Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3269, del 22-06-1998 (1998/5210)

DECRET 81/1998, de 4 de juny de 1998, del Govern Valencià, pel qual defineix i estructura els recursos sanitaris dirigits a la salut mental i l'assistència psiquiàtrica a la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1998/06/04/81/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3269

Data del DOGV
:   22-06-1998

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1998/5210

CVE


Data del document
:   04-06-1998

Organisme emissor
:   Conselleria de Sanitat

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

DECRET 81/1998, de 4 de juny de 1998, del Govern Valencià, pel qual defineix i estructura els recursos sanitaris dirigits a la salut mental i l'assistència psiquiàtrica a la Comunitat Valenciana. [1998/X5210]
  
Les malalties mentals són un dels majors reptes sociosanitaris de cara al segle XXI. Alguns estudis epidemiològics d'abast internacional mostren que aproximadament el 15% de la població general presenta alguna malaltia mental. Entre el 2 i el 3% de la població pateix una malaltia mental greu que produeix disminució. En el passat es tendia a ocultar aquestes patologies; actualment, malgrat que perviu un cert component d'estigmatització, hi ha una creixent i progressiva demanda d'atencions. Tenen una importància especial els moviments associatius de malalts i familiars com a factors dinamitzadors d'aquesta demanda.
  
L'article 43 de la Constitució Espanyola reconeix el dret de tots els ciutadans a la protecció de la salut. També l'article 49 encomana als poders públics la realització d'una política de previsió, tractament, rehabilitació i integració de les persones disminuïdes psíquiques.
  
L'article 38 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana i els articles 17, 22.e i 38 de la Llei de la Generalitat Valenciana 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià, assenyalen que correspon a al Generalitat Valenciana el desplegament legislatiu i l'execució de la legislació bàsica de l'Estat en matèria de sanitat interior, seguretat social i organització de tots els serveis relacionats amb aquesta matèria.
  
La Llei 14/1986, de 25 d'abril, General de Sanitat, en l'article 20, "De la salut mental" determina la integració plena de l'assistència als malalts mentals en la xarxa del sistema sanitari general, i indica que aquesta atenció es farà de manera preferent en l'àmbit comunitari, potenciant els recursos ambulatoris, els sistemes d'hospitalització parcial i l'atenció a domicili, i reduint tant com siga possible les necessitats d'hospitalització.
  
Mitjançant el Reial Decret 1.612/1987, de 27 de novembre, es van transferir a la Comunitat Valenciana les funcions i els serveis de l'Insalut. Això va entrar en vigor l'1 de gener de 1988.
  
En febrer de 1991 va ser aprovat per la Comissió de Sanitat de les Corts Valencianes el Pla de Salut Mental que va ser ratificat en maig del mateix any pel ple del Govern Valencià. Aquest pla, l'antecedent més important del qual fou l'informe de la Comissió Ministerial sobre la Reforma Psiquiàtrica de 1985, va suposar un avanç en alguns aspectes de la salut mental i l'assistència psiquiàtrica, i va facilitar la creació de les unitats de Salut Mental, així com de les unitats d'Hospitalització Psiquiàtrica en hospitals generals. Tanmateix, la seua posada en pràctica va comportar el desmantellament d'altres recursos i no es va acompanyar de la creació dels recursos necessaris per a l'atenció, especialment dels malalts mentals crònics.
  
El Decret 148/1986, de 24 de novembre, del Govern Valencià, regula la prestació dels serveis de salut mental. Aquest Decret disposa la creació dels centres de Salut Mental i de les unitats d'Hospitalització Psiquiàtrica. També planteja la creació de centres de dia en les diferents àrees sanitàries i la coordinació amb la xarxa de serveis socials.
  
La coordinació esmentada es va plasmar en la publicació del decret 132/1996, de 4 de juliol, del Govern Valencià, que assigna competències respecte als malalts mentals entre la Conselleria de Sanitat i Consum i la Conselleria de Treball i Afers Socials. Posteriorment, la Conselleria de Treball i Afers Socials va publicar l'Ordre de 3 de febrer de 1997, que recull la catalogació i les característiques d'estructures específiques rehabilitadores i residencials específiques per a malalts mentals.
  
El Decret 132/1996, assenyala que la Conselleria de Treball i Afers Socials tindrà competència per atendre les necessitats socials dels malalts mentals crònics, i especialment aquelles que fan referència a cobrir les necessitats d'allotjament i d'altres, durant la rehabilitació i reinserció social d'aquests malalts, sense perjudici que l'assistència sanitària d'aquests siga prestada pels serveis del sistema sanitari públic. L'Ordre de 3 de febrer de 1997, de la Conselleria de Treball i Afers Socials recull la catalogació i les característiques de les estructures dirigides a aquesta finalitat, que inclouen: centres de dia, centres de rehabilitació i inserció social i altres recursos com els centres específics per a malalts mentals, i els habitatges tutelats.
  
Necessàriament s'ha de fer referència a l'impuls que, en el tractament dels trastorns addictius, amb el seu alt grau de dependència, ha originat la recent Llei 3/1997, de 16 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre Drogodependències i altres Trastorns Addictius que preveu mesures medicoassistencials l'execució de les quals encomana al sistema sanitari públic, com a part de l'atenció integral que aquesta llei proclama com el seu objectiu prioritari.
  
Aquests fets d'absoluta rellevància ens porten a la promulgació d'aquest decret de salut mental i assistència psiquiàtrica que, mantenint l'esperit dels antecedents referits, done un impuls legislatiu als problemes assistencials dels malalts mentals.
  
Aquest decret regula els recursos bàsics per al desenvolupament d'aquest model, posant èmfasi en el tractament en la comunitat i superant els criteris que centren preferentment l'atenció en els hospitals psiquiàtrics.
  
La salut mental i l'assistència psiquiàtrica s'adscriuen en el sistema sanitari general a nivell d'Atenció Especialitzada. Les unitats de Salut Mental (USM) actuaran com a equips interdisciplinaris que serviran de suport als dispositius d'Atenció Primària. A mig camí entre les USM i les unitats d'Hospitalització Psiquiàtrica es preveuen uns altres dispositius bàsics com l'hospital de dia i les unitats hospitalàries d'Estada Mitjana, dirigides a malalts subaguts i un dels objectius dels quals és la intervenció primerenca sobre la rehabilitació d'aquests malalts.
  
En congruència amb la reforma que s'efectua no es modifica cap aspecte del règim retributiu que requerisquen actuacions singulars bé de forma temporal o permanent.
  
Axí mateix, es preveu la possibilitat d'establir programes específics per a situacions especials que requerisquen actuacions singulars bé de forma temporal o permanent.
  
Es prestarà èmfasi especial a la creació i el desenvolupament d'unitats de salut mental infantil, psicogeriatria, trastorns de l'alimentació i altres unitats.
  
En atenció d'aquestes consideracions, a proposta del conseller de Sanitat i després de la deliberació del Govern Valencià reunit en sessió del dia 4 de juny de 1998, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu,
  
DECRETE
  
Capítol I
  
Objecte i directrius generals
  
Article 1. Objecte
  
Aquest decret estableix, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, les directrius generals d'actuació en matèria de salut mental i assistència psiquiàtrica; la regulació de l'assistència i rehabilitació dels malalts mentals, els recursos dirigits a la promoció i protecció de la salut mental i a la prevenció de les malalties mentals.
  
Els recursos de salut mental hauran de ser autoritzats bé per la Conselleria de Sanitat, bé per la Conselleria de Benestar Social o per totes dues, en els termes establits per la normativa vigent.
  
Article 2. Directrius generals
  
1. La salut mental i l'assistència psiquiàtrica, tant l' extrahospitalària com l'hospitalària, s'integren en els serveis sanitaris generals de l'Atenció Especialitzada, que es coordinaran adequadament amb el nivell d'Atenció Primària i la xarxa de Serveis Socials, per procurar una atenció integral de caràcter sociosanitari.
  
Caldrà tenir en compte no sols els aspectes sanitaris, sinó també els socials, dirigits a una rehabilitació i integració psicosocial tan plena com siga possible, mitjançant la intervenció conjunta de les conselleries de Sanitat i de Benestar Social, independentment del fet que també puguen ser necessàries les actuacions de les altres institucions que tinguen competències en temes laborals i educatius.
  
2. L'instrument d'articulació de les actuacions conjuntes serà la Comissió Mixta Sociosanitària, contemplada en l'Acord del Govern Valencià de 16 de maig de 1995, i es podrà crear una Subcomissió Tècnica específica dirigida a l'estudi conjunt de necessitats i la planificació d'actuacions.
  
3. Els programes preventius, assistencials i de rehabilitació estaran adreçats a proporcionar una atenció integral dels problemes de salut mental i assistència psiquiàtrica.
  
4. L'actuació sanitària en salut mental es realitzarà en l'àmbit comunitari potenciant els recursos assistencials ambulatoris, els sistemes d'hospitalització parcial i d'atenció a domicili, procurant una participació efectiva de la comunitat i la utilització de tots els recursos que ofereix als ciutadans.
  
5. Les actuacions i els programes de salut mental seran degudament avaluats per la Unitat de Coordinació de Salut Mental per adequar-los a les necessitats reals de la població.
  
6. El personal que treballe en els recursos de salut mental participarà en activitats d'investigació, formació i docència, en funció de la seua categoria i adscripció professional.
  
7. Els recursos de salut mental i assistència psiquiàtrica seran estructurats des d'un enfocament multidisciplinari, tant en la seua composició com en el seu funcionament, i basaran les seues activitats en la cooperació de tots els seus membres.
  
8. Els recursos de salut mental i assistència psiquiàtrica seran organitzats de manera que quede garantida la cobertura de tota la població, segons criteris objectius que tinguen en compte factors geogràfics, demogràfics, epidemiològics, socioeconòmics i culturals.
  
Capítol II
  
Recursos sanitaris assistencials
  
Article 3. Recursos sanitaris
  
La xarxa sanitària assistencial de salut mental i assistència psiquiàtrica de la Comunitat Valenciana estarà integrada pels següents recursos:
  
1. Unitats de Salut Mental (USM).
  
2. Hospitals de Dia.
  
3. Unitats d'Hospitalització Psiquiàtrica d'Aguts.
  
4. Unitats d'Hospitalització d'Estada Mitjana.
  
5. Unitats específiques.
  
Article 4. Coordinació i gestió dels recursos
  
1. Dins de l'estructura dels serveis centrals de la Conselleria de Sanitat hi haurà la Unitat de Coordinació de Salut Mental, que gestionarà els plans i programes de salut mental de la comunitat autònoma, amb el nivell administratiu que es determine. Aquesta unitat dependrà de la Direcció General d'Atenció Especialitzada, a la qual s'adscriuen la coordinació i la gestió dels recursos dirigits a la salut mental i l'assistència psiquiàtrica.
  
2. En l'àmbit territorial de cada hospital hi haurà una persona responsable que dependrà directament de la direcció mèdica i que vetlarà pel funcionament adequat de tots els recursos de salut mental.
  
Li correspondran les funcions següents:
  
a) Coordinar els diferents recursos assistencials dins de l'àmbit territorial corresponent.
  
b) Assegurar en aquest àmbit la connexió i el suport tant amb Atenció Primària com amb els recursos dependents de la xarxa de serveis socials.
  
c) Supervisar els programes i les activitats realitzades pels diferents recursos.
  
d) Elevar propostes a la Unitat de Coordinació de Salut Mental sobre objectius i actuacions en matèria de salut mental i assistència psiquiàtrica.
  
e) Establir amb els diferents serveis hospitalaris els programes d'interconsulta i enllaç adients.
  
f) Elevar propostes sobre programes assistencials específics adreçats a determinats problemes de salut mental i assistència psiquiàtrica.
  
g) Altres funcions que es determinen reglamentàriament.
  
Article 5. Les unitats de Salut Mental
  
1. Les unitats de Salut Mental són un dels recursos sanitaris en què s'assenten les activitats bàsiques de salut mental i assistència psiquiàtrica. Són unitats especialitzades de suport a l'atenció primària, encara que depenen de la Direcció General d'Assistència Especialitzada.
  
2. Les unitats de Salut Mental estaran en l'àrea a què pertanguen, als llocs que la Conselleria de Sanitat determine per a cada cas.
  
Article 6. Funcions de les unitats de Salut Mental
  
Les Unitats de Salut Mental tindran les següents funcions:
  
a) Atendre els pacients que els siguen enviats a través dels serveis competents o que es troben en règim d'hospitalització domiciliària.
  
b) Realitzar l'atenció domiciliària quan així corresponga.
  
c) Realitzar la interconsulta i la psiquiatria d'enllaç intrahospitalària en els hospitals generals que no disposen d'unitats d'hospitalització psiquiàtrica.
  
d) Establir criteris de derivació en coordinació amb les altres unitats.
  
e) Participar en la rehabilitació i la integració comunitària dels pacients en col·laboració amb els dispositius sociosanitaris, i en el seguiment dels casos donats d'alta de la resta dels dispositius en col·laboració amb els professionals d'atenció primària.
  
f) Donar suport als professionals d'atenció primària en situacions agudes col·laborant activament en els programes d'enllaç amb l'Atenció Primària.
  
g) Donar suport als dispositius sociosanitaris i educatius relacionats amb la salut mental i assessorar-los.
  
h) Participar en la realització de l'atenció continuada en els centres hospitalaris de referència.
  
i) Fer programes de promoció de la salut, prevenció de la malaltia i educació sanitària.
  
j) Docència i investigació sanitària en matèria de salut mental i assistència psiquiàtrica.
  
k) Les altres funcions que es determinen reglamentàriament.
  
Article 7. Activitats de les unitats de Salut Mental
  
Corresponen a les unitats de Salut Mental les activitats següents:
  
a) Intervenció psicofarmacològica. El seu objectiu serà donar una resposta a les necessitats clíniques del pacient que puguen beneficiar-se d'aquest tractament, aplicant les tècniques biològiques descrites en la literatura científica. Caldrà realitzar-la en el marc d'una relació terapèutica i informant el pacient sobre les seues característiques.
  
b) Intervenció psicoterapèutica. Definida com la intervenció que utilitza sistemes d'avaluació i aplicacions clíniques derivades de les teories o models que, des del camp de la psicologia i la psiquiatria, intenten donar resposta a la malaltia mental. Podrà ser individual, grupal o familiar. Seran establits per les disposicions corresponents límits aproximats d'aquest tipus d'intervenció.
  
c) Intervenció d'infermeria. Es defineix com la intervenció la finalitat de la qual són les atencions d'infermeria en salut mental i que valora, diagnostica, intervé i avalua segons un model d'infermeria.
  
d) Intervencions sociofamiliars. Abasta la problemàtica sociofamiliar del malalt mental i s'encarrega de la valoració, el diagnòstic i la intervenció mitjançant accions encaminades a millorar la qualitat de vida del malalt.
  
Article 8. Hospitals de dia
  
És un recurs intermedi, diferent del centre de dia, entre el tractament ambulatori i l'hospitalari, en el qual es prestarà assistència sanitària intensiva adreçada a pacients aguts o amb episodis d'agudització, en règim d'hospitalització parcial i sense una desvinculació total del seu medi social i familiar.
  
Article 9. Funcions dels hospitals de dia
  
Els hospitals de dia tindran les següents funcions:
  
a) Oferiran assistència substitutiva o complementària de l'ingrés hospitalari per a malalts amb un suport familiar adequat, cosa que disminuirà la necessitat de prolongar l'estada hospitalària i evitarà la desvinculació total del seu medi sociofamiliar.
  
b) Els equips dels hospitals de dia a més de fer les funcions pròpies participaran, segons les necessitats que determine el responsable de l'àrea, en totes les activitats dels dispositius amb què s'articule, així com en docència i investigació.
  
Article 10. Activitats dels hospitals de dia
  
Als hospitals de dia els corresponen les activitats següents:
  
a) Intervenció psicofarmacològica en règim d'hospitalització parcial.
  
b) Intervenció psicoterapèutica individual i grupal dirigida al control de les síndromes, enfrontament de les situacions d'estrés i formalització de la medicació.
  
c) Intervencions psicoeducatives familiars.
  
d) Intervencions d'infermeria: atencions d'infermeria especialitzades i dirigides al control de la simptomatologia, formalització de la medicació i atencions sanitàries generals.
  
e) Intervencions rehabilitadores dirigides a la manipulació de la medicació, autoatencions, habilitats socials, psicomotricitat, recuperació d'habilitats cognitives i integració en la comunitat.
  
Article 11. Unitats d'Hospitalització Psiquiàtrica d'Aguts
  
1. Les unitats d'Hospitalització Psiquiàtrica d'Aguts són els dispositius assistencials destinats a l'ingrés temporal dels pacients que puguen beneficiar-se d'aquesta modalitat terapèutica. Estaran integrades en hospitals generals i convenientment adaptades a les característiques d'aquestes malalties.
  
2. Aquestes unitats estaran destinades a resoldre els processos aguts dels pacients, sense que factors estrictament socials o trets de cronicitat del quadre siguen els determinants bàsics per al seu internament i permanència.
  
3. La indicació d'hospitalització es farà de forma coordinada amb els altres integrants dels serveis de salut mental i assistència psiquiàtrica seguint criteris de derivació i de continuïtat terapèutica. Si hi ha altres circumstàncies, la decisió correspondrà al responsable de l'àrea, en el marc mínim general establit per la Unitat de Coordinació de Salut Mental.
  
Article 12. Funcions de les unitats d'Hospitalització Psiquiàtrica d'Aguts
  
Les unitats d'Hospitalització Psiquiàtrica d'Aguts tindran les funcions següents:
  
a) Atenció especialitzada i integral dels malalts ingressats.
  
b) Establir criteris d'ingrés en coordinació amb altres recursos assistencials.
  
c) Derivació de pacients a altres especialistes.
  
d) Indicació de l'alta i elaboració d'informes d'alta.
  
e) Atenció a les urgències psiquiàtriques que es generen en el medi hospitalari, en l'horari que no corresponga a l'atenció continuada.
  
f) Atenció a la interconsulta i la psiquiatria d'enllaç interhospitalària.
  
g) Participació en grups de formació i investigació.
  
h) Suport i assessorament dels recursos sociosanitaris i educatius relacionats amb la salut mental.
  
Article 13. Activitats en les unitats d'Hospitalització d'Aguts
  
A les unitats d'Hospitalització Psiquiàtrica d'Aguts els corresponen les activitats següents:
  
a) Intervencions dirigides al diagnòstic i el tractament integral dels pacients ingressats mitjançant tècniques generals o específiques, intervencions biològiques o psicoterapèutiques. Atesa la curta estada dels pacients en aquestes unitats, aquest tipus d'intervenció serà a través de tècniques de psicoteràpia breu i de suport, obeint un programa diagnòstic o terapèutic de duració limitada.
  
b) Valoració clínica i especialment diagnòstic diferencial i tractament de la patologia psiquiàtrica concomitant amb malalties somàtiques.
  
c) Col·laboració, compartint responsabilitats, amb equips mèdics i quirúrgics en unitats en què es presenten sovint problemes de salut mental importants, acompanyant trastorns somàtics greus o que requerisquen un tractament ininterromput.
  
d) Intervencions d'infermeria dirigides no sols a les funcions pròpies d'una unitat d'hospitalització general, sinó també les encaminades a fomentar l'autoatenció i l'autosuficiència del pacient. En col·laboració amb el metge es potenciaran plans d'atencions personalitzats, i serà funció d'infermeria la planificació i la realització de la continuïtat d'atencions del pacient ajudant-lo a integrar-se dins del seu entorn o en altres recursos.
  
Article 14. Unitats Hospitalàries d'Estada Mitjana
  
1. Són les unitats hospitalàries d'ingrés de duració mitjana que faran intervencions biològiques, psicoterapèutiques, psicosocials i rehabilitadores dirigides a malalts amb patologia subaguda, potenciant la continuïtat d'atencions, al domicili o en altres recursos de la xarxa assistencial.
  
2. Estaran destinades a l'atenció de pacients les característiques clíniques dels quals exigisquen una atenció terapèutica activa de durada mitjana que no estiga indicat realitzar-la en altres dispositius d'hospitalització parcial o total.
  
3. Serà l'objectiu fonamental d'aquest recurs completar el tractament hospitalari, i incidir de manera ràpida i eficaç sobre els aspectes rehabilitadors de la malaltia psiquiàtrica, a fi de disminuir els riscos de cronificació.
  
Article 15. Funcions de les unitats hospitalàries d'Estada Mitjana
  
Les unitats hospitalàries d'Estada Mitjana tindran les funcions següents:
  
a) Atenció especialitzada i integral als pacients ingressats.
  
b) Establir criteris d'ingrés en coordinació amb els altres recursos assistencials.
  
c) Indicació de l'alta i elaboració d'informes d'alta.
  
d) Derivació de pacients a altres especialistes.
  
e) Atenció a la interconsulta i psiquiatria d'enllaç intrahospitalària.
  
f) Participació en programes de formació i investigació.
  
g) Assistència rehabilitadora dirigida a prevenir sobre els factors afavoridors de la cronicitat.
  
Article 16. Activitats de les unitats hospitalàries d'Estada Mitjana
  
A les unitats hospitalàries d'Estada Mitjana els corresponen les activitats següents:
  
a) Intervencions psicofarmacològiques en règim d'hospitalització. Aquesta hospitalització, que sempre dependrà de les característiques clíniques, tindrà un límit aproximat de tres mesos, a fi de no afavorir la desvinculació del medi familiar.
  
b) Intervencions psicoterapèutiques intensives de durada limitada i dirigides tant al malalt com al medi familiar.
  
c) Intervencions rehabilitadores ràpides dirigides a: el maneig de la medicació, l'autoatenció, les habilitats socials, la psicomotricitat, la recuperació d'habilitats cognitives i la integració en la comunitat.
  
d) Intervencions d'infermeria adreçades no sols a les funcions pròpies d'una unitat d'hospitalització general, sinó també a fomentar l'autoatenció i l'autosuficiència del pacient. En col·laboració amb el metge, es potenciaran plans d'atencions personalitzades, i serà funció de la infermeria la planificació i la realització de la continuïtat d'atencions del pacient ajudant-lo a integrar-se dins del seu entorn o en altres recursos.
  
e) Intervencions sociofamiliars dirigides a donar suport a la família i a adquirir habilitats i coneixements que milloren la convivència en l'entorn del malalt.
  
Article 17. Unitats específiques
  
Per desplegar programes concrets podran crear-se unitats específiques de trastorns de l'alimentació o altres, així com, en el seu cas, de salut mental infantil i psicogeriatria.
  
L'establiment d'aquestes unitats específiques no implicarà mai la creació de centres que facen la seua funció amb autonomia, bé respecte als programes generals de salut mental i assistència geriàtrica, bé del responsable de l'àrea en aquesta matèria.
  
Capítol III
  
Educació, docència investigació i avaluació
  
Article 18. Educació sanitària
  
La Conselleria de Sanitat fomentarà l'educació en salut mental mitjançant programes dirigits a la població o a grups de risc específics, a través dels recursos que integren la xarxa sanitària general.
  
Article 19. Docència
  
S'establiran programes de formació continuada en salut mental per a tot el personal en les seues diferents categories professionals, facilitant la creació d'una base conceptual i teòrica comuna a tots.
  
Aquest treball serà realitzat preferentment amb els recursos humans propis de la xarxa de salut mental i podrà realitzar-se en coordinació amb universitats, institucions educatives i organismes competents de les diferents administracions.
  
Article 20. Investigació
  
La investigació en salut mental i assistència psiquiàtrica s'integrarà en els plans que en cada moment dissenyen els òrgans competents. Amb aquesta intenció podran establir-se convenis amb la universitat o amb altres institucions implicades.
  
Article 21. Avaluació de programes en salut mental
  
Tots els programes en matèria de salut mental seran avaluats per la Unitat de Coordinació de Salut Mental, per adequar-los a les necessitats de la població i optimar les accions en aquest camp. Aquesta avaluació comportarà un estudi sistemàtic dels programes de salut mental en relació amb la seua pertinència, suficiència, eficàcia i eficiència.
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS
  
Primera
  
Les diferents funcions, programes i actuacions previstes en aquesta norma es realitzaran de manera coordinada amb les institucions que tinguen atribuïdes competències en les diferents matèries, especialment amb les de drogodependències i de serveis socials.
  
Segona
  
L'ordenació i els recursos de salut mental previstos en el present decret entraran gradualment en funcionament en relació amb la definició i la jerarquització d'objectius i de programes d'actuació que fixe la Conselleria de Sanitat, i d'acord amb les dotacions que anualment consignen les lleis pressupostàries.
  
Tercera
  
L'assistència sanitària no hospitalària a les persones drogodependents o amb altres trastorns addictius la faran les unitats de Conductes Addictives, en els termes establits en la seua normativa específica, sense perjudici de l'existència d'unitats d'ingrés o llits per a desintoxicació en els hospitals generals i especialitzats de la Comunitat Valenciana que es determinen.
  
Quarta
  
El contingut de la present disposició no implicarà cap modificació o alteració respecte al règim retributiu o de prestació de serveis, llevat de la dependència, del personal que actualment faça les seues funcions en qualsevol de les unitats contemplades.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera
  
Per aconseguir un funcionament progressivament integrat dels recursos públics de salut mental dependents de les diferents administracions públiques s'hauran de crear comissions coordinadores de les diferents administracions que gestionen mitjans i competències en matèria de salut mental.
  
Segona
  
En el termini d'un any a partir de la publicació d'aquest decret es definiran, regularan i adaptaran les estructures de coordinació previstes en l'article 4.2.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queden derogades les disposicions d'igual o inferior rang que s'oposen al que disposa aquest decret i, en particular:
  
a) L'adscripció de la Unitat de Coordinació de Salut Mental que es recull en l'article 17 del Decret 33/1997, de 26 de febrer, del Govern Valencià, que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Sanitat.
  
b) El que recullen a aquest respecte el paràgraf primer de l'article 5 i l'apartat 3 del punt 1 del mateix article de l'Ordre del conseller de Sanitat de 12 de juny de 1997, que desplega el decret abans esmentat.
  
c) L'article 11 i el punt 3 de l'article 5 del Decret 148/1986, de 24 de novembre, del Govern Valencià, que regula la prestació de serveis en matèria de salut mental.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
1. Es dóna una nova redacció a l'article 17 i al punt 2 de l'article 19 del Decret 33/1997, de 26 de febrer, del Govern Valencià, que quedaran redactats de la manera següent:
  
a) Article 17:
  
"Directament dependent del director general s'adscriu l'Àrea per a l'Ús Racional del Medicament."
  
b) Article 19:
  
"2. Dependran directament del director general l'Àrea d'Activitat Assistencial i la Unitat de Coordinació de Salut Mental."
  
2. Es modifica la redacció del paràgraf primer de l'article 4 del Decret 148/1986, ja esmentat, en què se suprimeix des de la paraula "dependents" fins el final del paràgraf, que acabarà ara rere la paraula "primària".
  
Segona
  
Es faculta el conseller de Sanitat per dictar les normes i adoptar les mesures que puguen caldre per a l'aplicació i el desplegament del que preveu aquest decret.
  
Tercera
  
Aquest decret vigirà des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 4 de juny de 1998
  
El president de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Sanitat,



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3269, del 22-06-1998 (1998/5210)

DECRETO 81/1998, de 4 de junio, del Gobierno Valenciano, por el que se definen y estructuran los recursos sanitarios dirigidos a la salud mental y asistencia psiquiátrica en la Comunidad Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/1998/06/04/81/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3269

Fecha DOGV
:   22-06-1998

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1998/5210

CVE


Fecha del documento
:   04-06-1998

Organismo emisor
:   Conselleria de Sanidad

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

DECRETO 81/1998, de 4 de junio, del Gobierno Valenciano, por el que se definen y estructuran los recursos sanitarios dirigidos a la salud mental y asistencia psiquiátrica en la Comunidad Valenciana. [1998/X5210]
  
Las enfermedades mentales son uno de los mayores retos sociosanitarios de cara al siglo XXI. Diversos estudios epidemiológicos a nivel internacional muestran que aproximadamente el 15% de la población general presenta alguna enfermedad mental. Entre el 2 y 3% de la población padece una enfermedad mental grave e incapacitante. En el pasado se tendía a ocultar estas patologías; actualmente, pese a que pervive un cierto componente de estigmatización, existe una creciente y progresiva demanda de cuidados. Especial importancia tienen los movimientos asociativos de enfermos y familiares como factores dinamizadores de esta
  
demanda.
  
La Constitución Española en su artículo 43 reconoce el derecho de todos los ciudadanos a la protección de la salud. Asimismo en el artículo 49 se encomienda a los poderes públicos la realización de una política de
  
previsión, tratamiento, rehabilitación e integración de los discapacitados psíquicos.
  
El Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana en el artículo 38, así como los artículos 17, 22 e), y 38 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de Gobierno Valenciano, señala que corresponde a la Generalitat Valenciana el desarrollo legislativo y la ejecución de la legislación básica del Estado en materia de Sanidad interior, Seguridad Social y organización de todos los servicios relacionados con dicha materia.
  
La Ley 14/1986, de 25 de abril, General de Sanidad, en su artículo 20, "De la Salud Mental", determina la plena integración de la asistencia a los enfermos mentales en la red del sistema sanitario general, indicando que esa atención se realizará, de forma preferente en el ámbito comunitario, potenciando los recursos ambulatorios, los sistemas de hospitalización parcial y la atención a domicilio, reduciendo en lo posible las necesidades de hospitalización.
  
Mediante el Real Decreto 1.612/1987, de 27 de noviembre, se traspasaron a la Comunidad Valenciana las funciones y servicios del Insalud, cuya entrada en vigor se produjo el 1 de enero de 1988.
  
En febrero de 1991 fue aprobado por la Comisión de Sanidad de las Cortes Valencianas el Plan de Salud Mental que fue ratificado en mayo del mismo año por el Gobierno
  
Valenciano. Este Plan, cuyo antecedente más importante fue el Informe de la Comisión Ministerial sobre la Reforma Psiquiátrica de 1985, supuso un avance en algunos aspectos de la salud mental y la asistencia psiquiátrica y facilitó la creación de las Unidades de Salud Mental, así como de las Unidades de Hospitalización Psiquiátrica en Hospitales Generales. Sin embargo, su puesta en práctica supuso el desmantelamiento de otros recursos, que no se acompañó de la creación de recursos alternativos necesarios para la atención, especialmente de los enfermos mentales crónicos. El Decreto 148/1986, de 24 de noviembre, del Gobierno Valenciano, regula la prestación de servicios de salud mental. Este decreto dispone la creación de los Centros de Salud Mental y de las Unidades de Hospitalización Psiquiátrica. Asimismo plantea la creación de Centros de Día en las distintas áreas sanitarias y la coordinación con la red de servicios sociales.
  
Dicha coordinación se plasmó con la publicación del Decreto 132/1996, de 4 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se asignan competencias respecto a los enfermos mentales entre la Conselleria de Sanidad y Consumo y la de Conselleria de Trabajo y Asuntos Sociales. Posteriormente la Conselleria de Trabajo y Asuntos Sociales publicó la Orden del 3 de febrero de 1997, que recoge la catalogación y características de estructuras específicas
  
rehabilitadoras y residenciales específicas para enfermos mentales.
  
El Decreto 132/1996, señala que la Conselleria de Trabajo y Asuntos Sociales tendrá competencia para atender las
  
necesidades sociales de los enfermos mentales crónicos, y especialmente aquellas que hacen referencia a cubrir las necesidades de alojamiento y otras, durante la
  
rehabilitación y reinserción social de estos enfermos, sin perjuicio de que la asistencia sanitaria de los mismos les sea prestada por los servicios del sistema sanitario
  
público. La Orden del 3 de febrero de 1997, de la Conselleria de Trabajo y Asuntos Sociales, recoge la catalogación y características de las estructuras dirigidas a este objeto que incluyen: Centros de Día, Centros de Rehabilitación e Inserción Social y otros recursos como los Centros específicos para enfermos mentales, y las viviendas tuteladas.
  
Necesariamente ha de hacerse referencia al impulso que, en el tratamiento de los trastornos adictivos, con su alto grado de dependencia, ha supuesto la reciente Ley 3/1997, de 16 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre Drogodependencias y otros Trastornos Adictivos que contempla medidas médico-asistenciales cuya ejecución encomienda al sistema sanitario público, como parte de la atención integral que dicha Ley proclama como su objetivo prioritario.
  
Estos hechos de absoluta relevancia nos llevan a la promulgación del presente Decreto de Salud Mental y Asistencia Psiquiátrica que, manteniendo el espíritu de los antecedentes referidos, dé un impulso legislativo a los problemas asistenciales de los enfermos mentales.
  
El presente Decreto regula los recursos básicos para el desenvolvimiento de este modelo, poniendo énfasis en el tratamiento en la comunidad y superando los criterios que centran preferentemente la atención en los Hospitales Psiquiátricos.
  
La salud mental y la asistencia psiquiátrica se adscriben en el sistema sanitario general a nivel de Atención Especializada. Las Unidades de Salud Mental (USM) actuarán como equipos interdisciplinarios que servirán de apoyo a los dispositivos de Atención Primaria. A medio camino entre las USM y las Unidades de Hospitalización Psiquiátrica se prevén otros dispositivos básicos como el Hospital de Día y las Unidades Hospitalarias de Estancia Media, dirigidas a enfermos subagudos y uno de cuyos objetivos es la
  
intervención de forma temprana sobre la rehabilitación de estos enfermos.
  
En congruencia con la remodelación que se efectúa no se modifica ningún aspecto del régimen retributivo o de prestación de servicios de los actuales titulares. Asimismo se prevé la posibilidad de establecer programas específicos para situaciones especiales que requieran actuaciones singulares bien de forma temporal o permanente. Se prestará especial énfasis a la creación y desarrollo de Unidades de Salud Mental Infantil, Psicogeriatría, Trastornos de la Alimentación y otras unidades.
  
En virtud de lo anterior, a propuesta del conseller de Sanidad y previa deliberación del Gobierno Valenciano, en la sesión del día 4 de junio de 1998, conforme con el Consejo Jurídico Consultivo,
  
DISPONGO
  
Capítulo I
  
Objeto y directrices generales
  
Artículo 1. Objeto
  
El presente Decreto establece, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, las directrices generales de actuación en materia de salud mental y asistencia psiquiátrica; la regulación de la asistencia y rehabilitación de los enfermos mentales, los recursos dirigidos a la promoción y protección de la salud mental y a la prevención de las enfermedades mentales.
  
Los recursos de salud mental deberán ser autorizados bien
  
por la Conselleria de Sanidad, bien por la Conselleria de Bienestar Social o por ambas, en los términos establecidos por la normativa vigente.
  
Artículo 2. Directrices generales
  
1ª. La salud mental y la asistencia psiquiátrica, tanto extra como intra hospitalaria, se integra en los servicios sanitarios generales de la Atención Especializada, que se coordinará adecuadamente con el nivel de Atención Primaria y la red de Servicios Sociales para procurar una atención integral de carácter sociosanitario.
  
Habrán de tenerse en cuenta no sólo los aspectos sanitarios, sino también los sociales, dirigidos a una rehabilitación e integración psicosocial lo más plena posible, mediante la intervención conjunta de las
  
Consellerias de Sanidad y Bienestar Social, con
  
independencia de que también puedan ser necesarias las actuaciones de aquellas otras instituciones que tengan competencias en los temas laborales y educativos.
  
2ª. El instrumento de articulación de las actuaciones conjuntas será la Comisión Mixta Sociosanitaria, contemplada en el Acuerdo del Gobierno Valenciano de 16 de mayo de 1995, pudiéndose crear una Subcomisión Técnica específica dirigida al estudio conjunto de necesidades y planificación de actuaciones.
  
3ª. Los programas preventivos, asistenciales y
  
rehabilitadores estarán dirigidos a procurar una atención integral de los problemas de salud mental y asistencia psiquiátrica.
  
4ª. La actuación sanitaria en salud mental se realizará en el ámbito comunitario potenciando los recursos
  
asistenciales ambulatorios, los sistemas de hospitalización parcial y atención a domicilio, procurando una
  
participación efectiva de la comunidad y la utilización de todos los recursos que esta ofrece a los ciudadanos.
  
5ª. Las actuaciones y programas de salud mental serán debidamente evaluados por la Unidad de Coordinación de Salud Mental para adecuarlos a las necesidades reales de la población.
  
6ª. El personal que desarrolle sus funciones en los recursos de salud mental participará en actividades de investigación, formación y docencia, en función de su categoría y adscripción profesional.
  
7ª. Los recursos de salud mental y asistencia psiquiátrica serán estructurados desde un enfoque multidisciplinar tanto en su composición como en su funcionamiento y basarán sus actividades en la cooperación de todos sus miembros.
  
8ª. Los recursos de salud mental y asistencia psiquiátrica serán organizados de modo que quede garantizada la
  
cobertura de toda la población, según criterios objetivos que tengan en cuenta factores geográficos, demográficos, epidemiológicos, socioeconómicos y culturales.
  
Capítulo II
  
Recursos sanitarios asistenciales
  
Artículo 3. Recursos sanitarios
  
La red sanitaria asistencial de salud mental y asistencia psiquiátrica de la Comunidad de Valencia estará integrada por los siguientes recursos:
  
1. Unidades de Salud Mental (USM).
  
2. Hospitales de Día.
  
3. Unidades de Hospitalización Psiquiátrica de Agudos.
  
4. Unidades de Hospitalización de Media Estancia.
  
5. Unidades específicas.
  
Artículo 4. Coordinación y gestión de los recursos
  
1. Dentro de la estructura de los servicios centrales de la Conselleria de Sanidad existirá la Unidad de Coordinación de Salud Mental que gestionará los planes y programas de salud mental de la Comunidad Autónoma, con el nivel administrativo que se determine. Dicha Unidad dependerá de la Dirección General de Atención Especializada, a la que se adscriben la coordinación y la gestión de los recursos dirigidos a la salud mental y asistencia psiquiátrica.
  
2. En el ámbito territorial de cada hospital existirá un responsable que, dependiendo directamente de la dirección médica, velará por el adecuado funcionamiento de todos los recursos de salud mental.
  
Le corresponderán las siguientes funciones:
  
a) Coordinar los diversos recursos asistenciales dentro del ámbito territorial correspondiente.
  
b) Asegurar en dicho ámbito la conexión y apoyo tanto con Atención Primaria como con los recursos dependientes de la red de servicios sociales.
  
c) Supervisar los programas y actividades realizadas por los distintos recursos.
  
d) Elevar propuestas a la Unidad de Coordinación de Salud Mental sobre objetivos y actuaciones en materia de salud mental y asistencia psiquiátrica.
  
e) Establecer con los distintos servicios hospitalarios los programas de interconsulta y enlace pertinentes
  
f) Elevar propuestas sobre programas asistenciales específicos dirigidos a determinados problemas de salud mental y asistencia psiquiátrica.
  
g) Aquellas otras funciones que se determinen reglamentariamente.
  
Artículo 5. Las Unidades de Salud Mental
  
1. Las Unidades de Salud Mental son uno de los recursos sanitarios en los que se asientan las actividades básicas de salud mental y asistencia psiquiátrica. Son unidades especializadas de apoyo a la atención primaria, sin
  
perjuicio de su última dependencia de la Dirección General de Atención Especializada.
  
2. Las USM estarán ubicadas en el área a la que
  
pertenezcan, en los lugares que la Conselleria de Sanidad determine para cada caso.
  
Artículo 6. Funciones de las Unidades de Salud Mental
  
Las Unidades de Salud Mental tendrán las siguientes funciones:
  
a) Atender a los pacientes que les sean remitidos a través de los servicios competentes o que se encuentren en régimen de hospitalización domiciliaria.
  
b) Realizar la atención domiciliaria cuando así
  
corresponda.
  
c) Realizar la interconsulta y la psiquiatría de enlace intrahospitalaria en los Hospitales Generales que no
  
dispongan de unidades de hospitalización psiquiátrica.
  
d) Establecer criterios de derivación en coordinación con las otras unidades.
  
e) Participar en la rehabilitación e integración comunitaria de los pacientes en colaboración con los dispositivos sociosanitarios, y hacer el seguimiento de los casos dados de alta del resto de los dispositivos en colaboración con los profesionales de atención primaria. f) Apoyar a los profesionales de atención primaria en situaciones agudas colaborando activamente en los programas de enlace con Atención Primaria.
  
g) Apoyar y asesorar a los dispositivos sociosanitarios y educativos relacionados con la salud mental.
  
h) Participar en la realización de la atención continuada en los centros hospitalarios de referencia.
  
i) Desempeñar programas de promoción de salud, prevención de enfermedad y educación sanitaria.
  
j) Docencia e investigación sanitaria en materia de salud mental y asistencia psiquiátrica.
  
k) Aquellas otras funciones que se determinen
  
reglamentariamente.
  
Artículo 7. Actividades de las Unidades de Salud Mental
  
A las Unidades de Salud Mental les corresponden las siguientes actividades:
  
a) Intervención psicofarmacológica. Su objetivo será dar una respuesta a las necesidades clínicas del paciente que pueda beneficiarse de este tratamiento, aplicando las técnicas biológicas descritas en la literatura científica. Se deberá realizar en el marco de una relación terapéutica e informando el paciente sobre las características del mismo.
  
b) Intervención psicoterapéutica. Definida como aquella intervención que utiliza sistemas de evaluación y aplicaciones clínicas derivadas de las teorías o modelos que, desde el campo de la psiquiatría y psicología, intentan dar respuesta a la enfermedad mental. Podrá ser individual, grupal o familiar. Serán establecidos por las disposiciones correspondientes límites orientativos de este tipo de intervención.
  
c) Intervención de enfermería. Se define como aquella intervención cuya finalidad son los cuidados de enfermería en salud mental y que valora, diagnostica, interviene y evalúa en base a un modelo de enfermería.
  
d) Intervenciones sociofamiliares. Abarca la problemática sociofamiliar del enfermo mental y se encarga de la valoración, diagnóstico e intervención mediante acciones encaminadas a mejorar la calidad de vida del enfermo.
  
Artículo 8. Hospitales de Día
  
Es un recurso intermedio, diferente al Centro de Día, entre el tratamiento ambulatorio y el hospitalario donde se prestará asistencia sanitaria intensiva dirigida a enfermos agudos o con episodios de agudización, en régimen de hospitalización parcial y sin una desvinculación total de su medio social y familiar.
  
Artículo 9. Funciones de los Hospitales de Día
  
Los Hospitales de Día tendrán las siguientes funciones: a) Ofrecerán asistencia sustitutiva y/o complementaria al ingreso hospitalario para enfermos con un apoyo familiar adecuado, lo que disminuirá la necesidad de prolongar la estancia hospitalaria y evitará la desvinculación total de su medio sociofamiliar.
  
b) Los equipos de los Hospitales de Día además de desempeñar las funciones propias participarán, en función de las necesidades que determine el responsable del área, en todas las actividades de los dispositivos con los que se articule, así como en docencia e investigación.
  
Artículo 10. Actividades de los Hospitales de Día
  
A los Hospitales de Día les corresponden las siguientes actividades:
  
a) Intervención psicofarmacológica en régimen de
  
hospitalización parcial.
  
b) Intervención psicoterapéutica individual y grupal dirigida al control de los síntomas, afrontamiento en las situaciones de estrés y cumplimentación de la medicación. c) Intervenciones psicoeducativas familiares.
  
d) Intervenciones de enfermería: cuidados de enfermería especializados y dirigidos al control de la sintomatología, cumplimentación de la medicación y cuidados sanitarios generales.
  
e) Intervenciones rehabilitadoras dirigidas al manejo de la medicación, autocuidados, habilidades sociales, psicomotricidad, recuperación de habilidades cognitivas e integración en la comunidad.
  
Artículo 11. Unidades de Hospitalización Psiquiátrica de
  
Agudos
  
1. Las Unidades de Hospitalización Psiquiátrica de Agudos son los dispositivos asistenciales destinados al ingreso temporal de aquellos pacientes que puedan beneficiarse de esta modalidad terapéutica. Estarán integradas en Hospitales Generales y convenientemente adaptadas a las características de estas enfermedades.
  
2. Tales Unidades estarán destinadas a resolver los procesos agudos de los pacientes, sin que factores estrictamente sociales o rasgos de cronicidad del cuadro sean los determinantes básicos para su internamiento y permanencia.
  
3. La indicación de hospitalización se realizará de forma coordinada con los otros integrantes de los servicios de salud mental y asistencia psiquiátrica siguiendo criterios de derivación y de continuidad terapéutica. Mediando otras circunstancias, corresponderá la decisión al responsable del área, en el marco mínimo general establecido por la Unidad de Coordinación de Salud Mental.
  
Artículo 12. Funciones de las Unidades de Hospitalización
  
Psiquiátrica de Agudos
  
Las Unidades de Hospitalización Psiquiátrica de Agudos tendrán las siguientes funciones:
  
a) Atención especializada e integral de los enfermos ingresados.
  
b) Establecer criterios de ingreso en coordinación con otros recursos asistenciales.
  
c) Derivación de pacientes a otros especialistas.
  
d) Indicación del alta y elaboración de informes de alta. e) Atención a las urgencias psiquiátricas que se generen en el medio hospitalario, en el horario que no corresponda a la atención continuada.
  
f) Atención a la interconsulta y psiquiatría de enlace interhospitalaria.
  
g) Participación en grupos de formación e investigación. h) Apoyo y asesoramiento de los recursos sociosanitarios y educativos relacionados con la salud mental.
  
Artículo 13. Actividades en las Unidades de Hospitalización de Agudos
  
A las Unidades de Hospitalización Psiquiátrica de Agudos les corresponden las siguientes actividades:
  
a) Intervenciones dirigidas al diagnóstico y tratamiento integral de los pacientes ingresados mediante técnicas generales o especificas, intervenciones biológicas o
  
psicoterapéuticas. Dada la corta estancia de los pacientes en estas Unidades, este tipo de intervención será a través de técnicas de psicoterapia breve y de apoyo, obedeciendo a un programa de diagnóstico y/o terapéutico de duración limitada.
  
b) Valoración clínica y especialmente diagnóstico diferencial y tratamiento de la patología psiquiátrica concomitante con enfermedades somáticas.
  
c) Colaboración, compartiendo responsabilidades, con equipos médicos o quirúrgicos en unidades en las que se
  
presentan a menudo problemas de salud mental importantes, acompañando trastornos somáticos graves o que requieran tratamiento ininterrumpido.
  
d) Intervenciones de enfermería dirigidas no solo a las funciones propias de una unidad de hospitalización general, sino también las encaminadas a fomentar el autocuidado y la autosuficiencia del paciente. En colaboración con el médico se potenciarán planes de cuidados personalizados, siendo función de enfermería la planificación y realización de la continuidad de cuidados del paciente ayudándole a integrarse dentro de su entorno o en otros recursos.
  
Artículo 14. Unidades Hospitalarias de Media Estancia
  
1. Son aquellas Unidades Hospitalarias de ingreso de media duración que realizarán intervenciones biológicas, psicoterapéuticas, psicosociales y rehabilitadoras dirigidas a enfermos con patologías subaguda, potenciando la continuidad de cuidados, bien sea en el domicilio o en otros recursos de la red asistencial.
  
2. Estarán destinadas a la atención de pacientes cuyas características clínicas exijan una atención terapéutica activa de duración intermedia que no esté indicada realizarla en otros dispositivos de hospitalización parcial o total.
  
3. Será el objetivo fundamental de este recurso completar el tratamiento hospitalario, e incidir de forma temprana y eficaz sobre los aspectos rehabilitadores de la enfermedad psiquiátrica, con el objeto de disminuir los riesgos de cronificación.
  
Artículo 15. Funciones de las Unidades Hospitalarias de Media Estancia
  
Las Unidades Hospitalarias de Media Estancia tendrán las siguientes funciones:
  
a) Atención especializada e integral a los pacientes ingresados.
  
b) Establecer criterios de ingreso en coordinación con los otros recursos asistenciales.
  
c) Indicación del alta y elaboración de informes de alta. d) Derivación de pacientes a otros especialistas.
  
e) Atención a la interconsulta y psiquiatría de enlace intrahospitalaria.
  
f) Participación en programas de formación y de
  
investigación.
  
g) Asistencia rehabilitadora dirigida a prevenir e intervenir sobre los factores favorecedores de la
  
cronicidad.
  
Artículo 16. Actividades de las Unidades Hospitalarias de Media Estancia
  
A las Unidades Hospitalarias de Media Estancia les
  
corresponden las siguientes actividades:
  
a) Intervenciones psicofarmacológicas en régimen de
  
hospitalización. Esta hospitalización, que siempre dependerá de las características clínicas, tendrá un límite orientativo de tres meses, con el objeto de no favorecer la desvinculación del medio familiar.
  
b) Intervenciones psicoterapéuticas intensivas de duración limitada y dirigida tanto al enfermo como al medio familiar.
  
c) Intervenciones rehabilitadoras tempranas dirigidas al: manejo de la medicación, autocuidado, habilidades sociales, psicomotricidad, recuperación de habilidades cognitivas e integración en la comunidad.
  
d) Intervenciones de enfermería dirigidas no solo a las funciones propias de una unidad de hospitalización general,
  
sino también las encaminadas a fomentar el autocuidado y la autosuficiencia del paciente. En colaboración con el médico se potenciarán planes de cuidados personalizados, siendo función de enfermería la planificación y realización de la continuidad de cuidados del paciente ayudándole a integrarse dentro de su entorno o en otros recursos.
  
e) Intervenciones sociofamiliares dirigidas a apoyar a la familia y a que adquieran habilidades y conocimientos que mejoren la convivencia en el entorno del enfermo.
  
Artículo 17. Unidades específicas
  
Para el desempeño de programas concretos podrán crearse unidades específicas de trastornos de la alimentación u otras, así como, en su caso, de salud mental infantil y psicogeriatría.
  
El establecimiento de estas unidades específicas no implicará en ningún caso la creación de centros que desempeñen su función con autonomía, bien respecto de los programas generales de salud mental y asistencia psiquiátrica, o bien del responsable del área en esta materia.
  
Capítulo III
  
Educación, docencia, investigación y evaluación
  
Artículo 18. Educación sanitaria
  
La Conselleria de Sanidad fomentará la educación en salud mental mediante programas dirigidos a la población, o a grupos de riesgo específicos, a través de los recursos que integran la red sanitaria general.
  
Artículo 19. Docencia
  
Se establecerán programas de formación continuada en salud mental para todo el personal en sus diferentes categorías profesionales, facilitando la creación de una base conceptual y técnica común a todos ellos.
  
Esta labor será realizada preferentemente con los recursos humanos propios de la red de salud mental y podrá realizarse en coordinación con Universidades, instituciones educativas y organismos competentes de las diversas administraciones.
  
Artículo 20. Investigación
  
La investigación en salud mental y asistencia psiquiátrica se integrará en los planes que en cada momento se diseñen por los órganos competentes. Al efecto podrán establecerse convenios con la Universidad u otras instituciones implicadas.
  
Artículo 21. Evaluación de programas en salud mental
  
Todos los programas en materia de salud mental serán evaluados por la Unidad de Coordinación de Salud Mental, para adecuarlos a las necesidades de la población y optimizar las acciones en este campo. Esta evaluación comportará un estudio sistemático de los programas de salud mental en relación con su pertinencia, suficiencia, eficacia y eficiencia.
  
DISPOSICIONES ADICIONALES
  
Primera
  
Las distintas funciones, programas y actuaciones previstas en esta norma se realizarán de forma coordinada con las instituciones que tengan atribuidas competencias en las
  
diferentes materias, especialmente en las de
  
drogodependencias y de servicios sociales.
  
Segunda
  
La ordenación y los recursos de salud mental previstos en el presente Decreto entrarán gradualmente en funcionamiento en relación con la definición y jerarquización de objetivos y de programas de actuación que fije la Conselleria de Sanidad, y de acuerdo con las dotaciones que anualmente se consignen por las respectivas leyes presupuestarias.
  
Tercera
  
La asistencia sanitaria no hospitalaria a las personas drogodependientes o con otros trastornos adictivos se realizará por las Unidades de Conductas Adictivas, en los términos establecidos en su específica normativa, sin perjuicio de la existencia de unidades de ingreso o camas para desintoxicación en los hospitales generales y especializados de la Comunidad Valenciana que se
  
determinen.
  
Cuarta
  
El contenido de la presente disposición no implicará modificación o alteración alguna respecto del régimen retributivo o de prestación de servicios, salvo de
  
dependencia, del personal que actualmente desempeñe sus funciones en cualquiera de las Unidades contempladas.
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS
  
Primera
  
Para conseguir un paulatino funcionamiento integrado de los recursos públicos de salud mental dependientes de las diferentes Administraciones Públicas deberán crearse Comisiones Coordinadoras de las diferentes Administraciones que gestionen medios y competencias en materia de salud mental.
  
Segunda
  
En el plazo de un año, a partir de la publicación del presente Decreto, se definirán, regularán y adaptarán las estructuras de coordinación previstas en el artículo 4.2.
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA
  
Quedan derogadas las disposiciones de igual o inferior rango que se opongan a lo dispuesto en el presente decreto y, en particular:
  
a) La adscripción de la Unidad de Coordinación de Salud Mental que se recoge en el artículo 17 del Decreto 33/1997, de 26 de febrero, del Gobierno Valenciano, por el que se aprobó el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Sanidad
  
b) Lo recogido a tal respecto en el párrafo primero del artículo 5 y en el punto 1, apartado 3 del mismo artículo, de la Orden del conseller de Sanidad de fecha 12 de junio de 1997, que desarrolla el Decreto anteriormente citado. c) El artículo 11 y el punto 3 del artículo 5 del Decreto 148/1986, de 24 de noviembre, del Gobierno Valenciano, que regula la prestación de servicios en materia de salud mental en la Comunidad Valenciana.
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera
  
1. Se da nueva redacción al artículo 17 y al punto 2 del
  
artículo 19, del Decreto 33/1997, de 26 de febrero, del Gobierno Valenciano, que quedarán redactados como sigue: a) Artículo 17:
  
"Directamente dependiente del director general se adscribe el Área para el Uso Racional del Medicamento".
  
b) Artículo 19:
  
"2. Directamente del director general dependerá el Área de Actividad Asistencial y la Unidad de Coordinación de Salud Mental".
  
2. Se modifica la redacción del párrafo primero del artículo 4 del Decreto 148/1986, ya citado, en el que se suprime desde la palabra "dependientes" hasta el final de dicho párrafo que finalizará ahora tras la palabra "primaria".
  
Segunda
  
Se faculta al conseller de Sanidad para dictar las normas y adoptar las medidas que puedan ser precisas para la aplicación y desarrollo de lo previsto en este decreto.
  
Tercera
  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 4 de junio de 1998
  
El presidente de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Sanidad,



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI