitud de los terrenos, según lo determinado en el artículo 14 y siguientes de esta ley, los elementos preexistentes dentro del perímetro del campo de golf se integrarán de acuerdo con los siguientes criterios:  
a) Se identificarán y localizarán aquellas áreas sensibles, por poseer un alto valor ambiental, cultural o paisajístico, o ser necesaria la protección de la vegetación y fauna existente. Estas áreas determinarán las características distintivas del campo de golf y el escenario a preservar, que se incorporará como parte en el diseño del campo de golf de manera compatible.  
b) La topografía y características naturales del lugar condicionará la localización de los diferentes elementos del campo de golf en las zonas más adecuadas.  
c) Las masas arbóreas, arbustivas o formaciones vegetales de interés se dedicarán preferentemente al rough, que comprenderá las áreas inmediatamente colindantes a las calles de juego de los hoyos del campo de golf. En todo caso, deberán estar formados por la vegetación propia del lugar.  
d) El outrough estará formado, preferentemente, por la vegetación existente o, en su caso, por la que tenga unas necesidades mínimas de mantenimiento, quedando prohibido introducir vegetación exótica invasiva, y debiendo servir como barrera a la posible contaminación del campo en su entorno.  
e) Los lagos, cauces, arroyos, o humedales y otros ecosistemas hídricos deberán integrarse con la máxima preservación de sus condiciones naturales.  
f) Sin perjuicio de la aplicación de la legislación en materia de patrimonio cultural, las edificaciones o infraestructuras que posean un valor cultural, artístico o etnológico serán preservadas y, en la medida de lo posible, reutilizadas tanto para usos propios del campo como para los usos complementarios autorizados.  
Artículo 25. Conservación y protección de la fauna  
1. El diseño del campo se efectuará de manera que los terrenos de mayor fragilidad ambiental y paisajística coincidan con los de menor uso. Reservará una zona, nunca menor al 10 por 100 de la superficie total del campo con acceso restringido, con objeto de permitir el refugio y reproducción de la fauna que allí se albergue. Dichos terrenos deberán tener una morfología adecuada, propiciando una fácil comunicación entre ellos y con los existentes en el entorno.   
2. Con el fin de que los campos de golf ejerzan un papel activo en la recuperación de la fauna autóctona, se aumentarán las poblaciones características de la zona, respetando los nidos y madrigueras, quedando prohibido introducir en las instalaciones recreativas fauna exótica o doméstica, en especial peces y anátidas, pudiendo servir estos espacios como apoyo a programas de conservación de especies amenazadas.  
3. Se arbitrarán normas internas de uso del campo de golf que tengan en cuenta dichas circunstancias, previo informe de la Conselleria competente en materia de medioambiente.  
Artículo 26. Selección y conservación de especies vegetales  
1. Las especies de plantas cespitosas empleadas en los campos de golf deben estar adaptadas a las condiciones bioclimáticas de la zona, debiendo justificar que el tipo de especie a utilizar minimice el consumo de agua.  
2. La plantación de especies arbóreas y arbustivas deberá realizarse con especies autóctonas y con otras especies que hayan configurado los paisajes agrarios tradicionales del entorno.   
3. El proyecto del campo contendrá un estudio específico para la preservación, conservación y mantenimiento de las especies arbóreas y arbustivas de interés. Cuando no sea posible mantenerlas en su ubicación serán transplantadas a las zonas de menor uso deportivo.   
Artículo 27. Sensibilización ambiental  
Todo proyecto de campo de golf habrá de disponer de un conjunto de acciones programadas para sensibilizar a sus usuarios sobre la defensa y la conservación de los valores de la flora y la fauna del lugar.  
Artículo 28. Técnicas de riego  
Los campos de golf deberán contar con una estación meteorológica, e incorporar a los sistemas de riego tecnología avanzada en cuanto a ahorro y reutilización del agua, ajustando los periodos del riego a las condiciones meteorológicas como la precipitación, temperatura y evapotranspiración, al estado o condiciones físicas, químicas y biológicas del suelo y a los requisitos de las especies vegetales que allí se implanten. Previamente a la instalación del sistema de riego, se ejecutará el sistema de drenaje, establecido en el apartado 2 del artículo 35 de esta ley, para la totalidad del campo de golf.  
Artículo 29. Suministro, evacuación y depuración  
1. Las redes de suministro se diseñarán de forma independiente en función de su calidad y destino.  
2. Las redes de evacuación se diseñarán de forma separada para facilitar su posterior tratamiento y reutilización. Cuando no sea viable la conexión a la red de saneamiento público, en las condiciones técnicas y económicas que determine el informe de viabilidad y capacidad emitido por el órgano autonómico competente en materia de saneamiento de aguas residuales, se deberá incorporar un sistema de tratamiento y posterior reutilización de las mismas en las propias instalaciones del campo de golf o terrenos asociados.  
Artículo 30. Cerramientos  
1. Los elementos de cerramiento del perímetro de un campo de golf no constituiran una pantalla visual y serán siempre permeables al paso de las especies, particularmente en las zonas contiguas a los terrenos de refugio previstos en el artículo 25 de la presente Ley.  
2. Deberán armonizar con el paisaje y su entorno natural, teniendo en cuenta las construcciones tradicionales que existieran en su entorno inmediato.  
Artículo 31. Diseño y trazado de caminos interiores  
1. Los caminos interiores que sirven al campo de golf deberán ser diseñados y trazados procurando que estén alejados de los cursos de agua y de las franjas de amortiguación contiguas a los arroyos si los hubiere, y evitando las zonas húmedas y propensas a la erosión.  
2. Los caminos interiores del campo de golf podrán tener una anchura máxima de 3 metros, localizándose de manera que minimicen el impacto visual, garanticen los itinerarios paisajísticos y se integren en su entorno.  
Artículo 32. Materiales  
1. Los materiales empleados en las instalaciones, edificaciones, cerramientos, caminos, puentes y otras obras incluidas en el campo de golf, armonizarán con la textura, forma y color del entorno adecuándose a los existentes en la zona, evitando imitaciones que falseen la composición física o la funcionalidad de los mismos.  
2. En la construcción de viales interiores y plazas de aparcamiento, se utilizarán materiales que minimicen el impacto ambiental y garanticen la integración visual como la zahorra natural o la grava de machaqueo, quedando prohibidos los de tipo asfáltico.   
Artículo 33. Accesibilidad  
Todas las instalaciones propias del campo de golf, más las complementarias y compatibles previstas en sus diferentes modalidades, deberán estar adaptadas para su utilización por personas con discapacidad, respetando en todo caso las condiciones de accesibilidad establecidas por la normativa aplicable.  
TÍTULO II  
Condiciones medioambientales de explotación  
Artículo 34. Sistemas de gestión ambiental  
1. Todo campo de golf, así como sus instalaciones complementarias y compatibles, deberá disponer de un sistema integrado de gestión ambiental debidamente homologado, debiendo igualmente superar las correspondientes auditorías con la periodicidad que en dicho sistema se establezca, y que en ningún caso será superior a tres años.   
2. La administración fomentará la implantación preferente del sistema comunitario de gestión y auditorías medioambientales.  
Artículo 35. Gestión de recursos hídricos  
1. Se justificará la adecuada gestión de los recursos hídricos en el campo de golf mediante la elaboración de un plan estratégico de riego.  
2. El plan estratégico de riego contendrá como mínimo la identificación de las necesidades potenciales en cantidad y temporalidad de agua, así como un informe sobre su calidad, en relación con el soporte del suelo y el tipo de césped a utilizar, el sistema de drenaje previsto en las instalaciones del campo con detalles constructivos y secciones que muestren las características de la ejecución, la delimitación de zonas prioritarias de riego en épocas de escasez de agua, y un estudio detallado del sistema de riego previsto, así como todos aquellos aspectos necesarios para garantizar la correcta gestión de los recursos hídricos.   
3. Se designará a una persona responsable del sistema de riego del campo con la función de supervisar su buen funcionamiento y el consumo responsable del agua.  
4. Con el fin de optimizar los recursos hídricos disponibles, deberá acreditarse el cumplimiento de los siguientes requisitos:  
a) La implantación de sistemas de riego adecuados para evitar perdidas por roturas y las medidas adoptadas para minimizar las aportaciones de agua que se precisan.  
b) La utilización de especies cespitosas adecuadas a la calidad y cantidad de las aguas de riego que se prevé disponer, a las características del suelo y condiciones climatológicas de la zona.  
c) Las medidas escogidas para aumentar la capacidad de almacenamiento de agua en el campo, delimitando espacios de separación para las zonas del campo con agua en la superficie especialmente sensibles a la contaminación.  
d) Las alternativas de diseño adoptadas que minimicen la superficie de riego, identificando zonas prioritarias de riego en épocas de escasez de agua.  
e) Las adecuadas dimensiones del diseño del campo de golf de tal manera que la superficie media del hoyo, incluidos el tee, la calle y el green, sin que compute a estos efectos el rough y el outrough, no supere 1,3 hectáreas de riego. Se certificará por técnico competente que todos los greens tengan un drenaje efectivo para el reciclado del agua.   
f) El reciclaje del agua utilizada para la limpieza de maquinaria y utensilios de jardinería.   
Artículo 36. Gestión de los vertidos y residuos  
1. Los sistemas de depuración de los vertidos y residuos se adecuarán a lo establecido en la legislación sectorial vigente.  
2. Se deberá realizar una recogida selectiva de residuos, diferenciando los residuos peligrosos de los residuos urbanos. Los residuos orgánicos específicos, incluyendo los restos de siega, poda y aireación, deberán depositarse en puntos adecuados del campo, para su compostaje y posterior reutilización.  
Artículo 37. Eficiencia energética  
1. Los campos de golf priorizarán el ahorro energético y la utilización de fuentes de energía renovables, estableciendo diseños que favorezcan la racionalización y ahorro de la misma.  
2. En cualquier caso, al menos el 50 por 100 de la energía necesaria para la iluminación exterior, incluyendo el campo de prácticas y las instalaciones de los usos compatibles y complementarios, y al menos el 65 por 100 de la necesaria para la producción de agua caliente sanitaria, incluidas las piscinas cubiertas, se abastecerán con energía solar activa.   
3. En la iluminación exterior se priorizará la búsqueda del mínimo consumo, evitando en lo posible el reflejo y contaminación lumínica de los alrededores.   
Artículo 38. Almacenamiento de combustibles  
1. El almacenamiento y dispensación de combustibles se realizará de acuerdo con la legislación vigente en esta materia, buscando una ubicación que minimice los riesgos con relación a posibles incendios forestales.   
2. Si existen depósitos en superficie deberán contar con un perímetro de seguridad y un sistema de contención de aguas.  
Artículo 39. Utilización de fertilizantes y productos fitosanitarios  
1. Para el abonado y tratamiento de la cubierta vegetal, se utilizarán productos de baja toxicidad y abonos de liberación lenta que eviten la degradación de suelos y ecosistemas hídricos presentes en el campo de golf.  
2. Las zonas declaradas como vulnerables a la contaminación por nitratos en las disposiciones y normativa vigentes, serán analizadas periódicamente, adoptándose obligatoriamente las medidas necesarias para eliminar o minimizar los efectos de los nitratos sobre las aguas. Igualmente será obligatoria la implantación de estas medidas en las zonas húmedas y sus perímetros de protección, independientemente de su inclusión o no en los listados de zonas vulnerables.  
3. Será obligatorio el registro detallado de todos los fertilizantes utilizados. El almacenamiento de pesticidas, productos químicos o tóxicos se realizará en una construcción metálica y hermética separada del resto.  
Artículo 40. Utilización de maquinaria y equipamiento para el mantenimiento de los campos de golf  
El equipamiento y la maquinaria para el mantenimiento del campo de golf deberán ser diseñados, escogidos y almacenados de manera que eliminen o minimicen la polución.   
Artículo 41. Información  
1. Los titulares del campo de golf proporcionarán a los jugadores y visitantes información sobre las medidas para la prevención y extinción de incendios, el paisaje, los ecosistemas, la flora y fauna presentes en el campo y su entorno próximo en cada periodo estacional, adecuando las normas internas de uso del campo para que la incidencia sobre los mismos sea la mínima posible. Se instalarán paneles informativos sobre la flora y fauna presentes en el campo.   
2. Los propietarios colindantes de los campos de golf serán informados del uso de los recursos hídricos por parte del campo de golf y de sus instalaciones asociadas o complementarias, con el fin de fomentar el uso sostenible de los recursos hídricos.  
Artículo 42. Formación  
Los cursos de formación de empleados y monitores del campo de golf deberán incluir un módulo ambiental que comprenderá, entre otras materias, el conocimiento y valoración de la fauna y flora presente en el campo, el manejo de las especies vegetales, uso racional de abonos y tratamientos fitosanitarios y la gestión sostenible del ciclo hidráulico y de los residuos, así como el ahorro de energía.  
TÍTULO III  
Procedimiento para la implantación de campos de golf  
Artículo 43. Tramitación  
1. La promoción de los campos de golf en cualquier clase de suelo se ajustará a los instrumentos previstos en la legislación urbanística y territorial aplicable. Excepcionalmente, en suelo no urbanizable, obtenida la declaración de interés comunitario, cuando el promotor no disponga de la totalidad de los terrenos, su ejecución se tramitará conforme a las previsiones de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de La Generalitat, Urbanística Valenciana, para los programas de actuación aislada considerando acreditada la disponibilidad civil sobre los terrenos cuando se tenga la titularidad de al menos el 15 por 100 de la propiedad.  
2. En los procedimientos administrativos a que se refiere el apartado anterior deberá solicitarse informe vinculante a los ayuntamientos afectados y, darse audiencia a las consellerías competentes en materia de agricultura, deportes y turismo, sin perjuicio de recabar informes de cuantas administraciones públicas se vean afectadas por la actuación.  
Artículo 44. Documentación  
La documentación exigida en la legislación urbanística para la tramitación de instrumentos que prevean la implantación de campos de golf irá acompañada de un anexo con el siguiente contenido:   
1. En su memoria informativa   
a) Órgano, entidad o persona física promotora del campo de golf, haciendo constar la modalidad de las instalaciones para la práctica de golf, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 6 de la presente ley.  
b) Estructura de la propiedad del área propuesta.   
c) Las razones turísticas, ambientales, recreativas o de cualquier índole que justifiquen la implantación del campo de golf en la comarca o municipio en el que se pretende ubicar, desde el punto de vista de la ordenación del territorio y del paisaje.  
d) Condiciones climáticas, determinando la orientación del sol, vientos predominantes, temperaturas y precipitaciones anuales así como aquellos que se estimen oportunos.  
e) Condiciones socioeconómicas.  
f) Topografía del terreno, indicando la configuración o relieve del terreno, la pendiente y la localización de las zonas naturales y áreas sensibles.  
g) Infraestructuras existentes.  
2. En su memoria justificativa  
a) Estudio y justificación de la capacidad de acogida de los terrenos afectados, en relación con el resto del término o términos municipales afectados, incluyendo los factores señalados en el artículo 15 de la presente ley.  
b) Estudio y justificación del grado de vulnerabilidad ambiental de los terrenos afectados, en los términos y con las condiciones exigidas por el artículo 16 de la presente ley.  
c) Estudio y justificación de la conexión propuesta a las redes de infraestructuras y servicios externos a la actuación, priorizando el menor impacto para el medio y fauna de la zona, así como de la previsión de aparcamientos valorando asimismo la reposición de los servicios e infraestructuras existentes que resulten afectados por la actuación, en los términos señalados por el artículo 10 de la presente ley.  
d) Estudio y justificación de la propuesta de cerramiento de los terrenos afectados, en los términos señalados por el artículo 30 de la presente ley.  
e) Estudio y justificación de las actuaciones tendentes a la recuperación ambiental del entorno, de acuerdo con lo establecido en el artículo 3 de la presente ley.  
f) Estudio y justificación de las soluciones adoptadas en relación con la disponibilidad de recursos hídricos, según las determinaciones que, en su caso, sean exigidas por los organismos de cuenca competentes, en los términos señalados por el artículo 18 de la presente ley.  
g) Estudio de los valores y recursos naturales, culturales o histórico artísticos, existentes en el ámbito propuesto y justificación de las medidas adoptadas para su preservación.  
h) Localización e identificación de los terrenos de refugio y reproducción para la fauna.  
i) Localización e identificación de las vistas escénicas y de los itinerarios paisajísticos.   
j) Localización y características de las áreas de amortiguación previstas en la ley, en especial de conformidad con lo dispuesto en el artículo 20, en el apartado 2 del artículo 23, y en el apartado 1 del artículo 31.   
3. Proyecto o anteproyecto de campo de golf y de todas las instalaciones complementarias tanto deportivas como turísticas y plan de medidas para minimizar el impacto ambiental en el proceso de construcción.  
4. Estudio de Impacto Ambiental  
5. Compromiso de no utilización de las instalaciones complementarias y compatibles en tanto no haya finalizado la construcción del campo de golf.  
6. Estudio de paisaje, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/2004, de 30 de junio, de La Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
7. Plan estratégico de riego, según aparece definido en el artículo 35 de la presente ley.   
8. Ficha técnica del campo de golf para su descripción que incluirá los siguientes elementos: el número de hoyos totales del recorrido, el par del campo, distancia total del campo y de cada hoyo desde las distintas barras de salida y el hándicap individualizado de cada hoyo.   
TÍTULO IV  
Régimen sancionador  
Artículo 45. Régimen sancionador  
1. Las infracciones que se cometan en aplicación de la presente ley se sancionarán de conformidad con lo establecido en la legislación urbanística y sectorial que resulte de aplicación.   
2. Con independencia de la imposición de las sanciones establecidas en los artículos siguientes, el responsable de la infracción vendrá obligado a restaurar el orden infringido, reparando el daño que pudiera haberse ocasionado como consecuencia de la actuación infractora.  
3. Para la imposición de las sanciones previstas en los artículos siguientes, así como para la adopción de las medidas de restauración que procedan, serán competentes tanto los Ayuntamientos como los órganos urbanísticos de La Generalitat, en función de la cuantía de la sanción que se proponga, conforme a la distribución competencial establecida en la normativa aplicable.  
Artículo 46. Auditorías  
1. El incumplimiento de la obligación de realizar las auditorías establecidas por el artículo 34 de la presente ley se considerará infracción urbanística grave, y será sancionada con multa de 6.000 a 60.000 euros, teniendo en cuenta la mayor o menor incidencia medioambiental de la infracción, así como la reincidencia de los titulares de la actuación en la comisión de infracciones de naturaleza similar. Será responsable de la infracción la persona física o jurídica titular de la actuación.  
2. La sanción señalada en el apartado anterior se impondrá en su cuantía máxima cuando a consecuencia de la infracción se haya puesto en peligro la integridad de espacios naturales, flora o fauna sometidos a especial protección.  
Artículo 47. Inejecución del campo de golf  
La no ejecución del campo de golf en los términos establecidos en la correspondiente declaración de interés comunitario o en los acuerdos de aprobación definitiva de los instrumentos de planeamiento correspondientes, constituye infracción urbanística grave, procediendo imponer una sanción por importe igual del doble al quíntuplo del presupuesto de contrata del campo de golf y las instalaciones directamente relacionadas con esta práctica deportiva que irá destinado a la ejecución subsidiaria del mismo y el resto al Fondo de Equidad Territorial.  
Disposiciones transitorias  
Primera. Adaptación de los planes a la presente ley  
Los municipios que prevean la implantación de campos de golf en su planeamiento deberán adaptarlo a la presente ley, incoando el correspondiente expediente de revisión, o mediante el expediente de adaptación que se tramitará de conformidad con lo dispuesto en la legislación urbanística aplicable.   
Segunda. Régimen transitorio de los instrumentos de planeamiento de carácter espacial  
1. Cualquier instrumento de planeamiento urbanístico cuyo contenido pueda resultar afectado por la presente ley, y que se encuentre en tramitación en la fecha de su entrada en vigor, deberá adaptar sus determinaciones a lo establecido en la misma.   
2. Se exceptúan de la obligación establecida en el apartado anterior aquellos instrumentos de planeamiento urbanístico de carácter espacial que hayan sido sometidos a trámite de información pública por el órgano competente con anterioridad a la entrada en vigor de la presente ley.   
En tales supuestos:  
a) Deberá justificarse el cumplimiento, y en su caso adaptarse a las exigencias relativas a la aptitud de los terrenos, capacidad de acogida y vulnerabilidad ambiental de los mismos, integración paisajística, disponibilidad de recursos hídricos y respeto a los corredores ambientales, establecidas en los artículos 14, 15, 16, apartados 1 al 5 del artículo 17, 18 y 19 de esta ley.   
b) Los proyectos de ejecución de las instalaciones, precisos para la obtención de las licencias urbanísticas necesarias, cumplirán las condiciones de diseño, integración y gestión medioambiental establecidos en los artículos 20 a 42, ambos inclusive, de la presente ley.  
3. Las determinaciones previstas en el apartado anterior serán de aplicación para los procedimientos regulados en las disposiciones transitorias tercera y cuarta.  
Tercera. Régimen transitorio de los programas para el desarrollo de actuaciones integradas  
1. Los programas para el desarrollo de actuaciones integradas que tengan por objeto la implantación de un campo de golf, ya sea de modo aislado o conjuntamente con otras actuaciones, y que hayan sido sometidos a trámite de información pública con anterioridad a la entrada en vigor de la presente ley, se resolverán de conformidad con lo establecido en la normativa vigente al momento de iniciar el procedimiento.   
2. Para aquellos programas que prevean la implantación conjunta de campos de golf y usos residenciales se establecen las siguientes obligaciones:  
a) Los ayuntamientos no podrán conceder licencia de ocupación a las viviendas hasta tanto no se hayan ejecutado las obras correspondientes al campo de golf y sus instalaciones anexas.  
b) La no ejecución del campo de golf constituye causa de resolución de la adjudicación, con las consecuencias que se deriven para el urbanizador reguladas por la legislación urbanística.  
c) La administración actuante comunicará a los interesados las circunstancias que deban ser objeto de modificación relativas a su expediente, disponiendo de los plazos previstos en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
Cuarta. Régimen transitorio de las declaraciones de interés comunitario  
Los procedimientos ya iniciados a la entrada en vigor de la presente ley, que tengan por objeto la declaración de interés comunitario para la promoción, en suelo no urbanizable, de un campo de golf, se resolverán de conformidad con la normativa vigente en la fecha de presentación por su promotor de la correspondiente solicitud ante el órgano urbanístico competente.  
Quinta. Reforma o ampliación de campos de golf existentes a la entrada en vigor de la presente ley  
1. La ampliación de los campos de golf, existentes a la entrada en vigor de la presente ley, deberá respetar las condiciones de diseño establecidas en esta ley, en la parte que se amplíe, y el título II en el conjunto de las instalaciones resultantes.  
2. No podrán ser objeto de ampliación las instalaciones compatibles o complementarias si las existentes superan los índices de ocupación establecidos en la presente ley.  
Sexta. Evaluación ambiental estratégica  
Hasta tanto no se aprueben las disposiciones legales necesarias para dar cumplimiento a la Directiva 2001/42/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, relativa a la evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, los estudios y evaluaciones ambientales estratégicos que deban llevarse a cabo para la ejecución de las previsiones contenidas en la presente ley, se regirán por lo dispuesto en la legislación medioambiental aplicable.  
Disposiciones finales  
Primera. Desarrollo y aplicación de la presente ley  
Se faculta al Consell para dictar cuantas disposiciones sean precisas para el mejor desarrollo y aplicación de la presente ley.  
Segunda. Entrada en vigor  
La presente ley entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat.  
Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley.  
Valencia, 5 de diciembre de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI