Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5840, del 02-09-2008 (2008/9948)

RESOLUCIÓ de 7 de juliol de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Quart de Poblet, Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, El Campello, La Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, La Nucia, L'Alfàs del Pi, Altea, Traiguera, Cullera, Aras de los Olmos, Benaguasil, Villafranca del Cid.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5840

Data del DOGV
:   02-09-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/9948

CVE


Data del document
:   07-07-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [Nucia, la](javascript:void(0))
    * [Alfàs del Pi, l'](javascript:void(0))
    * [Vilafranca](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [Sant Vicent del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [Altea](javascript:void(0))
    * [Quart de Poblet](javascript:void(0))
    * [Vila Joiosa, la](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Cullera](javascript:void(0))
    * [Mutxamel](javascript:void(0))
    * [Sant Joan d'Alacant](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de juliol de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Quart de Poblet, Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, El Campello, La Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, La Nucia, L'Alfàs del Pi, Altea, Traiguera, Cullera, Aras de los Olmos, Benaguasil, Villafranca del Cid. [2008/9948]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 150/06-AIA Quart de Poblet, 133/05-AIA Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, El Campello, La Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, La Nucia, L'Alfàs del Pi, Altea, 277/06-AIA Traiguera, 044/06-AIA Cullera, 353/06-AIA Aras de los Olmos, 354/06-AIA Benaguasil i 356/06-AIA Villafranca del Cid.  
València, 7 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 150/2006-AIA  
Títol: Planta de tractament de productes fora d'ús  
Promotor: Roland Group 21, SL  
Autoritat substantiva: Servei de residus industrials de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: C/ Comarques del País Valencià, 345 al terme municipal de Quart de Poblet (València)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El projecte presentat planteja una activitat de gestió de residus no perillosos, bàsicament metàl·lics, que engloba les corresponents operacions de recollida, transport i valorització dels residus.  
L'estudi d'impacte ambiental i el projecte tècnic presentats descriuen l'activitat i les instal·lacions corresponents a una planta de tractament de residus no perillosos metàl·lics, a fi de sotmetre l'actuació projectada a avaluació de l'impacte ambiental, tràmit preceptiu per a l'obtenció de la llicència d'activitat municipal i l'autorització de gestor de residus, d'acord amb la legislació vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord al projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental presentats, la futura planta de tractament de residus no perillosos s'ubicarà en una nau industrial edificada sobre una parcel·la de 4.804,93 m², amb planta rectangular i construïda per damunt de la rasant, i resulta una superfície total construïda de 2.366,19 m². La situació concreta correspon al c/ Comarques del País Valencià, del terme municipal de Quart de Poblet (València). Les superfícies útils i construïdes, com també, les diverses estances i zones de treball són les següents:  
- Hall d'entrada i pesatge de matèria primera, amb 17,59 m²  
- Lavabos, vestidors i menjador amb 47,06 m²  
- Zona d'oficines, arxiu i accessos de 140,06 m²  
- Zona de magatzematge i producció de 1.989,81 m²  
- Zona de taller i recanvis de 41,60 m²  
- Zona de compressors i eixugador de 6,16 m²  
- Àrea de laboratoris de 63,27 m²  
Tota la nau presenta paviment de formigó excepte la zona d'oficines i lavabos que serà de taulell ceràmic. El subministrament d'aigua potable es realitzarà des de la xarxa de distribució general municipal. Pel que fa a la xarxa de sanejament, les aigües sanitàries de lavabos i vestidors es destinen a col·lector municipal a través d'una arqueta de recollida de greixos i d'una altra arqueta per a la presa de mostres. La ventilació general de l'edifici i, en particular, de la zona de treball de taller i emmagatzemament serà natural a través de portes i finestres.  
Els processos de gestió i valoració dels residus consisteixen en les operacions de recollida selectiva, selecció primària, emmagatzemament per categories, trituració, selecció secundària, premsatge i transport fins a destinació final. Els residus gestionats corresponen a ferralla metàl·lica i cable elèctric procedents de la construcció.  
La recollida selectiva dels residus es realitzarà en origen, mitjançant vehicles propis per a cada tipus de residu, o bé, una vegada recepcionats en la planta se seleccionaran abans o després de la pesada d'aquests (selecció primària). L'emmagatzemament selectiu es durà a terme en compartiments diferenciats per a cada tipus de material, que se situaran en diferents zones de la nau en funció del tractament posterior que hagen de rebre. Només es trituraran o premsaran part dels residus, emmagatzemant temporalment els altres, fins a aconseguir una quantitat mínima que en permeta el transport fins la destinació final.  
L'emmagatzemament general dels residus gestionats per l'activitat, en ser de naturalesa metàl·lica, no perillosa i sòlida, es realitzarà en recipients a granel convenientment delimitats per elements separadors que n'impedisquen la mescla.  
La trituració permetrà reduir la grandària dels perfils d'alumini al requerit per a la fosa d'aquests. Al final de la línia de triturat es disposarà un desferrador electromagnètic per a eliminar les restes fèrriques que puguen acompanyar el residu. El molí triturador disposarà d'un sistema d'aspiració d'aire consistent en un cicló amb filtre de mànegues. Mitjançant aquest sistema es recollirà tant la pols generada com els elements lleugers no metàl·lics mesclats amb l'alumini.  
Per a l'alumini es disposarà d'una taula de selecció on se separaran, d'una banda, l'alumini anonitzat i, per l'altra, l'alumini lacat i s'emmagatzemarà cadascun en zones diferents.  
Aquells residus que per exigències de la fosa no requerisquen ser triturats o que s'envien directament a destinació, es premsaran per a obtenir paquets de dimensions i pesos adequats. Com a operació final a la gestió es realitza l'expedició i el transport fins a destinació dels materials. Es calcula, aproximadament, un volum de residus gestionats en la planta de 6.151,2 t/any.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada, i s'analitzen els impactes derivats de la fase de construcció i els derivats del funcionament de l'activitat.  
Afeccions legals  
La parcel·la on es projecta situar l'activitat presenta un risc d'inundació de nivell 1 i 3 d'acord al Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat per Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat.  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I d'aquesta segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La llista d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte són:  
- Residus generats i maneig de residus no perillosos objecte de l'activitat projectada, amb operacions de recepció, emmagatzemament, trituració, premsatge i expedició.  
- Soroll produït per l'activitat industrial i pels vehicles de transport.  
- Emissions a l'aire que puguen produir-se, considerant-se en cas d'accident.  
- Els únics abocaments que s'han de considerar són els produïts per lavabos i dutxes com aigües sanitàries.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte i respecte al programa de vigilància ambiental:  
- El subministrament d'aigua haurà de provenir de la xarxa municipal d'aigua potable.  
- Els residus es recolliran i es depositaran en recipients col·lectors.  
- Es muntaran les màquines sobre suports elàstics i aniran ancorades en bancades antivibratòries de massa convenient.  
- L'emmagatzemament selectiu es realitza en compartiments diferenciats per a cada tipus de material.  
- El molí triturador disposa d'un sistema d'aspiració d'aire consistent en un cicló amb filtre de mànegues.  
Tramitació administrativa  
Mitjançant una nota de règim intern rebuda el 3 de maig de 2006, des del Servei de Residus Industrials se sol·licita la declaració d'impacte ambiental, i a l'esmentada sol·licitud s'adjunta el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental.  
L'Àrea d'Avaluació Ambiental realitza la informació pública del projecte, i no hi ha constància de cap al·legació a aquest.  
En data 31 d'octubre de 2006, se sol·licita al Servei d'Ordenació del Territori, en l'àmbit de les seues competències, informe sobre el risc d'inundació (PATRICOVA) en relació amb el projecte presentat. L'informe exposa que, d'acord amb l'article 24 de la normativa del PATRICOVA, en sòl urbà afectat per risc d'inundació els ajuntaments hauran de verificar-ne la incidència i imposar, quan escaiga, condicions d'adequació de les futures edificacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat c.2) Altres instal·lacions de desballestament o emmagatzemament de ferralla, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de planta de tractament de productes fora d'ús, promogut per Roland Group 21, SL, que s'ha de situar al c/ Comarques del País Valencià, 345 del terme municipal de Quart de Poblet (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que establit en estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. La zona d'emmagatzemament exterior de residus metàl·lics haurà de disposar d'una tanca o parament perimetral que impedisca la lliure dispersió dels materials per la superfície de la campa.   
2. El molí triturador haurà de disposar d'un sistema d'absorció de pols mitjançant un cicló amb filtre de mànegues o equip equivalent.  
3. L'emmagatzemament temporal dels residus metàl·lics, una vegada classificats i seleccionats, s'haurà de realitzar en contenidors fins al moment de l'expedició d'aquests.  
4. Disposar del permís d'abocament al clavegueram municipal de l'Ajuntament.  
5. Disposar de l'informe municipal sobre les condicions que s'han de complir, si és el cas, per a l'adequació de l'edificació al risc per inundació d'acord a l'art. 24 de la normativa del PATRICOVA.  
6. S'hauran d'incorporar a aquest programa de vigilància ambiental les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 133/2005-AIA  
Promotor: Gas Natural SDG, SA.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte projecte: Projecte de gasoducte Alacant-la Vila Joiosa-Benidorm-Altea-Calp. Tram entre els vèrtexs V-0 (TM d'Alacant) i V-624 (TM d'Altea).  
Localització: Als termes municipals d'Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, el Campello, la Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, la Nucia, Alfàs del Pi i Altea.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte per al subministrament de gas per a ús industrial, comercial i domèstic de diverses poblacions. La conducció del projecte partirà del terme municipal d'Alacant i arribarà fins a Calp, no obstant això, el tram avaluat en aquesta declaració arriba fins al terme municipal d'Altea, al vèrtex 624.  
Característiques del projecte:  
- La longitud total de la conducció principal és de 69.120,62 m fins a Calp. Es tracta d'una conducció d'acer al carboni de 10" de diàmetre a 16 bars de pressió (APA).  
- Les xarxes de distribució tindran els diàmetres següents: 3", 4", 6" i 8". Seran les següents amb les longituds següents:  
- A Mutxamel: 265 ml  
- Sant Joan d'Alacant: 471,54 ml  
- Al Campello: 189,33 ml  
- A la Vila Joiosa: 2.436,89 ml  
- A Finestrat: 24,03 ml  
- A Benidorm: 432,75 ml  
- A Alfàs del Pi: 19,97 ml  
- A Altea: 26,90 ml  
- A Calp: 21,83 ml  
- En tot el recorregut d'aquesta la canonada anirà soterrada a una profunditat mínima d'1 metre. La canonada disposarà d'una protecció passiva mitjançant revestiment extern amb polietilé extrusionat aplicat en fàbrica i amb polietilé aplicat en obra mitjançant cintes o maneguets retràctils, així mateix disposarà d'una protecció activa: protecció catòdica. En determinades zones hi haurà un revestiment antiroca.  
Al costat del gasoducte s'instal·larà, en la mateixa rasa en conductes de polietilé, cable de telecomunicació i telecontrol.  
- Obertura de la pista de treball mitjançant operacions mecàniques de desbrossament i explanació, abassegament selectiu de sòls i terres de capçalera, excavació de rasa per mitjans mecànics, distribució, soldadura per trams, corbat i instal·lació de canonada, posada en rasa, soldadura i comprovacions, farciment rasa, descompactació i restitució de la coberta edàfica i tractament de punts especials.  
L'amplària de la pista de treball serà de 10 m que servirà per a abassegament de materials d'excavació, operacions d'obra, el transport de materials i la circulació de maquinària. S'utilitzarà pista restringida, 7 m d'amplària, en determinades zones especials.  
- El balanç d'excavacions i aportacions està bastant compensat. No obstant això, els excedents en el cas que no puguen ser emprats en l'obra, seran transportats a abocadors controlats.  
- Punts d'encreuament especials: llits, carreteres, etc.  
- Instal·lacions complementàries:  
- Vàlvules i posicions.  
- Armaris de regulació.  
- Estacions de protecció catòdica (EPC).  
- Sistemes de comunicació i telecontrol.  
- Instal·lacions elèctriques de baixa tensió soterrades i amb pocs metres de desenvolupament.  
La duració de les obres previstes per a tot el projecte serà de 14 mesos aproximadament.  
Servituds:  
Servitud permanent de pas en una franja de terreny de 3 m, un i mig a cada costat de l'eix de la conducció. S'hi estableixen les limitacions següents més destacables: prohibició d'efectuar treballs de llaurada o semblants a una profunditat superior a 50 cm, com també plantar arbres o arbustos a distància inferior a 2 m des d'eix de canonada. Prohibició de realitzar qualsevol tipus d'obres o efectuar cap acte que puga danyar o pertorbar el bon funcionament de les instal·lacions, a una distància inferior a cinc metres de l'eix del traçat, a l'un i l'altre costat d'aquest. Aquesta distància podrà reduir-se.  
Tramitació administrativa i informes  
Expedient 71/2004-AMB:  
El promotor va efectuar consulta respecte del projecte, i es va sol·licitar informe de diversos organismes. Es van rebre diversos informes i i es van traslladar posteriorment al promotor els següents: Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria (secció forestal, espècies protegides i espais naturals), ajuntaments de Benissa, Calp, la Vila Joiosa, el Campello, Sant Vicent del Raspeig i Mutxamel.  
Es va remetre igualment al promotor informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental respecte al projecte consultat. Se'ls indicava que havien de buscar-se altres alternatives de traçat per a l'encreuament de la serra de Bèrnia en el tram final d'Altea i Calp. Posteriorment es va rebre informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Expedient 133/2005-AIA:  
La tramitació, informes, documentació, informació pública, etc. es refereix a tot el projecte des d'Alacant fins a Calp. L'avaluació ambiental que es fa en aquesta declaració d'impacte ambiental se cenyeix, no obstant això, al tram entre els vèrtexs V-0 (TM d'Alacant) i V-624 (TM d'Altea) en sol·licitar-ho el promotor, quedant la resta del projecte pendent d'avaluació fins que per part del promotor s'aclarisca el que ha sol·licitat l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
Es va remetre escrit del Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport en què s'indicava que s'havia efectuat la informació pública mitjançant un edicte en el BOP de 12-03-05 i en el DOGV de data 18-03-05 i es van remetre les al·legacions presentades com també el projecte de gasoducte d'Alacant-Benidorm-Altea-Calp i el corresponent estudi d'impacte ambiental d'aquest. Igualment s'aporten informes d'organismes: ajuntaments, Consorci d'Aigües de la Marina Baixa i Comunitat de Regants SRHA. S'hi aporta autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb condicions.  
- Altea: el projecte remés a l'Ajuntament no té estudi d'impacte ambiental, es passa per béns i drets de propietaris quan es podria passar per camins i vials, no es té informació suficient, i hi ha falta de consens amb l'Ajuntament.  
- Calp: afecció a un habitatge que s'ha de construir en parcel·la, amb llicència.  
- Mutxamel: es proposa adaptar el traçat per vials ja existents per a minimitzar afeccions a particulars.  
- Benidorm: s'informa desfavorablement per ser insuficient la informació remesa.  
- La Vila Joiosa: adaptació a zones afectades per ordenacions en tramitació o en estudi. En aproximadament 5 km des de la seua entrada per l'oest al municipi, discorre per sòl no urbanitzable de protecció ambiental paisatgística en els quals es prohibeixen els moviments de terra i no estan permeses les instal·lacions ni construccions o obres excepte les que el PGOU preveu expressament i excepcionalment per ser necessàries per a la conservació i gaudi públic d'aquestes.  
- Alacant: proposen un traçat alternatiu molt pròxim al projectat per a minimitzar afeccions.  
- Comunitat de Regants SRHA de Mutxamel: sol·licita informació.  
- Consorci per a proveïment d'aigües i sanejament de la Marina Baixa. Autoritza les instal·lacions amb una sèrie de condicions i prescripcions relatives fonamentalment a la necessitat de mantenir distàncies respecte a conduccions.  
Es va efectuar consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi i al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant d'aquesta Conselleria respecte al projecte, i igualment es va sol·licitar informe l'Ajuntament d'Altea adjuntant-li còpia de l'estudi d'impacte ambiental.  
Es va sol·licitar al promotor a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant un requeriment de documentació, en el qual es destaca que es reiterava la necessitat de buscar-se altres alternatives respecte al tram d'encreuament de la serra de Bèrnia a Altea i Calp, com també aclarir el ja sol·licitat en l'informe de l'expedient de consulta 71/2004-AIA de l'Àrea d'Avaluació Ambiental (se li va adjuntar còpia de l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi que no s'havia remés en l'expedient de consulta).  
Es va remetre, pel promotor, escrit de contestació tant de l'informe de l'expedient de consulta com del requeriment de documentació d'aquest expedient juntament amb estudi d'impacte ambiental corregit, amb plànols del projecte i separata de camins ramaders amb xicotetes modificacions respecte a l'inicial.  
Es va rebre informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura basant-se en el qual estableix l'estudi d'impacte ambiental del patrimoni cultural del projecte referit.  
Es va remetre pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant la resposta al requeriment fet al promotor a través d'ells: escrits de resposta i estudi d'impacte ambiental corregit, amb plans del projecte i separata de camins ramaders amb xicotetes modificacions respecte a l'inicial.  
Es va reiterar la consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori i al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant tenint en compte l'ampliació presentada.  
Pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant es van remetre informes de tècnic d'espais naturals protegits, de la secció forestal i del tècnic de protecció d'espècies.  
- Tècnic de protecció d'espais naturals: indica que el traçat discorre pròxim al LIC Algepsar de Finestrat no havent en cap cas d'afectar aquest espai protegit. Respecte a l'encreuament del riu Algar es considera assumible l'impacte que causarà establint una sèrie de mesures compensatòries com ara retirada de fems i runes de la zona humida, plantació de determinades espècies vegetals en el tram des del límit nord de la zona humida fins a uns 30 m abans del pont sobre la N-332 i el disseny de les plantacions d'acord amb els tècnics d'espais naturals protegits dels Serveis Territorials.  
Respecte a l'encreuament de la serra de Bèrnia s'emet informe favorable sempre que no hi haja altres alternatives tècnicament viables. S'estableix com a condició la plantació de tota la superfície amb espart (Stipa tenacissima).  
- Secció Forestal: fa relació dels camins ramaders afectats, forestss públiques i terrenys forestals per municipis segons el Pla general d'ordenació forestal. S'indica que les afeccions indicades són basant-se en l'estudi d'impacte ambiental presentat, posteriorment es va presentar una separata amb afeccions a camins ramaders per a la tramitació de les ocupacions de camins ramaders però no coincideixen exactament, de manera que s'iniciarà el tràmit d'ocupació de camins ramaders i de les forests afectades i es farà condicionat a l'aprovació de la declaració d'impacte ambiental. Aquestes ocupacions es faran basant-se en l'informe i no al que sol·licita.  
- Tècnic de protecció d'espècies: respecte a l'encreuament de la serra de Bèrnia l'alternativa triada produiria un impacte paisatgístic molt greu amb cicatriu en vessant rocosa de gran pendent de molt difícil o impossible restauració i una gran visibilitat des de la AP-7. Per a realitzar un examen adequat de les alternatives possibles és imprescindible conéixer si hi ha algun motiu legal o tècnic que impossibilite l'elecció de l'altra alternativa denominada Castellet, per tenir un impacte ambiental molt inferior al traçat escollit.  
Pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi es va remetre informe, i destaca el següent:  
- Recomanant estudi de traçat alternatiu fora de l'àmbit del LIC serres de Bèrnia i del Ferrer. La variant del Castellet comporta una menor afecció al LIC referit.  
- Aplicació del pla de restauració del medi presentat.  
- En l'encreuament del riu Algar indica la necessitat d'aplicació de mesures per a minimitzar els impactes sobre el règim hídric i el medi biòtic.  
- En les zones afectades pel projecte dins de l'àmbit territorial d'un espai protegit s'haurà de realitzar un estudi previ de caracterització de la vegetació.  
Es va efectuar requeriment, al promotor, de documentació-aclariment respecte a l'alternativa d'encreuament de la serra de Bèrnia, variant Castellet, que rebutjaven en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. Aquest requeriment amb avís de caducitat, es va transmetre igualment al Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
Pel promotor es va remetre un escrit en el qual sol·licita que es duga a terme la declaració d'impacte ambiental per al projecte del gasoducte Alacant-Benidorm-Altea-Calp en el tram comprés entre els vèrtexs V-0 (TM d'Alacant) i V-624 (TM d'Altea). La resta del traçat comprés entre els vèrtexs V-624 (TM d'Altea) i V-929 (TM de Calp) quedaria pendent de resolució fins que puguen aportar la documentació sol·licitada.  
Al·legacions  
Es fa una síntesi de les al·legacions del període d'informació pública remeses per l'òrgan substantiu:  
- Al·legacions relatives a l'afecció fonamentalment de terrenys agrícoles de diferent tipus dividint la finca i afectant el cultiu, i se sol·licita modificació de traçat.  
- Al·legacions per afecció a parcel·les particulars sol·licitant modificació de traçat: per discórrer pròxima a habitatge, per travessar parcel·la amb hivernacles, etc.  
- Al·legacions per afecció a terrenys urbanitzables de diferents tipus. Per exemple a camp de golf Los Almendros a la Vila Joiosa, zones urbanitzables a Mutxamel, finca amb futur desenvolupament urbanístic al Campello, etc.  
- Al·legacions sol·licitant informació, canvis de dades errònies, etc.  
El promotor emet un informe de resposta a les al·legacions presentades, s'hi adjunta plànols de traçats d'alternatius, i es fa la síntesi següent:  
- Es rebutgen la major part de les al·legacions relatives a afecció a terrenys agrícoles i parcel·les particulars majoritàriament indicant diferents motius depenent de les al·legacions, entre els quals destaquen els següents: traslladar el traçat comportaria entrar en la zona d'afecció de la AP-7 establida en 25 metres per la Llei 6/1991, de carreteres de la Generalitat Valenciana, comportaria afectar tercers no sotmesos en l'expedient expropiatori que podrien manifestar-se en el mateix sentit, no ser possible per qüestions d'estabilitat de la canonada, per orografia del terreny, etc.  
En alguns casos s'accepta amb condicions.  
- Respecte a l'al·legació que afecta el PRI de Mutxamel s'indica que s'ha aconseguit acord amb l'Ajuntament per a ajustar el traçat als nous vials. Respecte a l'al·legació relativa a l'afecció a pla parcial l'Almisserà de Los Almendros s'indica que s'accepta.  
- Es respon igualment als informes-al·legacions de diferents ajuntaments, i es destaca el següent:  
- Calp: s'ha adaptat traçat per a evitar afecció a habitatge amb llicència municipal.  
- Mutxamel: s'està consensuant el traçat amb l'Ajuntament per a adaptar el traçat a vials.  
- Benidorm: s'han resolt amb l'Ajuntament totes l'afeccions resultants de la conducció principal i queda per concretar alguns aspectes de la xarxa de distribució.  
- La Vila Joiosa: s'estan dissenyant variants del projecte per a no afectar plans urbanístics.  
- Alacant: va acordar una variant de gran complexitat que depén del consens a què s'arribe amb Sant Vicent del Raspeig i el Ministeri de Foment.  
- Altea: que han seguit en tot moment les pautes i directrius donades pels tècnics municipals.  
Consideracions ambientals  
1. Aquesta avaluació d'impacte ambiental s'ha efectuat tenint en compte la documentació presentada pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant i pel promotor relativa al projecte de gasoducte Alacant-Benidorm-Altea-Calp:  
- Exemplars remesos pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant amb data entrada de 5 d'agost de 2005: projecte amb plànols de traçat de detall, estudi d'impacte ambiental amb projecte de restauració ambiental.  
- Exemplars remesos pel promotor amb data entrada de 12 d'abril de 2006: documentació amb data març de 2006: resposta a requeriment, estudi d'impacte ambiental modificat segons el que s'ha sol·licitat, adjuntant plànols del projecte amb xicotetes variacions, amb projecte de restauració ambiental, i estudi d'impacte ambiental relatiu al patrimoni cultural. Separata de camins ramaders amb plànols de projecte amb xicotetes modificacions.  
- Exemplars remesos pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant amb data d'entrada de 10 de maig de 2006: documentació de març de 2006, constituïda per estudi d'impacte ambiental modificat segons allò que s'ha sol·licitat, adjuntant plànols de projecte amb xicotetes modificacions, projecte de restauració ambiental i estudi d'impacte ambiental del patrimoni cultural. Separata de camins ramaders amb plànols projecte amb xicotetes modificacions.  
2. L'estudi d'impacte ambiental avalua els ramals de distribució, però per error figura en els plànols generals de l'estudi un traçat que finalment no és el del projecte definitiu. Es fa la consideració abans citada pel fet que pel promotor en la resposta a l'ampliació de l'estudi presentada indica que respecte als ramals de distribució els quals figuren en els plànols generals de l'estudi estan equivocats corresponent a traçats inicials que posteriorment es van modificar acurtant-se. Indicant que l'estudi ha avaluat els traçats finals.  
D'altra banda el traçat dels ramals de distribució és el que figura en els plànols del projecte i l'avaluat. Els plànols del projecte per als ramals de distribució presentats amb data d'entrada en aquesta Conselleria de 12 d'abril i 10 de maig de 2006 s'avaluen en aquesta declaració, en disposar d'elements de judici per a fer-ho, i són els que s'executaran. Presenten xicotetes variacions respecte als plànols del projecte presentats inicialment amb data entrada en aquesta Conselleria de 5 d'agost de 2005.  
Respecte al traçat de la conducció principal que figura en els plànols de projecte remesos inicialment en data 5 d'agost de 2005 coincideix amb el traçat que figura en els plànols de tots els estudis d'impacte ambiental remesos, considerant-se avaluat en aquesta declaració. Aquest traçat presenta xicotetes modificacions en els plànols de projecte remesos posteriorment annexos als estudis d'impacte ambiental presentats i amb dates d'entrada de 12 d'abril i 10 de maig de 2006, considerant-se avaluats amb aquesta declaració.  
3. Respecte a l'afecció a camins ramaders, forests públiques i terrenys forestals s'obtindran les autoritzacions d'ocupació i la resta davant la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria que requereix la legislació sectorial, tenint-se en compte que, els traçats indicats en separata de camins ramaders (document març 2006) remesa amb data entrada 12 d'abril i 10 de maig de 2006 i en plànols de projecte annexos als estudis d'impacte ambiental (documents març 2006) remesos amb idèntiques dates a les citades, són avaluats en aquesta declaració, com també allò que s'ha indicat en els punts anteriors.  
En la sol·licitud d'ocupació que s'està tramitant es tindrà en compte aquestes xicotetes modificacions, tenint en compte que allò que s'ha indicat en els plànols de projecte i en la separata de camins ramaders abans citats s'ha avaluat en aquesta declaració i la discrepància entre aquests plànols i els que figuren com a generals en l'estudi d'impacte ambiental s'ha tingut en compte i s'ha explicat anteriorment.  
4. Respecte a la possible afecció a patrimoni cultural es considera necessari complir el que estableix al respecte l'estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural presentat, com també si en cas de descobrir-se durant l'execució del projecte algun element del patrimoni cultural haurà de complir-se el que s'ha indicat en la Llei de patrimoni cultural valencià i s'haurà de comunicar immediatament a la Conselleria de Cultura per a adoptar, si és el cas, les mesures oportunes respecte d'això.  
En l'estudi d'impacte ambiental del patrimoni cultural presentat s'ha utilitzat el traçat del projecte corresponent als plànols de projecte presentats inicialment remesos amb data 5 d'agost de 2005, per la qual cosa haurà d'ampliar-se l'estudi incorporant les modificacions presentades en dates posteriors i remeses amb dates 12 d'abril i 10 de maig de 2006 i obtenir informe favorable de la Conselleria de Cultura, llevat que per aquesta s'indique que no cal. Igualment es farà tenint en compte que el traçat dels ramals de distribució dels plànols generals dels estudis d'impacte ambiental són diferents respecte al traçat final dels plànols de projecte presentats (document març 2006) amb dates d'entrada de 12 d'abril i 10 de maig de 2006.  
5. Respecte a l'afecció del traçat del gasoducte a sòl no urbanitzable de protecció en general i en especial al de protecció ambiental paisatgística del terme municipal de la Vila Joiosa cal indicar el següent:  
- La Llei 16/2003 de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat Valenciana de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 indica que els plànols i projectes de les instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es refereix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny superior o igual a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública conforme a l'article 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric, i conforme a l'article 103 de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs.  
- La Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable estableix en l'article 17 respecte al sòl no urbanitzable protegit que igualment es podran dur a terme les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés general. En la disposició transitòria segona d'aquesta s'indica que respecte al sòl classificat com a no urbanitzable subjecte al règim de protegit pels instruments de planejament urbanístic vigents a l'entrada en vigor d'aquesta llei, s'aplicarà el règim establit en aquesta per al sòl no urbanitzable protegit.  
- El gasoducte de transport té 16 bars de pressió, i s'ha sol·licitat la declaració d'utilitat pública d'aquesta.  
- Respecte al traçat que afecta sòl no urbanitzable protegit al terme municipal de la Vila Joiosa discorre majoritàriament aprofitant pista de treball existent d'antiga conducció (canal Taibilla-Amadorio), discorrent pròxim a una infraestructura existent d'autopista, i a més aquest tipus de sòl s'estén a un costat i a l'altre de l'autopista pel que ha d'afectar-se llevat que s'allunyara molt de l'autopista i no aprofitara la pista de treball existent del canal Amadorio-Taibilla la qual cosa implicaria un major impacte ambiental.  
6. Els terrenys travessats per la conducció discorren situats molt pròxims a l'autopista A-7 en la major part del recorregut d'aquesta, afectant sòls quaternaris i terciaris majoritàriament sent en gran part terrenys bastant antropitzats, agrícoles i urbans i urbanitzables. En algunes zones del recorregut d'aquesta s'afecten terrenys naturals fonamentalment en l'encreuament de barrancs i rambles i en menor grau a terrenys forestals tipus matoll majoritàriament espartars, romerars i timoners fenassos. Al principi del recorregut s'afecten termes municipals del Campello i la Vila Joiosa terrenys forestals del tipus mencionat discorrent, no obstant això, en gran part per pista de treball existent del canal Amadorio-Taibilla la qual cosa reduiria considerablement l'afecció ambiental.  
7. Tenint en compte l'estudi d'impacte ambiental es destaquen els impactes següents:  
- Generació de pols que es considera compatible en general, podent-se adoptar mesures correctores que ho reduirien com ara regs de pistes de treball o desenvolupament d'obres fora de mesos estivals en determinades zones més sensibles.  
- Generació de soroll que pot tenir més importància en zones pròximes a edificacions i població, durant l'execució. Es considera un impacte moderat i temporal, establint-se limitació de treball en horaris diürns.  
- Afeccions a sòls, qualificades com a moderades o severes. No obstant això, s'implanten mesures en el mateix projecte que els redueixen, del tipus de retirada de sòls, abassegament i conservació i posterior ús en restauració de la zona una vegada soterrada la canonada.  
La compactació de sòls com a conseqüència de l'obra pot ser corregida mitjançant mesures de descompactació.  
- L'afecció sobre la vegetació es considera com a severa, destacant-se les zones d'encreuaments de barrancs i rambles. S'han previst mesures correctores de restauració. Poden també, en fase constructiva, adoptar-se mesures de xicotetes modificacions de traçat o canvi de procés constructiu per a salvaguardar espècimens concrets.  
- L'impacte sobre la fauna es qualifica com a moderat, no havent-se detectat ponedors o caus en la zona d'afecció i entorn immediat.  
- L'impacte paisatgístic es qualifica de temporal i limitat a la zona de pista de treball com a conseqüència del desbrossament. Es qualifica de moderat en zones amb vegetació natural i sever en zones amb regosòls. S'adoptaran mesures correctores de reposició de sòls i, en determinades zones, de revegetació.  
8. Com a part de l'estudi d'impacte ambiental hi ha un projecte de restauració ambiental que inclou mesures correctores i un pla de vigilància i seguiment ambiental del qual es destaca el següent:  
Dins de les mesures minimitzadores es destaquen les següents de caràcter general:  
- Es garantirà la completa restitució topogràfica de les obres en el sentit de restaurar els terrenys al relleu previ d'aquests a l'inici de les activitats.  
- Es realitzarà la completa restitució de tots els béns i serveis afectats.  
- Es prohibeix expressament l'ús de tècniques de voladura per a realitzar obertures de rasa.  
- El trànsit i circulació de maquinària d'obra i vehicles de transport quedarà restringit a la pista de treball i a la xarxa de camins i carreteres prèviament definits com a rutes d'accés a la zona de treball.  
Mesures minimitzadores de caràcter particular es destaquen les següents:  
- Sobretot el traçat i com a acció immediata al desbrossat de la pista de treball, la retirada de l'horitzó de terra vegetal per a la seua posterior restitució.  
- Encreuaments de llits de cabal continu: riu Torres i riu Algar. Mitjançant tècnica de col·locació d'atalls i bypass, i posteriorment es col·locarien esculleres de protecció.  
- Encreuaments de vessament ocasional, a cel obert amb tub llastat i protecció mitjançant llosa de formigó al llit i esculleres als marges. En moments en què no hi haja flux superficial.  
Mesures correctores específiques:  
- Sobre la totalitat de la franja d'afecció: descompactació de sòls i restitució de la capa de terra vegetal o coberta edàfica.  
- Sobre les zones ocupades per vegetació natural: revegetació amb espècies autòctones. Es realitzaran adobats de reforç. Es duran a terme en els punts singulars d'interés ambiental.  
- No es preveu en principi cap restricció del període d'obres per fauna.  
- Protecció de riberes i costes mitjançant esculleres.  
Respecte al pla de seguiment i vigilància ambiental, comprendrà les fases de construcció i posada en marxa del gasoducte, seguiment del projecte de restauració ambiental i seguiment de l'evolució del projecte de restauració ambiental durant els 3 anys següents a la posada en marxa d'aquest. Requerirà la contractació d'un assistent tècnic ambiental. En el referit pla es detallen mesures correctores que s'han d'adoptar igualment en el projecte.  
S'inclou un pla de prevenció d'incendis.  
9. D'acord amb la resposta al requeriment d'ampliació d'estudi els trams del traçat que discorre per camins a mitja vessant s'han ajustat a aquests reduint la pista de treball i fins i tot invertint-la, minimitzant l'impacte. S'indica igualment que si és necessari es reduirà encara més la pista de treball per a evitar desmunts i terraplens innecessaris. Això es considera fonamental, cas de generar desmunts i terraplens hauran d'adoptar-se mesures correctores.  
En els trams en què la pista segueix en paral·lel el canal Taibilla-Amadorio s'aprofita la pista oberta per aquesta obra sense necessitat d'ampliar-la, restringint la pista si és necessari. En els trams que se separa d'aquest canal es fa per travessar forts pendents, buscant llavors el màxim pendent per a evitar generar desmunts i terraplens.  
10. En l'ampliació de l'estudi presentada pel promotor es fan les precisions següents:  
- El transport de persones, maquinària i materials quedarà restringit en la seua aproximació a la pista de treball, a la xarxa viària existent, i no serà necessària l'ampliació. La resta d'activitats que impliquen moviment de maquinària o materials i persones quedaran restringides a la pista de treball.  
- Prèviament al començament de l'activitat es realitza un replantejament del traçat en camp d'acord amb els plànols, i s'efectua mitjançant estacatge dels límits exteriors.  
- La totalitat dels àrids procedents d'excavació o desbrossament que es generen en la fase constructiva queden abassegats dins dels límits de la pista de treball, abassegats selectivament i diferenciant sòls de capçalera i àrids d'excavació de rasa.  
- Si dins de la fase d'excavació es generen excedents, aquests solen emprar-se en labors complementàries (esculleres amb materials seleccionats, etc.) i cas de no poder ser emprats en l'obra són transportats a abocadors controlats.  
- En cap cas es preveu l'obertura de pedreres o qualsevol altre tipus de zones d'extracció per a obtenció de préstecs.  
- Es disposa de plans d'emergència i prevenció de riscos.  
11. Es considera necessari adoptar mesures preventives i correctores addicionals a les plantejades en la documentació presentada, com també introduir modificacions en aquesta en relació a millorar la integració del projecte en el medi i reduir l'impacte ambiental d'aquest.  
S'ha observat que s'afecta en determinades zones a terrenys forestals i no s'ha previst revegetació, considerant-se necessari que es revisen tots els terrenys forestals amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria per a determinar si és necessària aquesta, i en cas afirmatiu modificar el projecte de restauració i portar-la a termini.  
12. Tenint en compte el traçat de les conduccions i resta d'instal·lacions previstes es considera que el projecte és ambientalment acceptable sempre que es complisquen les mesures correctores i preventives establides en la documentació presentada i en aquesta declaració.  
13. No s'adopten mesures preventives i correctores respecte al ramal de distribució a Finestrat que figura en els plànols generals de l'estudi d'impacte ambiental en indicar-se pel promotor que són erronis i els que avalua l'estudi i finalment es duran a terme són els indicats en els plànols del projecte final.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàcticos en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é e la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte Alacant -la Vila Joiosa-Benidorm-Altea-Calp. Tram entre els vèrtexs V-0 (TM d'Alacant) i V-624 (TM d'Altea), als termes municipals d'Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, el Campello, la Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, la Nucia, Alfàs del Pi i Altea i el promotor de la qual és Gas Natural, SDG SA, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada com també els condicionants de l'apartat segon.  
Segon  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental avalua el traçat del projecte tant de la conducció principal com de les xarxes de distribució que figura en els plànols del projecte que figuren com annexos als estudis d'impacte ambiental (document de març de 2006) remesos amb data entrada en aquesta Conselleria de 12 d'abril i 10 de maig de 2006, a més d'avaluar-se el traçat que figura en els plànols de projecte presentats inicialment amb data entrada 5 d'agost de 2005.  
El traçat de les xarxes de distribució que figura en els plànols generals dels estudis d'impacte ambiental és erroni, i és el correcte i que s'executarà el corresponent als plànols de projecte presentats amb data entrada 12 d'abril i 10 de maig de 2006 annexos a estudi d'impacte ambiental (document març de 2006).  
Les mesures correctores i condicionants previstes en la documentació presentada i en aquesta declaració s'hauran d'aplicar al traçat final presentat i avaluat abans citat (remesos amb data 12 d'abril i 10 de maig de 2006).  
2. S'haurà d'obtenir l'ocupació i autorització pertinents respecte a l'afecció als camins ramaders, forests d'utilitat pública i terrenys forestals afectats. Havent de tenir-se en compte el que s'ha indicat en l'anterior punt, com també el que s'ha indicat en les consideracions ambientals d'aquesta declaració, per part de l'organisme a què pertoque donar les autoritzacions. Respecte als camins ramaders, el traçat dels plànols del projecte que figuren en la separata de camins ramaders (document març de 2006) ha sigut avaluat en aquesta declaració.  
3. Respecte a l'afecció al patrimoni cultural s'haurà de complir el que estableix l'estudi de patrimoni cultural de data 28 de setembre de 2005 respecte a les mesures correctores i protectores a dur a terme.  
Si durant el transcurs de les obres es produeix qualsevol troballa d'interés històric, etnològic, arqueològic o paleontològic, se nhaurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
La Conselleria de Cultura determinarà si és necessari modificar o ampliar l'estudi d'impacte ambiental de patrimoni cultural i obtenir respecte d'això informe favorable d'aquesta Conselleria, respecte a les xicotetes modificacions de traçat tant en la conducció principal com en ramals de distribució que es van incorporar en l'última documentació presentada en aquesta Conselleria (document març 2006) amb dates d'entrada de 12 d'abril i 10 de maig de 2006. En cas afirmatiu es durà a terme el que indica.  
4. El projecte de restauració ambiental s'haurà de corregir cas de ser necessari respecte a les xicotetes modificacions de traçat que s'introdueixen en els plànols de projecte presentats en últim terme amb dates d'entrada de 12 d'abril i 10 de maig de 2006.  
5. S'haurà d'obtenir en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic de la pertinent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
6. Prèviament a l'inici de les obres i amb suficient antelació s'haurà d'efectuar una revisió del traçat del gasoducte per a determinar si és necessari adoptar alguna mesura addicional preventiva o correctora respecte a la fauna i flora cas de ser necessari (limitació període d'obres, zones que no s'han d'afectar, trasplant d'exemplar, etc.), amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. S'haurà de prestar especial atenció als encreuaments de llits, terrenys forestals i possible afecció a exemplars arboris o arbustius singulars.  
Tenint en compte que en alguns casos que s'afecta terrenys forestals no se n'ha previst la revegetació, es revisaran igualment tots els terrenys forestals a afectar per a determinar amb la supervisió dels serveis tècnics abans citats, i segons el que ells determinen, quins terrenys han de ser revegetats i quins no. Es modificarà si és el cas el projecte de restauració ambiental.  
7. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra s'hauran de portar a un abocador legalitzat.  
8. S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus, d'acord amb la Llei 10/2000. de residus de la Comunitat Valenciana) generats en l'obra, havent de quedar a la finalització d'aquests els terrenys expedits de qualsevol resta procedent d'aquesta.  
9. En el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al farciment d'aquesta s'hauran d'obtenir de pedreres legalitzades.  
10. En el cas que per a platges d'abassegament, dipòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'hauran d'ubicar en parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Cas de ser necessari, s'hauran d'aïllar visualment amb tanca temporal. Una vegada finalitzades les obres els terrenys hauran de restaurar-se.  
11. En els terrenys forestals amb caràcter general s'haurà d'intentar, si no afegeix dificultats addicionals a l'execució de les obres, depenent de la morfologia del terreny i resta de característiques d'aquest, etc., evitar l'obertura de pista de treball o part d'ella mitjançant retirada de capa superficial de sòl i moviments de terra, limitant-se a desbrossament de vegetació eliminant la part aèria exclusivament. Aquesta mesura pot permetre millorar la regeneració posterior de la zona.  
12. En terrenys forestals la descompactació del terreny s'haurà d'efectuar en aquelles zones en què per la circulació de vehicles i maquinària siga necessari per a assegurar una regeneració adequada de la zona, i sent el més superficial possible, tenint en compte que la descompactació pot afavorir el desenvolupament d'espècies oportunistes i la possible afecció a zones rocoses en alguns casos.  
13. La revegetació de terrenys forestals i llits s'haurà de dur a terme amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria que podran introduir modificacions per a millorar el resultat de la mateixa (espècies que s'han d'utilitzar, densitat, procedència, nombre de sabes de plançons, etc.).  
- L'adobament s'efectuarà si els serveis tècnics abans esmentats ho consideren adequat.  
- Època de plantació entre octubre i febrer amb caràcter general.  
- Les plantes seran d'1 o 2 sabes i no superaran els 50 cm d'alçària a excepció de les espècies de ribera.  
- la densitat de plantació serà igual o superior a 0,25 unitats /m², depenent de les espècies utilitzades.  
- L'origen de les plantes, en la mesura que siga possible serà de vivers pròxims al lloc de plantació, i es rebutjarà en tot cas la introducció de subespècies, varietats o races originades en jardineria o diferents de les autòctones.  
Respecte a les espècies que s'han d'utilitzar aquestes s'hauran de revisar pels serveis tècnics abans citats per a ajustar-les a les pròpies de la zona. No s'haurà d'utilitzar Retrama sphaerocarpa, Salix alba, Salix atropurpurea, Festuca sp i Securinegea tinctoria. Tampoc s'haurà d'utilitzar Thymus vulgaris llevat que pels serveis tècnics citats ho consideren convenient en determinades zones. S'hauran d'utilitzar en zones amb matolls i en zones amb espècies arbustives de major port les espècies següents: Stipa tenacissima, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus, Rhamnus lycioides i Quercus coccifera. Com a espècies arbòries en zones amb cobertura arbòria podrà utilitzar-se: Pinus halepensis. En els barrancs: Nerium oleander i Tamarix sp, agafant estaques de la zona per a la plantació, igualment podran utilitzar-se la resta de les espècies abans mencionades depenent de la zona del llit. Es podran usar altres espècies depenent del que establisquen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria. Les densitats i espècies s'hauran d'utilitzar depenent de la vegetació de la zona afectada.  
14. Les esculleres que s'utilitzen en el traçat (encreuaments de llit, etc.) s'hauran d'engravar amb terra per a afavorir la regeneració de la coberta vegetal.  
15. En zones amb pendent acusada es crearan cavallons oblics a la línia de màxima pendent per a reduir la longitud de la pendent i la força erosiva.  
16. Manteniment i posada a punt adequat de la maquinària.  
17. S'haurà de procedir al reg de pista de treball amb freqüència suficient en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols hauran d'anar coberts amb lona.  
18. En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
19. S'haurà de complir el pla de prevenció d'incendis i el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres en la proximitat de zones naturals o en terrenys forestals. S'hauran d'efectuar, cas de ser necessari, les correccions o mesures que els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria consideren necessàries.  
20. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantara mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la citada prova, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
21. En l'encreuament de llit amb aigua permanent s'haurà de garantir que no s'interrompa el curs d'aigua causant el menor perjudici possible a la vegetació i fauna amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
22. En les zones en què es discórrega a mitja vessant per camí s'haurà d'ajustar la traça a aquest al màxim de manera que no siga necessària la creació de desmunts o terraplens o aquests siguen com menor possibles. En cas de no haver-hi camí es reduirà en el mateix sentit la pista de treball al màxim. Si es creen desmunts i terraplens, es crearà una berma intermèdia cada dos metres d'alçària i els terraplens hauran de revegetar-se.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 277/06-AIA  
Títol: Legalització d'una explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Rosa Puig Castell  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Partida Camps, polígon 51, parcel·la 21, del terme municipal de Traiguera (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreixament les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació disposa d'una capacitat per a albergar 42.000 pollastres d'engreixament. Està situada en una parcel·la de 20.143 m² amb una superfície construïda de 2.374 m². Repartida en:  
- 3 naus de producció de pollastres 2.247 m²  
- Magatzem 77 m²   
- Magatzem per a pinyolada 25 m²  
- Vestidors 25 m²  
En els plànols s'ha observat l'existència d'una bassa entre les naus 1 i 2 encara que no se'n fa referència en l'estudi d'impacte ambiental, ni apareixen les seues característiques constructives. A més, s'ha adjuntat el projecte per a la construcció d'un dipòsit de gas propà per a proveir el sistema de calefacció que es construirà dins de la parcel·la.  
El procés productiu consisteix en la recepció de pollets d'un dia per a la seua posterior cria i engreixament fins a 2,30 kg. Amb una duració aproximada de 50-55 dies. S'estima que es podrà realitzar una mitjana anual de 5 cicles. Entre cada cicle d'engreixament es realitzarà un buit sanitari.  
Les naus disposaran de pis de formigó de 15 cm de grossària, armat amb malla electrosoldada d'acer en quadrícula i redons en ambdues direccions. Sobre aquesta solera hi haurà un llit de borumballa de fusta, aquest jaç es renova després de cada cicle d'engreixament.  
El fem generat en l'explotació s'estima en un volum anual de 840 m³. S'aplica en el camp com a fertilitzant. S'ha pres com a referència la dosi de 210 kg N/any, amb aquesta quantitat les 44,42 ha de superfície que presenta el promotor són suficients. S'hi adjunten les dades de cadascuna de les parcel·les: superfície, situació, plànols i cèdules cadastrals i el tipus de cultiu. Majoritàriament estan destinades al cultiu d'oliveres i fruiters de secà.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats a una caseta municipal de cadàvers, d'on són recollits per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
L'explotació disposa d'una tanca perimetral.  
La distància al nucli urbà és de 1.000 m. La distància respecte a altres explotacions que es dediquen a la mateixa activitat és de 500 m.  
El subministrament d'aigua potable procedeix d'un pou pròxim a l'explotació.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'Ajuntament de Traiguera remet l'expedient municipal, l'estudi d'impacte ambiental i el projecte del depòsit de GLP en data 24 de juliol de 2006.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP de Castelló núm. 68, de data 8 de juny de 2006, edicte de l'alcalde i informació als veïns de les parcel·les adjacents, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient administratiu consta de la documentació següent:  
- Sol·licitud per part del promotor de la llicència d'activitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable del veterinari municipal.  
- Informe favorable de director de Salut Pública de l'àrea.  
- Informe favorable de l'inspector de Sanitat de Benicarló.  
- Admissió a tràmit per part de l'Ajuntament de la llicència d'activitat.  
- Informe d'autorització prèvia per a la legalització emés per l'Ajuntament en què es resol favorablement i s'indica en el punt tercer: S'ha emés un informe favorable per part de la CAPA, condicionat al compliment de determinats requisits d'infraestructura sanitària...  
En la documentació aportada no s'han pogut trobar els esmentats condicionants.  
- Informació pública: BOP de Castelló núm. 68, de data 8 de juny de 2006, edicte de l'alcalde i informació als veïns de les parcel·les adjacents.  
Dins de l'estudi d'impacte ambiental s'adjunten:  
- Certificat de capacitat de l'empresa subministradora d'aigua, en aquest cas es tracta d'una SAT núm. 2645 San Isidro Labrador.  
- Compromís del promotor a la presentació anual d'un informe sobre l'exercici de l'activitat.   
- Subscripció de l'assegurança per a la recollida de cadàvers en la societat d'usuaris de casetes.  
- Plànols i cèdules cadastrals de les parcel·les a què es destina el fem.  
No s'adjunta projecte d'activitat.   
Projecte d'instal·lació d'emmagatzemament i receptora de GLP en dipòsit fix aeri de 4.880 l.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable segons normes subsidiàries de planejament. En el visor cartogràfic de la CTH classifica el sòl com a sòl rústic amb protecció específica.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: aigua, sòl, flora, fauna i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres, garroferes, fruiters i ametlers. Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada del fem com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació associada als lixiviats procedents del fem; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a escala provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
No s'ha emprat cap metodologia per a la identificació ni valoració dels impactes. L'estudi fa referència als impactes següents:  
- Abocament de l'aigua de neteja. Es té previst emprar l'aigua de neteja de les naus per al reg de la parcel·la.  
- Fem generat en l'explotació.  
- Emissions d'olors i gasos generats propis del tipus d'activitat i de partícules en suspensió produïdes per la combustió de la pinyolada emprada en calefacció de dues de les naus.  
- Soroll produït pel mateix exercici de l'activitat.  
- Impacte visual causat per la construcció.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'apartat d'Identificació i valoració d'impactes de l'estudi d'impacte ambiental, s'ha inclòs un apartat d'acord amb l'adopció de mesures correctores, en el qual es descriu l'adopció de mesures encaminades a la prevenció d'impactes, entre les quals s'inclou:  
- En la neteja de les naus, s'hauran d'emprar productes tan innocus com siga possible.  
- S'haurà de disposar d'una tanca perimetral.  
- Per a minimitzar els impactes sobre el sòl o l'aigua es disposa de sistema de recollida i transport directe al camp de la jaç una vegada s'acaba el cicle d'engreixament. Per la qual cosa no es té previst la construcció d'un femer.  
- Es controlarà la humitat relativa de l'aire per a evitar la formació d'amoníac. Les parts del llit de borumballa amb una humitat excessiva es renovaran quan siga necessari. Es controlarà la densitat de pollastres establida i es durà a terme el programa de manteniment, revisió i separació dels equips per a evitar l'efecte negatiu de les emissions gasoses.  
- Per a evitar l'emissió de partícules en suspensió s'asseguraran en tot moment els nivells d'emissió exigits per la legislació.  
- Es mantindran les condicions higienicosanitàries adequades per a evitar la producció d'olors.  
Un dels elements que es recullen en el programa de vigilància ambiental és el compromís per part del promotor de presentar un informe sobre l'exercici de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola d'engreixament, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per Rosa Puig Castell, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'haurà de disposar de femer en l'explotació tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. Estarà cobert, perfectament impermeabilitzat i amb lleuger pendent de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó cap a cubeta de recollida de lixiviats. S'haurà de dissenyar de manera que puga contenir la gallinassa produïda com a mínim, durant un cicle d'engreixament. A més s'haurà d'assegurar la correcta impermeabilització de les naus on s'alberga els pollastres, com també del femer.  
- Pel que fa a la dosi d'adob adoptada, s'haurà de tenir en compte el que es recull en l'annex 3 del RD 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries.  
- L'aprofitament de la gallinassa com a fertilitzant orgànic només podrà emprar-se en les parcel·les, o parts de la mateixa, classificades com a terrenys agrícoles. En cap cas aquest repartiment inclourà les superfícies forestals que formen part d'algunes de les parcel·les de què el promotor disposa.  
- A més de la tanca perimetral de què disposa la instal·lació, haurà de construir-se un gual sanitari o es disposarà en la instal·lació de sistemes que garantisquen la desinfecció dels vehicles, com ara motxilles desinfectants. S'haurà de disposar de pediluvis a l'entrada de totes les naus.  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 044/2006-AIA  
Títol: Condicionament i reforç de ferm en tram del pk 0+000 al pk 2+000 en la carretera CV-503  
Promotor: Diputació de València  
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Localització: Terme municipal de Cullera  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte d'aquest projecte és el condicionament i el reforç del ferm de la carretera VV-1042 (CV-503) de VP-1041 al far de Cullera des del pk 0+000 (el seu origen) al pk 2+000 (Hotel Safí), i millorar el traçat en planta i alçada, ampliant la plataforma, dotant de radis amplis a fi de facilitar la seguretat i elevant la rasant en l'encreuament amb el barranc.   
La carretera actual discorre pel terme municipal de Cullera, i afecta el Parc Natural de l'Albufera.  
L'eix principal del traçat en planta estarà format per una sèrie d'alineacions rectes enllaçades entre si, mitjançant acords i revoltes circulars de radi variable entre 135 i 250 m. A més, s'elimina un encreuament, actualment regit per un senyal de stop, i se substitueix per una rotonda d'uns 40 m de diàmetre.   
El traçat compleix els paràmetres mínims per a la velocitat de 60 km/h que és la projectada en aquest cas. La secció transversal tindrà un bombament del 2%, excepte en revoltes i trams de transició, on s'adoptarà el peralt apropiat.  
S'aconseguirà una secció transversal de 13,50 m (calçada de 7,00 m distribuïts en dos carrils de 3,50 m, vorals laterals d'1,50 m i carril bici al llarg del voral dret de 3,00 m d'ample amb un separador de 0,50 m) des del pk 0+000 al pk 1+500 i de 10,00 m (calçada de 7,00 m distribuïts en dos carrils de 3,50 m i vorals laterals d'1,50 m, passant el carril bici a formar part del camí de servei de la séquia de Sant Llorenç pel marge dret) des del pk 1+500 al pk 2+000.  
L'esplanada de la variant estarà formada per 45 cm de grossària de sòl seleccionat. El ferm recolzarà sobre una capa de 45 cm de sòl seleccionat en els trams en què la carretera quede fora de l'actual.  
El ferm estarà format per base de 40 cm. de grossària de llast artificial. El paviment serà:  
- Capa de base: es disposarà una capa de 8 cm de grossària de mescla bituminosa en calent tipus G-25  
- Capa intermèdia: es disposarà una capa de 5 cm de grossària de mescla bituminosa tipus G-20 en capa d'aglomerant  
- Capa de rodament: es disposarà una capa de 5 cm de grossària de mescla bituminosa tipus S amb-20 àrid porfíric.  
S'estendrà un reg d'adherència entre capes bituminoses, consistent en una emulsió tipus ECR-1, amb una dotació de 0,6 kg/m², i sobre les llastos s'estendrà un reg d'emprimació amb 1,20 kg/m² d'ECI.  
Es prolonguen els passos existents i es construeixen uns altres de nous per a desguassos de séquies i cunetes. Es projecta cuneta revestida en el costat esquerre. Es projecten passos salvacunetes en els accessos als camins existents. Del pk 1+500 al final es col·locaran embornals per a desaiguar les aigües del marge dret.  
A més, el projecte inclou la creació del jardí didàctic l'Hortet de Sant Llorenç. Es tracta d'una nova àrea enjardinada, entre el pk 1+750 i el pk 1+980, amb una àrea d'uns 4.400 m², aprofitant l'existència d'horts de tarongers ja consolidats. Es pretén integrar així el paisatge rural agrícola predominant, com són els horts de tarongers, amb el paisatge propi de la zona. S'implantaran les següents unitats de paisatge vegetal: bosc de ribera, tanques i tarongers. Així mateix, es crearà una tolla impermeable, amb una superfície de 554,60 m² i profunditat màxima de 0,60 m, i un mirador per a apreciar les diverses unitats paisatgístiques. Es distribuiran bancs en l'interior d'aquest.   
2. Alternatives  
L'única alternativa plantejada a la proposta ha sigut l'alternativa zero. Aquesta es va desestimar per raons de seguretat, perquè la carretera actual no té vorals, l'ample de calçada a penes supera els 3 m i no hi ha carrils exclusius per a bicicletes, sent molt freqüentada per bicicletes i ciclomotors. Així mateix, el traçat actual presenta algunes revoltes de poca visibilitat.  
L'elecció del traçat proposat s'ha fet atenent a criteris econòmics i de seguretat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 12 de juny de 2006, la Diputació de València va remetre el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al condicionament i reforç de ferm en tram del pk 0+000 al pk 2+000 en la carretera CV-503.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, va ser sotmés a informació pública per un termini de trenta dies hàbils, mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 5236, de data 7 d'abril de 2006.  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel diputat delegat d'Infraestructures i Medi Ambient.   
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
De conformitat amb l'article 7 i 70 del Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del parc natural de l'Albufera, es va sol·licitar informe preceptiu a l'Oficina de Gestió Tècnica d'aquest. El document va informar favorablement el projecte, d'acord amb els condicionants assenyalats a continuació:  
- La bassa projectada haurà de realitzar-se únicament mitjançant terra vegetal, sense cap tipus d'impermeabilització, per a permetre l'arrelament de vegetació aquàtica autòctona i la pervivència d'espècies faunístiques autòctones com són els bivalves. A més d'això també es realitzaran uns talussos estesos que faciliten l'eixida de cries d'aus.  
- S'haurà de garantir un flux continu d'aigua a través de l'esmentada bassa com també el manteniment dels nivells per a assegurar unes condicions adequades de qualitat.  
- Els bancs projectats hauran de ser tots de fusta, amb respatler els que estaven projectats de formigó  
Rebut l'informe anterior, en data 1 d'agost de 2006 es va sol·licitar ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, en concret:  
- Localització de les instal·lacions auxiliars durant la fase de construcció de la infraestructura, de manera que se situen en les zones de menor valor ambiental.  
- Modificació de la documentació original de manera que es recullen els criteris imposts en l'informe del Consell Directiu del parc natural de l'Albufera.  
- Afeccions concretes del projecte analitzat, detallant el volum de material destinat a abocador, volum necessari que s'ha d'extraure en pedreres o préstecs i alçària de desmunts i terraplens que s'han d'executar.  
- Descripció, en el cas que es realitze, del sistema d'il·luminació del jardí didàctic l'Hortet de Sant Llorenç.  
- Informe, emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, exigit per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 d'aquesta. L'esmentat informe és vinculant.   
- Normativa de protecció del Parc Natural de l'Albufera, atés que l'obra afecta aquesta àrea protegida. Així mateix, es recolliran entre altres, el Pla de recuperació de la gavina corsa, aprovat per Decret 116/2.005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat.  
- El programa de vigilància ambiental haurà de completar-se amb el compromís de presentar puntualment l'explotador, davant de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, una memòria o informe anual donant compte del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures protectores i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.  
Afeccions legals  
Espais naturals: l'actuació es troba emmarcada en el Parc Natural de l'Albufera. És l'espai natural protegit més antic de la Comunitat Valenciana, amb 21.000 hectàrees. Es considera una de les zones humides més rellevants d'Europa, pels seus valors naturalístics, en particular l'avifauna. A més de la seua declaració com a Parc Natural per part de la Comunitat Valenciana, l'Albufera ha sigut inclosa com a àrea d'especial protecció en l'àmbit comunitari i internacional. Constitueix una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) segons la Directiva Aus (79/409/CEE), està inclosa en la llista d'aiguamolls d'importància internacional del Conveni Ramsar i posseeix hàbitats i espècies recollits en la Directiva comunitària coneguda com a Hàbitats (92/43/CEE). També està recollida pel Protocol de Ginebra, de 3 d'abril de 1982, sobre zones especialment protegides del Mediterrani. S'haurà de complir el que estableix el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de l'Albufera, aprovat per Resolució de 4 de juny de 2006, del conseller de Territori i Habitatge, el Pla rector d'ús i gestió del parc natural de l'Albufera, aprovat pel Decret 259/2.004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, i Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1.995, de 16 de maig, del Govern valencià.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
- Geologia, Litologia i Edafologia  
La traça de la carretera, en el tram de projecte, discorre majoritàriament sobre dipòsits quaternaris. Aquests dipòsits es corresponen amb dunes recents, formades per arenes depositades durant els últims mil·lennis, que contacten directament amb les platges d'arena fonamentalment quarcítica, que formen dunes mòbils i semifixes.   
Pel que fa a la litologia, i d'acord amb el que s'ha comentat en l'apartat anterior, la immensa majoria del traçat de la carretera discorre sobre arenes, si bé en les voltants de l'Hotel Safi (a escassos 200 m a l'oest) aquesta litologia majoritària se substitueix per roques calcàries (només al llarg d'uns 90 m de traçat). A més, a uns 600 m de l'Hotel Safi (PK 1+500) el nou traçat contacta amb afloraments de calcàries i margues, si bé només de forma puntual. Els sòls són bàsicament arenosòls.  
- Climatologia  
La temperatura mitjana és suau i està al voltant dels 16º C. L'amplitud tèrmica diària és relativament baixa al llarg de l'any i se situa en els 10º C. Per la seua banda, les gelades es limiten a les situacions excepcionals de forts temporals hivernals amb vents molt freds i procedents del nord.  
El terme de Cullera, recull una precipitació mitjana de 548,2 mm anuals, repartits en una mitjana de 40 dies de precipitació a l'any. Aquestes precipitacions es reparteixen de manera desigual al llarg de l'any, de manera que els màxims es registren a l'octubre i els mínims al juliol. Les precipitacions es produeixen en forma de pluja i, només esporàdicament, en forma de pedra. Les importants pluges torrencials donen lloc a grans vessaments superficials, drenades per la xarxa de barrancs, que aboquen al mar a través de la séquia de Sant Llorenç.   
- Règim hidrològic  
L'intens desenvolupament agrícola de l'àrea ha comportat el desenvolupament secular d'una complexa xarxa de séquies dirigides al reg i drenatge dels tarongerars i dels arrossars situats a una determinada distància de l'àmbit del projecte. El conjunt d'aquestes séquies de reg i drenatge descarrega els seus excessos en la séquia de Sant Llorenç, juntament amb els escorriments superficials de les precipitacions. La séquia té en aquesta zona un ample de fins a 12-13 m, amb marges inclinats d'escullera o rectes de formigó. Aquesta séquia presenta un flux molt irregular, condicionat majoritàriament pels ritmes d'inundació-dessecació dels arrossars, el reg relativament regular dels tarongerars i les aigües pluvials.   
La particular litologia de la zona, essencialment arenosa, permet el flux subterrani d'aigua. Aquest nivell freàtic es veu lleument afectat per la intrusió marina, també afavorida pel substrat molt permeable del substrat. El nivell freàtic es troba a una mitjana d'uns 4 m sota la superfície. Pel que fa a la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, aquesta es considera mitjana en la totalitat de l'àrea d'afecció.  
- Vegetació  
Es distingeixen distints tipus de vegetació:  
- Nitròfila: es denomina així a aquella que s'instal·la en substrats rics en composts nitrogenats, lligats normalment a l'activitat humana. Convé diferenciar dos tipus:  
- Comunitats arvenses: apareixen lligades quasi exclusivament a l'activitat agrícola i constitueixen un bon exemple d'adaptació a la pressió continuada de les labors agrícoles. Destaquen Diplotaxietum erucoidis, en la qual apareix la ravenissa blanca (Diplotaxis erucoides), acompanyada de la verdolaga (Portulaca oleracea), els morrons (Anagallis arvensis), llevamans (Calendula arvensis), els mataconills (Fumaria spp.) i Euphorbia segetalis (Lobulario-Euphorbietum pinneae).  
- Comunitats ruderals: apareixen en llocs sotmesos a una forta pressió antròpica, com són els vores de camí, cunetes de carretera, solars i, ocasionalment, camps de cultiu abandonats. Destaquen Centàurea seridis, Euphorbia segetalis, Rhamnus alaternus, Osiris quadripartita i Pistacia lentiscus.  
- Higrófila: Les mostres de vegetació higròfila es limiten a les séquies de drenatge. Apareixen molt poques espècies, entre elles: Typha dominguensis, Samolus valerandi, Rorippa nasturtium-aquaticum, Lythrum salicària i Imperata cilíndrica.  
- Fauna: La fauna de la zona ha sigut caracteritzada en cinc grups:  
- Peixos: Per als peixos només hi ha hàbitats adequats en la séquia de Sant Llorenç i la Bassa de Sant Llorenç. Aquest projecte no produirà cap afecció sobre aquestes poblacions de peixos. En els mencionats hàbitats no es té constància de la presència de peixos de gran valor, com el fartet o samaruc. Sí que hi ha les següents espècies de peixos: anguila (Anguilla anguila), alburn (Alburnus alburnus), barb (Barbus guiraonis), carpí (Carassius auratus), carpa (Cyprinus carpio), tenca (Tinca tinca), gambúsia (Gambussia holbrooki), peix sol (Lepomis gibbosus), perca americana (Micropterus salmoides) i llisa (Mugil spp.)  
- Amfibis: els amfibis troben hàbitats potencials en les diverses séquies, per la qual cosa és probable el moviment d'algunes espècies a través de la carretera. Les espècies principals són: el gripau d'esperons (Pelobates cultripes), la granota comuna (Granota perezii), el gripau comú (Bufo bufo), el tòtil (Alytes obstetricans), el gripauet (Pelodytes punctatus) i el gripau corredor (Bufo caramida)  
- Rèptils: Cal destacar: bívia (Chalcides bedriagai), dragó rosat (Hemidactylus turcicus), dragó comú (Tarentola mauritánica), sargantana cua-roja (Acanthodactylus erythrurus), sargantana ibèrica (Podarcis hispanica), sargantana cuallarga (Psammodromus algirus), sargantana cendrosa (Psammodromus hispanicus), serp verda (Malpolon monspessulanum), serp de ferradura (Coluber hippocrepis), serp blanca (Elaphe scalaris), serp d'aigua (Natrix maura), serp de collar (Natrix natrix), fardatxo (Lacerta lepida) i serp llisa meridional (Coronella girondica)  
- Aus: entre elles destaquen: xitxarrot (Acrocephalus arundinaceus), xitxarra de canyar (Acrocephalus scirpaceus), perdiu (Alectoris rufa), falcia (Apus apus), agró blau (Ardea cinerea), agró roig (Ardea purpurea), mussol banyut (Asio otus), mussol comú (Athene noctua), esplugabous (Bubulcus ibis), verderol (Carduelis chloris), rossinyol bord (Cettia cetti), trist (Cisticola juncidis), colom tudó (Columba palumbus), cucut (Cuculus canorus), oroneta cuablanca (Delichon urbica), garseta blanca (Egretta garcetta), gratapalles o sit groc (Emberiza cirlus), repicatalons (Emberiza schoeniclus), fotja (Fulica atra), carregada (Glareola pratincola), camallarga (Himantopus himantopus), bosqueta vulgar (Hippolais polyglotta), oroneta (Hirundo rustica), gomet (Ixobrychus minutus), gavina comuna (Larus ridibundus), rossinyol (Luscinia megarhynchos), cruixidell (Miliaria calandra), cueta blanca (Motacilla alba), papamosques gris (Muscicapa striata), cotorra grisa (Myiopsitta monachus), sivert (Netta rufina), martinet de nit (Nycticorax nycticorax), xauet mostatxut (Panurus biarmicus), mallerenga petita ocapellanet (Parus ater), capellanet de cresta mallerenga emplomallada (Parus cristatus), mallerenga carbonera (Parus major), teuladí (Passer domesticus), pardal xarrec (Passer montanus), pardal roquer (Petronia petronia), cabrellot (Podiceps cristatus), gafarró (Serinus serinus), tórtora de collar (Streptopelia risoria), tórtora (Streptopelia turtur), estornell (Sturnus unicolor), busquereta de garriga (Sylvia cantillans), merla (Turdus merula) i palput (Upupa epops).  
- Mamífers: es constata la presència de: rata penada (Pipistrellus pipistrellus), musaranya etrusca (Suncus etruscus), musaranya (Crucidula russula), ratolí domèstic (Mus spretus), ratolí de bosc (Apodemus sylvaticus), rata comuna (Rattus norvegicus), llebre (Lepus granatensis), conill (Oryctolagus cunniculus), porc senglar (Sus scrofa), rabosa (Vulpes vulpes), gat salvatge (Felis sylvestris), geneta (Genetta genetta), teixó (Meles meles), mostela (Mustela nivalis) i rata d'aigua (Arvicola sapidus).  
- Paisatge  
El paisatge es configura per un ampli pla litoral sobre el qual descansen alguns relleus d'una determinada importància, al seu torn solcats per barrancs que arrepleguen les vessaments superficials. En la plana es troben cultius d'arrossar, tarongers, platges i dunes. Entre aquests cultius, apareixen vials antany d'exclusiu ús agrícola, però actualment utilitzats en part per a donar servei a les urbanitzacions de la costa i a algunes cases de camp, reflex de l'acció humana. En el pla es troben notables elements paisatgístics relacionats amb els usos tradicionals agrícoles mantinguts fins ara, entre els quals cal destacar les tanques vegetals i les tanques realitzades artesanalment amb canya natural. Atesa l'existència d'aquests elements paisatgístics, el projecte ha d'incloure les necessàries mesures correctores per a evitar no sols que es produïsca una degradació evident, sinó que es millore en la mesura que es puga l'esmentada qualitat paisatgística. La qualitat general del paisatge pot considerar-se alta.  
- Camins ramaders  
L'estudi ha especificat que la carretera no inclou ni creua el traçat de cap camí ramader. No obstant això, en el pk 0+000 sorgeix el camí ramader catalogat amb el nom d'assagador de Natzaret a Gandia.  
- Patrimoni cultural  
Destaquen dos jaciments pròxims a la zona d'actuació: Las Mazorras i a la vora de Las Mazorras. No hi ha en les proximitats béns d'interés cultural ni jaciments etnològics.   
- Riscos  
L'estudi analitza els riscos sísmics i de lliscaments i despreniments, i obvia els riscos d'erosió, contaminació d'aigües subterrànies, inundacions i incendi. No obstant això, només cal destacar un nivell de risc mitjà d'accessibilitat i vulnerabilitat als aqüífers.   
- Població  
Cullera posseeix, segons el cens de 2003, 21.372 habitants censats, encara que l'esmentat valor es veu molt incrementat en les temporades turístiques, quan la població arriba a rondar màxims pròxims a les 100.000 persones. A aquest efecte temporal cal afegir el fet que el municipi ha sigut durant les últimes dècades un receptor d'emigració.  
- Ocupació  
En la població de Cullera conviuen diversos sectors econòmics, el més important dels quals és el turisme estacional, seguit molt de prop de la indústria (fonamentalment la construcció), i, amb menys importància, el comerç i l'agricultura.  
- Medi institucional  
L'obra d'ampliació de la carretera s'inicia per iniciativa Diputació Provincial de València, encara que és l'Ajuntament de Cullera qui ha d'atorgar el corresponent permís d'obres.  
- Qualitat de l'aire  
No hi ha cap estudi sobre la qualitat de l'aire a Cullera ni que comprenga el seu entorn immediat, per la qual cosa es fa referència a les dades de l'estació de mesurament dels contaminants atmosfèrics a Alzira, revelant que la qualitat de l'aire diversa només entre les categories de bona i excel·lent. Només hi ha una sola font de contaminació atmosfèrica local: el trànsit de vehicles de motor, que incidirà en les emissions de contaminants diversos (òxids de nitrogen i sofre i metalls pesants) i en l'alçament de pols, que dóna lloc a partícules en suspensió de diversa grandària, fonamentalment de naturalesa mineral. Aquest últim efecte és especialment notable per trobar-se alguns trams de la xarxa viària secundària sense asfaltar. No obstant això, per la moderació del trànsit fora de la temporada turística i com d'intens és aquest en temporada, cal esperar una moderada contaminació atmosfèrica local, si bé la qualitat de l'aire es manté dins dels nivells acceptables.  
- Soroll  
No hi ha de moment cap estudi sobre el soroll en el terme municipal de Cullera ni que comprenga de manera parcial o total la zona d'estudi. Tan sols s'ha realitzat una aproximació per a detectar i identificar les possibles fonts de contaminació sonora que existeixen actualment, observant-se que són poc importants, i una estimació acústica esperable. S'espera que les futures fonts de contaminació sonora es deguen, per ordre d'importància, al trànsit rodat i a l'adequació de la mateixa infraestructura viària. Els sorolls provocats per l'adequació de la via, es limitaran a la fase de construcció i desapareixeran després d'aquesta. Es tractarà de sorolls localitzats durant l'horari laboral i fortament limitats per la normativa sectorial fora de l'horari diürn. Els produïts pel trànsit, dependran en gran manera del tipus de vehicle i motor, el rodament amb l'asfalt, els eventuals sorolls de la carrosseria i la velocitat de circulació. Aconseguir un nivell moderat de sorolls requereix imposar unes velocitats moderades (una velocitat exageradament baixa implicaria major soroll, per exigir circular amb marxes molt curtes) i la reducció de les parades obligatòries en la mesura que siga possible. No obstant això, es preveu un lleu increment de la contaminació acústica, per possibilitar la nova traça velocitats lleument superiors.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
Per a la fase de construcció, destaquen:  
- Impacte positiu en l'ús, per crear-se llocs de treball durant l'execució de les obres, si bé aquests llocs de treball desapareixerien una vegada acabades les obres. Per l'escassa magnitud de l'obra proposada, es considera aquest impacte com a moderat.  
- Impacte positiu en les activitats econòmiques directament implicades, per generar les obres d'adequació demanda de materials i prefabricats externs, que seran produïts per empreses del ram de la construcció. A més, la mateixa obra genera demanda de diferents serveis externs de supervisió i control de la qualitat.  
- Cal esperar que l'execució de les obres d'adequació done lloc a talls totals de trànsit, que encara que reduïts en el temps són difícils d'evitar. Això comportarà que un important flux de trànsit rodat abandone aquesta via durant les obres i utilitze altres itineraris. Aquest fet traslladarà de manera provisional les emissions de gasos contaminants a altres àrees, que veuran reduïda la qualitat del seu aire, i produirà majors col·lapses en el nucli urbà de Cullera, que hauria de travessar-se per a accedir a la zona del far de Cullera.  
- El desbrossament i neteja donarà lloc a un estat provisional de degradació paisatgística, que vindrà a sumar-se a les múltiples agressions paisatgístiques ja consumades. Per l'escàs de l'àrea afectada i l'escassa visibilitat d'aquesta en l'entorn on es troba, es considerarà aquest impacte com a molt lleu.  
Per a la fase d'explotació destaquen:  
- La posada en funcionament de la carretera remodelada, pels importants avantatges aportats en la seguretat viària i la fluïdesa del trànsit, donarà lloc a una positiva acceptació social, en la mesura que la població local i visitant demandava l'adequació d'aquesta infraestructura.  
- S'ha descartat considerar l'impacte sobre la fauna per atropells en la fase d'explotació, atés que a priori no s'espera el fet que aquests es vegen incrementats substancialment, ja que millora la visibilitat de la calçada en distàncies llargues. No obstant això, açò no ha impedit que s'assumiren mesures correctores encaminades a minimitzar els atropellaments de fauna, especialment les aus.  
Consideracions sobre les mesures correctores i protectores  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.  
A continuació, ja que, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.  
- Es realitzaran tasques de seguiment per a evitar hipotètics danys en el patrimoni arqueològic, encara que no s'ha detectat cap patrimoni digne de menció.  
- Es reposaran les tanques vegetals utilitzades en l'actualitat en aquesta zona com a separació de les propietats, al mateix temps que serveixen com a defensa dels vents marins carregats de sals. La reposició es realitzarà mitjançant la plantació de nous tanques amb exemplars de plantes autòctones.  
- Es plantaran en les rotondes i illots del nou traçat espècies arbòries pròpies del parc natural.  
- En les zones de terraplé, s'efectuarà un adob de fons consistent en: subministrament a granel, de fem tractat i lliure de llavors, estesa d'aquest per mitjans mecànics en dosi de 5 kg/m².  
- Per a evitar els atropellaments s'han previst les mesures correctores següents:  
- Replantació de tanques vegetals, que impediran el vol rasant d'aus  
- Instal·lació de passos subterranis per a la fauna  
- Reducció de la velocitat legalment permesa a 50 km/h i instal·lació d'estructures dissuasòries que impedisquen l'abast d'altes velocitats.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental té com a objecte comprovar que les mesures correctores i compensatòries exposades en l'estudi s'han pres i són efectives, proporcionar advertències immediates respecte als valors aconseguits pels indicadors ambientals preseleccionats i proporcionar informació respecte a l'eficàcia i qualitat de les mesures correctores adoptades. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Una vegada finalitzades les obres es comprovarà el funcionament correcte de la xarxa de séquies, assegurant-se que no es produïsca la mescla d'aigües de mala qualitat amb les de qualitat acceptable.  
- En les àrees de regeneració durant els dos primers anys es realitzarà un seguiment de les tasques dutes a terme, centrant-se en els aspectes següents: funcionament correcte i estructura de l'hàbitat, percentatge de plançons que sobreviuen i creixen sense problemes aparents, presència d'espècies de flora i fauna no desitjades, presència de fauna salvatge i possibilitat d'atropellaments de fauna salvatge.  
El programa de vigilància ambiental detalla els indicadors empleats, el mètode de recollida de dades i la freqüència amb què es realitzaran. Aquests indicadors són:  
- Funcionament dels fluxos d'aigües superficials  
- Aparició d'àrees degradades per deposició de residus  
- Atropellaments de fauna  
- Correcta regeneració d'hàbitats naturals  
- Adequació de regeneració paisatgística  
- Grau de compliment en l'execució de mesures correctores  
- Variació en la seguretat viària: estadístiques d'accidents de trànsit  
Finalment, per a comprovar la correcta aplicació del programa de vigilància ambiental es presenta el compromís de l'explotador de presentar puntualment una memòria o informe anual, donant compte del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures protectores i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament de la mateixa.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de condicionament i reforç de ferm en el tram del pk 0+000 al pk 2+000 en la carretera CV-503, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
S'haurà de completar la normativa de protecció recollida en l'estudi d'impacte ambiental mitjançant:  
- Pla de prevenció d'incendis forestals del parc natural de l'Albufera, aprovat per Resolució de 4 de juny de 2006, del conseller de Territori i Habitatge.   
- Pla de recuperació de la gavina corsa, aprovat per Decret 116/2005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat.  
- Pla rector d'ús i gestió del parc natural de l'Albufera, aprovat per Decret 259/2004, de 19 de novembre, del Consell de la Generalitat, en concret el que estableix el títol II Normes generals de regulació d'usos i activitats, en el seu capítol VII Normes sobre protecció de la flora i la fauna amb els seus hàbitats, capítol IX Normes sobre protecció dels sòls, capítol XI Normes sobre protecció del paisatge i capítol XIII Normes generals sobre infraestructures.  
Execució de les obres limitant afeccions com també la reducció de l'espai disponible per a la nidificació de la fauna ornítica en el període reproductiu, la intercepció de les migracions de les espècies aqüícoles, o la interrupció dels cicles vitals en el cicle biològic de les espècies de flora i fauna de singular interés. En principi, només l'horari diürn seria adequat per a l'execució, de manera que el soroll i l'activitat no limite la pernoctació de les espècies en els seus refugis habituals.  
S'hauran d'emprar, per a la separació de les propietats agrícoles, tanques vegetals i tanques realitzades artesanalment amb canya natural.   
Informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1.998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, aquestes s'hauran de paralitzar en l'entorn d'aquestes, i se n'haurà d'informar de manera immediata la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a València, i el promotor haurà d'encarregar a personal especialitzat la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar el seu interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar la seua afecció.  
Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà d'informar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Les labors de manteniment de la maquinària hauran de realitzar-se en zones preparades amb aquest fi, de manera que es puga assegurar que no es produeixen vessaments ni abocaments que puguen afectar el sòl o llits pròxims.  
Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o un gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
L'execució de les obres s'haurà de realitzar de manera respectuosa amb la vegetació existent de manera que es limite al màxim la franja de treball minimitzant l'afecció de les obres de construcció sobre els exemplars d'espècies naturals que hi haja a la zona.  
S'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquest en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg de la traça en muntons de forma tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, s'haurà de procedir a la descompactació per subsolada de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.  
Els materials de farciment i les llastos que calguen per a l'execució del projecte s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'hauran de sotmetre aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades. Si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, d'acord al Decret 200/2.004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si es tracta de residus inerts adequats, els abocadors quedaran exempts del procediment d'estimació d'impacte ambiental. No obstant això, s'haurà d'obtenir una autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la conselleria competent en medi ambient.  
S'hauran d''incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta. El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
D'acord amb el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera, es prohibeix la instal·lació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o establida tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions. S'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació estiguen adequats paisatgísticament a l'ambient on s'instal·len, com també aquells de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió de l'espai protegit.  
S'haurà de realitzar un estudi acústic de l'entorn de la traça, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 104/2.006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica. S'inclourà cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, i s'establiran, en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. En aquest sentit, s'estableix que sempre seran preferibles els dics de terra vegetats a les pantalles rígides (absorbents o reflectores). Es pressupostarà la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 353/06-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació porcina d'encebament  
Promotor: José Manuel Andrés Izquierdo  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aras de los Olmos  
Objecte del projecte: Llicència per a construcció de nau i bassa en explotació porcina d'encebament  
Localització: Polígon 2, parcel·la 297 del terme municipal d'Aras de los Olmos (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la construcció d'una nova nau d'encebament i d'una bassa d'emmagatzemament dels purins, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà situada dins d'una parcel·la de 8.459 m². En l'esmentada parcel·la ja hi ha dues naus. La nova edificació tindrà una superfície construïda de:  
- Nau d'encebament 700,8 m²  
- Bassa d'emmagatzemament de 120 m²  
La capacitat de l'explotació passarà de 1.400 a 1.990 places. En el procés d'encebament, entraran porcs amb una massa aproximada de 20 kg i abandonaran l'explotació amb uns 100 kg (398 UGM). Per la qual cosa, l'explotació es classificarà dins del grup tercer d'acord amb el que s'ha especificat en el Reial decret 324/2000. El sistema de maneig serà: tot dins, tot fora. Es realitzarà un buit sanitari després de cada cicle d'engreixament.  
El volum anual de purí estimat es calcula segons les produccions de purí establides en l'annex I del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, en aquest cas el volum ascendeix a 4.278.5 m³ de purí/any. La capacitat d'emmagatzemament de purins de les dues construccions projectades és de 590 m³. Per tant, la capacitat d'emmagatzemament total de l'explotació, comptant amb les trapes de les construccions antigues, serà de 1550,4 m³. Aquest volum és suficient per a emmagatzemar tots els residus per un temps superior als 3 mesos que, com a mínim, exigeix la legislació (article 5 del Reial decret 324/2000).  
El purí s'emprarà com a adob orgànic sobre superfícies agrícoles de diverses parcel·les; i s'hi adjuntarà el contracte d'acceptació dels propietaris. No s'han trobat les cèdules de propietat i plànols cadastrals de les esmentades parcel·les. El purí rep un tractament previ a la seua aplicació per a disminuir el poder contaminant. Amb una dosi d'aplicació de 170 kg N/any la superfície resultant és de 84,87 ha. El promotor disposa de 90,6626 ha. La superfície agrícola a què es destina està destinada majoritàriament al cultiu d'ametlers i cultius herbacis.  
Segons el projecte d'activitat (apartat 8.2.1) el proveïment d'aigua provindrà de la xarxa municipal. Es té projectat també un dipòsit de 40.000 litres per a garantir un subministrament continu. No obstant això, s'ha adjuntat una còpia de la sol·licitud que el promotor fa a la CHX davant l'augment del consum i per tant no queda del tot clar quina serà la manera de proveir-se.  
Els cadàvers generats en l'explotació són emmagatzemats en contenidors homologats i posteriorment retirats per a la seua destrucció per una empresa autoritzada a aquest efecte. L'explotació disposa, a més, de contenidors i recipients específics per a l'emmagatzemament dels diversos residus generats. Es fa referència entre altres a envasos de vidre, plàstic, xeringues, agulles, olis lubricants. Les aigües negres s'abocaran a un pou impermeable i seran recollides en cisternes.  
L'explotació disposa d'una tanca perimetral, un arc de desinfecció i un gual sanitari.  
La distància al nucli urbà és de 800 metres. En l'estudi d'impacte ambiental es diu que hi ha explotacions pròximes però no s'indica la distància a aquestes.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 10 d'octubre de 2006, amb la remissió per part de la Conselleria de Territori i Habitatge del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i el seu document de síntesi i d'una còpia de l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 202, amb data 25 d'agost de 2006.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Amb data 10 d'octubre de 2006, l'Ajuntament d'Aras de los Olmos remet a l'Àrea d'Impacte la documentació següent:  
Annexos de l'estudi d'impacte ambiental  
- Còpia de la concessió de la llicència d'activitat per part de l'Ajuntament per a l'explotació existent datada al desembre de 1999.  
- Informe previ de patrimoni; en compliment del que estableix l'Ordre de 3 de gener de 2005 de la CTH publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant de la Conselleria.  
- En el projecte d'activitat s'indica que el proveïment d'aigua procedeix de la xarxa municipal. No obstant això, s'hi adjunta una còpia de la sol·licitud de l'informe de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, tal com s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En l'expedient municipal  
- Informe favorable del tècnic municipal.  
- Informe favorable de Direcció Territorial de la CAPA d'acord amb el que preveu l'Ordre de 17 d'octubre de 2005.   
- Còpia de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental en el BOP núm. 202 amb data 25 d'agost de 2006.  
- Edicte municipal i comunicació als veïns de les parcel·les limítrofes.  
- Diligència de l'Ajuntament en què s'informa de la informació pública en què es comunica que no s'hi han presentat al·legacions després dels 20 dies de termini.  
- Resolució de l'alcaldia admetent a tràmit la sol·licitud presentada.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Utiel no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi exhaustiu del medi natural on estarà situada l'explotació i dels elements ambientals que poden veure's impactats. S'inclou una descripció i anàlisi de factors com ara: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona.  
Els principals accions impactants identificats són:  
Fase de construcció:  
- Buidada i desbrossament del terreny.  
- Moviment de terres.  
- Sorolls per la construcció d'edificis i equips.  
- Generació de residus.  
Fase de funcionament:  
- Contaminació per olors.  
- Contaminació de sòls per fuites i per aplicació de purí com a fertilitzant.  
- Riscs higienicosanitaris.  
- Impacte visual per presència d'edificacions.  
Per a l'anàlisi i valoració dels impactes de les actuacions previstes s'han emprat matrius. Es distingeixen les fases de construcció i funcionament. Cal ressaltar que s'han seguit criteris realistes i lògics.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Algunes de les mesures correctores que s'indiquen en l'estudi d'impacte ambiental són:  
Fase de construcció  
- Amb l'objectiu de minimitzar l'impacte visual de la construcció els materials emprats hauran d'harmonitzar amb les construccions tradicionals de la zona.   
- La vegetació forestal eliminada s'haurà de limitar a la superfície ocupada per l'explotació.  
Fase de funcionament  
- Per a minorar l'impacte dels purins: fosses i basses construïts amb material impermeable. S'haurà de sotmetre a un tractament previ de fermentació i aireig. Es recollirà en cisternes mesclat amb aigua i s'aplicarà sobre terrenys que no presenten vulnerabilitat alta a contaminació d'aqüífers.  
- Pel que fa a les mesures sanitàries. L'explotació haurà de disposar d'una tanca perimetral, arc de desinfecció i guals sanitaris. S'hauran d'efectuara programes de desinsectació i desratització.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, les mesures que s'hauran d'adoptar són entre altres:  
Fase de construcció  
- Ús de contenidors per a la retirada de runes.  
- Reutilització del sòl extret per a realitzar obres d'enjardinament.  
- Control de la deposició de pols en la vegetació i en la mateixa parcel·la.  
Fase de funcionament  
- S'haurà de portar un registre de les incidències per a corregir problemes d'olors.  
- S'haurà de controlar el consum d'aigua.  
- Revisió semestral de les zones d'acumulació de purí.  
- Comprovació setmanal de la tanca.  
- Control periòdic de les emissions i immissions a l'atmosfera dels motors de combustió.  
- S'haurà d'informar els òrgans administratius de tots els resultats derivats dels experiments que es realitzen en el complex.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable nomes a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la construcció per a l'ampliació de l'explotació porcina, situada al polígon 2, parcel·la 297 al terme municipal d'Aras de los Olmos (València) promoguda pel Sr. Daniel Navarro Sancho, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Previ a concessió de la llicència haurà de disposar-se de l'informe definitiu favorable de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Pel que fa al proveïment d'aigua. Tant com si prové de la xarxa municipal o d'un pou. Previ a concessió de la llicència s'haurà de disposar de l'informe favorable de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat i compatibilitat del consum de l'aigua (Ordre de 3 de gener de 2005). S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu.  
- S'haurà de disposar de les cèdules i plans cadastrals de cada una de les parcel·les on s'aplicarà el purí. Es respectaran les distàncies en la distribució que s'arrepleguen en l'article 5 del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- A l'hora de l'aplicació del purí en el terreny s'haurà de tenir en compte el que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i per l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals destinats al consum humà; per la qual cosa s'haurà de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
- S'haurà de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 354/06-AIA  
Promotor: Diputació de València  
Autoritat substantiva: Diputació de València   
Objecte del projecte: Construcció de la Ronda de Benaguasil (2ª fase)  
Localització: Municipi de Benaguasil (València)   
Ref. òrgan substantiu: Clau S-354   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El projecte de construcció de la segona fase -o tram central- de la ronda de Benaguasil, parteix de la rotonda construïda a la carretera CV-373 durant la primera fase, i discorre des d'aquest punt fins a la intersecció resolta mitjançant nova rotonda, la qual se situa en la confluència de la ronda amb la carretera CV-375, de Benaguasil a la Pobla de Vallbona. El tram central salva l'encreuament amb la línia de ferrocarril València - Llíria a un nivell inferior.  
El traçat discorre en terraplé, amb una alçària màxima de 2 metres sobre un relleu pla de restes de terrasses fluvials compostes per argiletes arenoses de color terròs, amb nòduls, d'edat plistocé superior a holocé (la seua potència és superior als 5 metres). El sòl edàfic té un grossària de 50 a 60 cm.   
La capacitat portant del terreny és insuficient, per la qual cosa fa falta una millora d'esplanada en desmunt, amb sobreexcavació i formant una capa de 50 cm de materials seleccionats procedents de préstecs.   
Basant-se en els aforaments de trànsit, la carretera es classifica per al trànsit pesant amb la categoria T2.  
Segons les normes subsidiàries del planejament de Benaguasil en vigor, els terrenys pels quals passa el traçat corresponen a sòl no urbanitzable d'ús agrícola, i queda pendent d'aprovació una proposta de modificació que permetria reservar sòl per a protecció de carreteres.  
La secció de la ronda és d'una sola calçada amb un carril per cada sentit de circulació, amb vorals exteriors per a trànsit ciclista.   
El paquet de ferm està constituït, en sentit descendent, per 15 cm de mescla bituminosa, 25 cm de base granular de llastos artificials i 25 cm d'una subbase granular de llastos artificials.   
El moviment de terres que comporta la construcció de la ronda és reduït i es preveu 24.037 m³ d'excavacions, 28.397 m³ de terraplens i 13.345 m³ de sòl seleccionat.   
El traçat no intercepta cursos d'aigua, així que el drenatge està circumscrit a la reposició de les conduccions de reg i també a mantenir aclarida la mateixa carretera; en cas d'avingudes, el drenatge transversal elimina l'efecte barrera. L'alçària de la rasant és suficient per a realitzar les obres de drenatge esmentades.  
La vegetació actual de la zona per la qual discorre la ronda és la pròpia de cultius de regadiu, i hi ha especialment cultius de cítrics.  
En els talussos de la ronda, com també en les restes de parcel·les expropiades i que no estan ocupades per les obres, se sembra Rosmarinus officinalis, saladoblanco fi, Stipa tenacissima, Brachypodium retusum i Festuca rubra. En la bardissa que separa la carretera del carril bici es planta Nerium oleander.  
En l'illot de la nova rotonda i en les restes de parcel·les expropiades no ocupades per les obres, es planten Junyperus old gold i Mirtus comunis, en parts iguals i amb una densitat de 5 peus/m², els exemplars posseeixen una alçària de 20 a 30 cm; també es planten exemplars de Washingtonia robusta.  
Després de les labors de preparació del sòl se sembren les espècies herbàcies, les espècies arbustives i arbòries es planten en la tardor següent.  
2. Alternatives  
En total s'han estudiat 3 alternatives, tant des del punt de vista constructiu, econòmic i ambiental.  
La primera alternativa coincideix, tant en alçada com en planta, amb el traçat del planejament original de març de 1998. L'encreuament amb el ferrocarril València-Llíria es resol mitjançant un pont de 3 ulls. Té els avantatges de cenyir-se al planejament vigent i de posseir el menor recorregut per a l'usuari (894 m). Els terraplens del pas superior sobre el ferrocarril generen un fort impacte paisatgístic i efecte barrera. La intensitat acústica durant la fase de funcionament és alta, ja que se situa a tan sols 120 metres de distància del nucli urbà i a 35 m de les edificacions aïllades.   
L'alternativa segona coincideix en planta amb el traçat del planejament original de març de 1998, però no en alçada, ja que es projecta el pas de la ronda sota el ferrocarril València-Llíria; la longitud és de 894 metres. Els desmunts del pas inferior causen un impacte paisatgístic fort i efecte barrera. La intensitat acústica és semblant a l'alternativa anterior, ja que la ronda passa a la mateixa distància del nucli urbà i de les edificacions aïllades.   
La solució adoptada és l'alternativa tercera, de la qual s'emet aquesta declaració d'impacte ambiental. Consisteix en una biela de connexió entre la rotonda G1 ja executada i una nova rotonda a projectar en la intersecció inclosa en el projecte de supressió del pas a nivell en la carretera CV-375 de Benaguasil a l'Eliana. Aquest traçat no se cenyeix al planejament vigent, però causa un baix impacte paisatgístic (els terraplens són d'escassa alçària, amb talussos estesos) i durant la fase de funcionament s'elimina la contaminació acústica a la població resident per distar més de 500 metres del nucli urbà i no existir edificacions aïllades o altres activitats industrials pròximes. Malgrat la seua longitud supera en 746 metres les altres dues alternatives, resulta la més econòmica.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
La Diputació de València remet la documentació el dia 17 d'octubre de 2006.  
2. Informació pública  
La Diputació de València ha sotmés a informació pública, durant 30 dies hàbils, el projecte de construcció de la segona fase de la Ronda de Benaguasil, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 184, de 4 d'agost de 2006. Una vegada transcorregut el termini mencionat no s'hi ha presentat cap al·legació.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han sol·licitat.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat.  
Afeccions legals  
El projecte de construcció de la ronda de Benaguasil no presenta afeccions legals de caràcter ambiental. El projecte de construcció es planeja en sòl no urbanitzable d'ús agrícola (protecció d'horta).  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Els elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat són la vegetació i el sòl durant la fase de construcció. El sòl és el principal element que resultarà afectat durant la fase d'explotació de la ronda, ja que es redueix la disponibilitat d'aquest, a causa de la disminució de superfície cultivable que comporta la construcció de la via.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental ha identificat els impactes que causarà la construcció de la via al medi ambient, però no han sigut valorats. D'entre tots els impactes presents i per a la fase de construcció, destaca l'efecte de les emissions de pols sobre els cultius adjacents i la compactació del sòl pel pas de la maquinària i vehicles.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores que figuren en l'estudi d'impacte ambiental són adequades i es complementen amb les condicions redactades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte de construcció de la 2ª fase de la ronda de Benaguasil, sempre que aquest s'efectue d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. L'autoritat administrativa substantiva haurà de tramitar l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. Aquesta declaració està condicionada al fet que l'ús de la via siga compatible amb els usos permesos en el PGOU del municipi de Benaguasil per als terrenys pels quals discorre.  
3. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també les derivades d'aquests condicionants.  
4. D'acord amb el que estipulen els apartats A.3.6. i A.3.6 de l'annex A.3. de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, l'explotador es compromet a presentar un informe o memòria anual sobre el compliment del programa de vigilància ambiental, davant de l'òrgan de la Conselleria de Territori i Habitatge al qual corresponga dirigir l'avaluació dels impactes ambientals de projectes; el termini serà de dos mesos, comptadors des de la finalització de l'exercici a què es referisca.  
L'informe haurà de donar compte de l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.  
5. Els camions que transporten roques i terres fins a l'obra hauran de col·locar una lona cobrint la càrrega.  
6. Els materials de farciment i les llastos que calguen per a l'execució del projecte s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'hauran de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
7. El lloc que s'esculla com a abocador o runam de les restes de la construcció, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. Els sobrants de l'aglomerat asfàltic emprat per a la nova capa de rodament hauran de ser retirats a un abocador inert autoritzat.  
8. Les obres de drenatge transversal s'hauran d'adequar per al pas d'amfibis, rèptils i xicotets mamífers, de manera que se n'assegure la duplicitat funcional.  
9. Les reparacions i el manteniment de la maquinària s'hauran de realitzar en tallers externs o bé es condicionarà una zona amb sostre i impermeabilitzada per a portar-les a terme. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Hauran de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i la posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran d'entregar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
10. Una vegada finalitzada la construcció, el sòl de les zones transitades per la maquinària i també el situat sota els abassegaments de materials s'haurà d'escarificar o subsolar i s'haurà de revegetar a continuació.  
11. La zona en obres susceptible d'emetre pols i el parc de maquinària hauran de romandre amb el sòl humit durant tota la jornada laboral, amb aquest fi es regaran totes les vegades que siga necessari.  
12. S'hauran de regar els cultius pròxims a les obres amb la freqüència que siga necessària, a fi d'evitar que se'ls acumule una capa de pols.  
13. La densitat de sembra per a les gramínies cespitoses i lleguminoses ha de ser de 300 kg/ha com a mínim.  
14. Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, s'haurà d'informar d'aquest fet la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 356/06 AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament de Vilafranca, sector industrial Camí de Castellfort SUI-1  
Promotor: Ajuntament de Vilafranca  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Localització: Terme municipal de Vilafranca (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és la reclassificació a urbanitzable d'ús industrial un sector de sòl emplaçat a la vora de la carretera CV-15, al pas d'aquesta pel terme municipal de Vilafranca (Castelló), classificat majoritàriament com a sòl no urbanitzable comú, i en menor grau, com a sòl no urbanitzable amb protecció de carretera, segons les vigents normes subsidiàries del planejament de l'esmentat municipi; com també la reclassificació del camí ramader del camí de Castellfort a sòl no urbanitzable protegit (SNU-pVP); i s'hi estableix una única fitxa de planejament i gestió.  
2. Alternatives  
La creació del sector Camí Vell de Vilafranca (SUI-1) amb destinació industrial, respon a la voluntat de traslladar la indústria als afores del nucli urbà, en el qual es localitze, concentre, la xicoteta i mitjana indústria que en l'actualitat s'emplaça en el nucli poblacional, coexistent amb la resta d'usos urbans.   
En l'elecció de l'emplaçament del sector s'han exclòs els terrenys que presentaren alguna de les característiques següents:  
- Per incompatibilitats en el planejament (normes subsidiàries de Vilafranca de 1992)  
- Sòl exclòs per motius fisiogràfics, entre ells, l'existència de pendents superiors al 30%  
- Existència d'erosió, despreniment o elevada capacitat agrícola  
- Terrenys afectats per haver-se produït incendis forestals  
- Sòl exclòs a conseqüència de l'existència de camins ramaders, forests d'utilitat pública, jaciments arqueològics o rius.  
La localització i determinacions establides en el sector proposat obeeixen a criteris ambientals, de connexió, i de viabilitat, fonamentalment:  
- S'ha pretés poder compatibilitzar el desenvolupament urbanístic amb la preservació del medi ambient, delimitant el sector sobre terrenys en desús, sense cap valor paisatgístic o ambiental, i convenientment allunyats del nucli urbà atesa la destinació industrial del nou sector urbanitzable.  
- La dotació d'una adequada connexió viària al sector industrial, queda resolta amb la seua localització als voltants de la carretera CV-15, que l'articula amb el nucli urbà, amb les poblacions veïnes i amb la capital de província. Al mateix temps, el seu emplaçament garanteix l'accessibilitat al sector sense necessitat d'endinsar-se en el nucli urbà, evitant el pas de transport pesant a través del nucli poblacional.  
3. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
La superfície que s'ha de reclassificar, objecte d'aquest projecte, és de 80.178,48 m², i els límits d'aquest són els que a continuació s'hi indiquen:   
- Límit nord-oest: assegador del Camí de Castellfort.  
- Límit sud-est: carretera CV-15.  
- Límit nord-est: travessia de Castellfort (unint la CV-15 i el camí de Castellfort).  
- Límit sud-oest: assegador del Camí del Mas de Colom.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent al municipi, està constituït per les normes subsidiàries de Vilafranca, aprovades definitivament el 13 de maig de 1992.  
Pel que fa a l'ordenació prevista i usos previstos, s'hi indiquen els següents:  
- Ús global o dominant: industrial (concretament, les indústries que formaran part del polígon industrial previst presenten uns graus d'intensitat, segons el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, entre 1 i 3, classificades com a índex baix i mitjà).  
- Ús compatible: terciari  
- Ús prohibit: residencial  
La tipologia edificatòria dominant correspon a bloc adossat, amb l'objecte de proporcionar una adequada organització de la xicoteta i mitjana indústria que pretén reubicar-se; permetent-se també la tipologia de bloc exempt de forma més detallada.   
Tramitació administrativa  
En data 11 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de la sessió ordinària celebrada en data 9 de juny de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el Projecte de modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries del planejament urbanístic del terme municipal de Vilafranca.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un edicte publicat en el DOGV núm. 5037, de 28 de juny de 2006, i en el diari Mediterráneo, de data 22 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública de la modificació puntual plantejada, no s'hi va presentar cap al·legació; segons consta en el certificat de data 19 de setembre de 2005 subscrit per l'alcalde de Vilafranca i la secretària-interventora de l'Ajuntament de l'esmentada localitat.  
2. Petició d'informació o documentació complementària  
En data 9 de novembre de 2006, després d'observar una sèrie de deficiències en la documentació remesa, s'efectua requeriment de documentació a l'Ajuntament de Vilafranca, a través del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló, i se sol·liciten els informes i la documentació que a continuació s'hi detallen:  
- Còpia degudament diligenciada de la documentació presentada; com també certificat del tràmit d'informació pública en què conste que han sigut sotmesos la totalitat dels documents que componen aquest projecte, i còpia de la publicació en el DOGV i del diari en què va ser exposat durant l'esmentat tràmit d'informació pública aquesta modificació puntual.   
- Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.   
- Els abocaments d'aigües pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües; havent de presentar-se autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a l'abocament d'aquestes al barranc de la Foz.   
- Atés que es preveu l'abocament de les aigües residuals generades pel desenvolupament d'aquesta actuació a l'EDAR municipal, s'haurà de realitzar una previsió justificada del volum d'aigües residuals generades. Havent de presentar-se a més, informe de l'entitat gestora de l'EDAR, sobre la viabilitat de gestió de les aigües residuals generades arran del desenvolupament de l'actuació.  
- Certificat d'organisme gestor autoritzat en el que assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
- Informe favorable de l'organisme de conca o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del sector industrial plantejat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En data 10 de gener de 2007 (registre d'entrada en aquesta Conselleria de Territori i Habitatge, número 1189/53), l'Ajuntament de Vilafranca remet la documentació anteriorment descrita.  
Informes sectorials  
- Còpia d'informe realitzat en data 20 de setembre de 2005, per l'empresa Fomento Agrícola Castellonense SA (FACSA), concessionària del Servei Municipal d'Aigües Potables de l'Ajuntament de Vilafranca, en el qual se certifica que: "Ateses les cotes del polígon, és possible realitzar la connexió a la xarxa municipal d'aigua potable, i la connexió haurà de realitzar-se de manera que no afecte els actuals paràmetres de pressió i cabal que té la xarxa. Amb aquest fi, el punt de connexió i diàmetre de la canonada serà determinat per l'empresa subministradora d'aigua potable.   
El cabal sol·licitat és de 320,8 m³/diaris; estant assegurat amb les captacions actuals de Vilafranca. La incorporació del pou Llargueres equipat actualment amb una bomba de 1.400 l/pm, garanteix l'esmentat subministrament. Havent de realitzar-se la instal·lació de la canonada i punt de connexió, amb les qualitats mínimes exigides per l'empresa subministradora."  
En data 20 de novembre de 2006, l'empresa FACSA elabora un altre informe referent a la disponibilitat de recursos hídrics, en el qual es reitera el contingut de l'informe realitzat prèviament, de data 20 de setembre de 2005, i indica que la connexió sol·licitada (320 m³/diaris) comportaria un increment del 30% en el consum mitjà diari de Vilafranca, dada que cal tenir en compte en cas d'èpoques de sequera com la que s'està patint actualment, encara que es fa constar que amb les instal·lacions de què es disposa en l'actualitat, és possible fer front a aquest nou subministrament".  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, subscrit pel comissari d'aigües, de data 26 de maig de 2004, relatiu al col·lector de recollida de les aigües pluvials que donen en el sector plantejat, i abocament d'aquestes al barranc de la Foz; indicant-se el que a continuació es detalla:   
- S'autoritza l'Ajuntament de Vilafranca (Castelló) per a la construcció del col·lector de recollida de les aigües pluvials que donen en el sector Camí de Castellfort SUI-1, del seu PGOU, en el tram situat en zona de policia del barranc de la Foz, com també l'abocament de les esmentades aigües al llit esmentat, d'acord amb la documentació presentada.  
L'abocament s'efectuarà mitjançant canonada de 500 mm de diàmetre i el punt de lliurament es protegirà adequadament fins al mateix llit, a fi d'evitar erosions.  
L'abocament que s'autoritza correspon a aigües d'origen exclusivament pluvial, les quals no hauran d'haver tingut contacte amb altres utilitats en processos industrials o amb superfícies destinades a dipòsit de residus o de productes susceptibles de contaminar-les.  
- L'autoritzat queda obligat a respectar al llarg de la marge, que ha de quedar apta i practicable, les servituds legals.  
- Aquesta autorització no exclou ni pressuposa les que poden ser necessàries d'altres organismes de l'administració central, autonòmica o local.  
- Les obres hauran de quedar acabades, com a màxim, en el termini de dotze mesos, comptadors a partir de la data de notificació d'aquesta autorització. L'autoritzat haurà de comunicar per escrit a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'inici i fi dels treballs, a l'efecte de la seua inspecció, si es creu oportú, havent d'estar el llit, en tot moment, en perfectes condicions de policia.  
- Queda totalment prohibit l'abocament d'aigües i productes residuals al llit públic o al subsòl.  
- Aquesta autorització no prejutja els límits dels terrenys de domini públic limítrofs, sobre els quals el peticionari no podrà al·legar cap dret sense l'expedient previ de delimitació.  
- S'atorga aquesta autorització sense perjudici de tercers, deixant fora de perill el dret de propietat i sense que per si sola faculte per a executar obres en zona de servitud alienes a la competència exclusiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- L'incompliment de qualsevol d'aquestes condicions comportarà la immediata revocació d'aquesta autorització, sense perjudici de l'exigència de les responsabilitats que escaiguen.   
- Informe sobre la capacitat de tractament de la depuradora municipal, emés pels serveis tècnics de la Diputació de Castelló, de data 11 de desembre de 2006, en el qual s'estableixen, entre altres consideracions, les que a continuació s'hi detallen:  
«La capacitat de tractament de la depuradora d'aigües residuals de Vilafranca és de 1.070 m³/dia, segons el projecte d'execució d'aquesta. Actualment està tractant una mitjana de 858 m³/dia, és a dir 313.170 m³ anuals. Per tant, hi ha un marge de capacitat de tractament de 212 m³/dia.  
A la vista de les dades semblaria que la depuradora actual és insuficient per al tractament de les aigües residuals del municipi, però en l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que el que es pretén és reubicar les indústries del municipi, per la qual cosa el consum final d'aquestes no és previsible que augmente, i per un altre costat l'ocupació del futur polígon industrial serà progressiva a mesura que les empreses del municipi canvien la seua ubicació de l'interior del nucli urbà al polígon industrial. Per tant, encara que la producció d'aigües residuals del polígon estiga al voltant dels 300 m³/dia i siga quelcom superior al marge existent de tractament de 212 m³/dia l'increment real total del municipi serà inferior a aquest.  
Per tot el que exposa anteriorment s'afirma que l'increment de producció d'aigües residuals que comportarà el programa d'actuació integrada del sector camí de Castellfort (SUI-1), podrà ser assumit per la depuradora de Vilafranca».  
- Sol·licitud d'informe de l'Ajuntament de Vilafranca a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a la disponibilitat de recursos hídrics, d'acord amb els articles 25.4 del Text refós de la llei d'aigües, i l'article 19.2 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Certificat de la mercantil Técnicas y Tractamientos medioambientales SA. (TETma), de data 10 de novembre de 2006, en el qual se subscriu que l'abocador controlat de Vilafranca, juntament amb les instal·lacions previstes en el Pla zonal I tenen capacitat suficient per a gestionar els residus sòlids urbans i assimilables procedents d'una possible ampliació del PGOU.  
Afeccions legals  
- En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.   
- No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte, el corresponent informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; encara que sí que s'adjunta còpia de l'informe, de data 23 de maig de 2006, relatiu a la prospecció arqueològica i etnològica emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- El caràcter de carretera de la xarxa basica del Pla de carreteres de la Comunitat Valenciana, de la CV-15, implica una zona de 25 metres d'amplària, mesurats des de l'aresta exterior de la calçada, que constitueixen la zona de protecció de la carretera i en la qual no es permet la nova construcció de cap edificació; i aquesta zona de domini públic constitueix el límit sud-est del sector Camí de Castellfort (SUI-1).   
Respecte a la CV-167, el seu caràcter de carretera local implica una zona de protecció d'aquesta de 18 metres; sent la seua afecció sobre el sector delimitat mínima, en localitzar-se en la intersecció entre ambdues carreteres.  
- En l'àmbit del sector, hi ha una única línia aèria de telefonia, en la zona de protecció de la CV-15, que serà soterrada.  
- El camí ramader Camí de Castellfort amb un domini públic corresponent a un ample legal de 26 metres, defineix el límit nord-oest del sector, mantenint-se intacte el traçat de l'esmentat assagador, no veient-se afectat pel desenvolupament de la present actuació.  
Consideracions ambientals  
El terme municipal de Vilafranca, de 93,74 km² d'extensió, es troba en la comarca de l'Alt Maestrat, pertanyent a la província de Castelló.  
- Entre les accions susceptibles de generar impacte ambiental recollides en el corresponent estudi d'impacte ambiental, cal destacar, entre altres, les següents:   
- Durant la fase d'execució  
- Desbrossament i retirada de la coberta vegetal, en aquelles zones arborades, de matoll o estrat herbaci en què l'ús projectat siga diferent del de zona verda.  
- Generació de pols en suspensió, sorolls de maquinària, emissió de gasos de combustió interna, destrucció de parcel·les cultivades, i eliminació de la coberta vegetal; produint-se en conseqüència, la migració de la fauna present o reducció de l'hàbitat natural d'aquesta.  
- Pavimentació de les superfícies que es destinen a calçades, voreres i edificacions. Sent els impactes negatius generats com a conseqüència d'aquesta acció, els derivats principalment de l'aïllament que es fa del sòl original; ja que s'altera l'escorriment superficial del terreny amb el consegüent efecte drenant d'aquest; per la qual cosa la projecció dels pluvials haurà de fer-se tenint en compte aquest aspecte. Un altre efecte negatiu és el derivat de la posada en obra dels materials que formen part de la pavimentació, ja que es generaran pols i fums, sorolls i vibracions, que afectaran la fauna i flora de la zona.   
- Generació de residus d'obra, havent de gestionar-se adequadament tant el transport, com l'abassegament i reciclatge d'aquests.  
- Respecte a la fase d'utilització  
- La presència d'edificacions generarà un impacte negatiu sobre el paisatge, que dependrà en major grau del grau de visibilitat i magnitud de l'actuació.  
- La construcció de vials generarà com a principal efecte, en augmentar el trànsit rodat, un increment de les emissions de sorolls i gasos de combustió.  
- Encara que no es preveu que s'instal·len en el polígon activitats industrials pesants, es generaran, no obstant això, una sèrie d'impactes fonamentalment associats a:  
- Producció de residus líquids (aigües residuals i residus líquids industrials) i sòlids (urbans i industrials)  
- Increment dels nivells de sorolls i vibracions  
- Augment del risc d'incendi   
- Respecte a les aigües residuals, l'abocament dels cabals generats es realitzarà al col·lector general de sanejament, fins a l'abocament d'aquestes en l'EDAR industrial de sector, amb l'objecte de realitzar un pretractament de les aigües residuals industrials abans de la seua conducció a l'EDAR municipal, a través del col·lector general de sanejament que discorre sota el camí Vell de Vilafranca; en el dimensionament del qual ja es va preveure el volum d'aigües residuals generades pel sector industrial. L'EDAR se situarà al sud-est del nucli urbà, a la vora del barranc de les Coves del Forcall.  
- Respecte a l'evacuació de l'escorriment superficial, es preveu una xarxa de drenatge que reculla l'aigua de les parcel·les afectades, i l'evacue seguint el pendent natural de la zona cap a un tàlveg que desguassa en el barranc de la Foz.  
El principal efecte previsible de caràcter negatiu es troba en el desguàs de les aigües d'escorriment, en cas que aquest s'execute sense tenir en compte que aquestes es concentren en un únic conducte, i la seua capacitat erosiva serà major en situacions de pluges continuades; per la qual cosa haurà de preveure's aquest efecte i recollir-se les mesures preventives i les condicions perquè les aigües pluvials reduïsquen la velocitat i força de desguàs.   
- La xarxa de proveïment d'aigua potable estarà inclosa en les xarxes subterrànies. En principi no ha de comportar un impacte considerable, ja que l'escassa magnitud del sector industrial no comporarà una demanda de recursos hídrics per al municipi que puga desbordar-ne les previsions pel que fa al creixement previst en consum d'aigua.  
La xarxa d'enllumenat públic se situarà a un costat i a l'altre dels vials públics; no sent rellevant l'impacte susceptible de generar-se per l'augment del subministrament d'electricitat.  
Entre les mesures protectores i correctores proposades cal destacar les següents:  
- Es procedirà al cobriment dels vehicles que transporten materials pulverulents, especialment en aquelles zones en què el traçat discórrega pròxim a nuclis de població.  
- Compactat de camins afegint, si fóra necessari, una capa de llast en la superfície d'aquests.  
- Durant els períodes més secs caldrà afegir sals higroscòpiques a l'aigua de reg per a disminuir la quantitat d'aigua requerida.  
- Efectuar regs en la vegetació, sobretot en les fulles, per a retirar totes les partícules sòlides que puguen haver-se dipositat durant l'execució de les obres.  
- En les zones enjardinades que es prevegen executar, fonamentalment localitzades de manera paral·lela a les vies principals per a amortir l'impacte paisatgístic que puga introduir les construccions realitzades, es conservarà la vegetació present, principalment la vegetació arbòria, mentre que es realitzarà un desbrossament de la vegetació ruderar-arvense d'escassa consideració, i se substituirà amb sembra de gespa, tanques o espècies ornamentals. En les zones on l'ús original no presente vegetació, o la vegetació present siga producte de la degradació de la vegetació original, es realitzaran plantacions, a fi de millorar el medi ambient original. També es realitzaran plantacions aïllades i en filera en voreres.  
- Respecte a la prevenció del soroll; s'emprarà maquinària amb baixos nivells d'emissió de soroll en funcionament; es realitzaran les operacions de perforació amb equips de baix nivell d'emissió sonora, i fora de les hores de major activitat biològica de les aus; i es col·locaran pantalles acústiques en el cas que es comprove que se sobrepassen els valors dels nivells sonors considerats admissibles per la legislació vigent.  
- Respecte a la protecció i conservació dels sòls i de la vegetació natural, es procedirà a la retirada, emmagatzemament i condicionament de la terra vegetal útil procedent dels terrenys ocupats durant el projecte de construcció; sent aquesta posteriorment utilitzada en la restauració del sòl i com a base edàfica de les noves sembres i plantacions. Així mateix, la capa de terra vegetal retirada serà mesclada amb vegetació desbrossada, augmentant-se amb això, el contingut de matèria orgànica i comporta un banc de llavors de les espècies pròpies de la zona, la qual cosa facilita les labors de revegetació posteriors.  
- Les zones verdes previstes en el sector, adoptaran una disposició de manera que puguen contribuir a la creació d'un matalàs verd entre les noves edificacions industrials i la carretera CV-15, a fi de minimitzar l'impacte visual susceptible de generar el nou desenvolupament, atés l'emplaçament d'aquestes a l'entrada del nucli urbà de Vilafranca.  
- Respecte a la protecció de la fauna, s'hi estableixen diverses mesures, com ara la localització dels parcs de maquinària lluny de les àrees de nidificació, i realització d'un control de la il·luminació, i evitar en la mesura que siga possible els treballs nocturns durant la fase de construcció.  
- Pel que fa a la protecció de la hidrologia superficial i subterrània, el polígon industrial disposarà d'un sistema de xarxes separatives de manera que queden perfectament separades les aigües residuals de les pluvials; així mateix, aquestes seran recollides i conduïdes a una zona on experimenten un procés de decantació, desgreixatge i desbast; de manera que les aigües resultants puguen ser reutilitzades per al reg de les zones verdes del mateix polígon. Les aigües sobrants que no puguen ser utilitzades per al reg de les zones verdes, seran conduïdes a un punt d'abocament situat al barranc de la Foz. Paral·lelament, també es determina en l'estudi d'impacte ambiental remés, que cada una de les indústries que s'hagen d'instal·lar en el sector, haurà de portar una vigilància estricta dels abocaments d'aquestes, a fi de protegir l'estació depuradora comuna.  
- Relatiu a la contaminació derivada de la producció de residus, s''hi estableixen les mesures següents:  
- L'escorriment del conjunt de la zona afectada per les labors, inclosa la totalitat dels abassegaments temporals, haurà de recollir-se i evacuar-se mitjançant canals o un altre tipus de conduccions a una bassa decantadora.  
- No es realitzaran abocaments de materials d'obra, residus sòlids urbans, residus no inertitzats o de dubtosa caracterització o qualsevol altre element que per erosió, escorriment o lixiviació puguen afectar aigües superficials i subterrànies.  
- Es crearan zones de runam, on es puga fer una separació de residus; havent d'estar les esmentades zones, controlades, amb impermeabilització del sòl per a evitar la contaminació amb residus tòxics i perillosos.  
En l'apartat relatiu al programa de vigilància ambiental, s'estableix una estructuració dels diversos elements el seguiment de la qual es considera necessari establir; i destaquen les accions següents:  
- Comprovació de l'efecte de la ubicació de préstecs i abocadors, com també el control de les principals emissions contaminants de l'obra, de la qualitat de l'aigua en les seues proximitats, de la protecció del balisament i del mateix control arqueològic; efectuant-se un seguiment sobre els elements següents:  
- Ubicació i extensió de l'ocupació temporal  
- Eficàcia dels sistemes de contenció contaminants  
- Abocaments en l'entorn de les instal·lacions d'obra  
- Gestió de residus tòxics i perillosos  
- Qualitat de l'aigua durant l'obra  
- Seguiment del resultat dels mesuraments acústics durant l'execució de les obres  
- Vigilància de l'erosió; comprenent el seguiment de totes les mesures de restauració emprades i l'evolució d'aquestes; comprenent els seguiments de l'adequació paisatgística i de la restauració d'àrees afectades per l'obra.  
- Vigilància de les emissions tant acústiques com residuals; i encara que els nivells sonors estimats no es considera que hagen d'aconseguir grans intensitats, s'establirà un seguiment dels controls següents durant l'explotació:  
- Nivells sonors en poblacions pròximes  
- Nivells sonors als voltants del polígon industrial, per a regular l'afecció sobre la fauna de la zona  
- Seguiment de les aigües generades, tant residuals com d'escorriment, i el grau de contaminació de zones veïnes  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament de Vilafranca (Castelló), sector industrial Camí de Castellfort, SUI-1; sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; complint a les determinacions que si és el cas continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.  
2. Haurà de complir als condicionants especificats en l'informe elaborat per la societat Fomento Agrícola Castellonense, SA (FACSA), de data 20 de novembre de 2006.  
3. L'Ajuntament haurà de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades en el seu terme municipal, i comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i es compleixen les condicions imposades, si és el cas, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
4. Prèviament a l'execució del sector previst, s'hauran d'efectuar les infraestructures necessàries, en matèria de depuració d'aigües residuals, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació.  
5. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector plantejat haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar d'un certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada; havent de disposar de les preceptives autoritzacions sectorials.  
6. S'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs hauran de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
7. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en les zones verdes del nou polígon, o per a altres usos externs al projecte, com també en altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta. Definint-se en tot cas, el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions òptimes d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5840, del 02-09-2008 (2008/9948)

RESOLUCIÓN de 7 de julio de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Quart de Poblet, Alicante, San Vicente del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, El Campello, Villajoyosa, Finestrat, Benidorm, La Nucia, L'Alfàs del Pi, Altea, Traiguera, Cullera, Aras de los Olmos, Benaguasil y Vilafranca.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5840

Fecha DOGV
:   02-09-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/9948

CVE


Fecha del documento
:   07-07-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [Nucia, la](javascript:void(0))
    * [Alfàs del Pi, l'](javascript:void(0))
    * [Villafranca del Cid](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [San Vicente del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [Altea](javascript:void(0))
    * [Quart de Poblet](javascript:void(0))
    * [Villajoyosa](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Cullera](javascript:void(0))
    * [Mutxamel](javascript:void(0))
    * [Sant Joan d'Alacant](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de julio de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Quart de Poblet, Alicante, San Vicente del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, El Campello, Villajoyosa, Finestrat, Benidorm, La Nucia, L'Alfàs del Pi, Altea, Traiguera, Cullera, Aras de los Olmos, Benaguasil y Vilafranca. [2008/9948]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 150/06-AIA Quart de Poblet, 133/05-AIA Alicante, San Vicente del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, El Campello, Villajoyosa, Finestrat, Benidorm, La Nucia, L'Alfàs del Pi, Altea, 277/06-AIA Traiguera, 044/06-AIA Cullera, 353/06-AIA Aras de los Olmos, 354/06-AIA Benaguasil y 356/06-AIA Vilafranca.  
Valencia, 7 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 150/2006-AIA  
Titulo: Planta de tratamiento de productos fuera de uso  
Promotor: Roland Group 21, SL.  
Autoridad Sustantiva: Servicio de Residuos Industriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: C/ Comarques del País Valencià, 345 en el término municipal de Quart de Poblet (Valencia)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El proyecto presentado plantea una actividad de gestión de residuos no peligrosos, básicamente metálicos, que engloba las correspondientes operaciones de recogida, transporte y valorización de los residuos.  
El estudio de impacto ambiental y el proyecto técnico presentados describen la actividad y las instalaciones correspondientes a una planta de tratamiento de residuos no peligrosos metálicos, a fin de someter la actuación proyectada a evaluación del impacto ambiental, trámite preceptivo para la obtención de la licencia de actividad municipal y la autorización de gestor de residuos, de acuerdo a la legislación vigente.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
De acuerdo al proyecto técnico y al estudio de impacto ambiental presentados, la futura planta de tratamiento de residuos no peligrosos se ubicará en una nave industrial edificada sobre una parcela de 4.804,93 m², con planta rectangular y construida por encima de la rasante, resultando una superficie total construida de 2.366,19 m². La situación concreta corresponde a la C/ Comarques del Pais Valencià, del término municipal de Quart de Poblet (Valencia). Las superficies útiles y construidas, así como, las diferentes estancias y zonas de trabajo son las siguientes:  
- Hall de entrada y pesaje de materia prima, con 17,59 m²  
- Aseos, vestuarios y comedor con 47,06 m²  
- Zona de oficinas, archivo y accesos de 140,06 m²  
- Zona de almacenaje y producción de 1.989,81 m²  
- Zona de taller y repuestos de 41,60 m²  
- Zona de compresores y secador de 6,16 m²  
- Área de laboratorios de 63,27 m²  
Toda la nave presenta pavimento de hormigón salvo la zona de oficinas y aseos que será de baldosa cerámica. El suministro de agua potable se realizará desde la red de distribución general municipal. En cuanto a la red de saneamiento, las aguas sanitarias de aseos y vestuarios se destinan a colector municipal a través de una arqueta de recogida de grasas y de otra arqueta para la toma de muestras. La ventilación general del edificio y, en particular, de la zona de trabajo de taller y almacenamiento será natural a través de puertas y ventanas.  
Los procesos de gestión y valorización de los residuos consisten en las operaciones de recogida selectiva, selección primaria, almacenamiento por categorías, trituración, selección secundaria, prensado y transporte hasta destino final. Los residuos gestionados corresponden a chatarra metálica y cable eléctrico procedentes de la construcción.  
La recogida selectiva de los residuos se realizará en origen, mediante vehículos propios para cada tipo de residuo, o bien, una vez recepcionados en la planta se seleccionarán antes o después de su pesaje (selección primaria). El almacenamiento selectivo se llevará a cabo en compartimentos diferenciados para cada tipo de material, que se ubicarán en diferentes zonas de la nave en función del tratamiento posterior que vayan a recibir. Sólo se triturarán o prensarán parte de los residuos, almacenando temporalmente los demás, hasta alcanzar una cantidad mínima que permita su transporte hasta destino final.  
El almacenamiento general de los residuos gestionados por la actividad, al ser de naturaleza metálica, no peligrosa y sólida, se realizará en recipientes a granel convenientemente delimitados por elementos separadores que impidan su mezcla.  
La trituración permitirá reducir el tamaño de los perfiles de aluminio al requerido para su fundición. Al final de la línea de triturado se dispondrá un desferrador electromagnético para eliminar los restos férricos que pudieran acompañar al residuo. El molino triturador dispondrá de un sistema de aspiración de aire consistente en un ciclón con filtro de mangas. Mediante este sistema, se recogerá tanto el polvo generado como los elementos ligeros no metálicos mezclados con el aluminio.  
Para el aluminio se dispondrá de una mesa de selección donde se separarán, por una parte, el aluminio anonizado y, por la otra, el aluminio lacado almacenándose cada uno en zonas diferentes.  
Aquellos residuos que por exigencias de la fundición no requieran ser triturados o que se envíen directamente a destino, se prensarán para obtener paquetes de dimensiones y pesos adecuados. Como operación final a la gestión se realiza la expedición y el transporte hasta destino de los materiales. Se calcula, aproximadamente, un volumen de residuos gestionados en la planta de 6.151,2 tn/año.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada, analizándose los impactos derivados de la fase de construcción y los derivados del funcionamiento de la actividad.  
Afecciones legales  
La parcela donde se proyecta ubicar la actividad presenta un riesgo de inundación de nivel 1 y 3 de acuerdo al Plan de Acción Territorial de Riesgo de Inundación de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprobado por acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat.  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
La relación de impactos identificados como consecuencia de la ejecución del proyecto son:  
- Residuos generados y manejo de residuos no peligrosos objeto de la actividad proyectada, con operaciones de recepción, almacenamiento, triturado, prensado y expedición.  
- Ruido producido por la actividad industrial y por los vehículos de transporte.  
- Emisiones al aire que pudieran producirse, considerándose en caso de accidente.  
- Los únicos vertidos a considerar son los producidos por aseos y duchas como aguas sanitarias.  
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras y sobre el programa de vigilancia ambiental.  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el estudio de impacto y respecto al programa de vigilancia ambiental:  
- El suministro de agua procederá de la red municipal de agua potable.  
- Los residuos se recogerán y depositarán en recipientes colectores.  
- Se montarán las máquinas sobre apoyos elásticos e irán ancladas en bancadas antivibratorias de masa conveniente.  
- El almacenamiento selectivo se realiza en compartimentos diferenciados para cada tipo de material.  
- El molino triturador dispone de un sistema de aspiración de aire consistente en un ciclón con filtro de mangas.  
Tramitación administrativa  
Mediante nota de régimen interno recibida el 3 de mayo de 2006, desde el Servicio de Residuos Industriales se solicita la declaración de impacto ambiental, acompañándose dicha solicitud del proyecto técnico y del estudio de impacto ambiental.  
El Área de Evaluación Ambiental realiza la información pública del proyecto, no habiendo constancia de ninguna alegación al mismo.  
En fecha 31 de octubre de 2006, se solicita al Servicio de Ordenación del Territorio, en el ámbito de sus competencias, informe sobre el riesgo de inundación (PATRICOVA) en relación con el proyecto presentado. El informe expone que, de acuerdo con el art. 24 de la normativa del PATRICOVA, en suelo urbano afectado por riesgo de inundación los Ayuntamientos deberán verificar la incidencia del mismo e imponer, cuando proceda, condiciones de adecuación de las futuras edificaciones.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado c.2), Otras instalaciones de desguace y/o almacenamiento de chatarra del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 8, apartado 3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto planta de tratamiento de productos fuera de uso, promovido por Roland Group 21, SL., a ubicar en C/ Comarques del País Valencià, 345 del término municipal de Quart de Poblet (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en estudio de impacto ambiental y en la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. La zona de almacenamiento exterior de residuos metálicos deberá contar con un vallado o paramento perimetral que impida la libre dispersión de los materiales por la superficie de la campa.  
2. El molino triturador dispondrá de un sistema de absorción de polvo mediante un ciclón con filtro de mangas o equipo equivalente.  
3. El almacenamiento temporal de los residuos metálicos, una vez clasificados y seleccionados, se realizará en contenedores hasta el momento de su expedición.  
4. Disponer del permiso de vertido al alcantarillado municipal del Ayuntamiento.  
5. Disponer del informe municipal sobre las condiciones a cumplir, en su caso, para la adecuación de la edificación al riesgo por inundación de acuerdo al art. 24 de la normativa del PATRICOVA.  
6. Se deberá incorporar a ese programa de vigilancia ambiental las auditorías acústicas exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 24 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 133/2005-AIA  
Promotor: Gas Natural SDG, SA.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto proyecto: Proyecto de Gasoducto Alicante-Villajoyosa-Benidorm-Altea-Calpe. Tramo entre los vértices V-0 (T.M. de Alicante) y V-624 (T.M. de Altea).  
Localización: En los términos municipales de Alicante, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, El Campello, La Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, La Nucía, Alfás del Pí y Altea.  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la construcción de un gasoducto para el suministro de gas para uso industrial, comercial y doméstico de diferentes poblaciones. La conducción del proyecto partirá del término municipal de Alicante y llegará hasta Calpe, no obstante el tramo evaluado en la presente declaración llega hasta el término municipal de Altea, al vértice 624.  
Características del proyecto:  
- La longitud total de la conducción principal es de 69.120,62 m.l. hasta Calpe. Se trata de una conducción de acero al carbono de 10" de diámetro a 16 bares de presión (APA).  
- Las redes de distribución tendrán los siguientes diámetros: 3", 4", 6" y 8". Serán las siguientes con las siguientes longitudes:  
- A Mutxamel: 265 m.l.  
- Sant Joan d'Alacant: 471,54 m.l.  
- A El Campello: 189,33 m.l.  
- A la Vila Joiosa: 2.436,89 m.l.  
- A Finestrat: 24,03 m.l.  
- A Benidorm: 432,75 m.l.  
- A Alfás del Pi: 19,97 m.l.  
- A Altea: 26,90 m.l.  
- A Calpe: 21,83 m.l.  
- En todo su recorrido la tubería irá enterrada a una profundidad mínima de 1 metro. La tubería dispondrá de una protección pasiva mediante revestimiento externo con polietileno extrusionado aplicado en fábrica y con polietileno aplicado en obra mediante cintas o manguitos retráctiles, así mismo contará con una protección activa: protección catódica. En determinadas zonas habrá un revestimiento antiroca.  
Junto al gasoducto se instalará, en la misma zanja en conductos de polietileno, cable de telecomunicación y telecontrol.  
- Apertura de la pista de trabajo mediante operaciones mecánicas de desbroce y explanación, acopio selectivo de suelos y tierras de cabecera, excavación de zanja por medios mecánicos, distribución, soldadura por tramos, curvado e instalación de tubería, puesta en zanja, soldadura y comprobaciones, relleno zanja, descompactación y restitución de la cubierta edáfica y tratamiento de puntos especiales.  
La anchura de la pista de trabajo será de 10 m. que servirá para acopio de materiales de excavación, operaciones de obra, el transporte de materiales y la circulación de maquinaria. Se utilizará pista restringida, 7 m. de anchura, en determinadas zonas especiales.  
- El balance de excavaciones y aportes está bastante compensado. No obstante, los excedentes caso de no poder ser empleados en la obra, serán transportados a vertederos controlados.  
- Puntos de cruce especiales: cauces, carreteras, etc.  
- Instalaciones complementarias:  
- Válvulas y posiciones.  
- Armarios de regulación.  
- Estaciones de protección catódica (EPC).  
- Sistemas de comunicación y telecontrol.  
- Instalaciones eléctricas de baja tensión enterradas y con pocos metros de desarrollo.  
La duración de las obras previstas para todo el proyecto será de 14 meses aproximadamente.  
Servidumbres:  
- Servidumbre permanente de paso en una franja de terreno de 3 m., uno y medio a cada lado del eje de la conducción. Se establecen las siguientes limitaciones más destacables: prohibición de efectuar trabajos de arada o similares a una profundidad superior a 50 cm, así como plantar árboles o arbustos a distancia inferior a 2 m desde eje de tubería. Prohibición de realizar cualquier tipo de obras o efectuar acto alguno que pudieran dañar o perturbar el buen funcionamiento de las instalaciones, a una distancia inferior a cinco metros del eje del trazado, a uno y otro lado del mismo. Esta distancia podrá reducirse.   
Tramitación administrativa e informes  
Expediente 71/2004-CON:  
- Se efectuó consulta por parte del promotor respecto al proyecto, solicitándose informe de diferentes organismos. Habiéndose recibido diversos informes y trasladado posteriormente al promotor de los siguientes: Dirección General de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria (sección forestal, especies protegidas y espacios naturales), ayuntamientos de Benissa, Calpe, Villajoyosa, El Campello, San Vicente del Raspeig y Mutxamel.  
- Se remitió igualmente al promotor informe del Área de Evaluación Ambiental respecto al proyecto consultado. Se les indicaba que debían buscarse otras alternativas de trazado para el cruce de la Sierra de Bernia en el tramo final de Altea y Calpe. Posteriormente se recibió informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
Expediente 133/2005-AIA:  
- La tramitación, informes, documentación, información pública, etc. se refiere a todo el proyecto desde Alicante hasta Calpe. La evaluación ambiental que se hace en esta declaración de impacto ambiental se ciñe no obstante al tramo entre los vértices V-0 (T.M. de Alicante) y V-624 (T.M. de Altea) al solicitarlo el promotor, quedando el resto del proyecto pendiente de evaluación hasta que por el promotor se aclare lo solicitado por el Área de Evaluación Ambiental.  
- Se remitió escrito del Servicio Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte en el que se indicaba que se había efectuado la información pública mediante edicto en el B.O.P. de 12-03-05 y en el DOGV de fecha 18-03-05 remitiéndose las alegaciones presentadas así como el proyecto de gasoducto de Alicante-Benidorm-Altea-Calpe y su correspondiente estudio de impacto ambiental. Igualmente se aportan informes de organismos: ayuntamientos, Consorcio de Aguas de la Marina Baja y Comunidad de Regantes SRHA. Se aporta autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar con condiciones.  
- Altea: el proyecto remitido al ayuntamiento carece de estudio de impacto ambiental, se pasa `por bienes y derechos de propietarios cuando podría irse por caminos y viales, se carece de información suficiente, y falta de consenso con el ayuntamiento.  
- Calpe: afección a vivienda a construir en parcela, con licencia.  
- Mutxamel: se propone adaptar el trazado por viales ya existentes para minimizar afecciones a particulares.  
- Benidorm: se informa desfavorablemente por ser insuficiente la información remitida.  
- Villajoyosa: adaptación a zonas afectadas por ordenaciones en tramitación o en estudio. En aproximadamente 5 km. desde su entrada por el oeste al municipio, discurre por suelo no urbanizable de protección ambiental paisajística en los que se prohiben los movimientos de tierra y no están permitidas las instalaciones ni construcciones u obras salvo las que el PGOU prevé expresa y excepcionalmente por ser necesarias para su conservación y disfrute público.  
- Alicante: proponen un trazado alternativo muy próximo al proyectado para minimizar afecciones.  
- Comunidad de Regantes S.R.H.A. de Mutxamel: solicita información.  
- Consorcio para abastecimiento de aguas y saneamiento de la Marina Baja. Autoriza las instalaciones con una serie de condiciones y prescripciones relativas fundamentalmente a la necesidad de mantener distancias respecto a conducciones.  
- Se efectuó consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio y al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante de esta Conselleria respecto al proyecto, e igualmente se solicitó informe al Ayuntamiento de Altea adjuntándole copia del estudio de impacto ambiental.  
- Se solicitó al promotor a través del Servicio Territorial de Energía de Alicante un requerimiento de documentación, en el que se destaca que se reiteraba la necesidad de buscarse otras alternativas respecto al tramo de cruce de la Sierra de Bernia en Altea y Calpe, así como aclarar lo ya solicitado en el informe del expediente de consulta 71/2004-AIA del Área de Evaluación Ambiental (se le adjuntó copia del informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio que no se había remitido en el expediente de consulta).  
- Se remitió por el promotor escrito de contestación tanto del informe del expediente de consulta como del requerimiento de documentación del presente expediente junto con estudio de impacto ambiental corregido, con planos del proyecto y separata de vías pecuarias con pequeñas modificaciones respecto al inicial.  
- Se recibió informe favorable del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental de la Conselleria de Cultura en base a lo establecido en el estudio de impacto ambiental del patrimonio cultural del proyecto referido.  
Se remitió por el Servicio Territorial de Energía de Alicante la respuesta al requerimiento hecho al promotor a través de ellos: escritos de respuesta y estudio de impacto ambiental corregido, con planos del proyecto y separata de vías pecuarias con pequeñas modificaciones respecto al inicial.  
- Se reiteró la consulta al Área de Planificación y Ordenación del Territorio y al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante teniendo en cuenta la ampliación presentada.  
Por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante se remitieron informes de técnico de espacios naturales protegidos, de la sección forestal y del técnico de protección de especies.  
- Técnico de Protección de Espacios Naturales: indica que el trazado discurre próximo al LIC Algepsar de Finestrat no debiendo en ningún caso afectar a este espacio protegido. Respecto al cruce del río Algar se considera asumible el impacto que causará estableciendo una serie de medidas compensatorias tales como retirada de basuras y escombros de la zona húmeda, plantación de determinadas especies vegetales en el tramo desde el límite norte de la zona húmeda hasta unos 30 m. antes del puente sobre la N-332 y el diseño de las plantaciones de acuerdo con los técnicos de espacios naturales protegidos de los servicios territoriales.  
Respecto al cruce de la Sierra de Bernia se informa favorablemente siempre y cuando no existan otras alternativas técnicamente viables. Se establece como condición la plantación de toda la superficie con esparto (Stipa tenacissima).  
- Sección Forestal: hace relación de las vías pecuarias afectadas, montes públicos y terrenos forestales por municipios según el Plan General de Ordenación Forestal. Se indica que las afecciones indicadas son en base al estudio de impacto ambiental presentado, posteriormente se presentó una separata con afecciones a vías pecuarias para la tramitación de las ocupaciones de vías pecuarias pero no coinciden exactamente, de manera que se iniciará el trámite de ocupación de vías pecuarias y de los montes afectados y se hará condicionado a la aprobación de la declaración de impacto ambiental. Estas ocupaciones se harán en base al informe y no a lo solicitado.  
- Técnico de Protección de Especies: Respecto al cruce de la Sierra de Bernia la alternativa elegida produciría un impacto paisajístico muy grave con cicatriz en ladera rocosa de gran pendiente de muy difícil o imposible restauración y una gran visibilidad desde la AP-7. Para realizar un examen adecuado de las alternativas posibles es imprescindible conocer si existe algún motivo legal o técnico que imposibilite la elección de la otra alternativa denominada Castellet. Por tener un impacto ambiental muy inferior al trazado elegido.  
Por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio se remitió informe, destacando lo siguiente:  
- Recomendando estudio de trazado alternativo fuera del ámbito del LIC Serres de Bèrnia i del Ferrer. La variante del Castellet supone una menor afección al LIC referido.  
- Aplicación del Plan de Restauración del Medio presentado.  
- En el cruce del río Algar indica la necesidad de aplicación de medidas para minimizar los impactos sobre el régimen hídrico y el medio biótico.  
- En las zonas afectadas por el proyecto dentro del ámbito territorial de un espacio protegido se deberá realizar un estudio previo de caracterización de la vegetación.  
Se efectuó requerimiento, al promotor, de documentación-aclaración respecto a la alternativa de cruce de la sierra de Bernia, variante Castellet, que desechaban en la ampliación del estudio de impacto ambiental. Este requerimiento con aviso de caducidad, se transmitió igualmente al Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
Por el promotor se remitió escrito en el que solicita se lleve a cabo la declaración de impacto ambiental para el proyecto del gasoducto Alicante-Benidorm-Altea-Calpe en el tramo comprendido entre los vértices V-0 (T.M. de Alicante) y V-624 (T.M. de Altea). El resto del trazado comprendido entre los vértices V-624 (T.M. de Altea) y V-929 (T.M. de Calpe) quedaría pendiente de resolución hasta que puedan aportar la documentación solicitada.  
Alegaciones  
Se hace una síntesis de las alegaciones del período de información pública remitidas por el órgano sustantivo:  
- Alegaciones relativas a la afección fundamentalmente de terrenos agrícolas de diferente tipo dividiendo la finca y afectando al cultivo, solicitándose modificación de trazado.  
- Alegaciones por afección a parcelas particulares solicitando modificación de trazado: por discurrir próxima a vivienda, por atravesar parcela con invernaderos, etc.  
- Alegaciones por afección a terrenos urbanizables de diferentes tipos. Por ejemplo a campo de golf Los Almendros en Villajoyosa, zonas urbanizables en Mutxamel, finca con futuro desarrollo urbanístico en El Campello, etc.  
- Alegaciones solicitando información, cambios de datos erróneos, etc.  
Por el promotor se emite informe de respuesta a las alegaciones presentadas, adjuntándose planos de trazados de alternativas, haciéndose la siguiente síntesis:  
- Se rechazan la mayor parte de las alegaciones relativas a afección a terrenos agrícolas y parcelas particulares en su mayor parte indicando diferentes motivos dependiendo de las alegaciones, entre los que destacan los siguientes: trasladar el trazado supondría entrar en la zona de afección de la AP-7 establecida en 25 metros por la Ley 6/1991 de Carreteras de la Generalitat Valenciana, supondría afectar a terceros no incursos en el expediente expropiatorio que podrían manifestarse en el mismo sentido, no ser posible por cuestiones de estabilidad de la tubería, por orografía del terreno, etc.  
En algunos casos se acepta con condiciones.  
- Respecto a la alegación que afecta al PRI de Mutxamel se indica que se ha alcanzado acuerdo con el Ayuntamiento para ajustar el trazado a los nuevos viales. Respecto a la alegación relativa a la afección a Plan Parcial La Almisserà de Los Almendros se indica que se acepta.  
- Se responde igualmente a los informes-alegaciones de diferentes ayuntamientos, destacándose lo siguiente:  
- Calpe: se ha adaptado trazado para evitar afección a vivienda con licencia municipal.  
- Mutxamel: se está consensuando el trazado con el ayuntamiento para adaptar el trazado a viales.  
- Benidorm: se han resuelto con el ayuntamiento todas la afecciones resultantes de la conducción principal quedando concretar algunos aspectos de la red de distribución.  
- Villajoyosa: se están diseñando variantes del proyecto para no afectar a planes urbanísticos.  
- Alicante: acordó una variante de gran complejidad que depende del consenso que se alcance con Sant Vicent del Raspeig y el Ministerio de Fomento.  
- Altea: que han seguido en todo momento las pautas y directrices dadas por los técnicos municipales.  
Consideraciones ambientales  
1. La presente evaluación de impacto ambiental se ha efectuado teniendo en cuenta la documentación presentada por el Servicio Territorial de Energía de Alicante y por el promotor relativa al proyecto de gasoducto Alicante-Benidorm-Altea-Calpe:  
- Ejemplares remitidos por el Servicio Territorial de Energía de Alicante con fecha de entrada de 5 de agosto de 2005: proyecto con planos de trazado de detalle, estudio de impacto ambiental con proyecto de restauración ambiental.  
- Ejemplares remitidos por el promotor con fecha de entrada de 12 de abril de 2006: documentación con fecha de marzo de 2006: respuesta a requerimiento, estudio de impacto ambiental modificado según lo solicitado, adjuntando planos del proyecto con pequeñas variaciones, con proyecto de restauración ambiental, y estudio de impacto ambiental relativo al patrimonio cultural. Separata de vías pecuarias con planos proyecto con pequeñas modificaciones.  
- Ejemplares remitidos por el Servicio Territorial de Energía de Alicante con fecha de entrada de 10 de mayo de 2006: documentación de marzo de 2006, constituida por estudio de impacto ambiental modificado según lo solicitado, adjuntando planos de proyecto con pequeñas modificaciones, proyecto de restauración medioambiental y estudio de impacto ambiental del patrimonio cultural. Separata de vías pecuarias con planos proyecto con pequeñas modificaciones.  
2. El estudio de impacto ambiental evalúa los ramales de distribución, pero por error figura en los planos generales del estudio un trazado que finalmente no es el del proyecto definitivo. Se hace la consideración antes citada debido a que por el promotor en la respuesta a la ampliación del estudio presentada indica que respecto a los ramales de distribución los que figuran en los planos generales del estudio están equivocados correspondiendo a trazados iniciales que posteriormente se modificaron acortándose. Indicando que el estudio ha evaluado los trazados finales.   
Por otra parte el trazado de los ramales de distribución es el que figura en los planes del proyecto y el evaluado. Los planos del proyecto para los ramales de distribución presentados con fecha de entrada en esta Conselleria de 12 de abril y 10 de mayo de 2006 se evalúan en la presente declaración, al disponer de elementos de juicio para hacerlo, y son los que se ejecutarán. Presentan pequeñas variaciones con respecto a los planos del proyecto presentados inicialmente con fecha de entrada en esta Conselleria de 5 de agosto de 2005.  
Respecto al trazado de la conducción principal que figura en los planos de proyecto remitidos inicialmente en fecha 5 de agosto de 2005 coincide con el trazado que figura en los planos de todos los estudios de impacto ambiental remitidos, considerándose evaluado en la presente declaración. Este trazado presenta pequeñas modificaciones en los planos de proyecto remitidos posteriormente anejos a los estudios de impacto ambiental presentados y con fechas de entrada de 12 de abril y 10 de mayo de 2006, considerándose evaluados con la presente Declaración.  
3. Respecto a la afección a vías pecuarias, montes públicos y terrenos forestales se obtendrán las autorizaciones de ocupación y demás ante la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria que requiere la legislación sectorial, teniéndose en cuenta que, los trazados indicados en separata de vías pecuarias (documento marzo 2006) remitida con fecha de entrada 12 de abril y 10 de mayo de 2006 y en planos de proyecto anejos a los estudios de impacto ambiental (documentos marzo 2006) remitidos con idénticas fechas a las citadas, son evaluados en la presente Declaración, así como lo indicado en los puntos anteriores.  
En la solicitud de ocupación que se está tramitando se tendrá en cuenta estas pequeñas modificaciones, teniendo en cuenta que lo indicado en los planos de proyecto y en la separata de vía pecuarias antes citados se ha evaluado en la presente Declaración y la discrepancia entre esos planos y los que figuran como generales en el estudio de impacto ambiental se ha tenido en cuenta y se ha explicado anteriormente.  
4. Respecto a la posible afección a patrimonio cultural se considera necesario cumplir lo establecido al respecto en el estudio de impacto ambiental sobre el patrimonio cultural presentado, así como si en caso de descubrirse durante la ejecución del proyecto algún elemento del patrimonio cultural deberá cumplirse con lo indicado en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano debiendo comunicarse de inmediato a la Conselleria de Cultura para adoptar, en su caso, las medidas oportunas al respecto.  
En el estudio de impacto ambiental del patrimonio cultural presentado se ha utilizado el trazado del proyecto correspondiente a los planos de proyecto presentados inicialmente remitidos con fecha 5 de agosto de 2005, por lo que deberá ampliarse el estudio incorporando las modificaciones presentadas en fechas posteriores y remitidas con fechas 12 de abril y 10 de mayo de 2006 y obtener informe favorable de la Conselleria de Cultura, salvo que por la misma se indique que no es necesario. Igualmente se hará teniendo en cuenta que el trazado de los ramales de distribución de los planos generales de los estudios de impacto ambiental son diferentes respecto al trazado final de los planos de proyecto presentados (documento marzo 2006) con fechas de entrada de 12 de abril y 10 de mayo de 2006.  
5. Respecto a la afección del trazado del gasoducto a suelo no urbanizable de protección en general y en especial al de protección ambiental paisajística del término municipal de Villajoyosa hay que indicar lo siguiente:  
- La Ley 16/2003 de 17 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat Valenciana de 19 de diciembre de 2003, en su artículo 74 indica que los planes y proyectos de las instalaciones objeto de la regulación del capítulo XX, cuyas autorizaciones sean competencia de la Generalitat Valenciana, prevalecerán sobre cualquier instrumento de planificación u ordenación territorial o urbanística. El capítulo XX se refiere, entre otras instalaciones, a las redes de transporte de gas canalizado con presión máxima de diseño superior o igual a 16 bares, que sean declaradas de utilidad pública conforme al artículo 54/1997, de 27 de noviembre, del sector eléctrico, y conforme al artículo 103 de la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del sector de hidrocarburos.  
- La Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, del suelo no urbanizable establece en su artículo 17 respecto al suelo no urbanizable protegido que igualmente se podrán llevar a cabo las obras e instalaciones necesarias para la gestión de los bienes de dominio público o de los servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés general. En su disposición transitoria segunda se indica que respecto al suelo clasificado como no urbanizable sujeto al régimen de protegido por los instrumentos de planeamiento urbanístico vigentes a la entrada en vigor de esta Ley, se aplicará el régimen establecido en ella para el suelo no urbanizable protegido.  
- El gasoducto de transporte tiene 16 bares de presión, y se ha solicitado su declaración de utilidad pública.  
- Respecto al trazado que afecta a suelo no urbanizable protegido en el término municipal de Villajoyosa discurre en su mayor parte aprovechando pista de trabajo existente de antigua conducción (Canal Taibilla-Amadorio), discurriendo próximo a infraestructura existente de autopista, y además este tipo de suelo se extiende a ambos lados de la autopista por lo que tiene que afectarse salvo que se alejase de autopista mucho y no aprovechase pista de trabajo existente del canal Amadorio-Taibilla lo cual implicaría un mayor impacto ambiental.  
6. Los terrenos atravesados por la conducción discurren situados muy próximos a la autopista A-7 en la mayor parte de su recorrido, afectando a suelos cuaternarios y terciarios mayoritariamente siendo en gran parte terrenos bastante antropizados, agrícolas y urbanos y urbanizables. En algunas zonas de su recorrido se afectan a terrenos naturales fundamentalmente en el cruce de barrancos y ramblas y en menor medida a terrenos forestales tipo matorral en su mayor parte espartales, romerales y tomillares-lastonares. Al principio del recorrido se afecta en términos municipales de El Campello y Villajoyosa a terrenos forestales del tipo mencionado discurriendo no obstante en gran parte por pista de trabajo existente del Canal Amadorio-Taibilla lo cual reduciría considerablemente la afección ambiental.  
7. Teniendo en cuenta el estudio de impacto ambiental se destacan los siguientes impactos:  
- Generación de polvo que se considera compatible en general, pudiéndose adoptar medidas correctoras que lo reducirían tales como riegos de pistas de trabajo o desarrollo de obras fuera de meses estivales en determinadas zonas más sensibles.  
- Generación de ruido que puede tener más importancia en zonas cercanas a edificaciones y población, durante la ejecución. Se considera un impacto moderado y temporal, estableciéndose limitación de trabajo en horarios diurnos.  
- Afecciones a suelos, calificadas como moderadas o severas. No obstante se implantan medidas en el propio proyecto que los reducen, del tipo de retirada de suelos, acopio y conservación y posterior uso en restauración de la zona una vez enterrada la tubería.  
La compactación de suelos como consecuencia de la obra puede ser corregida mediante medidas de descompactación.  
- La afección sobre la vegetación se considera como severa, destacándose las zonas de cruces de barrancos y ramblas. Se han previsto medidas correctoras de restauración. Pueden también en fase constructiva adoptarse medidas de pequeñas modificaciones de trazado o cambio de proceso constructivo para salvaguardar especímenes concretos.  
- El impacto sobre la fauna se califica como moderado, no habiéndose detectado nidales o madrigueras en la zona de afección y entorno inmediato.  
- El impacto paisajístico se califica de temporal y limitado a la zona de pista de trabajo como consecuencia del desbroce. Se califica de moderado en zonas con vegetación natural y severo en zonas con regosoles. Se adoptarán medidas correctoras de reposición de suelos y, en determinadas zonas, de revegetación.  
8. Como parte del estudio de impacto ambiental hay un proyecto de restauración medioambiental que incluye medidas correctoras y un plan de vigilancia y seguimiento ambiental del que se destaca lo siguiente:  
- Dentro de las medidas minimizadoras se destacan las siguientes de carácter general:  
- Se garantizará la completa restitución topográfica de las obras en el sentido de restaurar los terrenos a su relieve previo al inicio de las actividades.  
- Se realizará la completa restitución de todos los bienes y servicios afectados.  
- Se prohíbe expresamente el empleo de técnicas de voladura para realizar aperturas de zanja.  
- El tránsito y circulación de maquinaria de obra y vehículos de transporte quedará restringido a la pista de trabajo y a la red de caminos y carreteras previamente definidos como rutas de acceso a la zona de trabajo.  
Medidas minimizadoras de carácter particular se destacan las siguientes:  
- Sobre todo el trazado y como acción inmediata al desbrozado de la `pista de trabajo, la retirada del horizonte de tierra vegetal para su posterior restitución.  
- Cruces de cauces de caudal continuo: río Torres y río Algar. Mediante técnica de colocación de ataguías y bypass, y posteriormente se colocarían escolleras de protección.  
- Cruces de escorrentía ocasional, a cielo abierto con tubo lastrado y protección mediante losa de hormigón en el cauce y escolleras en los márgenes. En momentos en los que no haya flujo superficial.  
Medidas correctoras específicas:  
- Sobre la totalidad de la franja de afección: descompactación de suelos y restitución de la capa de tierra vegetal o cubierta edáfica.  
- Sobre las zonas ocupadas por vegetación natural: revegetación con especies autóctonas. Se realizarán abonados de refuerzo. Se llevarán a cabo en los puntos singulares de interés ambiental.  
- No se prevé en principio ninguna restricción del período de obras por fauna.  
- Protección de riberas y cuestas mediante escolleras.  
Respecto al plan de seguimiento y vigilancia ambiental, abarcará las fases de construcción y puesta en marcha del gasoducto, seguimiento del proyecto de restauración ambiental y seguimiento de la evolución del proyecto de restauración ambiental durante los 3 años siguientes a su puesta en marcha. Requerirá la contratación de un asistente técnico ambiental. En el referido Plan se detallan medidas correctoras a adoptar igualmente en el proyecto.  
Se incluye un plan de prevención de incendios.  
9. De acuerdo con la respuesta al requerimiento de ampliación de estudio los tramos del trazado que discurre por caminos a media ladera se han ajustado a los mismos reduciendo la pista de trabajo e incluso invirtiéndola, minimizando el impacto. Se indica igualmente que si es necesario se reducirá aun más la pista de trabajo para evitar desmontes y terraplenes innecesarios. Esto se considera fundamental, caso de generar desmontes y terraplenes deberán adoptarse medidas correctoras.  
En los tramos en los que la pista sigue en paralelo el Canal Taibilla-Amadorio se aprovecha la pista abierta por esa obra sin necesidad de ampliarla, restringiendo la pista si es necesario. En los tramos que se separa de este canal se hace por atravesar fuertes pendientes, buscando entonces la máxima pendiente para evitar generar desmontes y terraplenes.  
10. En la ampliación del estudio presentada por el promotor se hacen las siguientes precisiones:  
- El transporte de personas, maquinaria y materiales quedará restringido en su aproximación a la pista de trabajo, a la red viaria existente, no siendo necesaria su ampliación. El resto de actividades que impliquen movimiento de maquinaria o materiales y personas quedarán restringidas a la pista de trabajo.  
- Previamente al comienzo de la actividad se realiza un replanteo del trazado en campo de acuerdo con los planos, llevándose a cabo mediante estaquillado de los límites exteriores.  
. La totalidad de los áridos procedentes de excavación y/o desbroce que se generen en la fase constructiva quedan acopiados dentro de los límites de la pista de trabajo, acopiados selectivamente y diferenciando suelos de cabecera y áridos de excavación de zanja.  
- Si dentro de la fase de excavación se generasen excedentes, estos suelen emplearse en labores complementarias (escolleras con materiales seleccionados, etc.) y caso de no poder ser empleados en la obra son transportados a vertederos controlados.  
- En ningún caso se prevé la apertura de canteras o cualquier otro tipo de zonas de extracción para obtención de préstamos.  
- Se dispone de planes de emergencia y prevención de riesgos.  
11. Se considera necesario adoptar medidas preventivas y correctoras adicionales a las planteadas en la documentación presentada, así como introducir modificaciones en la misma en relación a mejorar la integración del proyecto en el medio y reducir el impacto ambiental del mismo.  
Se ha observado que se afecta en determinadas zonas a terrenos forestales y no se ha previsto revegetación, considerándose necesario que se revisen todos los terrenos forestales con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria para determinar si es necesaria la misma, y en caso afirmativo modificar el proyecto de restauración y llevarla a cabo.  
12. Teniendo en cuenta el trazado de las conducciones y resto de instalaciones previstas se considera que el proyecto es ambientalmente aceptable siempre y cuando se cumplan las medidas correctoras y preventivas establecidas en la documentación presentada y en la presente declaración.  
13. No se adoptan medidas preventivas y correctoras respecto al ramal de distribución a Finestrat que figura en los planos generales del estudio de impacto ambiental al indicarse por el promotor que son erróneos y los que evalúa el estudio y finalmente se llevarán a cabo son los indicados en los planos del proyecto final.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º e la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Gasoducto Alicante -Villajoyosa-Benidorm-Altea-Calpe. Tramo entre los vértices V-0 (T.M. de Alicante) y V-624 (T.M. de Altea), en los términos municipales de Alicante, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Sant Joan d'Alacant, El Campello, La Vila Joiosa, Finestrat, Benidorm, La Nucía, Alfás del Pí y Altea y cuyo promotor es Gas Natural, SDG SA., sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre y cuando se lleve a cabo de acuerdo con lo indicado en la documentación presentada así como los condicionantes del apartado segundo.  
Segundo  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
1. La presente declaración de impacto ambiental evalúa el trazado del proyecto tanto de la conducción principal como de las redes de distribución que figura en los planos del proyecto que figuran como anexos a los estudios de impacto ambiental (documento de marzo de 2006) remitidos con fecha de entrada en esta Conselleria de 12 de abril y 10 de mayo de 2006, además de evaluarse el trazado que figura en los planos de proyecto presentados inicialmente con fecha de entrada 5 de agosto de 2005.  
El trazado de las redes de distribución que figura en los planos generales de los estudios de impacto ambiental es erróneo, siendo el correcto y que se ejecutará el correspondiente a los planos de proyecto presentados con fecha de entrada 12 de abril y 10 de mayo de 2006 anejos a estudio de impacto ambiental (documento marzo de 2006)  
Las medidas correctoras y condicionantes previstas en la documentación presentada y en la presente declaración se aplicarán al trazado final presentado y evaluado antes citado (remitidos con fecha 12 de abril y 10 de mayo de 2006).  
2. Se obtendrá la ocupación y autorización pertinentes respecto a la afección a las vías pecuarias, montes de utilidad pública y terrenos forestales afectados. Debiendo tenerse en cuenta lo indicado en el anterior punto, así como lo indicado en las consideraciones ambientales de la presente declaración, por parte del organismo al que proceda dar las autorizaciones. Respecto a las vías pecuarias el trazado de los planos del proyecto que figuran en la separata de vías pecuarias (documento marzo de 2006) ha sido evaluado en la presente declaración.  
3. Respecto a la afección al patrimonio cultural se cumplirá lo establecido en el estudio de patrimonio cultural de fecha 28 de septiembre de 2005 respecto a las medidas correctoras y protectoras a llevar a cabo.  
Si durante el transcurso de las obras se produjese cualquier hallazgo de interés histórico, etnológico, arqueológico o paleontológico, se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
La Conselleria de Cultura determinará si es necesario modificar o ampliar el estudio de impacto ambiental de patrimonio cultural y obtener al respecto informe favorable de esa Conselleria, respecto a las pequeñas modificaciones de trazado tanto en la conducción principal como en ramales de distribución que se incorporaron en la última documentación presentada en esta Conselleria (documento marzo 2006) con fechas de entrada de 12 de abril y 10 de mayo de 2006. En caso afirmativo se llevará a cabo lo indicado.  
4. El proyecto de restauración medioambiental se corregirá caso de ser necesario respecto a las pequeñas modificaciones de trazado que se introducen en los planos de proyecto presentados en último término con fechas de entrada de 12 de abril y 10 de mayo de 2006.  
5. Se obtendrá en aquellas actuaciones que afecten al dominio público hidráulico de la pertinente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
6. Previamente al inicio de las obras y con suficiente antelación se efectuará una revisión del trazado del gasoducto para determinar si es necesario adoptar alguna medida adicional preventiva o correctora respecto a la fauna y flora caso de ser necesario (limitación período de obras, zonas a no afectar, transplante de ejemplar, etc.), con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria. Se prestará especial atención a los cruces de cauces, terrenos forestales y posible afección a ejemplares arbóreos o arbustivos singulares.  
Teniendo en cuenta que en algunos casos que se afecta a terrenos forestales no se ha previsto su revegetación, se revisarán igualmente todos los terrenos forestales a afectar para determinar con la supervisión de los servicios técnicos antes citados, y según lo que ellos determinen, qué terrenos deben ser revegetados y cuales no. Se modificará en su caso el proyecto de restauración medioambiental.  
7. Los materiales procedentes de la excavación que no se reutilicen en la obra se llevarán a vertedero legalizado.  
8. Se efectuará una correcta gestión de los residuos, de acuerdo con la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana) generados en la obra, debiendo quedar a su finalización los terrenos expeditos de cualquier resto procedente de la misma.  
9. En el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de calidad adecuada, los materiales para el relleno de la misma se obtendrán de canteras legalizadas.  
10. En el caso de que para playas de acopio, depósito de materiales y parque de maquinaria se precisen terrenos fuera de la pista de trabajo, se ubicarán en parcelas en las que la afección a la vegetación sea mínima con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria. Caso de ser necesario se aislarán visualmente con vallado temporal. Una vez finalizadas las obras los terrenos deberán restaurarse.  
11. En los terrenos forestales con carácter general se intentará, si no añade dificultades adicionales a la ejecución de las obras, dependiendo de la morfología del terreno y resto de características del mismo, etc., evitar la apertura de pista de trabajo o parte de ella mediante retirada de capa superficial de suelo y movimientos de tierra, limitándose a desbroce de vegetación eliminando la parte aérea exclusivamente. Esta medida puede permitir mejorar la posterior regeneración de la zona.  
12. En terrenos forestales la descompactación del terreno se efectuará en aquellas zonas en las que por la circulación de vehículos y maquinaria sea necesario para asegurar una adecuada regeneración de la zona, y siendo lo más superficial posible, teniendo en cuenta que la descompactación puede favorecer el desarrollo de especies oportunistas y la posible afección a zonas rocosas en algunos casos.  
13. La revegetación de terrenos forestales y cauces se llevará a cabo con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria que podrán introducir modificaciones para mejorar el resultado de la misma (especies a utilizar, densidad, procedencia, nº de savias de plantones, etc.).  
- El abonado se llevará a cabo si por los servicios técnicos antes citados se considera adecuado el mismo.  
- Época de plantación entre octubre y febrero con carácter general.  
- Las plantas serán de 1 ó 2 savias y no superarán los 50 cm. de altura con excepción de las especies de ribera.  
- la densidad de plantación será igual o superior a 0,25 unidades /m², dependiendo de las especies utilizadas.  
- El origen de las plantas, en la medida de lo posible será de viveros próximos al lugar de plantación, desechándose en todo caso la introducción de subespecies, variedades o razas originadas en jardinería o distintas de las autóctonas.  
Respecto a las especies a utilizar se revisarán por los servicios técnicos antes citados para ajustarlas a las propias de la zona. No se utilizará Retama sphaerocarpa, Salix alba, Salix atropurpurea, Festuca sp y Securinegea tinctoria. Tampoco se utilizará Thymus vulgaris salvo que por los servicios técnicos citados lo consideren conveniente en determinadas zonas. Se utilizarán en zonas con matorrales y en zonas con especies arbustivas de mayor porte las siguientes especies: Stipa tenacissima, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus, Rhamnus lycioides y Quercus coccifera. Como especies arbóreas en zonas con cobertura arbórea podrá utilizarse: Pinus halepensis. En los barrancos: Nerium oleander y Tamarix sp, cogiendo estacas de la zona para la plantación, igualmente podrán utilizarse el resto de las especies antes mencionadas dependiendo de la zona del cauce. Se podrán usar otras especies dependiendo de lo que establezcan los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria. Las densidades y especies se utilizarán dependiendo de la vegetación de la zona afectada.  
14. Las escolleras que se utilicen en el trazado (cruces de cauce, etc.) se recebarán con tierra para favorecer la regeneración de la cubierta vegetal.  
15. En zonas con pendiente acusada se crearán caballones oblicuos a la línea de máxima pendiente para reducir la longitud de la pendiente y la fuerza erosiva.  
16. Mantenimiento y puesta apunto adecuado de la maquinaria.  
17. Se procederá al riego de pista de trabajo con frecuencia suficiente en aquellas zonas en las que por climatología u otras circunstancias se prevea generar un exceso de polvo, en especial en aquellas zonas próximas a población. Los camiones que discurran con material que pueda generar polvo deberán ir cubiertos con lona.  
18. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
19. Se cumplirá el plan de prevención de incendios y lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras en la cercanía de zonas naturales o en terrenos forestales. Se efectuarán, caso de ser necesario, las correcciones o medidas, que por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria se estimen necesarios.  
20. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la citada prueba, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes se derivarán a gestor autorizado.  
21. En el cruce de cauce con agua permanente se garantizará que no se interrumpa el curso de agua causando el menor perjuicio posible a la vegetación y fauna con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria.  
22. En las zonas en las que se discurra a media ladera por camino se ajustará la traza al mismo al máximo de manera que no sea necesaria la creación de desmontes o terraplenes o estos sean lo menor posibles. En caso de no haber camino se reducirá en el mismo sentido la pista de trabajo al máximo. Si se crean desmontes y terraplenes, se creará una berma intermedia cada dos metros de altura y los terraplenes deberán revegetarse.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 277/06-AIA  
Título: Legalización de una explotación avícola de engorde  
Promotor: Rosa Puig Castell  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Traiguera (Castellón)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de engorde  
Localización: Partida Camps, polígono 51, parcela 21, del término municipal de Traiguera (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación cuenta con una capacidad para albergar 42.000 pollos de engorde. Está ubicada en una parcela de 20.143 m² con una superficie construidas de 2.374 m². Repartida en:  
- 3 Naves de producción de pollos 2.247 m²  
- Almacén 77 m²  
- Almacén para orujillo 25 m²  
- Vestuarios 25 m²  
En planos se ha observado la existencia de una balsa entre las naves 1 y 2 aunque no se hace referencia a ella en el EIA, ni aparecen sus características constructivas. Además, se ha adjuntado el proyecto para la construcción de un depósito de gas propano para abastecer al sistema de calefacción que se construirá dentro de la parcela.  
El proceso productivo consiste en la recepción de pollitos de un día para su posterior cría y engorde 2,30 kg. Con una duración aproximada de 50-55 días. Se estima que se podrá realizar una media anual de 5 ciclos. Entre cada ciclo de engorde se realizará un vacío sanitario.  
Las naves dispondrán de piso de hormigón de 15 cm de espesor, armada con mallazo electrosoldado de acero en cuadrícula y redondos en ambas direcciones. Sobre esta solera habrá una cama de viruta de madera, esta yacija se renueva tras cada ciclo de engorde.  
El estiércol generado en la explotación se estima en un volumen anual de 840 m³. Se aplica en el campo como fertilizante. Se ha tomado como referencia la dosis de 210 kg N/año, con esta cantidad las 44,42 ha de superficie que presenta el promotor son suficientes. Se adjuntan los datos de cada una de las parcelas: superficie, situación, planos y cédulas catastrales y el tipo de cultivo. En su mayoría están destinadas al cultivo de olivos y frutales de secano.  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados a caseta municipal de cadáveres, de donde son recogidos por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
La explotación dispone de un vallado perimetral.  
La distancia al núcleo urbano es de 1000 m. La distancia con respecto a otras explotaciones que se dedican a la misma actividad es de 500 m.  
El suministro de agua potable procede de un pozo cercano a la explotación.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
El Ayuntamiento de Traiguera remite el expediente municipal, el estudio de impacto ambiental y el proyecto del depósito de GLP en fecha 24 de julio de 2006.  
La información pública se ha realizado en el BOP de Castellón nº 68 de fecha 8 de junio de 2006, edicto del alcalde e información a los vecinos de las parcelas adyacentes, sin que se presentaran alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.   
El expediente administrativo consta de la siguiente documentación:  
- Solicitud por parte del promotor de la licencia de actividad.   
- Informe favorable del arquitecto municipal.  
- Informe favorable del veterinario municipal.  
- Informe favorable de director de Salud Pública del área.  
- Informe favorable del inspector de Sanidad de Benicarló.  
- Admisión a trámite por parte del Ayuntamiento de la licencia de actividad.  
- Informe de autorización previa para la legalización emitido por el Ayuntamiento en la que se resuelve favorablemente y se indica en el punto tercero: Se ha emitido informe favorable por parte de la CAPA, condicionado al cumplimiento de determinados requisitos de infraestructura sanitaria....  
En la documentación aportada no se han podido encontrar dichos condicionantes.  
- Información pública: BOP de Castellón nº 68 de fecha 8 de junio de 2006, edicto del alcalde e información a los vecinos de las parcelas adyacentes.  
Dentro del EIA se adjuntan:  
- Certificado de capacidad de la empresa suministradora de agua, en este caso se trata de una SAT nº 2645 San Isidro Labrador.  
- Compromiso del promotor a la presentación anual de un informe sobre el desarrollo de la actividad.  
- Suscripción del seguro para la recogida de cadáveres en la sociedad de usuarios de casetas.  
- Planos y cédulas catastrales de las parcelas a las que se destina el estiércol.  
No se adjunta proyecto de actividad.  
Proyecto de instalación de almacenamiento y receptora de G.L.P. en depósito fijo aéreo de 4.880 l.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable según normas subsidiarias de planeamiento. En el visor cartográfico de la CTH clasifica el suelo como suelo rústico con protección específica.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el estudio de impacto ambiental se ha identificado como elementos medioambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto: agua, suelo, flora, fauna y medio socioeconómico.  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada a cultivos de secano, con predominio de olivos, algarrobos, frutales y almendros. Los elementos ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el suelo, por la contaminación asociada a la gestión inadecuada del estiércol como abono orgánico; el agua, por contaminación asociada a los lixiviados procedentes del estiércol; y el aire, por emisión de olores asociada a la fermentación del residuo orgánico.  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a escala provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
No se ha empleado ninguna metodología para la identificación ni valoración de los impactos. El estudio hace referencia a los siguientes impactos:  
- Vertido del agua de limpieza. Se tiene previsto emplear el agua de limpieza de las naves para el riego de la parcela.  
- Estiércol generado en la explotación.  
- Emisiones de olores y gases generados propios del tipo de actividad y de partículas en suspensión producidas por la combustión del orujillo empleado en calefacción de dos de las naves.  
- Ruido producido por el propio desarrollo de la actividad.  
- Impacto visual causado por la construcción.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el apartado de identificación y valoración de impactos del estudio de impacto ambiental, se ha incluido un apartado acorde con la adopción de medidas correctoras, en el que se describe la adopción de medidas encaminadas a la prevención de impactos, entre las que se incluye:  
- En la limpieza de las naves, se emplearán productos lo más inocuos posibles.  
- Se dispondrá de un vallado perimetral.  
- Para minimizar los impactos sobre el suelo o el agua se dispone de sistema de recogida y transporte directo al campo de la yacija una vez se acaba el ciclo de engorde. Por lo que no se tiene previsto la construcción de un estercolero.  
- Se controlará la humedad relativa del aire para evitar la formación de amoniaco. Las partes de la cama de viruta con una humedad excesiva se renovarán cuando sea necesario. Se controlará la densidad de pollos establecida y se llevará a cabo el programa de mantenimiento, revisión y separación de los equipos para evitar el efecto negativo de las emisiones gaseosas.  
- Para evitar la emisión de partículas en suspensión se asegurarán en todo momento los niveles de emisión exigidos por la legislación.  
- Se mantendrá las condiciones higiénico sanitarias adecuadas para evitar la producción de olores.  
Uno de los elementos que se recogen en el programa de Vigilancia Ambiental es el compromiso por parte del promotor de presentar un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de engorde, situada en el término municipal de Traiguera (Castellón), promovido por Rosa Puig Castell, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Se dispondrá de estercolero en la explotación tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunitat Valenciana. Estará cubierto, perfectamente impermeabilizado y con ligera pendiente de manera que se canalicen los posibles lixiviados que puedan generarse en el montón hacia poceta de recogida de lixiviados. Se diseñará de tal manera que pueda contener la gallinaza producida como mínimo, durante un ciclo de engorde. Además se asegurará la correcta impermeabilización de las naves donde se alberga los pollos, así como del estercolero.  
- En cuanto a la dosis de abonado adoptada, se tendrá en cuenta lo que se recoge en el Anejo3 del RD 261/1996 sobre Protección de las Aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
- El aprovechamiento de la gallinaza como fertilizante orgánico sólo podrá emplearse en las parcelas, o partes de la misma, clasificadas como terrenos agrícolas. En ningún caso este reparto incluirá las superficies forestales que forman parte de algunas de las parcelas de las que el promotor dispone.  
- Además del vallado perimetral con el que cuenta la instalación, deberá construirse un vado sanitario o se contará en la instalación con sistemas que garanticen la desinfección de los vehículos, como mochilas desinfectantes. Se contará con pediluvios a la entrada de todas las naves.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 044/2006-AIA  
Título: Acondicionamiento y refuerzo de firme en tramo del PK 0+000 al PK 2+000 en la carretera CV-503  
Promotor: Diputación de Valencia  
Autoridad sustantiva: Diputación de Valencia  
Localización: Término municipal de Cullera  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto de este proyecto es el acondicionamiento y refuerzo del firme de la Carretera VV-1042 (CV-503) de VP-1041 al Faro de Cullera desde el PK 0+000 (su origen) al PK 2+000 (Hotel Safí), mejorando su trazado en planta y alzado, ampliando la plataforma, dotando de radios amplios con el fin de facilitar la seguridad y elevando la rasante en el cruce con el barranco.  
La carretera actual discurre por el término municipal de Cullera, afectando al Parque Natural de la Albufera.  
El eje principal del trazado en planta estará formado por una serie de alineaciones rectas enlazadas entre sí, mediante acuerdos y curvas circulares de radio variable entre 135 y 250 m. Además, se elimina un cruce, hoy regido por una señal de Stop, sustituyéndolo por una rotonda de unos 40 m. de diámetro.  
El trazado cumple los parámetros mínimos para la velocidad de 60 km/h que es la proyectada en este caso. La sección transversal tendrá un bombeo del 2%, excepto en curvas y tramos de transición, donde se adoptará el peralte apropiado.  
Se conseguirá una sección transversal de 13,50 m. (calzada de 7,00 m. distribuidos en dos carriles de 3,50 m., arcenes laterales de 1,50 m. y carril bici a lo largo del arcén derecho de 3,00 m. de ancho con un separador de 0,50 m.) desde el PK 0+000 al PK 1+500 y de 10,00 m. (calzada de 7,00 m. distribuidos en dos carriles de 3,50 m. y arcenes laterales de 1,50 m., pasando el carril bici a formar parte del camino de servicio de la acequia de Sant Llorenç por la margen derecha) desde el PK 1+500 al PK 2+000.  
La explanada de la variante estará formada por 45 cms. de espesor de suelo seleccionado. El firme apoyará sobre una capa de 45 cms. de suelo seleccionado en los tramos en que la carretera quede fuera de la actual.  
El firme estará formado por base de 40 cms. de espesor de zahorra artificial. El pavimento será:  
- Capa de base: se dispondrá una capa de 8 cms. de espesor de mezcla bituminosa en caliente tipo G-25.  
- Capa intermedia: se dispondrá una capa de 5 cms. de espesor de mezcla bituminosa tipo G-20 en capa de binder.  
- Capa de rodadura: se dispondrá una capa de 5 cms. de espesor de mezcla bituminosa tipo S-20 con árido porfídico.  
Se extenderá un riego de adherencia entre capas bituminosas, consistente en una emulsión tipo ECR-1, con una dotación de 0,6 kg/m², y sobre las zahorras se extenderá un riego de imprimación con 1,20 kg/m² de ECI.  
Se prolongan los pasos existentes y se construyen otros nuevos para desagües de acequias y cunetas. Se proyecta cuneta revestida en el lado izquierdo. Se proyectan pasos salvacunetas en los accesos a los caminos existentes. Del PK 1+500 al final se colocarán imbornales para desaguar las aguas de la margen derecha.  
Además, el proyecto incluye la creación del Jardín Didáctico L'Hortet de San Llorenç. Se trata de una nueva área ajardinada, entre el PK 1+750 y el PK 1+980, con un área de unos 4.400 m², aprovechando la existencia de huertos de naranjos ya consolidados. Se pretende integrar así el paisaje rural agrícola predominante, como son los huertos de naranjos, con el paisaje propio de la zona. Se implantarán las siguientes unidades de paisaje vegetal: bosque de ribera, setos y naranjos. Asimismo, se creará una charca impermeable, con una superficie de 554,60 m² y profundidad máxima de 0,60 m., y un mirador para apreciar las distintas unidades paisajísticas. Se distribuirán bancos en su interior.  
2 Alternativas  
La única alternativa planteada a la propuesta ha sido la alternativa cero. Ésta se desestimó por razones de seguridad, pues la carretera actual no tiene arcenes, el ancho de calzada apenas supera los 3 m. Y no hay carriles exclusivos para bicicletas, siendo muy frecuentada por bicicletas y ciclomotores. Asimismo, el trazado actual presenta algunas curvas de poca visibilidad.  
La elección del trazado propuesto se ha hecho atendiendo a criterios económicos y de seguridad.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 12 de junio de 2.006, la Diputación de Valencia remitió el proyecto técnico y el estudio de impacto ambiental correspondientes al acondicionamiento y refuerzo de firme en tramo del PK 0+000 al PK 2+000 en la carretera CV-503.  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto, fue sometido a información pública por plazo de treinta días hábiles, mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 5.236, de fecha 7 de abril de 2.006.  
2. Resumen de alegaciones  
Durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por el Diputado Delegado de Infraestructuras y Medio Ambiente.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
De conformidad con el artículo 7 y 70 del Decreto 259/2.004, de 19 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan rector de uso y gestión del parque natural de la albufera, se solicitó informe preceptivo a la Oficina de Gestión Técnica del mismo. El documento informó favorablemente el proyecto, de acuerdo a los condicionantes señalados a continuación:  
- La balsa proyectada deberá realizarse únicamente mediante tierra vegetal, sin ningún tipo de impermeabilización, para permitir el arraigo de vegetación acuática autóctona y la pervivencia de especies faunísticas autóctonas como son los bivalvos. Además de ello también se realizarán unos taludes tendidos que faciliten la salida de crías de aves.  
- Se deberá garantizar un flujo continuo de agua a través de la antedicha balsa así como el mantenimiento de los niveles para asegurar unas condiciones adecuadas de calidad.  
- Los bancos proyectados deberán ser todos de madera, con respaldo los que estaban proyectados de hormigón  
Recibido el informe anterior, en fecha 1 de agosto de 2.006 se solicitó ampliación del contenido del estudio de impacto ambiental, en concreto:  
- Localización de las instalaciones auxiliares durante la fase de construcción de la infraestructura, de modo que se ubiquen en las zonas de menor valor ambiental.  
- Modificación de la documentación original de modo que se recojan los criterios impuestos en el informe del Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera.   
- Afecciones concretas del proyecto analizado, detallando el volumen de material destinado a vertedero, volumen necesario a extraer en canteras o préstamos y altura de desmontes y terraplenes a ejecutar.  
- Descripción, en caso de que se realice, del sistema de iluminación del jardín didáctico L'Hortet de Sant Llorenç.  
- Informe, emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, exigido por la Ley 4/1.998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, conforme a su artículo 11. Dicho informe es vinculante.  
- Normativa de protección del Parque Natural de la Albufera, dado que la obra afecta a esta área protegida. Asimismo, se recogerán entre otros, el Plan de Recuperación de la Gaviota de Audouin, aprobado por Decreto 116/2.005, de 17 de junio, del Consell de la Generalitat.  
- El programa de vigilancia ambiental deberá completarse con el compromiso de presentar puntualmente el explotador, ante la Dirección General de Gestión del Medio Natural, una memoria o informe anual dando cuenta del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas protectoras y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.  
Afecciones legales  
Espacios naturales: la actuación se encuentra enmarcada en el Parque Natural de la Albufera. Es el espacio natural protegido más antiguo de la Comunitat Valenciana, con 21.000 hectáreas. Se considera una de las zonas húmedas más relevantes de Europa, por sus valores naturalísticos, en particular la avifauna. Además de su declaración como parque natural por parte de la Comunitat Valenciana, la Albufera ha sido incluida como área de especial protección en el ámbito comunitario e internacional. Constituye una zona de especial protección para las aves (ZEPA) según la Directiva Aves (79/409/CEE), está incluida en la lista de humedales de importancia internacional del Convenio Ramsar y posee hábitats y especies recogidos en la Directiva comunitaria conocida como hábitats (92/43/CEE). También está recogida por el Protocolo de Ginebra, de 3 de abril de 1.982, sobre zonas especialmente protegidas del Mediterráneo. Se deberá cumplir lo establecido en el Plan de prevención de incendios forestales del Parque Natural de la Albufera, aprobado por Resolución de 4 de junio de 2.006, del conseller de Territorio y Vivienda, el Plan rector de uso y gestión del parque natural de la Albufera, aprobado por el Decreto 259/2.004, de 19 de noviembre, del Consell de la Generalitat, y Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera, aprobado por el Decreto 96/1.995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación  
- Geología, Litología y Edafología  
La traza de la carretera, en el tramo de proyecto, discurre en su mayor parte sobre depósitos cuaternarios. Estos depósitos se corresponden con dunas recientes, formadas por arenas depositadas durante los últimos milenios, que contactan directamente con las playas de arena fundamentalmente cuarcítica, que forman dunas móviles y semifijas.  
En cuanto a la litología, y de acuerdo con lo comentado en el apartado anterior, la inmensa mayoría del trazado de la carretera discurre sobre arenas, si bien en las inmediaciones del Hotel Safi (a escasos 200 m. al oeste) esta litología mayoritaria se sustituye por rocas calcáreas (sólo a lo largo de unos 90 m. de trazado). Además, a unos 600 m. del Hotel Safi (PK 1+500) el nuevo trazado contacta con afloramientos de calizas y margas, si bien sólo de forma puntual. Los suelos son básicamente Arenosoles.  
- Climatología  
La temperatura media es suave y está en torno a los 16ºC. La amplitud térmica diaria es relativamente baja a lo largo del año y se sitúa en los 10ºC. Por su parte, las heladas se limitan a las situaciones excepcionales de fuertes temporales invernales con vientos muy fríos y procedentes del norte.   
El término de Cullera, recoge una precipitación media de 548,2 mm. anuales, repartidos en una media de 40 días de precipitación al año. Estas precipitaciones se reparten de forma desigual a lo largo del año, de manera que los máximos se registran en octubre y los mínimos en julio. Las precipitaciones se producen en forma de lluvia y, sólo esporádicamente, en forma de granizo. Las importantes lluvias torrenciales dan lugar a grandes escorrentías superficiales, drenadas por la red de barrancos, que vierten al mar a través de la Acequia de Sant Llorenç.  
- Régimen hidrológico  
El intenso desarrollo agrícola del área ha conllevado el desarrollo secular de una compleja red de acequias dirigidas al riego y drenaje de los naranjales y de los arrozales situados a cierta distancia del ámbito del proyecto. El conjunto de estas acequias de riego y drenaje descarga sus excesos en la acequia de Sant Llorenç, junto con las escorrentías superficiales de las precipitaciones. La acequia tiene en esta zona un ancho de hasta 12-13 m., con márgenes inclinados de escollera o rectos de hormigón. Esta acequia presenta un flujo muy irregular, condicionado mayoritariamente por los ritmos de inundación-desecación de los arrozales, el riego relativamente regular de los naranjales y las aguas pluviales.  
La particular litología de la zona, esencialmente arenosa, permite el flujo subterráneo de agua. Este nivel freático se ve levemente afectado por la intrusión marina, también favorecida por lo altamente permeable del sustrato. El nivel freático se encuentra a una media de unos 4 m. bajo la superficie. En cuanto a la Vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas ésta se considera media en la totalidad del área de afección.  
- Vegetación  
Se distinguen distintos tipos de vegetación:  
- Nitrófila: se denomina así a aquella que se instala en sustratos ricos en compuestos nitrogenados, ligados normalmente a la actividad humana. Conviene diferenciar dos tipos:  
- Comunidades arvenses: aparecen ligadas casi exclusivamente a la actividad agrícola y constituyen un buen ejemplo de adaptación a la presión continuada de las labores agrícolas. Destacan Diplotaxietum erucoidis, en la que aparece la rabaniza blanca (Diplotaxis erucoides), acompañada de la verdolaga (Portulaca oleracea), los murajes (Anagallis arvensis), la maravilla (Calendula arvensis), los mataconills (Fumaria spp.) y Euphorbia segetalis (Lobulario-Euphorbietum pinneae).  
- Comunidades ruderales: aparecen en lugares sometidos a una fuerte presión antrópica, como son los bordes de camino, cunetas de carretera, solares y, ocasionalmente, campos de cultivo abandonados. Destacan Centaurea seridis, Euphorbia segetalis, Rhamnus alaternus, Osiris quadripartita y Pistacia lentiscus.  
- Higrófila: Las muestras de vegetación higrófila se limitan a las acequias de drenaje. Aparecen muy pocas especies, entre ellas: Typha dominguensis, Samolus valerandi, Rorippa nasturtium-aquaticum, Lythrum salicaria y Imperata cilindrica.  
- Fauna: La fauna de la zona ha sido caracterizada en cinco grupos:  
- Peces: Para los peces sólo existen hábitats adecuados en la acequia de Sant Llorenç y la Bassa de Sant Llorenç. El presente proyecto no producirá afección alguna sobre dichas poblaciones de peces. En los mencionados hábitats no se tiene constancia de la presencia de peces de gran valor, como el fartet o samaruc. Sí existen las siguientes especies de peces: Anguila (Anguilla anguilla), Alburno (Alburnus alburnus), Barbo mediterráneo (Barbus guiraonis), Carpín (Carassius auratus), Carpa (Cyprinus carpio), Tenca (Tinca tinca), Gambusia (Gambussia holbrooki), Pez Sol (Lepomis gibbosus), Perca americana (Micropterus salmoides) y Lisa (Mugil spp.)  
- Anfibios: los anfibios encuentran hábitats potenciales en las diversas acequias, por lo que es probable el movimiento de algunas especies a través de la carretera. Las especies principales son: el sapo de espuelas (Pelobates cultripes), la rana común (Rana perezii), el sapo común (Bufo bufo), el sapo partero (Alytes obstetricans), el sapillo moteado (Pelodytes punctatus) y el sapo corredor (Bufo calamita)  
- Reptiles: Cabe destacar: Eslizón ibérico (Chalcides bedriagai), Salamanquesa rosada (Hemidactylus turcicus), Salamanquesa común (Tarentola mauritánica), Lagartija colirroja (Acanthodactylus erythrurus), Lagartija ibérica (Podarcis hispanica), Lagartija collilarga (Psammodromus algirus), Lagartija cenicienta (Psammodromus hispanicus), Culebra bastarda (Malpolon monspessulanum), Culebra de herradura (Coluber hippocrepis), Culebra de escalera (Elaphe scalaris), Culebra viperina (Natrix maura), Culebra de collar (Natrix natrix), Lagarto ocelado (Lacerta lepida) y Culebra lisa meridional (Coronella girondica)  
- Aves: entre ellas destacan: Carricero tordal (Acrocephalus arundinaceus), Carricero común (Acrocephalus scirpaceus), Perdiz común (Alectoris rufa), Vencejo común (Apus apus), Garza real (Ardea cinerea), Garza imperial (Ardea purpurea), Búho chico (Asio otus), Mochuelo común (Athene noctua), Garcilla bueyera (Bubulcus ibis), Verderón común (Carduelis chloris), Ruiseñor bastardo (Cettia cetti), Buitrón (Cisticola juncidis), Paloma torcaz (Columba palumbus), Cuco (Cuculus canorus), Avión común (Delichon urbica), Garceta común (Egretta garcetta), Escribano soteño (Emberiza cirlus), Escribano palustre (Emberiza schoeniclus), Focha común (Fulica atra), Canastera (Glareola pratincola), Cigüeñuela (Himantopus himantopus), Zarcero común (Hippolais polyglotta), Golondrina común (Hirundo rustica), Avetorillo común (Ixobrychus minutus), Gaviota reidora (Larus ridibundus), Ruiseñor común (Luscinia megarhynchos), Triguero (Miliaria calandra), Lavandera blanca (Motacilla alba), Papamoscas gris (Muscicapa striata), Cotorrita gris (Myiopsitta monachus), Pato colorado (Netta rufina), Martinete (Nycticorax nycticorax), Bigotudo (Panurus biarmicus), Carbonero garrapinos (Parus ater), Herrecillo capuchino (Parus cristatus), Carbonero común (Parus major), Gorrión común (Passer domesticus), Gorrión molinero (Passer montanus), Gorrión Chillón (Petronia petronia), Somormujo lavanco (Podiceps cristatus), Verdecillo (Serinus serinus), Tórtola de collar (Streptopelia risoria), Tórtola común (Streptopelia turtur), Estornino negro (Sturnus unicolor), Curruca carrasqueña (Sylvia cantillans), Mirlo común (Turdus merula) y Abubilla (Upupa epops).  
- Mamíferos: se constata la presencia de: Murciélago común (Pipistrellus pipistrellus), Musaraña menor (Suncus etruscus), Musaraña común (Crucidula russula), Ratón mediterráneo (Mus spretus), Ratón de campo (Apodemus sylvaticus), Rata común (Rattus norvegicus), Liebre (Lepus granatensis), Conejo (Oryctolagus cunniculus), Jabalí (Sus scrofa), Zorro (Vulpes vulpes), Gato montés (Felis sylvestris), Gineta (Genetta genetta), Tejón (Meles meles), Comadreja (Mustela nivalis) y Rata de agua (Arvicola sapidus).  
- Paisaje  
El paisaje se configura por un amplio llano litoral sobre el que descansan algunos relieves de cierta importancia, a su vez surcados por barrancos que recogen las escorrentías superficiales. En la llanura se encuentran cultivos de arrozal, naranjos, playas y dunas. Entre estos cultivos, aparecen viales antaño de exclusivo uso agrícola, pero hoy utilizados en parte para dar servicio a las urbanizaciones de la costa y a algunas casas de campo, reflejo de la acción humana. En el llano se encuentran notables elementos paisajísticos relacionados con los usos tradicionales agrícolas mantenidos hasta hoy, entre los que cabe destacar los setos vegetales y los vallados realizados artesanalmente con caña natural. Dada la existencia de estos elementos paisajísticos, el proyecto debe incluir las necesarias medidas correctoras para evitar no sólo que se produzca una degradación evidente, sino que se mejore en lo posible dicha calidad paisajística. La calidad general del paisaje puede considerarse alta.  
- Vías pecuarias  
El estudio ha especificado que la carretera no incluye ni cruza el trazado de ninguna vía pecuaria. No obstante, en el PK 0+000 surge la Vía Pecuaria catalogada con el nombre de Vereda de Nazaret a Gandía.  
- Patrimonio cultural  
Destacan dos yacimientos próximos a la zona de actuación: Las Mazorras y junto a las Mazorras. No hay en las proximidades Bienes de Interés Cultural ni yacimientos etnológicos.  
- Riesgos  
El estudio analiza los riesgos sísmicos y de deslizamientos y desprendimientos, obviando los riesgos de erosión, contaminación de aguas subterráneas, inundaciones e incendio. No obstante, sólo cabe destacar un nivel de riesgo medio de accesibilidad y vulnerabilidad a los acuíferos.  
- Población  
Cullera posee, según el censo de 2.003, 21.372 habitantes censados, aunque dicho valor se ve muy incrementado en las temporadas turísticas, cuando la población llega a rondar máximos cercanos a las 100.000 personas. A este efecto temporal hay que añadir el hecho de que el municipio ha sido durante las últimas décadas un receptor de emigración.  
- Empleo  
En la población de Cullera conviven varios sectores económicos, el más importante de los cuales es el turismo estacional, seguido muy de cerca de la industria (fundamentalmente la construcción), y, con menos importancia, el comercio y la agricultura.  
- Medio institucional  
La obra de ampliación de la carretera se inicia por iniciativa Diputación Provincial de Valencia, aunque es el Ayuntamiento de Cullera quien debe otorgar el correspondiente permiso de obras.  
- Calidad del aire  
No existe ningún estudio sobre la calidad del aire en Cullera ni que abarque su entorno inmediato, por lo que se hace referencia a los datos de la estación de medición de los contaminantes atmosféricos en Alzira, revelando que la calidad del aire varia sólo entre las categorías de buena y excelente. Sólo existe una sola fuente de contaminación atmosférica local: el tráfico de vehículos a motor, que incidirá en las emisiones de contaminantes diversos (óxidos de nitrógeno y azufre y metales pesados) y en el levantamiento de polvo, que da lugar a partículas en suspensión de diverso tamaño, fundamentalmente de naturaleza mineral. Este último efecto es especialmente notable por encontrarse algunos tramos de la red viaria secundaria sin asfaltar. Sin embargo, por lo moderado del tráfico fuera de la temporada turística y lo intenso de éste en temporada, cabe esperar una moderada contaminación atmosférica local, si bien la calidad del aire se mantiene dentro de los niveles aceptables.  
- Ruido  
No existe por el momento ningún estudio sobre el ruido en el término municipal de Cullera ni que abarque de forma parcial o total la zona de estudio. Tan sólo se ha realizado una aproximación para detectar e identificar las posibles fuentes de contaminación sonora que existen actualmente, observándose que son poco importantes, y una estimación acústica esperable. Se espera que las futuras fuentes de contaminación sonora se deban, por orden de importancia, al tráfico rodado y a la adecuación de la propia infraestructura viaria. Los ruidos provocados por la adecuación de la vía, se limitarán a la fase de construcción y desaparecerán tras ésta. Se tratará de ruidos localizados durante el horario laboral y fuertemente limitados por la normativa sectorial fuera del horario diurno. Los producidos por el tráfico, dependerán en gran medida del tipo de vehículo y motor, la rodadura con el asfalto, los eventuales ruidos de la carrocería y la velocidad de circulación. El conseguir un nivel moderado de ruidos requiere imponer unas velocidades moderadas (una velocidad exageradamente baja implicaría mayor ruido, por exigir circular con marchas muy cortas) y la reducción de las paradas obligatorias en la medida de lo posible. No obstante, se prevé un leve incremento de la contaminación acústica, por posibilitar la nueva traza velocidades levemente superiores.  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el Estudio de Impacto Ambiental, presentan mayor relevancia.  
Para la fase de construcción, destacan:  
- Impacto positivo en el empleo, por crearse puestos de trabajo durante la ejecución de las obras, si bien estos lugares de trabajo desaparecerían una vez terminadas las obras. Por la escasa magnitud de la obra propuesta, se considera este impacto como moderado.  
- Impacto positivo en las actividades económicas directamente implicadas, por generar las obras de adecuación demanda de materiales y prefabricados externos, que serán producidos por empresas del ramo de la construcción. Además, la propia obra genera demanda de diferentes servicios externos de supervisión y control de la calidad.  
- Es de esperar que la ejecución de las obras de adecuación dé lugar a cortes totales de tráfico, que aunque reducidos en el tiempo son difíciles de evitar. Ello conllevará que un importante flujo de tráfico rodado abandone esta vía durante las obras y utilice otros itinerarios. Este hecho trasladará de forma provisional las emisiones de gases contaminantes a otras áreas, que verán reducida la calidad de su aire, y producirá mayores colapsos en el casco urbano de Cullera, que debería atravesarse para acceder a la zona del Faro de Cullera.  
- El desbroce y limpieza dará lugar a un estado provisional de degradación paisajística, que vendrá a sumarse a las múltiples agresiones paisajísticas ya consumadas. Por lo escaso del área afectada y su escasa visibilidad en el entorno donde se encuentra, se considerará este impacto como muy leve.  
Para la fase de explotación destacan:   
- La puesta en funcionamiento de la carretera remodelada, por las importantes ventajas aportadas en la seguridad vial y la fluidez del tráfico, dará lugar a una positiva aceptación social, en la medida en que la población local y visitante demandaba la adecuación de esta infraestructura.  
- Se ha descartado considerar el impacto sobre la fauna por atropellos en la fase de explotación, dado que a priori no se espera el que estos se vean incrementados sustancialmente, ya que mejora la visibilidad de la calzada en distancias largas. No obstante, esto no ha impedido el que se asumieran medidas correctoras encaminadas a minimizar los atropellos de fauna, especialmente las aves.  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y protectoras  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.  
A continuación, pues, sólo se hará referencia a aquellas medidas correctoras derivadas de la particularidad del proyecto ahora evaluado, entrando, asimismo, a comentar sólo aquellas más significativas.  
- Se realizarán tareas de seguimiento para evitar hipotéticos daños en el patrimonio arqueológico, aunque no se ha detectado ningún patrimonio digno de mención.   
- Se repondrán los setos vegetales utilizados en la actualidad en esta zona como separación de las propiedades, a la vez que sirven como defensa de los vientos marinos cargados de sales. La reposición se realizará mediante la plantación de nuevos setos con ejemplares de plantas autóctonas.  
- Se plantarán en las rotondas e isletas del nuevo trazado especies arbóreas propias del parque natural.  
- En las zonas de terraplén, se efectuará un estercolado de fondo consistente en: suministro a granel, de estiércol tratado y libre de semillas, extendido del mismo, por medios mecánicos en dosis de 5 kg/m².   
- Para evitar los atropellos se han previsto las siguientes medidas correctoras:  
- Replantación de setos vegetales, que impedirán el vuelo rasante de aves   
- Instalación de pasos subterráneos para la fauna  
- Reducción de la velocidad legalmente permitida a 50 km/h e instalación de estructuras disuasorias que impidan el alcance de altas velocidades.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tiene por objeto comprobar que las medidas correctoras y compensatorias expuestas en el Estudio se han tomado y son efectivas, proporcionar advertencias inmediatas respecto a los valores alcanzados por los indicadores ambientales preseleccionados y proporcionar información respecto a la eficacia y calidad de las medidas correctoras adoptadas. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Una vez finalizadas las obras se comprobará el correcto funcionamiento de la red de acequias, asegurándose que no se produzca la mezcla de aguas de mala calidad con las de calidad aceptable.  
- En las áreas de regeneración durante los dos primeros años se realizará un seguimiento de las tareas llevadas a cabo, centrándose en los siguientes aspectos: correcto funcionamiento y estructura del hábitat, porcentaje de plantones que sobreviven y crecen sin problemas aparentes, presencia de especies de flora y fauna no deseadas, presencia de fauna salvaje y posibilidad de atropellos de fauna salvaje.   
El programa de vigilancia ambiental detalla los indicadores empleados, el método de recogida de datos y la frecuencia con la que se realizarán. Dichos indicadores son:  
- Funcionamiento de los flujos de aguas superficiales  
- Aparición de áreas degradadas por deposición de residuos  
- Atropellos de fauna  
- Correcta regeneración de hábitats naturales  
- Adecuación de regeneración paisajística  
- Grado de cumplimiento en la ejecución de medidas correctoras  
- Variación en la seguridad vial: estadísticas de accidentes de tráfico  
Por último, para comprobar la correcta aplicación del programa de vigilancia ambiental se presenta el compromiso del explotador de presentar puntualmente una memoria o informe anual, dando cuenta del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas protectoras y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, propongo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de acondicionamiento y refuerzo de firme en el tramo del PK 0+000 al PK 2+000 en la carretera CV-503 siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Se completará la normativa de protección recogida en el estudio de impacto ambiental mediante:  
- Plan de prevención de incendios forestales del Parque Natural de la Albufera, aprobado por Resolución de 4 de junio de 2.006, del conseller de Territorio y Vivienda.  
- Plan de Recuperación de la Gaviota de Audouin, aprobado por Decreto 116/.2005, de 17 de junio, del Consell de la Generalitat.  
- Plan rector de uso y gestión del Parque Natural de la Albufera, aprobado por Decreto 259/2004, de 19 de noviembre, del Consell de la Generalitat, en concreto lo establecido en el Título II Normas generales de regulación de usos y actividades, en su Capítulo VII Normas sobre protección de la flora y la fauna con sus hábitats, Capítulo IX Normas sobre protección de los suelos, Capítulo XI Normas sobre protección del paisaje y Capítulo XIII Normas generales sobre infraestructuras.  
2. Ejecución de las obras limitando afecciones así como la reducción del espacio disponible para la nidificación de la fauna ornítica en el periodo reproductivo, la intercepción de las migraciones de las especies acuícolas, o la interrupción de los ciclos vitales en el ciclo biológico de las especies de flora y fauna de singular interés. En principio sólo el horario diurno sería adecuado para la ejecución, de modo que el ruido y la actividad no limite la pernoctación de las especies en sus refugios habituales.  
3. Se emplearán, para la separación de las propiedades agrícolas, setos vegetales y vallados realizados artesanalmente con caña natural.  
4. Informe redactado por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1.998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
5. Si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, éstas se paralizarán en el entorno de las mismas, informando de ello y de manera inmediata a la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda en Valencia, y encargando, por parte del promotor, a personal especializado, la realización de un estudio geológico y biológico de la cavidad para determinar su interés y evaluar las medidas necesarias para evitar su afección.  
6. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1.998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
7. Las labores de mantenimiento de la maquinaria deberán realizarse en zonas acondicionadas para ello, de manera que se pueda asegurar que no se producen derrames ni vertidos que puedan afectar al suelo o a cauces cercanos.  
8 Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos.  
9 La ejecución de las obras se realizará de forma respetuosa con la vegetación existente de manera que se limite al máximo la franja de trabajo minimizando la afección de las obras de construcción sobre los ejemplares de especies naturales que existan en la zona.  
10. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.  
11. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
12. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras proyectadas. De no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental. No obstante, de acuerdo al Decreto 200/2.004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, si se tratase de residuos inertes adecuados, los vertederos quedarán exentos del procedimiento de estimación de impacto ambiental. Sin embargo, se deberá obtener una autorización administrativa de residuo inerte adecuado mediante resolución de la Conselleria competente en Medio Ambiente.  
13. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del programa de vigilancia ambiental en el plan de obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma. El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este programa.  
14. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
15. De acuerdo con el Plan rector de uso y gestión del Parque Natural de la Albufera, se prohibe la instalación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o establecida tanto sobre elementos naturales del territorio como sobre las edificaciones. Se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación estén adecuados paisajísticamente al ambiente donde se instalen, así como aquellos de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del espacio protegido.  
16. Se realizará un estudio acústico del entorno de la traza, de acuerdo con la Ley 7/2.002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica y el Decreto 104/2.006, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica. Se incluirá cartografía, a escala adecuada, en la que se sitúen las isófonas umbral señaladas por la citada legislación, estableciéndose en consecuencia, y si es el caso, las medidas correctoras oportunas. En este sentido, se establece que siempre serán preferibles los diques de tierra vegetados a las pantallas rígidas (absorbentes o reflectantes). Se presupuestará la campaña acústica que se lleve a cabo durante la fase de explotación.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 353/06-AIA  
Título: Ampliación de explotación porcina de cebo  
Promotor: José Manuel Andrés Izquierdo  
Autoridad sustantiva: Ayto. Aras de los Olmos  
Objeto del proyecto: Licencia para construcción de nave y balsa en explotación porcina de cebo  
Localización: Polígono 2, parcela 297, T.M. Aras de los Olmos (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la construcción de una nueva nave de cebo y de una balsa de almacenamiento de los purines, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación estará ubicada dentro de una parcela de 8.459 m². En dicha ya parcela ya existen dos naves. La nueva edificación tendrá una superficie construida de:  
- Nave de cebo 700,8 m²  
- Balsa de almacenamiento de 120 m²  
La capacidad de la explotación pasará de 1400 a 1990 plazas. En el proceso de cebo, entrarán cerdos con una masa aproximada de 20 kg abandonando la explotación con unos 100 kg (398 UGM). Por lo que la explotación se clasificará dentro del grupo tercero de acuerdo con lo especificado en el Real Decreto 324/2000. El sistema de manejo será todo dentro todo fuera. Se realizará un vacío sanitario tras cada ciclo de engorde.  
El volumen anual de purín estimado se calcula según las producciones de purín establecidas en el anexo I del Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas, en este caso el volumen asciende a 4.278.5 m³ de purín/año. La capacidad de almacenamiento de purines de las dos construcciones proyectadas es de 590 m³. Por lo tanto la capacidad de almacenamiento total de la explotación, contando con los fosos de las construcciones antiguas, será de 1550,4 m³. Este volumen es suficiente para almacenar todos los residuos por un tiempo superior a los 3 meses que como mínimo exige la legislación (art. 5 del Real Decreto 324/2000).  
El purín se empleará como abono orgánico sobre superficies agrícolas de diferentes parcelas; adjuntándose el contrato de aceptación de los propietarios. No se han encontrado las cédulas de propiedad y planos catastrales de dichas parcelas. El purín recibe un tratamiento previo a su aplicación para disminuir el poder contaminante. Con una dosis de aplicación de 170 kg N/año la superficie resultante es de 84,87 ha. El promotor cuenta con 90,6626 ha. La superficie agrícola a la que se destina está destinada en su mayoría al cultivo de almendros y cultivos herbáceos.  
Según el proyecto de actividad (apartado 8.2.1) el abastecimiento de agua provendrá de la red municipal. Se tiene proyectado también un depósito de 40.000 litros para garantizar un suministro continuo. No obstante se ha adjuntado una copia de la solicitud que el promotor hace a la CHJ ante el aumento del consumo por lo que no queda del todo claro cuál será la forma de abastecerse.  
Los cadáveres generados en la explotación son almacenados en contenedores homologados y posteriormente retirados para su destrucción por una empresa autorizada a tal efecto. La explotación cuenta además con contenedores y recipientes específicos para el almacenamiento de los diferentes residuos generados. Se hace referencia entre otros a envases de vidrio, plástico, jeringas, agujas, aceites lubricantes. Las aguas negras se verterán a un pozo impermeable y serán recogidas en cubas.  
La explotación cuenta con un vallado perimetral, un arco de desinfección y un vado sanitario.  
La distancia al núcleo urbano es de 800 metros. En el estudio de impacto ambiental se dice que existen explotaciones cercanas pero no se indica la distancia a las mismas.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 10 de octubre de 2006, con la remisión por l de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del proyecto de actividad, el estudio de impacto ambiental y su documento de síntesis y de una copia del expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 202 con fecha 25 de agosto de 2006.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
Con fecha 10 de octubre de 2006, el Ayuntamiento de Aras de los Olmos remite al Área de Impacto la siguiente documentación:  
Anejos del estudio de impacto ambiental.  
- Copia de la concesión de la licencia de actividad por parte del Ayuntamiento para la explotación existente fechada en diciembre de 1999.  
- Informe previo de Patrimonio; en cumplimiento de lo establecido en la Orden de 3 de enero de 2005 de la CTH publicada en el DOGV nº 4922 (12.01.2005), por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se han de tramitar ante la Conselleria.  
- En el proyecto de actividad se indica que el abastecimiento de agua procede de la red municipal. No obstante, se adjunta una copia de la solicitud del informe del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, tal y como se establece en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
En el expediente municipal.  
- Informe favorable del técnico municipal.  
- Informe favorable de Dirección Territorial de la CAPA de acuerdo con lo previsto por la Orden de 17 de octubre de 2005.  
- Copia de la información pública del estudio de impacto ambiental en el BOP nº 202 con fecha 25 de agosto de 2006.  
- Edicto municipal y comunicación a los vecinos de las parcelas colindantes.  
- Diligencia del ayuntamiento en el que se informa de la información pública en la que se informa que no se han presentado alegaciones tras los 20 días de plazo.  
- Resolución de la alcaldía admitiendo a trámite la solicitud presentada.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable según la normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Utiel no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental incluye un estudio exhaustivo del medio natural donde estará situada la explotación y de los elementos ambientales que pueden verse impactados. Se incluye una descripción y análisis de factores como: aire, agua, suelo, flora, fauna, paisaje y el entorno socioeconómico de la zona.  
Los principales acciones impactantes identificados son:  
Fase de construcción:  
- Despeje y desbroce del terreno.  
- Movimiento de tierras.  
- Ruidos por la construcción de edificios y equipos.  
- Generación de residuos.  
Fase de funcionamiento:  
- Contaminación por olores.  
- Contaminación de suelos por fugas y por aplicación de purín como fertilizante.  
- Riesgos higiénico-sanitarios.  
- Impacto visual por presencia de edificaciones.  
Para el análisis y valoración de los impactos de las actuaciones previstas se han empleado matrices. Se distinguen las fases de construcción y funcionamiento. Hay que resaltar que se han seguido criterios realistas y lógicos.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Algunas de las medidas correctoras que se indican en el estudio de impacto ambiental son:  
Fase de construcción  
- Con el objetivo de minimizar el impacto visual de la construcción los materiales empleados armonizarán con las construcciones tradicionales de la zona.  
- La vegetación forestal eliminada se limitará a la superficie ocupada por la explotación.  
Fase de funcionamiento  
- Para aminorar el impacto de los purines: fosas y balsas construidos con material impermeable. Se le someterá a un tratamiento previo de fermentación y aireación. Se recogerá en cubas mezclado con agua y se aplicará sobre terrenos que no presenten vulnerabilidad alta a contaminación de acuíferos.  
- En cuanto a las medidas sanitarias. La explotación dispondrá de un vallado perimetral, arco de desinfección y vados sanitarios. Se efectuaran programas de desinsectación y desratización.  
Por lo que respecta al programa de vigilancia ambiental las medidas que se adoptarán son entre otras:  
Fase de construcción  
- Uso de contenedores para la retirada de escombros.  
- Reutilización del suelo extraido para realizar obras de ajardinamiento.  
- Control de la deposición de polvo en la vegetación y en la propia parcela.  
Fase de funcionamiento  
- Se llevará un registro de las incidencias para corregir problemas de olores.  
- Se controlará el consumo de agua.  
- Revisión semestral de las zonas de acumulación de purín.  
- Comprobación semanal del vallado.  
- Control periódico de las emisiones e inmisiones a la atmósfera de los motores de combustión.  
- Se informará a los órganos administrativos de todos los resultados derivados de los experimentos que se realicen en el complejo.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la construcción para la ampliación de la explotación porcina, situada en el Polígono 2, parcela 297 en el término municipal Aras de los Olmos (Valencia) promovida por Daniel Navarro Sancho, siempre que se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a concesión de la licencia deberá disponerse del informe definitivo favorable de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
- Por lo que respecta al abastecimiento de agua. Tanto como si proviene de la red municipal o de un pozo. Previo a concesión de la licencia se deberá disponer del informe favorable del organismo de cuenca competente sobre la disponibilidad y compatibilidad del consumo del agua (Orden de 3 de enero de 2005). Se deberá presentar ante el Órgano Sustantivo.  
- Se deberá disponer de las cédulas y planos catastrales de cada una de las parcelas donde se aplicará el purín. Se respetarán las distancias en la distribución que se recogen en el artículo 5 del Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- A la hora de su aplicación en el terreno se tendrá en cuenta lo establecido en el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y por la Orden de 29 de marzo de 2000, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales destinados al consumo humano; por lo que se deberá disponer de contrato actualizado y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto.  
- Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 354/06-AIA  
Promotor: Diputación de Valencia  
Autoridad sustantiva: Diputación de Valencia  
Objeto del proyecto: Construcción de la Ronda de Benaguasil (2ª fase).  
Localización: Municipio de Benaguasil (Valencia)   
Ref. órgano sustantivo: Clave S-354  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
El proyecto de construcción de la segunda fase -o tramo central- de la ronda de Benaguasil, parte de la rotonda construida en la carretera CV-373 durante la primera fase, y discurre desde ese punto hasta la intersección resuelta mediante nueva rotonda, la cual se sitúa en la confluencia de la ronda con la carretera CV-375, de Benaguasil a La Pobla de Vallbona. El tramo central salva el cruce con la línea de ferrocarril Valencia - Llíria a un nivel inferior.  
El trazado discurre en terraplén, con una altura máxima de 2 metros sobre un relieve plano de restos de terrazas fluviales compuestas por arcillitas arenosas de color pardo, con nódulos, de edad Pleistoceno superior a Holoceno (su potencia es superior a los 5 metros). El suelo edáfico tiene un espesor de 50 a 60 cm.  
La capacidad portante del terreno es insuficiente, por lo que se precisa una mejora de explanada en desmonte, con sobreexcavación y formando una capa de 50 cm de materiales seleccionados procedentes de préstamos.  
Basándose en los aforos de tráfico, la carretera se clasifica para el tráfico pesado con la categoría T2.   
Según las normas subsidiarias del planeamiento de Benaguasil en vigor, los terrenos por los cuales pasa el trazado corresponden a suelo no urbanizable de uso agrícola, quedando pendiente de aprobación una propuesta de modificación que permitiría reservar suelo para protección de carreteras.  
La sección de la ronda es de una sola calzada con un carril por cada sentido de circulación, con arcenes exteriores para tráfico ciclista.   
El paquete de firme está constituido, en sentido descendente, por 15 cm de mezcla bituminosa, 25 cm de base granular de zahorras artificiales y 25 cm de una subbase granular de zahorras artificiales.  
El movimiento de tierras que conlleva la construcción de la ronda es reducido y se prevé 24.037 m³ de excavaciones, 28.397 m³ de terraplenes y 13.345 m³ de suelo seleccionado.  
El trazado no intercepta cursos de agua, así que el drenaje está circunscrito a la reposición de las conducciones de riego y también a mantener despejada la propia carretera; en caso de avenidas, el drenaje transversal elimina el efecto barrera. La altura de la rasante es suficiente para realizar las obras de drenaje mencionadas.  
La vegetación actual de la zona por la que discurre la ronda es la propia de cultivos de regadío, desarrollándose especialmente los cultivos de cítricos.  
En los taludes de la ronda, así como los restos de parcelas expropiadas y que no están ocupadas por las obras, se siembra Rosmarinus officinalis, saladoblanco fino, Stipa tenacissima, Brachypodium retusum y Festuca rubra. En el seto que separa la carretera del carril bici se planta Nerium oleander.  
En la isleta de la nueva rotonda y en los restos de parcelas expropiadas no ocupadas por las obras, se plantan Junyperus old gold y Mirtus comunis, en partes iguales y con una densidad de 5 pies/m², los ejemplares poseen una altura de 20 a 30 cm; también se plantan ejemplares de Washingtonia robusta.  
Tras las labores de preparación del suelo se siembran las especies herbáceas, las especies arbustivas y arbóreas se plantan en el otoño siguiente.  
2. Alternativas  
En total se han estudiado 3 alternativas, tanto desde el punto de vista constructivo, económico y medioambiental.  
La primera alternativa coincide, tanto en alzado como en planta, con el trazado del planeamiento original de marzo de 1998. El cruce con el ferrocarril Valencia-Llíria se resuelve mediante un puente de 3 vanos. Tiene las ventajas de ceñirse al planeamiento vigente y de poseer el menor recorrido para el usuario (894 m). Los terraplenes del paso superior sobre el ferrocarril generan un fuerte impacto paisajístico y efecto barrera. La intensidad acústica durante la fase de funcionamiento es alta, pues se sitúa a tan solo 120 metros de distancia del casco urbano y a 35 m de las edificaciones aisladas.  
La alternativa segunda coincide en planta con el trazado del planeamiento original de marzo de 1998, pero no en alzado, pues se proyecta el paso de la Ronda bajo el ferrocarril Valencia-Llíria; la longitud es de 894 metros. Los desmontes del paso inferior causan un impacto paisajístico fuerte y efecto barrera. La intensidad acústica es similar a la alternativa anterior, pues la ronda pasa a la misma distancia del casco urbano y de las edificaciones aisladas.  
La solución adoptada es la alternativa tercera, de la cual se emite la presente declaración de impacto ambiental. Consiste en una biela de conexión entre la rotonda G1 ya ejecutada y una nueva rotonda a proyectar en la intersección incluida en el proyecto de supresión del paso a nivel en la carretera CV-375 de Benaguasil a L'Eliana. Este trazado no se ciñe al planeamiento vigente, pero causa un bajo impacto paisajístico (los terraplenes son de escasa altura, con taludes tendidos) y durante la fase de funcionamiento se elimina la contaminación acústica a la población residente por distar más de 500 metros del casco urbano y no existir edificaciones aisladas u otras actividades industriales próximas. A pesar de que su longitud supera en 746 metros a las otras dos alternativas, resulta la más económica.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
La Diputación de Valencia remite la documentación el día 17 de octubre de 2006.  
2. Información pública  
La Diputación de Valencia ha sometido a información pública, durante 30 días hábiles, el proyecto de construcción de la segunda fase de la ronda de Benaguasil, junto con su estudio de impacto ambiental, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia nº 184, de 4 de agosto de 2006. Una vez transcurrido el plazo mencionado no se ha presentado alegación alguna.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se han solicitado.  
Informes sectoriales  
No se han solicitado.  
Afecciones legales  
El proyecto de construcción de la ronda de Benaguasil no presenta afecciones legales de carácter medioambiental. El proyecto de construcción se planea en suelo no urbanizable de uso agrícola (protección de huerta).  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
Los elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad son la vegetación y el suelo durante la fase de construcción. El suelo es el principal elemento que resultará afectado durante la fase de explotación de la ronda, pues se reduce la disponibilidad del mismo, debido a la disminución de superficie cultivable que conlleva la construcción de la vía.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
El estudio de impacto ambiental ha identificado los impactos que causará la construcción de la vía al medio ambiente, pero no han sido valorados. De entre todos los impactos presentes y para la fase de construcción, destacan los efectos de las emisiones de polvo sobre los cultivos adyacentes y la compactación del suelo por el paso de la maquinaria y vehículos.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras que figuran en el estudio de impacto ambiental son adecuadas y se complementan con las condiciones redactadas en el apartado segundo de esta declaración.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del Anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 8.3.c, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el Proyecto de construcción de la 2ª fase de la Ronda de Benaguasil, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. La autoridad administrativa sustantiva deberá tramitar el informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural, según establece el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Esta declaración está condicionada a que el uso de la vía, sea compatibles con los usos permitidos en el PGOU del Municipio de Benaguasil para los terrenos por los cuales discurre.  
3. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como las derivadas de los presentes condicionantes.  
4. De acuerdo con lo estipulado en los apartados A.3.6. y A.3.6 del Anexo A.3. de la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental, el explotador se compromete a presentar un informe o memoria anual sobre el cumplimiento del programa de vigilancia ambiental, ante el órgano de la Conselleria de Territorio y Vivienda al que le corresponda dirigir la evaluación de los impactos ambientales de proyectos; el plazo será de dos meses, a contar desde la finalización del ejercicio al que se refiera.  
El informe dará cuenta del avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.  
5. Los camiones que transporten rocas y tierras hasta la obra colocarán una lona cubriendo la carga.  
6. Los materiales de relleno y las zahorras que fueran necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
7. El lugar que se elija como vertedero o escombrera de los restos de la construcción, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental. Los sobrantes del aglomerado asfáltico empleado para la nueva capa de rodadura serán retirados a un vertedero de inertes autorizado.  
8. Las obras de drenaje transversal se adecuarán para el paso de anfibios, reptiles y pequeños mamíferos, de manera que se asegure la duplicidad funcional.  
9. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres externos o bien se acondicionará una zona techada e impermeabilizada para llevarlas a cabo. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a gestor autorizado.  
10. Una vez finalizada la construcción, el suelo de las zonas transitadas por la maquinaria y también el situado bajo los acopios de materiales se ripará o subsolará y se revegetará seguidamente.  
11. La zona en obras susceptible de emitir polvo y el parque de maquinaria permanecerán con el suelo húmedo durante toda la jornada laboral, para ello se regarán cuantas veces sea preciso.  
12. Se regarán los cultivos próximos a las obras con la frecuencia que sea necesaria, a fin de evitar que se les acumule una capa de polvo.  
13. La densidad de siembra para las gramíneas cespitosas y leguminosas ha de ser de 300 kg/ha como mínimo.  
14. Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 356/06 AIA  
Título: Modificación puntual nº 8 de las normas subsidiarias de planeamiento de Villafranca del Cid, sector industrial Camino de Castellfort SUI-1  
Promotor: Ayuntamiento de Villafranca del Cid  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón  
Localización: Término municipal de Villafranca del Cid (Castellón)  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del presente proyecto es la reclasificación a urbanizable de uso industrial un sector de suelo emplazado junto a la carretera CV-15, a su paso por el término municipal de Villafranca del Cid (Castellón), clasificado en su mayor parte como suelo no urbanizable común, y en menor medida, como suelo no urbanizable con protección de carretera, según las vigentes normas subsidiarias del planeamiento de dicho municipio; asi como la reclasificación de la vía pecuaria del Camino de Castellfort a suelo no urbanizable protegido (SNU-pVP); estableciéndose una única ficha de planeamiento y gestión.  
2. Alternativas  
La creación del sector Camino Viejo de Villafranca (SUI-1) con destino industrial, responde a la voluntad de trasladar la industria a las afueras del núcleo urbano, en el que se localice, concentre, la pequeña y mediana industria que en la actualidad se emplaza en el núcleo poblacional, coexistente con el resto de usos urbanos.  
En la elección del emplazamiento del sector se han excluido los terrenos que presentasen alguna de las siguientes características:  
- Por incompatibilidades en el planeamiento (normas subsidiarias de Villafranca del Cid de 1992)  
- Suelo excluido por motivos fisiográficos, entre ellos, la existencia de pendientes superiores al 30%  
- Existencia de erosión, desprendimiento o elevada capacidad agrícola  
- Terrenos afectados por haberse producido incendios forestales  
- Suelo excluido a consecuencia de la existencia de vías pecuarias, montes de utilidad pública, yacimientos arqueológicos y /o ríos.  
La localización y determinaciones establecidas en el sector propuesto obedecen a criterios medioambientales, de conexión, y de viabilidad, fundamentalmente:  
- Se ha pretendido poder compatibilizar el desarrollo urbanístico con la preservación del medio ambiente, delimitando el sector sobre terrenos en desuso, sin ningún valor paisajístico o medioambiental, y convenientemente alejados del núcleo urbano dado el destino industrial del nuevo sector urbanizable.  
- La dotación de una adecuada conexión viaria al sector industrial, queda resuelta con su localización en las inmediaciones de la carretera CV-15, que lo articula con el casco urbano, con las poblaciones vecinas y con la capital de provincia. Al mismo tiempo, su emplazamiento garantiza la accesibilidad al sector sin necesidad de adentrarse en el núcleo urbano, evitando el paso de transporte pesado a través del núcleo poblacional.  
3. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
La superficie a reclasificar objeto del presente proyecto es de 80.178,48 m², constituyendo los límites del mismo los que a continuación se indican:  
- Linde noroeste: Colada del Camino de Castellfort.  
- Linde sureste: Carretera CV-15.  
- Linde noreste: Travesía de Castellfort (uniendo la CV-15 y el Camino de Castellfort).  
- Linde suroeste: Colada del Camino del Mas de Colom.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El planeamiento vigente en el municipio, está constituido por las normas subsidiarias de Villafranca del Cid, aprobadas definitivamente el 13 de mayo de 1992.  
En cuanto a la ordenación prevista y usos contemplados, se indican los siguientes:  
- Uso global o dominante: Industrial (concretamente, las industrias que formarán parte del polígono industrial previsto presentan unos grados de intensidad, según el nomenclator de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, entre 1 y 3, clasificadas como índice bajo y medio).  
- Uso compatible: Terciario  
- Uso prohibido: Residencial  
La tipología edificatoria dominante corresponde a bloque adosado, con el objeto de proporcionar una adecuada organización de la pequeña y mediana industria que pretende reubicarse; permitiéndose también la tipología de bloque exento de forma más pormenorizada.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 11 de octubre de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, remite estudio de impacto ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según acuerdo plenario de la sesión ordinaria celebrada en fecha 9 de junio de 2005, se acuerda aprobar provisionalmente el proyecto de modificación puntual nº8 de las normas subsidiarias del planeamiento urbanístico del término municipal de Villafranca del Cid.  
1. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según edicto publicado en el DOGV nº 5037, de 28 de junio de 2006, y en el diario Mediterráneo, de fecha 22 de junio de 2005.  
Durante el periodo de información pública de la modificación puntual planteada, no se presentó ninguna alegación; según consta en el certificado, de fecha 19 de septiembre de 2005, suscrito por el alcalde de Villafranca del Cid y la secretaria-interventora del Ayuntamiento de dicha localidad.  
2. Petición de información o documentación complementaria  
En fecha 9 de noviembre de 2006, tras observar una serie de deficiencias en la documentación remitida, se efectúa requerimiento de documentación al Ayuntamiento de Villafranca del Cid, a través del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón, solicitándose los informes y documentación que a continuación se detallan:  
- Copia debidamente diligenciada de la documentación presentada; así como certificado del trámite de información pública en el que conste que han sido sometidos la totalidad de los documentos que componen el presente proyecto, y copia de la publicación en el DOGV y del diario en el que fue expuesto durante dicho trámite de información pública la presente modificación puntual.  
- Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo con el Artículo 11 de la ley 4/1998.   
- Los vertidos de aguas pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas; debiendo presentarse autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, para el vertido de éstas al Barranco de la Foz.  
- Dado que se prevé el vertido de las aguas residuales generadas por el desarrollo de la presente actuación a la EDAR municipal, se deberá realizarse una previsión justificada del volumen de aguas residuales generadas. Debiendo presentarse además, informe de la entidad gestora de la EDAR, sobre la viabilidad de gestión de las aguas residuales generadas a raíz del desarrollo de la actuación.  
- Certificado de organismo gestor autorizado en el que asuma la gestión del aumento de residuos sólidos urbanos generados.  
- Informe favorable del organismo de cuenca o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable, sobre la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo del sector industrial planteado, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
En fecha 10 de enero de 2007 (Registro de Entrada en esta Conselleria de Territorio y Vivienda, número 1189/53), el Ayuntamiento de Villafranca del Cid remite la documentación anteriormente descrita.  
Informes sectoriales  
- Copia de informe realizado en fecha 20 de septiembre de 2005, por la empresa Fomento Agrícola Castellonense SA (FACSA), concesionaria del Servicio Municipal de Aguas Potables del Ayuntamiento de Villafranca del Cid, en el que se certifica que: «Dadas las cotas del polígono, es posible realizar la conexión a la red municipal de agua potable, debiendo realizarse la conexión de forma que no afecte a los actuales parámetros de presión y caudal que tiene la red. Para ello, el punto de conexión y diámetro de la tubería será determinado por la empresa suministradora de agua potable.  
El caudal solicitado es de 320,8 m³/diarios; estando asegurado con las captaciones actuales de Villafranca del Cid. La incorporación del Pozo Llargueres equipado actualmente con una bomba de 1.400 l/p.m, garantiza dicho suministro. Debiendo realizarse la instalación de la tubería y punto de conexión, con las calidades mínimas exigidas por la empresa suministradora».  
En fecha 20 de noviembre de 2006, la empresa FACSA elabora otro informe referente a la disponibilidad de recursos hídricos, en el que se reitera el contenido del informe realizado previamente, de fecha 20 de septiembre 2005, e indica que: «la conexión solicitada (320 m³/diarios) supondría un incremento del 30% en el consumo medio diario de Villafranca del Cid, dato a tener en cuenta en caso de épocas de sequía como la que se está padeciendo actualmente, aunque se hace constar que con las instalaciones de las que se dispone en la actualidad, es posible hacer frente a este nuevo suministro».  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, suscrito por el Comisario de Aguas, de fecha 26 de mayo de 2004, relativo al colector de recogida de las aguas pluviales recayentes en el Sector planteado, y vertido de las mismas al Barranco de la Foz; indicándose lo que a continuación se detalla:  
- Se autoriza al Ayuntamiento de Villafranca del Cid (Castellón) para la construcción del colector de recogida de las aguas pluviales recayentes en el sector Camino de Castellfort SUI-1 de su PGOU, en el tramo ubicado en zona de policía del barranco de la Foz, así como el vertido de dichas aguas al mencionado cauce, de acuerdo con la documentación presentada.  
El vertido se efectuará mediante tubería de 500 mm de diámetro y el punto de entrega se protegerá adecuadamente hasta el mismo álveo, con objeto de evitar erosiones.  
El vertido que se autoriza corresponde a aguas de origen exclusivamente pluvial, las cuales no deberán haber tenido contacto con otras utilidades en procesos industriales o con superficies destinadas a depósito de residuos o de productos susceptibles de contaminarlas.  
- El autorizado queda obligado a respetar a lo largo de la margen, que ha de quedar apta y practicable, las servidumbres legales.  
- Esta autorización no excluye ni presupone las que pueden ser necesarias de otros organismos de la administración central, Autonómica o Local.  
- Las obras deberán quedar terminadas, como máximo, en el plazo de doce meses, contados a partir de la fecha de notificación de la presente autorización. El autorizado deberá comunicar por escrito a la Confederación Hidrográfica del Júcar el inicio y fin de los trabajos, a efectos de su inspección, si se estima oportuno, debiendo estar el cauce, en todo momento, en perfectas condiciones de policía.  
- Queda totalmente prohibido el vertido de aguas y productos residuales al cauce público o al subsuelo.  
- La presente autorización no prejuzga los límites de los terrenos de dominio público colindantes, sobre los cuales el peticionario no podrá alegar derecho alguno sin el previo expediente de deslinde.  
- Se otorga la presente autorización sin perjuicio de terceros, dejando a salvo el derecho de propiedad y sin que por si sola faculte para ejecutar obras en zona de servidumbre ajenas a la competencia exclusiva de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- El incumplimiento de cualquiera de estas condiciones comportará la inmediata revocación de esta autorización, sin perjuicio de la exigencia de las responsabilidades que procedan.  
- Informe sobre la capacidad de tratamiento de la depuradora municipal, emitido por los Servicios Técnicos de la Diputación de Castellón, de fecha 11 de diciembre de 2006, en el que se establecen, entre otras consideraciones, las que a continuación de detallan:  
«La capacidad de tratamiento de la depuradora de aguas residuales de Villafranca del Cid es de 1.070 m³/día, según el proyecto de ejecución de la misma. Actualmente está tratando una media de 858 m³/día, es decir 313.170 m³ anuales. Por lo tanto, existe un margen de capacidad de tratamiento de 212 m³/día.  
A la vista de los datos parecería que la depuradora actual es insuficiente para el tratamiento de las aguas residuales del municipio, pero en el estudio de Impacto ambiental se afirma que lo que se pretende es reubicar a las industrias del municipio, por lo que el consumo final de éstas no es previsible que aumente, y por otro lado la ocupación del futuro polígono industrial va a ser progresiva conforme las empresas del municipio vayan cambiando su ubicación del interior del casco urbano al polígono industrial. Por lo tanto, aunque la producción de aguas residuales del polígono ronde los 300 m³/día y sea algo superior al margen existente de tratamiento de 212 m³/día el incremento real total del municipio será inferior al mismo.  
Por todo lo expuesto anteriormente se afirma que el incremento de producción de aguas residuales que supondrá el programa de actuación integrada del sector camino de Castellfort (SUI-1), podrá ser asumido por la depuradora de Villafranca del Cid».  
- Solicitud de informe del Ayuntamiento de Villafranca del Cid a la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la disponibilidad de recursos hídricos, conforme a los artículos 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, y el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
- Certificado de la mercantil Técnicas y Tratamientos Medioambientales SA. (TETma), de fecha 10 de noviembre de 2006, en el que se suscribe que el vertedero controlado de Villafranca del Cid, junto con las instalaciones previstas en el plan zonal I tienen capacidad suficiente para gestionar los residuos sólidos urbanos y asimilables procedentes de una posible ampliación del PGOU.  
Afecciones legales  
- En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen espacios naturales protegidos de la Generalitat Valenciana (parque natural, paraje natural, paraje natural municipal, reserva natural, monumento natural, sitio de interés y paisaje protegido), zonas húmedas catalogadas, microrreservas vegetales, montes de utilidad pública o gestionados por la administración.   
- No consta en el expediente administrativo ni en la documentación complementaria aportada durante la tramitación del presente proyecto, el correspondiente informe vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se regula en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano; aunque sí se adjunta copia del informe, de fecha 23 de mayo de 2006, relativo a la prospección arqueológica y etnológica emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- El carácter de carretera de la red básica del Plan de carreteras de la Comunitat Valenciana, de la CV-15, implica una zona de 25 metros de anchura, medidos desde la arista exterior de la calzada, que constituyen la zona de protección de la carretera y en la que no se permite la nueva construcción de edificación alguna; constituyendo esta zona de dominio público el límite sureste del sector Camino de Castellfort (SUI-1).   
Respecto a la CV-167, su carácter de carretera local implica una zona de protección de la misma de 18 metros; siendo su afección sobre el Sector delimitado mínima, al localizarse en la intersección entre ambas carreteras.  
- En el ámbito del sector, existe una única línea aérea de telefonía, en la zona de protección de la CV-15, que será enterrada.  
- La vía pecuaria Camino de Castellfort con un dominio público correspondiente a un ancho legal de 26 metros, define el límite noroeste del sector, manteniéndose intacto el trazado de dicha colada, no viéndose afectado por el desarrollo de la presente actuación.  
Consideraciones ambientales  
El término municipal de Villafranca del Cid, de 93,74 km² de extensión, se encuentra en la comarca del Alto Maestrazgo, perteneciendo a la provincia de Castellón.  
- Entre las acciones susceptibles de generar impacto ambiental recogidas en el correspondiente estudio de impacto ambiental, cabe destacar, entre otras, las siguientes:  
- Durante la fase de ejecución  
- Desbroce y retirada de la cubierta vegetal, en aquellas zonas arboladas, de matorral o estrato herbáceo en las que el uso proyectado sea diferente al de zona verde.  
- Generación de polvo en suspensión, ruidos de maquinaria, emisión de gases de combustión interna, destrucción de parcelas cultivadas, y eliminación de la cubierta vegetal; produciéndose en consecuencia, la migración de la fauna presente o reducción de su hábitat natural.  
- Pavimentación de las superficies que se destinen a calzadas, aceras y edificaciones. Siendo los impactos negativos generados como consecuencia de esta acción, los derivados principalmente del aislamiento que se hace del suelo original; ya que se altera la escorrentía superficial del terreno con el consiguiente efecto drenante del mismo; por lo que la proyección de los pluviales deberá hacerse teniendo en cuenta este aspecto. Otros efectos negativos son los derivados de la puesta en obra de los materiales que forman parte de la pavimentación, ya que se generarán polvos y humos, ruidos y vibraciones, que afectarán a la fauna y flora de la zona.  
- Generación de residuos de obra, debiendo gestionarse adecuadamente tanto el transporte, como el acopio y reciclado de los mismos.  
- Respecto a la fase de utilización  
- La presencia de edificaciones generará un impacto negativo sobre el paisaje, que dependerá en mayor medida del grado de visibilidad y magnitud de la actuación.  
- La construcción de viales generará como principal efecto al aumentar el tráfico rodado, un incremento de las emisiones de ruidos y gases de combustión.  
- Aunque no se prevé que se instalen en el polígono actividades industriales pesadas, se generarán no obstante una serie de impactos, fundamentalmente asociados a:  
- Producción de residuos líquidos (aguas residuales y residuos líquidos industriales) y sólidos (urbanos e industriales)  
- Incremento de los niveles de ruidos y vibraciones  
- Aumento del riesgo de incendio  
- Respecto a las aguas residuales, el vertido de los caudales generados se realizará al colector general de saneamiento, hasta su vertido en la EDAR industrial de sector, con el objeto de realizar un pre-tratamiento de las aguas residuales industriales antes de su conducción a la EDAR municipal, a través del colector general de saneamiento que discurre bajo el Camino Viejo de Villafranca del Cid; en cuyo dimensionamiento ya se previó el volumen de aguas residuales generadas por el sector industrial. La EDAR se ubicará al sureste del núcleo urbano, junto al Barranco de les Coves del Forcall.  
- Respecto a la evacuación de la escorrentía superficial, se prevé una red de drenaje que recoja el agua de las parcelas afectadas, ya la evacue siguiendo la pendiente natural de la zona hacia una vaguada que desagua en el Barranco de la Foz.  
El principal efecto previsible de carácter negativo se encuentra en el desagüe de las aguas de escorrentía, en caso que éste se ejecute sin tener en cuenta que éstas se concentran en un único conducto, y su capacidad erosiva será mayor en situaciones de lluvias continuadas; por lo que deberá preverse este efecto y recogerse las medidas preventivas las condiciones para que las aguas pluviales reduzcan la velocidad y fuerza de desagüe.  
- La red de abastecimiento de agua potable estará incluida en las redes subterráneas. En principio no debe suponer un impacto considerable, ya que la escasa magnitud del sector industrial no supondrá una demanda de recursos hídricos para el municipio que pueda desbordar sus previsiones en cuanto al crecimiento previsto en consumo de agua.  
La red de alumbrado público se situará a ambos lados de los viales públicos; no siendo relevante el impacto susceptible de generarse por el aumento del suministro de electricidad.  
Entre las medidas protectoras y correctoras propuestas cabe destacar las siguientes:  
- Se procederá a la cubrición de los vehículos que transporten materiales pulverulentos, especialmente en aquellas zonas en las que el trazado discurra próximo a núcleos de población.  
- Compactado de caminos añadiendo, si fuese necesario, una capa de zahorra en su superficie.  
- Durante los periodos más secos añadir sales higroscópicas al agua de riego para disminuir la cantidad de agua requerida.  
- Efectuar riegos en la vegetación, sobre todo en las hojas, para retirar todas las partículas sólidas que puedan haberse depositado durante la ejecución de las obras.  
- En las zonas ajardinadas que se prevean ejecutar, fundamentalmente localizadas de forma paralela a las vías principales para amortiguar el impacto paisajístico que pueda introducir las construcciones realizadas, se conservará la vegetación presente, principalmente la vegetación arbórea, mientras que se realizará un desbroce de la vegetación ruderal-arvense de escasa consideración, y se sustituirá con siembra de césped, setos o especies ornamentales. En las zonas donde el uso original no presente vegetación, o la vegetación presente sea producto de la degradación de la vegetación original, se realizarán plantaciones, con el fin de mejorar el medio ambiente original. También se realizarán plantaciones aisladas y en hilera en aceras.  
- Respecto a la prevención del ruido; se empleará maquinaria con bajos niveles de emisión de ruido en funcionamiento; se realizarán las operaciones de perforación con equipos de bajo nivel de emisión sonora, y fuera de las horas de mayor actividad biológica de las aves; y se colocarán pantallas acústicas en el caso que se compruebe que se sobrepasan los valores de los niveles sonoros considerados admisibles por la legislación vigente.  
- Respecto a la protección y conservación de los suelos y de la vegetación natural, se procederá a la retirada, almacenamiento y acondicionamiento de la tierra vegetal útil procedente de los terrenos ocupados durante el proyecto de construcción; siendo ésta posteriormente utilizada en la restauración del suelo y como base edáfica de las nuevas siembras y plantaciones. Asimismo, la capa de tierra vegetal retirada será mezclada con vegetación desbrozada, aumentándose con ello, el contenido de materia orgánica y supone un banco de semillas de las especies propias de la zona, lo que facilita las labores de revegetación posteriores.  
- Las zonas verdes previstas en el Sector, adoptarán una disposición de forma que puedan contribuir a la creación de un colchón verde entre las nuevas edificaciones industriales y la carretera CV-15, con el fin de minimizar el impacto visual susceptible de generar el nuevo desarrollo, dado su emplazamiento a la entrada del núcleo urbano de Vilafranca del Cid.  
- Con respecto a la protección de la fauna, se establecen diversas medidas, como la localización de los parques de maquinaria lejos de las áreas de nidificación, y realización de un control de la iluminación, evitando en la medida de lo posible los trabajos nocturnos durante la fase de construcción.  
- En cuanto a la protección de la hidrología superficial y subterránea, el polígono industrial contará con un sistema de redes separativas de forma que queden perfectamente separadas las aguas residuales de las pluviales; asimismo, éstas serán recogidas y conducidas a una zona donde experimenten un proceso de decantación, desengrase y desbaste; de forma que las aguas resultantes puedan ser reutilizadas para el riego de las zonas verdes del propio polígono. Las aguas sobrantes que no puedan ser utilizadas para el riego de las zonas verdes, será conducida a un punto de vertido situado en el Barranco de la Foz. Paralelamente, también se determina en el estudio de impacto ambiental remitido, que cada una de las industrias que se vayan a instalar en el sector, deberá llevar una vigilancia estricta de sus vertidos, con el fin de proteger la estación depuradora común.  
- Relativo a la contaminación derivada de la producción de residuos, se establecen las siguientes medida:  
- La escorrentía del conjunto de la zona afectada por las labores, incluida la totalidad de los acopios temporales, deberá recogerse y evacuarse mediante canales u otro tipo de conducciones a una balsa decantadora.  
- No se realizarán vertidos de materiales de obra, residuos sólidos urbanos, residuos no inertizados o de dudosa caracterización o cualquier otro elemento que por erosión, escorrentía o lixiviación puedan afectar a aguas superficiales y subterráneas.  
- Se crearán zonas de escombrera, donde se pueda hacer una separación de residuos; debiendo estar dichas zonas, controladas, con impermeabilización del suelo para evitar la contaminación con residuos tóxicos y peligrosos.  
En el apartado relativo al programa de vigilancia ambiental, se establece una estructuración de los diversos elementos cuyo seguimiento se considera necesario establecer; destacando las siguientes acciones:  
- Comprobación de los efectos de la ubicación de préstamos y vertederos, así como el control de las principales emisiones contaminantes de la obra, de la calidad del agua en sus proximidades, de la protección del balizamiento y del propio control arqueológico; efectuándose un seguimiento sobre los siguientes elementos:  
- Ubicación y extensión de la ocupación temporal  
- Eficacia de los sistemas de contención contaminantes  
- Vertidos en el entorno de las instalaciones de obra  
- Gestión de residuos tóxicos y peligrosos  
- Calidad del agua durante la obra  
- Seguimiento del resultado de las mediciones acústicas durante la ejecución de las obras  
- Vigilancia de la erosión; abarcando el seguimiento de todas las medidas de restauración empleadas y su evolución; comprendiendo los seguimientos de la adecuación paisajística y de la restauración de áreas afectadas por la obra.  
- Vigilancia de las emisiones tanto acústicas como residuales; y aunque los niveles sonoros estimados no se considera que vayan a alcanzan grandes intensidades, se establecerá un seguimiento de los siguientes controles durante la explotación:  
- Niveles sonoros en poblaciones cercanas  
- Niveles sonoros en las inmediaciones del polígono industrial, para regular la afección sobre la fauna de la zona  
- Seguimiento de las aguas generadas, tanto residuales como de escorrentía, y el grado de contaminación de zonas aledañas  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación puntual nº 8 de las normas subsidiarias de planeamiento de Vilafranca del Cid (Castellón), sector industrial Camino de Castellfort SUI-1; siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los informes sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación en el apartado Segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano; dando cumplimiento a las determinaciones que en su caso contenga el citado Informe preceptivo y vinculante.  
2. Deberá darse cumplimiento a los condicionantes especificados en el Informe elaborado por la Sociedad Fomento Agrícola Castellonense, SA. (FACSA), de fecha 20 de noviembre de 2006.  
3. El Ayuntamiento velará por la legalidad de todas las actividades instaladas en su término municipal, comprobándose que las actividades disponen de las autorizaciones pertinentes y se cumplen las condiciones impuestas, en su caso, en la declaración de impacto ambiental correspondiente.   
4. Previamente a la ejecución del sector previsto, se efectuarán las infraestructuras necesarias, en materia de depuración de aguas residuales, de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las instalaciones en el momento del inicio de ocupación.  
5. El material necesario para realizar la explanada del sector planteado deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada; debiendo disponer de las preceptivas autorizaciones sectoriales.  
6. Se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Dichos trabajos deberán realizarse sobre una solera impermeable, terminada con una pendiente dirigida hacia una cuneta o canalón para la recogida y vertido de las posibles fugas y derrames a una cubeta impermeable. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
7. Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en las zonas verdes del nuevo polígono, o para otros usos externos al proyecto, así como en otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Definiéndose en todo caso, el lugar y condiciones de almacenamiento de las misma, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones óptimas de humedad y sus características edáficas.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 25 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML