Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9569, del 05-04-2023 (2023/3335)

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte Mola de la Todolella III, parcel·les dels polígons 4, 5, 6 i 14 del terme municipal d'Olocau del Rey; polígons 1 i 5 del terme municipal de la Mata de Morella, i polígon 7 del terme municipal de Todolella. Expedient: (2999473) 23/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9569

Data del DOGV
:   05-04-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/3335

CVE


Data del document
:   24-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte Mola de la Todolella III, parcel·les dels polígons 4, 5, 6 i 14 del terme municipal d'Olocau del Rey; polígons 1 i 5 del terme municipal de la Mata de Morella, i polígon 7 del terme municipal de Todolella. Expedient: (2999473) 23/2023/AIA. [2023/3335]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expediente: (2999473) 23/2023/AIA.  
Títol: Mola de la Todolella III.  
Promotor: Med Wind Energy, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/17.  
Localització: parcel·les dels polígons 4, 5, 6 i 14 del terme municipal d'Olocau del Rey; polígons 1 i 5 del terme municipal de la Mata de Morella, i polígon 7 del terme municipal de Todolella.  
  
Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
L'empresa Med Wind Energy, SL, promou un projecte global de tres nous parcs eòlics en la zona eòlica 2 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana que pretenen subministrar una potència conjunta de fins a 86,25 MW. Entre aquests, el projecte Mola de la Todolella III té per objecte la construcció d'un nou parc eòlic amb una capacitat de producció total de 27,6 MW.  
Es proposa la seua ubicació pròxima al parc eòlic Mola de la Todolella, del mateix promotor, amb la intenció de poder compartir les infraestructures d'evacuació del parc ja en funcionament. De forma que, l'energia generada serà evacuada des de la SET Todolella 30kV/132kV, subestació transformadora de la qual es preveu la seua ampliació, i d'aquesta fins a la SET Morella 400 kV (REE) mitjançant una línia elèctrica aèria existent, de la qual es proposa la seua adaptació en alguns trams.  
Els projectes d'ampliació de la subestació elèctrica i de l'adaptació de la línia d'evacuació aèria existent es preveuen en l'expedient ATALFE/2020/16 del projecte Mola de la Todolella II.  
b) Principals característiques del projecte  
El projecte Mola de la Todolella III està compost per huit aerogeneradors. L'evacuació de l'energia es realitzarà mitjançant una xarxa subterrània fins a la subestació transformadora indicada anteriorment i existent en la parcel·la 5 del polígon 7 del terme municipal de Todolella.  
  
Els huit aerogeneradors i la torre estació de mesurament es projecten en les coordenades UTM:  
  
PARC EÒLIC MOLA DE LA TODOLELLA III  
Aerogenerador Coordenades UTM ETRS89 Terme municipal  
 X Y   
TOIII-01 725.914,23 4.501.236,96 Olocau  
TOIII-02 726.182,84 4.501.507,30 Olocau  
TOIII-03 727.865,67 4.501.701,45 Olocau  
TOIII-04 728.336,47 4.501.725,72 Olocau  
TOIII-05 728.805,97 4.501.765,79 La Mata de Morella  
TOIII-06 727.937,85 4.500.510,25 Olocau  
TOIII-07 728.484,06 4.500.490,92 Olocau  
TOIII-08 729.018,57 4.500.541,62 La Mata de Morella  
  
  
  
  
PARC EÒLIC MOLA DE LA TODOLELLA III  
Estació de mesurament Coordenades UTM ETRS89  
 X Y  
 727.269,80 4.500.781,14  
  
  
El model d'aerogenerador proposat fa 112 m d'altura de boixa i un diàmetre del rotor de 136 m, que es corresponen amb 14.527 m² d'àrea d'escombratge. La torre de mesurament autosuportat de 112 m d'altura es projecta per a disposar d'un registre històric de les dades del recurs eòlic al parc.  
Dins dels aerogeneradors es disposarà d'un centre de transformació per a transformar la tensió generada de 720 V a 30 kV. Des dels transformadors partiran línies elèctriques soterrades de 30 kV, que discorren en paral·lel als camins d'interconnexió entre els aerogeneradors i que finalitzaran en la subestació elèctrica transformadora Todolella, estimant-se en el projecte una longitud de 13.306 metres de rases.  
  
L'obra civil del parc eòlic se centrarà en l'execució de les fonamentacions dels aerogeneradors, les plataformes de muntatge, els camins d'accés i les rases de canalització elèctrica. Les fonamentacions dels aerogeneradors es dissenyen inicialment mitjançant una sabata de formigó armat tipus troncocònica, de base circular de 20,5 m de diàmetre i amb una altura variable de 2,50 m. Per al cas de la torre de mesurament, la fonamentació es realitzarà mitjançant una sabata de formigó armat de dimensions 3 × 3 × 3 metres. Les dimensiones de les plataformes de muntatge seran de 45 × 30 m de mitjana.  
L'accés al parc es realitzarà pels camins agrícoles existents des de la carretera CV-122 Olocau del Rey-Todolella. Aquests vials s'adequaran en una longitud de 4.332 m, de manera que les seues característiques permeten el pas de la maquinària i equips de transport especial. Des d'aquests vials s'executaran els accessos secundaris a cada aerogenerador, estimats en 2.414 m de camins de nova construcció. La secció transversal de tots els camins es dissenya amb una amplària útil de la calçada de 5,00 m, cunetes laterals d'1 m i una amplària lliure del trajecte de 6,50 m i un acabat tot en un compactat. Les rases discorreran fora de la plataforma dels camins amb una profunditat d'1,2 m i 0,4 m d'amplària, senyalitzades mitjançant fites cada 50 m.  
En el projecte s'inclou el pla de desmantellament, que comprén la retirada de totes les estructures o elements permanents i la restauració dels terrenys afectats una vegada finalitzada la vida útil del parc eòlic.  
  
  
Tramitació administrativa  
a) Contingut de l'expedient  
En data 10.01.2023, el Servei Territorial d'Energia, Industria i Mines de Castelló va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de:  
- Sol·licitud del titular per a la avaluació d'impacte ambiental.  
- Projecte tècnic del parc eòlic Mola de la Todolella III.  
- Estudi d'impacte ambiental (inclou estudi d'afeccions a avifauna i quiròpters) i document de síntesi.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Memòria justificativa del compliment dels criteris del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Pla de desmantellament i restitució ambiental.  
- Informes rebuts durant la fase d'informació pública i consultes.  
  
- Estudi anual d'avifauna del parc eòlic Mola de la Todolella III.  
  
- Estudi anual de quiròpters del parc eòlic Mola de la Todolella III.  
  
- Memòria per a l'autorització d'ocupacions temporals en via pecuària.  
- plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
b) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient parc eòlic Mola de la Todolella III (d'ara endavant, PE) mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 9221, de 23.11.2021, i en el Butlletí Oficial de la Província núm. 140, de 23.11.2021, i també en el tauler d'anuncis dels ajuntaments d'Olocau del Rey, Todolella i la Mata de Morella. Durant el període d'exposició pública es van presentar al·legacions, a les quals el promotor va donar resposta, dins del termini i en la forma escaient. A continuació, se citen aquelles directament relacionades amb l'afecció ambiental del projecte:  
1. Al·legació formulada pels veïns de la Masia del Fraiximeno.  
L'al·legació conté diferents punts, entre altres es refereix a l'impacte sobre la salut de les persones per la radiació electromagnètica. El promotor contesta que pel que concerneix la salut i radiació electromagnètica, igual que qualsevol altre equip o aparell que funcione amb energia elèctrica, les subestacions i línies elèctriques d'alta tensió generen un camp elèctric i magnètic de freqüència industrial.  
  
2. Al·legació formulada per l'Associació Espanyola per a la Conservació i l'Estudi de les Rates Penades en la qual s'esgrimeix que la informació utilitzada sobre els quiròpters per a l'estudi d'impacte ambiental (d'ara endavant, EsIA) del projecte, és exclusivament bibliogràfica (amb resultats nuls), sense que s'haja realitzat cap mena de mostreig, s'aporte informació sobre mortalitat d'aquests mamífers en parcs eòlics pròxims o s'incloguen mesures preventives i correctores en relació als ratpenats. Sol·licita que prèviament a l'aprovació de la declaració d'impacte ambiental (d'ara endavant, DIA) la informació necessària per a valorar adequadament el possible impacte del projecte.  
El promotor dona contestació en la qual indica que s'ha realitzat l'estudi anual sobre els quiròpters en estat preoperacional (segons el protocol assenyalat per la Generalitat). L'esmentat estudi va ser presentat en data 14 de desembre de 2021 davant l'òrgan substantiu, i refereix que serà remés al Servei d'Avaluació Ambiental juntament amb la resta de la documentació presentada per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental del parc eòlic. Com a conclusió de l'estudi realitzat, el promotor assenyala que no es preveu afecció sobre cap de les espècies de quiròpters incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, i posteriors actualitzacions). Tampoc s'ha localitzat cap refugi d'interés en els voltants dels parcs eòlics (<10 km). Així mateix, als parcs eòlics adjacents, que es troben en funcionament des de mitjans de l'any 2006, s'està realitzat el seguiment ambiental d'acord amb els protocols aprovats per la Generalitat. Durant el període 2007-2021 es van detectar als parcs eòlics Mola de la Todolella, Refoies i Mançanera un total de 16 baixes de quiròpters, això és 1,06 exemplars per any. Finalment, hi conclou que es pot considerar que l'afecció d'aquests parcs eòlics sobre els quiròpters no és significativa.  
  
  
3. Al·legació formulada per la Associació Cultural La Carrasqueta la Guaita, en la qual es fa constar que els aerogeneradors TOIII-08, TOIII-05 (localitzats en el terme de la Mata de Morella) i TOIII-07 (localitzat en el terme d'Olocau del Rey), afectarien directament diferents residències. L'aerogenerador més pròxim al nucli urbà (TOIII-08) se situa a 1.250 m de distància de la Mata de Morella; el més pròxim al Mas de Navarro (TOIII-08) se situa a tan sols 330 m; el més pròxim al Mas Blanc (TOIII-08) es troba a 430 m, i el més pròxim al Mas de les Ombries (TOIII-05) es localitza a 676 m. Igualment s'hi al·lega que el projecte de reintroducció del trencaossos (Gypaetus barbatus), iniciat en 2018 en la Tinença de Benifassà, disposa del seguiment dels exemplars mitjançant emissors satèl·lit GPS i que aquests es mouen per les zones d'alliberament en Castelló i les províncies de Terol, Saragossa i Tarragona i sobrevolen la zona del projecte. Que el projecte perjudica el desenvolupament rural, afectant greument iniciatives locals que promouen un desenvolupament econòmic del municipi.  
Respecte a la reintroducció del trencaossos, el promotor contesta que, segons l'estudi d'avifauna anual desenvolupat seguint els protocols determinats per l'òrgan competent en matèria de medi natural de la Generalitat, no ha sigut detectada aquesta espècie en la zona del parc eòlic. El promotor addueix que el projecte és compatible amb els usos tradicionals de la zona, com són els usos agrícoles, ramaders i turístics, com assenyala la presència en la zona de deu instal·lacions eòliques des de l'any 2004 i que la pèrdua temporal d'aquesta superfície agrícola, forestal o ramadera es veurà compensada per l'augment de cànons i impostos que els ajuntaments implicats rebran per la instal·lació de les plantes eòlics i que hauran de ser ells, amb la lliure disposició d'aquests recursos econòmics que suposen els ingressos a obtindre per les plantes eòliques, els qui determinen accions estratègiques per al manteniment de la població i el foment del seu potencial creixement.  
  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular consulta a la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre; als ajuntaments de la Mata de Morella, de Todolella i d'Olocau del Rey; a la Conselleria de Política Territorial, Obres i Mobilitat; a Red Eléctrica de España; a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, i a la Conselleria de Cultura i Esport, entre altres.  
S'ha remés còpia dels informes recaptats:  
- Informe del Servei de Gestió Territorial (d'ara endavant, SGT), de data 27.12.2021, en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre l'ordenació del territori. La proposta del projecte del PE, es considera compatible condicionada. La justificació de les consideracions d'aquest informe serà motiu de remissió d'un nou informe. Aquest òrgan emet nou informe, amb data 21.07.2022, en contestació a les al·legacions efectuades pel promotor, ratificant-se amb l'informe anterior i considerant-se compatible condicionat, determinant-se que en relació amb l'execució del camí d'accés a l'aerogenerador TOIII-01, no justifiquen prou la solució adoptada, ja que es requeriria d'un estudi d'alternatives amb la representació gràfica dels moviments i balanços de terres en cada cas (seccions longitudinals i transversals), i també la representació de les zones a evitar per bancals protegits antics i un altre tipus d'afeccions existents, valorant tant l'alternativa presentada com la d'accés des de la TOIII-2.  
  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 29.12.21, considerant-se que per a l'emissió d'un informe favorable serà necessari l'elaboració d'un nou estudi d'integració paisatgística amb les esmenes indicades en aquest informe. Amb data 10.10.2022, l'esmentat òrgan emet un nou informe, en el qual s'informa favorablement el projecte, condicionat a l'eliminació de l'aerogenerador TOM III-08, entre altres condicionats.  
- Informes del Servei de Carreteres de la Diputació de Castelló, de dates 12.01.2022 i 11.07.2022, en matèria d'afeccions a xarxa viària provincial i amb sentit favorable condicionat.  
- Informe de Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, emés amb data 21.02.2022, en el qual es detallen les directrius a considerar per les actuacions previstes, i també el deure de complir amb la legislació d'aigües vigent i s'enumeren una sèrie de limitacions segons la ubicació del projecte respecte a la zona de policia (actuacions dins de la zona de servitud, actuacions dins de la zona de flux preferent, dins de la zona inundable).  
- Informe conjunt de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental i la Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat, signat el 01.12.2022 i el 05.12.2022, respectivament, amb sentit favorable condicionat a la inclusió de mesures correctores.  
  
- Informe de la Secció d'Estructures i Obres Agràries de la Direcció Territorial de Castelló, de data 9 de desembre de 2022, favorable condicionat a corroborar el compliment de la normativa vigent una vegada realitzat l'estudi acústic, i no perjudicar l'activitat agropecuària existent a l'entorn de l'actuació. En data 24 de gener de 2023 s'emet informe favorable a la instal·lació com a resultat del compromís acceptat per la promotora per a implantar totes les mesures correctores que siguen necessàries per al compliment dels nivells de recepció externs màxims diürns i nocturns.  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 24 de gener de 2023, en el qual s'informa favorablement els efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de l'Ajuntament de Todolella favorable, de data 03.06.2022.  
- Informe de l'Ajuntament de la Mata de Morella favorable, de data 20.06.2022.  
- Informe de l'Ajuntament d'Olocau del Rey favorable, de data 01.07.2022.  
Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals.  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Plan nacional integrat d'energia i clima 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espany en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
  
El Plan d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu arribar fins a una potència instal·lada de 4.500 MW en energia eòlica.  
En l'actualitat, la potència instal·lada en la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius, per la qual cosa la implantació de parcs eòlics, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Criteris territorials. Anàlisis d'alternatives.  
El PE se situa en la zona 2 del PECV, en els termes municipals d'Olocau del Rey i de la Mata de Morella de la província de Castelló. El parc eòlic consta de tres alineacions localitzades en els paratges de Royo, Mas del Pallarés i Mas de Gaspar. Presenta una geomorfologia complexa en la qual se succeeixen els barrancs, llomes i pics. Els cims són en general, amplis i esquenuts, les cotes de les quals queden compreses entre els 1.100 i 1.140 metres d'altitud. Els vessants presenten en ocasions pendents molt acusades.  
Per a la selecció d'alternatives del parc eòlic s'han tingut en compte criteris de producció, mediambientals, urbanístics i d'ordenació del territori. Amb aquests condicionants s'han valorat tres alternatives d'ubicació, a més de l'alternativa zero o de no actuació.  
  
En relació a l'alternativa 3 seleccionada, el projecte indica que l'emplaçament disposa d'una sèrie d'avantatges que el presenten com un lloc molt apropiat per a instal·lar un parc eòlic com ara: que el recurs eòlic en l'emplaçament seleccionat fa que la instal·lació resulte previsiblement viable; la disponibilitat de terreny suficient per a instal·lar un parc eòlic amb la potència instal·lada assignada; l'àrea d'implantació es troba a una altitud mitjana de 1.000-1.200 m sobre el nivell de la mar, per la qual cosa no s'espera problemes meteorològics que afecten el manteniment i empenyiment aerodinàmic de l'aerogenerador; el parc eòlic té facilitat de connexió amb la SET 400kV REE Morella i amb la resta de parcs eòlics integrants de la zona eòlica 2, la qual cosa permet la seua facilitat d'integració en les línies elèctriques construïdes que comporta una minimització espacial i ambiental de les línies elèctriques d'evacuació; compatibilitat amb infraestructures construïdes o projectades; compatibilitat constructiva derivada de les característiques del territori d'implantació; potencial viabilitat ambiental de l'emplaçament ja que no existeixen valors naturals excepcionals que inviabilitzen el parc eòlic, existint una potencial compatibilitat del parc eòlic amb les polítiques de protecció ambiental i les tendències a conservació dels recursos naturals -accessos viaris compatibles a nivell constructiu i ambiental, amb un aprofitament màxim de la xarxa de camins existents-; el parc eòlic es troba a una distància suficient dels nuclis de població més pròxims perquè l'impacte acústic no siga significatiu; compliment de la normativa vigent a nivell tècnic, administratiu, ambiental i urbanístic, especialment la normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana i el Pla especial de la zona eòlica 2 i les normes urbanístiques municipals; compatibilitat amb les normatives sectorials existents.  
  
  
D'acord amb l'informe del Servei de Gestió Territorial, la solució definida és compatible amb els acords i criteris d'ocupació racional del sòl, complint les determinacions de l'article 10 de la LOTUP sobre criteris d'integració territorial i paisatgística de les infraestructures, i les directrius 129, 130 i 133 de l'ETCV sobre la implantació d'infraestructures en el territori. Així com quant al nombre màxim d'aerogeneradors implantables en la zona 2 del PECV, segons es prescriu en l'article 29 del PECV, modificat pel Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, considerant l'efecte acumulatiu dels parcs eòlics en tramitació en la zona.  
  
Els aerogeneradors TOIII-01 i TOIII-02 i TOIII-08 se situen a escassos 1.100 m del sòl qualificat urbà de les poblacions més pròximes.  
  
En l'informe del Servei de Gestió Territorial no es determina afecció per risc d'inundació, tampoc per pendents majors al 25 per cent excepte per a la implantació de l'aerogenerador TOIII-01, ja que per a la seua execució es requereix l'execució d'un camí totalment nou, des del camí existent, en sòls amb pendents al voltant d'entre el 30-50 %. Indicant-s'hi la idoneïtat de realitzar el camí d'accés des de la posició TOIII-02 amb la finalitat de minimitzar els moviments de terra. Una vegada ateses les al·legacions del promotor i considerant-se aquestes insuficients per a justificar la solució adoptada per al camí d'accés a TOIII-01, el Servei de Gestió Territorial es ratifica en la necessitat de requerir un estudi d'alternatives valorant tant l'alternativa presentada com la d'accés des de TOIII-02.  
El sòl afectat en el TM d'Olocau del Rey està classificat com a SNU protegit segons el PGOU. El sòl afectat en el TM de la Mata de Morella està classificat com a SNU protegit forestal i SNU comú. El sòl afectat en el TM de Todolella està classificat com a SNU protegit forestal i SNU protegit agrícola, ramader i cinegètic en el PGOU del municipi.  
  
b) Espais naturals protegits. Hàbitats.  
La Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, en el seu informe d'aquest expedient referit en aquesta declaració, informa que el projecte no afecta cap espai natural protegit dels inclosos en la normativa de Xarxa Natura 2000. Els més pròxims se situen a 1,5 km al sud-est del parc projectat, on es troba el límit de la ZEPA Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana (ES0000465) i el LIC Alt Maestrat (ES5223002).  
Consultada la cartografia de la Generalitat (escala 1:50.000) s'observa que en l'àmbit del projecte no hi ha hàbitats protegits de l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig.  
Els elements de la planta eòlica se situen fora de l'àmbit d'espais naturals protegits i les seues àrees de protecció, coves, microreserves de flora, zones humides, reserves de fauna o àrees per a la recuperació d'espècies amenaçades i no es preveu una afecció directa sobre aquests.  
  
En la fase de replanteig de les obres i abans de l'inici de les labors de rebuig i desbrossament es procedirà a l'abalisat de la zona d'obres per a evitar els moviments de maquinària o personal fora d'aquestes zones. De la mateixa forma, l'EsIA inclou una sèrie de mesures correctores per a minimitzar la possible afecció a hàbitats d'interés prioritari, preveient en cas d'afecció la recuperació d'una superfície similar a l'afectada en un emplaçament acordat amb l'òrgan administratiu competent en la matèria.  
c) Medi forestal i flora.  
Les afeccions més rellevants sobre la coberta vegetal de l'entorn es donaran en la fase de construcció. Les ubicacions on es pretén realitzar les obres estan afectades per terreny forestal segons estableix el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 58/2013, de 3 de maig. La instal·lació d'una infraestructura de producció elèctrica en terreny forestal altera el seu valor ecològic, productiu, paisatgístic, social, científic i cultural.  
Els terrenys en els quals se situaran les instal·lacions es corresponen, d'acord amb la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, amb sòl catalogat com a forestal, i no es troba en l'àmbit del projecte sòl catalogat com a forestal estratègic. No es localitzen en la zona grans formacions arbòries, predominant el matoll baix i els cultius de les parcel·les agrícoles predominants en la zona.  
El projecte no afecta a sòl forestal d'utilitat pública gestionat per la conselleria competent en medi ambient, excepte en el tram final de la línia subterrània de mitjana tensió de connexió dels aerogeneradors amb la SET de Todolella, que afecten sòl forestal denominat La Mola (CS038). Por tot això, serà necessari sol·licitar les autoritzacions oportunes, o si és necessari, les autoritzacions d'ocupació necessàries d'acord amb el Decret 98/1995, de 16 de maig, de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, i la Llei 43/2003, de 21 de novembre, forestal.  
El promotor ha sol·licitat la concessió d'ús privatiu de domini públic forestal per a l'ocupació de terrenys de la muntanya d'utilitat pública La Mola.  
Durant les fases d'execució, serà necessari tindre en consideració el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, sobre mesures de seguretat i prevenció d'incendis forestals, que serà necessari observar en l'execució de les obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals o els seus entorns.  
En la fase de desmantellament serà necessari fer els treballs de restauració del terreny forestal que garantisquen una possible gestió forestal ulterior de la superfície ocupada, sense oblidar la recuperació de la capacitat d'infiltració dels terrenys afectats per les compactacions de sòl (conduccions, fonamentacions, etc).  
No es té constància de la presència d'espècies de flora rellevants.  
  
Prèviament al començament de les obres, el promotor contactarà amb l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre per a realitzar una prospecció de camp amb l'objectiu d'identificar la presència d'espècies protegides i abalisar els punts o zones de distribució perquè no es vegen afectades per les obres. Segons la cartografia de la Generalitat, la zona d'actuació no alberga cap individu d'alt valor cultural en relació amb arbres monumentals o catalogats.  
d) Fauna. Avifauna. Quiròpters.  
Consultades les cites de les quadrícules 1x1 del banc de dades de biodiversitat de la Generalitat, la zona en la qual es projecta el parc mostra presència de les espècies prioritàries de fauna següents:  
  
- Àguila marcenca (Circaetus gallicus), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva de veus (annex I) i Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE).  
- Àguila calçada (Hieraaetus pennatus), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'aus (annex I) i LESRPE.  
  
- Àguila reial (Aquila chrysaetos) Categoría UICN: quasi amenaçada, Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'ocells (annex I) i LESRPE.  
- Milà negre (Milvus migrans) Categoría UICN: quasi amenaçada, Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'ocells (annex I) i Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE).  
- Duc (Bubo bubo). Conveni de Berna (annex II), Directiva d'ocells (annex I) i LESRPE.  
- Voltor lleonat (Gyps fulvus) Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva de veus (annex I) i LESRPE.  
- Falcó pelegrí (Falco peregrinus) Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'ocells (annex I) i LESRPE.  
  
- Esparver cendrós (Circus pygargus) Catàleg espanyol d'espècies amenaçades: vulnerable, Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades: annex I: Vulnerable, Categoria UICN: Vulnerable, Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'ocells (annex I).  
Aquesta infraestructura pot suposar una pèrdua de zona d'espai vital per als ocells rapaços. Aquelles parelles reproductores que tinguen en la zona la seua àrea d'espai vital i d'alimentació podrien veure's desplaçades en zones veïnes no ocupades per la infraestructura. Per això mateix, es considera convenient de realitzar una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a descartar que es localitzen prop de l'àmbit del projecte. I en el cas que la zona siga lloc de nidificació d'alguna de les espècies, no es podrà dur a terme l'execució de les obres en l'època de cria. Les mesures compensatòries que, si escau, s'adopten estaran destinades a evitar la col·lisió i l'electrocució i a compensar la superfície d'hàbitat perduda i es mantindran durant tot el període de temps que dure l'explotació de la instal·lació.  
En quant a les afeccions a ocells si es considera l'aspecte de la nidificació, el PE presenta una afecció alta per proximitat en un territori de nidificació d'àguila marcenca, concretament es preveu afecció alta i moderada dels molins TOIII-01 i TOIII-02. Sobre el voltor lleonat es preveu una afecció baixa per situar-se les colònies a més de tres quilòmetres de distància dels aerogeneradors previstos, però es preveu alta per a un reposador de voltor lleonat situat en el castell d'Olocau del Rey (aerogeneradors TOIII-01 i TOIII-02).  
En el cas del milà, es preveu una afecció moderada dels aerogeneradors TOIII-07 i TOIII-08.  
El resta d'espècies rupícoles nidifiquen a més de tres quilòmetres de les infraestructures projectes i l'afecció prevista en baixa.  
Així mateix, si tenim en compte l'àrea d'espai vital, el PE presenta afecció alta sobre les àrees d'espai vital de l'àguila reial ja que aqueixes zones són espais de cacera habituals de la parella més propera, presentant tots els aerogeneradors excepte el 5, que té una afecció moderada.  
  
A més, hi ha dues explotacions ramaderes que disposen carronya i això afavoreix el flux de voltors en la zona, igual que l'existència de reposadors com el del castell d'Olocau, sobre aquest aspecte tots els aerogeneradors presenten afecció moderada.  
De l'avaluació de l'afecció de les taxes d'encreuament amb els molins, es dedueix que els aerogeneradors 1 a 6 presenten una afecció moderada mentre que l'aerogenerador TOIII-02 presenta una taxa d'encreuament significativament superior a la resta i, per tant, es considera una afecció molt alta.  
En el parc eòlic a construir, la distància mínima entre aerogeneradors d'una mateixa alineació és d'almenys tres rotors de manera que quede una zona de pas entre aerogeneradors d'almenys dues vegades el rotor d'aquest. Al disposar-se els aerogeneradors a tres rotors sempre quedaran entre les àrees d'escombratge d'aquests una distància de dos rotors, aproximadament 280-340 m que pot ser utilitzat com a corredor de pas per a aquelles espècies més hàbils en el vol (xicotets rapinyaires i àguiles).  
L'equip redactor de l'estudi d'avifauna presentat considera que el projecte presenta una bona viabilitat ambiental tenint en compte l'existència d'afeccions mitigables aplicant algunes mesures com el control dels abocaments ocasionals i la recollida de cadàvers en les explotacions ramaderes que en ser accions preventives si es mantenen en el temps poden canviar els hàbits de cerca d'aliment cap a zones menys conflictives i així contribuir a reduir l'afecció de les noves infraestructures sobre les àrees d'espai vital de les espècies involucrades.  
  
L'estudi analitza l'efecte acumulatiu dels diversos parcs en projecte, destacant que la disposició dels aerogeneradors previstos afecta al corredor detectat entre els parcs eòlics operatius de Mançanera i Mola de la Todolella, al seu pas sobre el municipi d'Olocau del Rey, transitat per ocells planejadors. La disposició dels aerogeneradors respecta aquests corredors; no obstant això, el mateix estudi planteja la possibilitat d'ampliació del corredor per dues vies, la reculada dels aerogeneradors projectats incrementant les distàncies entre les alineacions proposades i la reducció del nombre d'aerogeneradors (eliminant alguna de les posicions amb pitjors dades dels tres parcs eòlics previstos), augmentant la potència unitària de la resta d'aerogeneradors. El corredor coincideix amb la ubicació de les TOIII-01 i TOIII-02, coincidint aquests amb els aerogeneradors amb major afecció per encreuament i afecció a zones de nidificació.  
En quant a quiròpters s'han detectat:  
- Rata penada cuallarga europea (Tadarida teniotis) Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de vores clares (Pipistrellus khulii) Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada comuna (Pipistrellus pipistrellus) Conveni de Berna (annex III), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de dits llargs cavernícola (Miniopterus schreibersii) Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (Vulnerable), Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (annex I. Vulnerable), Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annexos II i IV).  
- Rata penada nana (Pipistrellus pygmaeus) Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Myotis spp. Catàleg espanyol d'espècies amenaçades: Vulnerable, Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades: annex I: Vulnerable, Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annexos II-IV).  
- Rata penada muntanyenca (Hypsugo savii) Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada dels graners (Eptesicus serotinus) Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Nòctul menut (Nyctalus leisleri) Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de ferradura gran (Rhinolophus ferrumequinum) Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (vulnerable), Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (annex I. Vulnerable), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II) i Directiva d'hàbitats (annexos II i IV).  
- Rata penada de ferradura xicoteta (Rhinolophus hipposideros) Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (annex I. Vulnerable), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'hàbitats (annexos II i IV) i LESRPE.  
En el cas dels quiròpters tenint en compte l'altura de vol, el mètode de cacera i la dieta preferent s'estableix una gradació del risc.  
  
Així es preveu un risc alt per a les espècies Tadarida teniotis, Pipistrellus i Pipistrellus kuhlii atés l'abundància i el tipus de comportament en vol. Es considera una afecció moderada per a Hypsugo savii ja que malgrat el tipus de vol en altura l'activitat registrada ha sigut baixa. En quant a Myotis spp., Pipistrellus pygmaeus, Minopterus schreibersii, Eptesicus serotinus i Nyctalus leisleri es preveu un risc baix per volar aquests prop del sòl allunyats de l'altura de risc dels aerogeneradors i presentar una escassa presència de contactes. En tot cas no s'ha localitzat cap refugi d'interés al voltant del parc. S'han detectat escassos contactes en les ubicacions dels aerogeneradors segurament per tractar-se de zones sobreelevades del relleu circumdant, sense vegetació i amb condicions ambientals poc propícies, a la cacera i el vol pels forts vents.  
  
L'estudi d'afeccions no especifica les mesures a adoptar en cas d'obtindre uns valors elevats de mortalitat d'ocells i/o quiròpters al parc.  
Les mesures preventives i correctores més significatives en relació amb l'avifauna s'hauran de complementar amb les que determina l'òrgan competent en biodiversitat.  
e) Infiltració i escolament.  
La zona en la qual es preveu la implantació del parc eòlic projectat correspon a la conca vessant del riu Cantavella des del seu naixement fins al riu Bergantes i el riu Sellumbres (inclou riu de la Cuba) (codi ES091355), incloses en la demarcació de l'Ebre. Respecte a la hidrologia subterrània, cal indicar que el PE s'inclou en la massa d'aigua subterrània ES091095 Alt Maestrat.  
En el desenvolupament del projecte no s'estimen afeccions rellevants a la xarxa fluvial de la zona, al no localitzar-se en l'àrea d'implantació dels aerogeneradors i infraestructures associades cursos d'aigua de caràcter temporal o permanent. De la mateixa manera, no s'han identificat afeccions per risc d'inundació segons la cartografia del PATRICOVA i cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables, encara que s'haurà de tindre en compte deixar lliure d'obstacles durant l'execució de les obres les zones de drenatge natural del terreny, tal com s'informa en l'informe del Servei de Gestió Territorial.  
El drenatge longitudinal de camins es realitzarà mitjançant cunetes triangulars en terres, que al seu torn recollirà l'escolament de les plataformes.  
L'activitat a penes consumeix recursos hídrics, limitats al sanejament de l'edifici de control, els necessaris seran subministrats mitjançant camins cisterna.  
Tots els aerogeneradors de la planta se situen sobre sòls amb permeabilitat alta en àrees estratègiques de nivell 1 per a la recàrrega d'aqüífers segons la cartografia de l'IDEV.  
f) Sòls.  
Els impactes més importants sobre el sòl seran els derivats per les superfícies d'ocupació de les obres i els moviments de terres necessaris per a executar totes les infraestructures, que poden generar pèrdues o degradació de sòl fèrtil i increment dels processos erosius. Les superfícies d'ocupació del projecte comprenen les necessàries per a l'execució de les fonamentacions, estimades en 2.779,88 m²; les plataformes de muntatge i auxiliars, estimades en 10.916 m²; els camins d'accés, estimats en 21.832 m², i les necessàries per a l'execució de les rases de canalització elèctrica, que s'estimen en 16.147 m². En el projecte s'han estimat els moviments de terres necessaris en 19.366 m³ de terra vegetal i en 33.857,98 m³ de terra no vegetal.  
En el projecte s'estima recuperar la pràctica totalitat de terra vegetal extreta per a les labors de restauració, portant a abocador el material sobrant.  
Según la cartografia de l'IDEV, els sòls on s'implanten els aerogeneradors presenten capacitat agrològica d'ús baixa.  
De la mateixa manera, els sòls presenten riscos d'erosió normal molt baixos en l'alineació occidental i meridional i alts en l'alineació septentrional, presentant aquesta última erosió potencial molt alta, segons les dades de la cartografia del IDEV.  
Les mesures correctores van encaminades al manteniment d'una cobertura vegetal que sostinga el sòl i facilite la infiltració.  
g) Atmosfera, residus i abocaments. (Immissions sonores i camps elèctrics.)  
Les aigües sanitàries s'abocaran a fossa sèptica tancada, que es legalitzarà davant la confederació hidrogràfica i es gestionarà per gestor autoritzat.  
L'energia elèctrica s'extraurà de la produïda pel mateix parc.  
En la fase d'obres s'aplicaran mesures de caràcter general per a reduir les emissions de pols i sorolls.  
Respecte a l'increment del nivell de soroll en la fase d'explotació, el projecte preveu realitzar temporalment controls segons les condicions i metodologies establides en la normativa vigent. Es realitzarà una anàlisi en els dos primers anys de funcionament i en funció dels resultats obtinguts es determinaran les actuacions pertinents. L'estudi d'impacte ambiental estima que a 800 m del parc l'increment sonor provocat és pràcticament indetectable i inferior en tot cas a 45 dB. No es localitzen nuclis habitats a menys de 1.000 m, condició aquesta del PECV.  
  
El promotor es compromet a implantar totes les mesures correctores que siguen necessàries per al compliment dels nivells de recepció externs màxims diürns i nocturns, de manera que no s'afecte les explotacions agropecuàries pròximes.  
h) Patrimoni cultural.  
En l'àrea d'implantació del parc eòlic no hi ha catalogat, segons bibliografia consultada, cap element del patrimoni historicocultural que puga veure's afectat pel projecte. No obstant això, la zona d'estudi del projecte i el seu entorn destaquen per la seua extraordinària importància arqueològica, posada de manifest arran de les prospeccions i intervencions arqueològiques realitzades durant l'execució dels parcs eòlics existents en la zona.  
L'informe del Servei Territorial de Cultura de Castelló de l'anàlisi de la memòria d'impacte patrimonial presentada conclou que la ubicació dels aerogeneradors TOIII-02/03/04/06/07 no presenta afecció sobre el patrimoni de caràcter arqueològic.  
En la zona d'influència dels TOIII-01/05/08 es localitzen diverses troballes de restes ceràmiques i sílex, i també diverses estructures de pedra seca, les quals es veuen afectades de manera directa o indirecta. Pròximes al camí d'accés al TOIII-01 es localitzen formacions estructurals no superficials. En la traça prevista per als camins d'accés als aerogeneradors 02 i 08 es localitzen troballes aïllades. En qualsevol cas, el descobriment de material arqueològic aïllat és habitual en la zona dels Ports i no és indicatiu de la presència d'un jaciment.  
  
Com a mesures de caràcter preventiu s'estableixen en la memòria d'impacte patrimonial: el seguiment arqueològic durant el temps que duren totes les obres de construcció del PE, estudiant detalladament cada jaciment, planificant els sondejos per a determinar l'estratigrafia, potència i cronologia d'aquests, documentant i estudiant les restes per a determinar les mesures a dur a terme, i també el seguiment arqueològic de la traça de les rases a executar.  
L'informe del Servei Territorial de Cultura de Castelló indica que prèviament a la construcció del PE es realitzen els sondejos següents per a documentar els jaciments existents: jaciment Pico Royo, jaciment Lloma del Mas de les Ombries, jaciment Solana del Mas Blanc, i també en les formacions pròximes al camí d'accés a la TOIII-01. Pel que fa a a aquest últim, s'indica la necessitat de valorar la potència del jaciment detectat, per la qual cosa es considera necessari realitzar el seguiment arqueològic del moviment de terres a executar en el camí d'accés i canalitzacions per la possible presència d'un poblat de l'edat del ferro, de la mateixa manera en la línia d'evacuació de TOIII-02.  
Des del punt de vista paleontològic, les formacions geològiques d'interés rellevant de la conca del Maestrat queden reduïdes a dues unitats geològiques del Cretaci, denominades formació argiles de Morella (coneguda informalment com a capes roges de Morella) i formació arenes d'Utrillas, pel seu abundant contingut paleontològic de restes de vertebrats fòssils (dinosaures i faunes associades) i nivells d'ambre amb insectes fòssils.  
Es tal la densitat de troballes paleontològiques que es produeixen en les capes roges de Morella, que poden ser considerades, en conjunt, com una de les àrees amb presència de restes de dinosaures més importants d'Europa.  
Les tres línies d'aerogeneradors (generadors TOIII-01 a TOIII-08) s'emplaçaran sobre terrenys del Cretaci inferior (Aptià), constituïts per depòsits de calcàries bioclàstiques d'origen marí, amb una abundant fauna fòssil invertebrada d'aigües poc profundes (petxines de mol·luscos, equinoderms, braquiòpodes, briozous, etc.), de presència generalitzada i gran abundància en tota la conca dels Ports i, per tant, sense valor patrimonial. Els camins d'accés i rases per al cablejat discorren pels mateixos terrenys anteriorment esmentats, a excepció d'un xicotet tram del camí d'accés a l'aerogenerador TOIII-01, des del seu inici, a l'altura del PK 11+850 de la carretera CV-122 de Todolella a Olocau del Rey, a l'entorn del barranc de les Ombries, que discorre sobre els materials de la formació argilosa de Morella, susceptible d'albergar restes paleontològiques d'interés patrimonial. Aquest tram coincideix amb part del traçat d'una rasa de canalització, que discorre des del PK 12+000 de l'esmentada carretera i es prolonga durant uns 600 m sobre l'esmentada unitat geològica. Per tant, la realització de moviments de terres inherents a l'execució del projecte considerat, pot implicar la possibilitat que es vegen afectats nivells sedimentaris d'interés paleontològic, per la qual cosa es considera necessari prendre unes certes cauteles durant la fase d'execució.  
  
Per això, tal com es recull en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, es considera necessari la realització d'un seguiment paleontològic dels moviments de terra que es realitzen en un tram d'uns 600 m de longitud al llarg del traçat de la rasa de canalització i camí d'accés a l'aerogenerador TOIII-01, a l'altura del PK 12 de la carretera CV-122 de Todolella a Olocau del Rey, entre les seues diferents coordenades.  
Pel que fa als elements de caràcter etnològic, es proposa el seu abalisament mitjançant malla de color taronja deixant un perímetre de mínim d'1 m entorn a cada estructura amb la finalitat de senyalitzar-les i evitar possibles afeccions durant les obres. En el cas d'aquelles estructures que per la seua proximitat a les futures instal·lacions pogueren veure's afectades parcialment o totalment per aquestes, sempre i en la mesura que siga possible s'evitarà aquesta afecció. Quan aquesta afecció siga inevitable l'estructura o estructures afectades hauran de ser reposades i reconstruïdes en els voltants al seu lloc original. En aquest supòsit trobem molts murs de pedra en sec que delimiten vies pecuàries i parcel·les de pastures, que es veuen afectats pels futurs camins d'obra i rases. L'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni es mostra d'acord amb les mesures proposades.  
El projecte fa ús de les vies pecuàries existents per a l'accés als diferents aerogeneradors.  
En el projecte s'indica que no se situaran instal·lacions ni aerogeneradors a l'interior de les vies pecuàries. L'informe de la Subdirecció General de Medi Natural destaca que la TOIII-06 projectada afecta al Descansador de la Solana, i els aerogeneradors TOIII-01 i TOIII-07 se situen al costat de les vies pecuàries colada-assagador del Royo i colada del Mas Blanc; no obstant això, atés que aquesta afecció correspon amb vies no partionades, una vegada es procedisca al procés de partió conforme a l'article 14 de la Llei 3/2014, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, es replantejarà la ubicació dels aerogeneradors per a comprovar el compliment de les especificacions disposades en el Pla eòlic valencià sobre la no localització d'aerogeneradors sobre vies pecuàries.  
Durant les obres, es respectarà la servitud de pas ramader i els abeuradors. També serà necessari obtindre les autoritzacions d'ocupació necessàries segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, tant per a les vies pecuàries com per als abeuradors descrits.  
El promotor ha sol·licitat la concessió demanial d'ocupació en l'àmbit del projecte sobre les següents:  
 Colada assagador del Royo.  
 Colada del Mas Blanc.  
 Colada assagador de Torre Fruta al Mas de Ripollés.  
 Colada del Tossal al Mas Blanc.  
 Colada assagador de Mas de Bordon a la Cuba.  
 Descansador de la Solana.  
 Vereda del toll de Fonoll a Tronchón.  
 Colada assagador del Camí d'Olocau del Rey.  
i) Paisatge.  
La implantació del projecte produirà una alteració visual del paisatge a conseqüència de l'ocupació de terrenys i la presència de nous aerogeneradors en la zona.  
El PE es troba dins del paisatge de rellevància regional reconegut per l'ETCV, PRR 03 -Bovalar, Menadella i Turmell-, dins del grup 01: paisatges agroforestals de Castelló. Així mateix, el parc se situa sobre la via pecuària vereda del toll de Fonoll a Tronchon que recorre el carener de la serra de la Taronja, on es disposen cinc aerogeneradors. Segons informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, s'haurà de justificar el compliment dels objectius de qualitat generals per al grup 1, com els particulars segons la instrucció 1.3 per al PRR 03.  
Segons l'estudi d'integració paisatgística presentat pel promotor, els objectius de qualitat i instruccions tècniques per a l'ordenació i gestió dels paisatges de rellevància regional de la Comunitat Valenciana es respecten, no detectant-se afeccions rellevants a elements patrimonials de primer ordre, i indicant que els murs de pedra en sec que es vegen afectats per l'execució dels camins seran reconstruïts.  
  
En les conclusions de l'EIP, en les seues diferents versions aportades, s'indica que l'impacte visual del parc eòlic no serà rellevant des dels punts d'observació principals, poblacions i vies de comunicació. Al respecte, l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que els resultats de l'EIP del projecte són compatibles amb l'estudi paisatgístic del municipi de la Mata de Morella. No obstant això, considera que l'impacte de l'aerogenerador TOIII-08 sobre la silueta de la població de la Mata de Morella no seria assumible, per la qual cosa per a la viabilitat del parc haurà d'eliminar-se aquest.  
Es consideren adequades les mesures d'integració paisatgística proposades en l'EIP, a les quals s'inclourà l'eliminació de l'aerogenerador TOIII-08.  
L'Ajuntament de la Mata de Morella emet informe urbanístic favorable al parc, al·legant no obstant això que el TOIII-08 se situa a menys de 1.000 m d'elements urbans de la població i per tant contravindria els criteris del PECV.  
Entre les mesures d'integració paisatgística proposades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge s'inclou que, els camins i plataformes s'han de replantejar tenint en compte la morfologia esquenuda del terreny o es recuperarà aquesta; es procedirà a la revegetació mitjançant sembra o hidrosembra de manera que es garantisca la subjecció del sòl, i es rehabilitaran i reconstruiran els murs i elements de pedra en sec que es vegen afectats.  
j) Medi antròpic i socioeconòmic.  
Durant l'execució de les obres es poden produir molèsties a les poblacions pròximes per contaminació acústica i generació de pols. Aquests impactes seran de caràcter puntual i temporal, no obstant això, donades les distàncies als nuclis de població més pròxims de la Mata de Morella i Olocau situats a poc més d'1 km, s'hauran d'implementar mesures correctores.  
Durant la fase d'explotació, l'impacte acústic dels aerogeneradors pot generar molèsties a les explotacions ramaderes presents a l'entorn de l'actuació.  
El parc eòlic s'instal·larà en una superfície que actualment forma part dels vedats de caça CS- 10073 (Olocau) i CS-10095 (la Carrasqueta) (la Mata), en conseqüència, es recomana informar el seu titular del canvi d'ús del sòl, de l'activitat que es desenvoluparà i de les implicacions que puga tindre a l'efecte de l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
Els aerogeneradors que componen el parc eòlic s'eleven a una altura superior a 100 m, per la qual cosa es consideren com a obstacles i se senyalitzen i il·luminen per a garantir la seguretat de la navegació aèria.  
  
k) Efectes sinèrgics  
En l'actualitat existeixen en la zona eòlica 2 del PECV tres parcs eòlics en funcionament: Mançanera, Mola de la Todolella i Refoies, amb un número total de 77 aerogeneradors (126 aerogeneradors equivalents d'acord amb el diàmetre dels rotors) i 115,5 MW de potència total instal·lada. A més de la instal·lació del parc eòlic Mola de la Todolella III de huit aerogeneradors també s'està tramitant l'autorització per a la instal·lació del parc eòlic Mola de la Todolella II de 10 aerogeneradors i Mançanera II de set aerogeneradors, en el mateix àmbit de la zona 2.  
  
Segons l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge s'ha avaluat l'efecte acumulatiu de l'impacte visual dels tres parcs eòlics projectats en el mateix àmbit, sobre els nuclis de població i vies de comunicació principals. La localització del PE, en general, es considera adequada, perquè no genera sinergies o efectes acumulatius importants sobre els nuclis urbans més pròxims, punts d'observació principals o sobre elements patrimonials de primer ordre.  
L'increment d'aerogeneradors en la zona suposarà un impacte acumulat als efectes negatius sobre les poblacions d'ocells i quiròpters ja generats per les instal·lacions existents en explotació.  
l) Anàlisi de la vulnerabilitat del projecte.  
En l'EsIA s'inclou una anàlisi de la vulnerabilitat del projecte enfront de riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals. Conclouen que no és previsible efectes significatius derivats de la potencial vulnerabilitat del projecte. No obstant, les instal·lacions projectades comptaran amb un pla d'autoprotecció i un cap d'emergències assignat en cas d'accidents o incendi.  
m) Plan de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental aplicable durant les diferents fases del projecte a fi de realitzar un seguiment ambiental del projecte en les fases d'execució i explotació que garantisca la implementació de les mesures preventives i correctores aplicades i detecte l'efectivitat d'aquestes. Inclourà una sèrie d'informes (ordinaris, extraordinaris, específics, previ a la recepció d'obres i final en la fase d'explotació).  
Durant la fase d'explotació, el seguiment ambiental estarà centrat en els aspectes següents:  
- Seguiment de l'impacte sobre la fauna.  
- Control de l'impacte acústic generat pels aerogeneradors.  
- Seguiment de l'efectivitat de les mesures de restauració aplicades.  
  
- Gestión dels residus generats en l'explotació.  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per a la utilització de la força del vent per a la producció d'energia (parcs eòlics) que es troben a menys de dos km d'un altre parc eòlic en funcionament, estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 3.i).  
  
L'expediente ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Por tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc,  
  
Primer  
Formular aquesta declaració d'impacte ambiental considerant acceptable el projecte de parc eòlic Mola de la Todolella III de potència màxima 27,6 MW, promogut per Med Wind Energy, SL, en els termes municipals de la Mata de Morella, Olocau del Rey i Todolella (Castelló), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable.  
  
Atenent als antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condiciones generals.  
(1) Haurà d'excloure's del projecte l'aerogenerador TOIII-08 situat en el TM de la Mata de Morella de conformitat amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
(2) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i les acceptades després de la informació pública o contingudes en la informació complementària, mentre no contradiguen el que s'estableix en aquesta resolució.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable, i que afecte els elements del mitjà recollits en aquesta resolució.  
(4) En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condiciones relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(5) Prèviament a l'inici de les obres, es realitzaran els sondejos d'exploració arqueològica indicats en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, els resultats dels quals hauran de ser comunicats per a la seua valoració per l'òrgan competent en patrimoni cultural, a fi d'establir les mesures de protecció convenients.  
(6) Queda condicionada l'execució de l'aerogenerador TOIII-01 a l'estudi d'alternatives per al camí d'accés a aquest, valorant tant l'alternativa presentada com la d'accés des de TOIII-02, de manera que es justifique davant l'òrgan competent en gestió territorial la solució definitiva a adoptar per a aquest. En aquest aspecte, s'hauran d'incorporar els resultats dels sondejos arqueològics i paleontològics previs sobre les formacions detectades al costat dels camins d'accés a aquests.  
  
(7) Prèviament a l'inici dels treballs, es presentarà estudi sobre els patrons d'ús de l'espai i cerca d'aliment del voltor comú, que permeta, si es considera necessari, situar nous canyets, modificar els existents o implantar qualsevol altra mesura correctora, tal que es tendisca a disminuir els desplaçaments que fan presentar una afecció molt alta per encreuaments sobre els aerogeneradors TOIII-01 i TOIII-02.  
  
(8) Els gestors del parc hauran de mantindre un control sobre la presència de carronya en la zona, per a la qual cosa el promotor presentarà davant l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre acord amb els propietaris de les explotacions ramaderes pròximes a l'àmbit del projecte que reculla la prohibició de deixar cadàvers d'animals en un radi de 2.000 m dels aerogeneradors i l'obligatorietat de recollida per part dels ramaders.  
(9) Se haurà de presentar per a la seua aprovació davant l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre una proposta de protocol d'actuació respecte dels aerogeneradors que pogueren causar la mortalitat d'alguna espècie d'avifauna del LESRPE, distingint les espècies catalogades en perill d'extinció o vulnerable de les espècies no amenaçades. Per a una aplicació més efectiva del protocol i un seguiment més intensiu de les espècies, especialment en els aerogeneradors TOIII-01 i TOIII-02, s'hauran de preveure noves mesures de mitigació o bé la disposició d'un sistema automàtic de detecció d'ocells que desencadene accions dissuasives o de parada d'aerogeneradors.  
  
(10) Abans de l'inici de les obres es contactarà amb l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre per a realitzar una prospecció de camp a fi de detectar la presència d'espècies protegides i delimitar les zones especialment sensibles.  
(11) Les construccions de pedra en sec presents en l'àmbit del projecte i que pogueren veure's afectades per les obres hauran d'abalisar-se per a la seua preservació. En cas que l'afecció d'un tram siga inevitable per una infraestructura permanent, aquest haurà de reconstruir-se en els voltants al tram afectat mitjançant la tècnica constructiva original.  
  
(12) Com a mesura preventiva s'estableix el seguiment arqueològic i paleontològic durant l'execució dels moviments de terres, amb especial atenció a l'indicat en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni. El pressupost d'aquest seguiment haurà de revisar-se i actualitzar-se en el projecte d'execució, juntament amb el pressupost destinat a la intervenció arqueològica i la reposició de les construccions de pedra en sec afectades per les obres.  
(13) Si es produeix qualsevol troballa arqueològica, paleontològica o etnogràfica, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(14) Es garantirà la no afecció a cursos d'aigües superficials, formacions vegetals de ribera per farciments i abocaments. Els treballs hauran de respectar el traçat, fisonomia i estructura del llit, sense realitzar cap obra i retirant els residus generats. S'haurà d'obtindre l'autorització prèvia de l'òrgan competent per a tots aquells treballs que afecten el domini públic hidràulic i zona de policia de llits, de conformitat amb l'article 9 del reglament del domini públic hidràulic.  
  
(15) Durant les obres es respectarà la servitud de pas ramader i els abeuradors. I serà necessari obtindre les autoritzacions d'ocupació o de modificacions pertinents segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
(16) Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugides d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant gestor autoritzat, establint-se les zones de recollides de residus, i no fent-se apilament en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.  
(17) No se situaran zones d'apilament, parcs de maquinària o superfícies auxiliars d'obra sobre àrees amb vegetació natural o hàbitats d'interés comunitari.  
(18) Donada la presència de sòl forestal en l'àmbit de l'actuació, seran aplicables les prescripcions de Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, sobre mesures de seguretat i prevenció d'incendis.  
(19) Hauran d'implementar-se les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les condicions paisatgístiques establides en l'informe emés en matèria de paisatge. Aquestes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plans i pressupost, per a la seua execució real i efectiva i verificades en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, previ a l'autorització de l'explotació.  
(20) Les mesures preventives i correctores derivades dels diferents informes emesos durant la tramitació del projecte per la Direcció General de Medi Natural, la Direcció General de Cultura i Patrimoni i la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, hauran d'incloure's en el projecte d'execució i pressupostar-se per a la seua correcta execució.  
(21) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu del parc eòlic obligarà al promotor al seu desmantellament en els termes definits en el pla aportat a l'expedient.  
iii) Condiciones al pla de vigilància ambiental.  
(22) Per a poder valorar l'estat de les poblacions locals de grans rapinyaires, el seguiment d'avifauna reproductora en la zona, previst durant la fase de construcció, haurà de prolongar-se durant, almenys, un període de tres anys des de la posada en funcionament del parc.  
  
(23) Es realitzarà el seguiment de l'activitat de quiròpters a l'entorn dels aerogeneradors, i també un seguiment de la mortalitat conforme als protocols indicats en directrius de SECEMU (González et al., 2013) o EUROBATS (Rodrigues et al., 2015).   
(24) Amb anterioritat al primer any en funcionament del parc eòlic, es realitzarà un estudi acústic que incloga els mapes de soroll en situació operacional i amb diversos escenaris de vent, analitzant els resultats i proposant mesures correctores en cas de superar-se els llindars legals. De la mateixa manera, s'haurà de realitzar un estudi de l'afecció per ombreig intermitent o pampallugueig en els habitatges o edificacions situades a una distància menor a deu vegades el diàmetre del rotor. Si del seguiment es dedueix la superació en Olocau del Rey o la Mata de Morella d'algun dels llindars de soroll legalment establits o es produeixen molèsties per ombreig, això es notificarà a l'òrgan substantiu i a la corporació local afectada. En tal cas, l'aerogenerador o aerogeneradors causants seran objecte de parada preventiva, i el promotor analitzarà les causes, revisarà l'estudi d'impacte acústic realitzat i proposarà a ambdues administracions un conjunt de mesures preventives i mitigadores addicionals, afectant el disseny o funcionament de l'aerogenerador.  
  
(25) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, i també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 24 de gener de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9569, del 05-04-2023 (2023/3335)

RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto Muela de Todolella III, parcelas de los polígonos 4, 5, 6 y 14, del término municipal de Olocau del Rey; polígonos 1 y 5 del término municipal de La Mata, y polígono 7 del término municipal de Todolella. Expediente: (2999473) 23/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9569

Fecha DOGV
:   05-04-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/3335

CVE


Fecha del documento
:   24-01-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto Muela de Todolella III, parcelas de los polígonos 4, 5, 6 y 14, del término municipal de Olocau del Rey; polígonos 1 y 5 del término municipal de La Mata, y polígono 7 del término municipal de Todolella. Expediente: (2999473) 23/2023/AIA. [2023/3335]  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2999473) 23/2023/AIA.  
Título: Muela de Todolella III.  
Promotor: Med Wind Energy, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Ref. órgano sustantivo: ATALFE/2020/17.  
Localización: parcelas de los polígonos 4, 5, 6 y 14 del TM de Olocau del Rey, polígonos 1 y 5 del TM de La Mata y el polígono 7 del TM de Todolella.  
  
Objeto y descripción del proyecto  
a) Objeto del proyecto  
La empresa Med Wind Energy, SL, promueve un proyecto global de 3 nuevos parques eólicos en la zona eólica 2 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana que pretenden suministrar una potencia conjunta de hasta 86,25 MW. Entre ellos, el proyecto Muela de Todolella III tiene por objeto la construcción de un nuevo parque eólico con una capacidad de producción total de 27,6 MW.  
Se propone su ubicación próxima al Parque eólico Muela de Todolella, del mismo promotor, con la intención de poder compartir las infraestructuras de evacuación del parque ya en funcionamiento. De forma que, la energía generada será evacuada desde la SET Todolella 30kV/132kV, subestación transformadora de la que se prevé su ampliación, y de esta hasta la SET Morella 400 kV (REE) mediante una línea eléctrica aérea existente, de la que se propone su adaptación en algunos tramos.  
  
Los proyectos de ampliación de la subestación eléctrica y de la adaptación de la línea de evacuación aérea existente se contemplan en el expediente ATALFE/2020/16 del proyecto Muela de Todolella II.  
b) Principales características del proyecto  
El proyecto Muela de Todolella III está compuesto por 8 aerogeneradores. La evacuación de la energía se realizará mediante una red subterránea hasta la subestación transformadora indicada anteriormente y existente en la parcela 5 del polígono 7 del término municipal de Todolella.  
Los 8 aerogeneradores y la torre estación de medición se proyectan en las coordenadas UTM:  
  
PARQUE EÓLICO MUELA DE TODOLELLA III  
Aerogenerador Coordenadas UTM ETRS89 TM  
 X Y   
TOIII-01 725.914,23 4.501.236,96 Olocau  
TOIII-02 726.182,84 4.501.507,30 Olocau  
TOIII-03 727.865,67 4.501.701,45 Olocau  
TOIII-04 728.336,47 4.501.725,72 Olocau  
TOIII-05 728.805,97 4.501.765,79 La Mata  
TOIII-06 727.937,85 4.500.510,25 Olocau  
TOIII-07 728.484,06 4.500.490,92 Olocau  
TOIII-08 729.018,57 4.500.541,62 La Mata  
  
  
  
  
PARQUE EÓLICO MUELA DE TODOLELLA III  
Estación de medición Coordenadas UTM ETRS89  
 X Y  
 727.269,80 4.500.781,14  
  
  
El modelo de aerogenerador propuesto tiene 112 m de altura de buje y un diámetro del rotor de 136 m, que se corresponden con 14.527 m² de área de barrido. La torre de medición autosoportada de 112 m de altura se proyecta para disponer de un registro histórico de los datos del recurso eólico en el parque.  
Dentro de los aerogeneradores se dispondrá de un centro de transformación para transformar la tensión generada de 720 V a 30 kV. Desde los transformadores partirán líneas eléctricas soterradas de 30 kV, que discurren en paralelo a los caminos de interconexión entre los aerogeneradores y que finalizarán en la subestación eléctrica transformadora Todolella, estimándose en el proyecto una longitud de 13.306 metros de zanjas.  
La obra civil del parque eólico se centrará en la ejecución de las cimentaciones de los aerogeneradores, las plataformas de montaje, los caminos de acceso y las zanjas de canalización eléctrica. Las cimentaciones de los aerogeneradores se diseñan inicialmente mediante una zapata de hormigón armado tipo troncocónica, de base circular de 20,5 m de diámetro y con una altura variable de 2,50 m. Para el caso de la torre de medición la cimentación se realizará mediante una zapata de hormigón armado de dimensiones 3 x 3 x 3 m. Las dimensiones de las plataformas de montaje serán de 45 x 30 m de media.  
El acceso al parque se realizará por los caminos agrícolas existentes desde la carretera CV-122 Olocau del Rey-Todolella. Estos viales se adecuarán en una longitud de 4.332 m de forma que sus características permitan el paso de la maquinaria y equipos de transporte especial. Desde estos viales se ejecutarán los accesos secundarios a cada aerogenerador, estimados en 2.414 m de caminos de nueva construcción. La sección transversal de todos los caminos se diseña con una anchura útil de la calzada de 5,00 m, cunetas laterales de 1 m y una anchura libre del trayecto de 6,50 y un acabado todo en uno compactado. Las zanjas discurrirán fuera de la plataforma de los caminos con una profundidad de 1,2 m y 0,4 m de ancho, señalizadas mediante hitos cada 50 m.  
En el proyecto se incluye el plan de desmantelamiento, que comprende la retirada de todas las estructuras o elementos permanentes y la restauración de los terrenos afectados una vez finalizada la vida útil del Parque eólico.  
  
Tramitación administrativa  
a) Contenido del expediente  
En fecha 10.01.2023, el Servicio Territorial de Energía, Industria y Minas de Castellón dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
- Solicitud del titular para la evaluación de impacto ambiental.  
- Proyecto técnico del parque eólico Muela de Todolella III.  
- Estudio de impacto ambiental (incluye estudio de afecciones a avifauna y quirópteros) y documento de síntesis.  
- Estudio de integración paisajística.  
- Memoria justificativa del cumplimiento de los criterios del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
- Plan de desmantelamiento y restitución ambiental.  
- Informes recibidos durante la fase de información pública y consultas.  
- Estudio anual de avifauna del parque eólico Muela de Todolella III.  
- Estudio anual de quirópteros del parque eólico Muela de Todolella III.  
- Memoria para la autorización de ocupaciones temporales en vía pecuaria.  
- pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
b) Información pública  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente Parque eólico Muela de Todolella III (en adelante, PE) mediante anuncio en Diari Oficial Generalitat Valenciana núm. 9221 de fecha 23.11.2021 y en el Boletin Oficial de la Provincia núm. 140 de fecha 23.11.2021, así como en el tablón de anuncios de los ayuntamientos de Olocau del Rey, Todolella y La Mata. Durante el periodo de exposición pública se presentaron alegaciones, a las que el promotor dio respuesta, en tiempo y forma. A continuación, se citan aquellas directamente relacionadas con la afección ambiental del proyecto:  
1. Alegación formulada por los vecinos de la Masía Fraiximeno.  
La alegación contiene diferentes puntos, entre ellos se refiere al impacto sobre la salud de las personas por la radiación electromagnética. El promotor contesta que por lo que concierne a la salud y radiación electromagnética, al igual que cualquier otro equipo o aparato que funcione con energía eléctrica, las subestaciones y líneas eléctricas de alta tensión generan un campo eléctrico y magnético de frecuencia industrial.  
2. Alegación formulada por la asociación española para la conservación y el estudio de los murciélagos en la que se esgrime que la información utilizada sobre los quirópteros para el estudio de impacto ambiental (en adelante, EsIA) del proyecto, es exclusivamente bibliográfica (con resultados nulos), sin que se haya realizado ningún tipo de muestreo, se aporte información sobre mortalidad de estos mamíferos en parques eólicos próximos o se incluyan medidas preventivas y correctoras en relación a los murciélagos. Solicita que previamente a la aprobación de la declaración de impacto ambiental (en adelante, DIA) la información necesaria para valorar adecuadamente el posible impacto del proyecto.  
El promotor da contestación indicando que se ha realizado el estudio anual sobre los quirópteros en estado preoperacional (según el protocolo señalado por la Generalitat Valenciana). Dicho estudio fue presentado en fecha 14 de diciembre de 2021 ante el órgano sustantivo, y refiere que será remitido al Servicio de Evaluación Ambiental junto con el resto de la documentación presentada para la emisión de la declaración de impacto ambiental del parque eólico. Como conclusión del estudio realizado, el promotor señala que no se prevé afección sobre ninguna de las especies de quirópteros incluidas en el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazada (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, y posteriores actualizaciones). Tampoco se ha localizado ningún refugio de interés en las inmediaciones de los parques eólicos (<10 km). Así mismo en los parques eólicos adyacentes, que se encuentran en funcionamiento desde mediados del año 2006, se está realizado el seguimiento ambiental de acuerdo con los protocolos aprobados por la Generalitat Valenciana. Durante el periodo 2007 - 2021 se detectaron en los parques eólicos Muela de Todolella, Refoyas y Manzanera un total de 16 bajas de quirópteros, esto es 1,06 ejemplares por año. Finalmente, concluye contestando que se puede considerar que la afección de estos parques eólicos sobre los quirópteros no es significativa.  
3. Alegación formulada por la asociación cultural la Carrasqueta la Guaita, en la que se hace constar que los aerogeneradores TOIII-08, TOIII-05 (localizados en el término de La Mata de Morella) y TOIII-07 (localizado en el término de Olocau del Rey), afectarían directamente a distintas residencias. El aerogenerador más cercano al casco urbano (TOIII-08) se ubica a 1250 m de distancia de La Mata; el más cercano al Mas de Navarro (TOIII-08) se ubica a tan solo 330 m; el más cercano al Mas Blanco (TOIII-08) se encuentra a 430 m; y el más cercano al Mas de las Ombrías (TOIII-05) se localiza a 676 m. Igualmente se alega que el proyecto de reintroducción del quebrantahuesos, iniciado en 2018 en la Tinença de Benifassà, dispone del seguimiento de los ejemplares mediante emisores satélite GPS y que estos se mueven por las zonas de liberación en Castellón y las provincias de Teruel, Zaragoza y Tarragona y sobrevuelan la zona del proyecto. Que el proyecto perjudica el desarrollo rural afectando gravemente a iniciativas locales que promueven un desarrollo económico del municipio.  
Respecto a la reintroducción del quebrantahuesos el promotor contesta que, según el estudio de avifauna anual desarrollado siguiendo los protocolos determinados por el órgano competente en materia de medio natural de la Generalitat Valenciana, no ha sido detectada esta especie en la zona del parque eólico. El promotor aduce que el proyecto es compatible con los usos tradicionales de la zona, como son los usos agrícolas, ganaderos y turísticos, como señala la presencia en la zona de 10 instalaciones eólicas desde el año 2004 y que la pérdida temporal de esta superficie agrícola, forestal o ganadera se verá compensada por el aumento de cánones e impuestos que los ayuntamientos implicados recibirán por la instalación de las plantas eólicos y que deberán ser ellos, con la libre disposición de estos recursos económicos que suponen los ingresos a obtener por las plantas eólicas, quienes determinen acciones estratégicas para el mantenimiento de la población y el fomento de su potencial crecimiento.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos  
Simultáneamente, el órgano sustantivo formuló consulta a la Confederación Hidrográfica del Ebro, al Ayuntamiento de La Mata de Morella, Todolella, Olocau del Rey, a la Conselleria de Política Territorial, Obras y Movilidad, a Red Eléctrica de España y a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, a la Conselleria de Cultura y Deporte, entre otros.  
Se ha remitido copia de los informes recabados:  
- Informe del Servicio de Gestión Territorial (en adelante, SGT), de fecha 27.12.2021, en materia de riesgo de inundación y otras incidencias sobre la ordenación del territorio. La propuesta del proyecto del PE, se considera compatible condicionada. La justificación de las consideraciones de este informe, serán motivo de remisión de un nuevo informe. Este órgano emite nuevo informe, con fecha 21.07.2022, en contestación a las alegaciones efectuadas por el promotor, ratificándose con el informe anterior y considerándose compatible condicionado, determinándose que en relación con la ejecución del camino de acceso al aerogenerador TOIII-01, no justifican suficientemente la solución adoptada, ya que se requeriría de un estudio de alternativas con la representación gráfica de los movimientos y balances de tierras en cada caso (secciones longitudinales y transversales), así como la representación de las zonas a evitar por bancales protegidos antiguos y otro tipo de afecciones existentes, valorando tanto la alternativa presentada como la de acceso desde la TOIII-2.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (en adelante, SIVP), de fecha 29.12.21, considerándose que para la emisión de un informe favorable será necesario la elaboración de un nuevo estudio de integración paisajística con las enmiendas indicadas en este informe. Con fecha 10.10.2022, se emite nuevo informe por este órgano, en el que se informa favorablemente al proyecto, condicionado a la eliminación del aerogenerador TOM III-08, entre otros condicionados.  
- Informe del Servicio de Carreteras de la Diputación de Castellón, de fechas 12.01.2022 y 11.07.2022, en materia de afecciones a red viaria provincial y con sentido favorable condicionado.  
- Informe de Confederación Hidrográfica del Ebro, emitido con fecha 21.2.22, en el que se detallan las directrices a considerar por las actuaciones previstas, así como el deber de cumplir con la legislación de aguas vigente y se enumeran una serie de limitaciones según la ubicación del proyecto con respecto a la zona de policía (actuaciones dentro de la zona de servidumbre, actuaciones dentro de la zona de flujo preferente, dentro de la zona inundable).  
- Informe conjunto de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental y la Subdirección General de Espacios Naturales y Biodiversidad, firmado el 01.12.2022 y el 05.12.2022, respectivamente, con sentido favorable condicionado a la inclusión de medidas correctoras.  
- Informe de la Sección de Estructuras y Obras Agrarias de la Dirección Territorial de Castellón, de fecha 9 de diciembre de 2022, favorable condicionado a corroborar el cumplimiento de la normativa vigente una vez realizado el estudio acústico, y no perjudicar la actividad agropecuaria existente en el entorno de la actuación. En fecha 24 de enero de 2023 se emite informe favorable a la instalación como resultado del compromiso aceptado por la promotora para implantar cuantas medidas correctoras sean necesarias para el cumplimiento de los niveles de recepción externos máximos diurnos y nocturnos.  
- Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio de fecha 24 de enero de 2023 en el que se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Informe del Ayuntamiento de Todolella favorable, de fecha 03.06.2022.  
- Informe del Ayuntamiento de La Mata favorable, de fecha 20.06.2022.  
- Informe del Ayuntamiento de Olocau del Rey favorable, de fecha 01.07.2022.  
Análisis técnico del expediente. Consideraciones ambientales.  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero, y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la Estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado español, planteando como objetivo llegar hasta una potencia instalada de 4.500 MW en energía eólica.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos, por lo que la implantación de parques eólicos, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
a) Criterios territoriales. Análisis de alternativas.  
El PE se sitúa en la zona 2 del PECV, en los términos municipales de Olocau del Rey y de La Mata de Morella de la provincia de Castellón. El Parque eólico consta de tres alineaciones localizadas en los parajes de Royo, Mas del Pallares y Mas de Gaspar. Presenta una geomorfología compleja en la que se suceden los barrancos, lomas y picos. Las cimas son en general, amplias y alomadas, cuyas cotas quedan comprendidas entre los 1.100 y 1.140 metros de altitud. Las laderas presentan en ocasiones pendientes muy acusadas.  
Para la selección de alternativas del parque eólico se han tenido en cuenta criterios de producción, medioambientales, urbanísticos y de ordenación del territorio. Con estos condicionantes se han valorado tres alternativas de ubicación, además de la alternativa cero o de no actuación.  
En relación a la alternativa 3 seleccionada, el proyecto indica que el emplazamiento dispone de una serie de ventajas que lo presentan como un lugar muy apropiado para instalar un parque eólico tales como: el recurso eólico en el emplazamiento seleccionado hace que la instalación resulte previsiblemente viable; disponibilidad de terreno suficiente para instalar un parque eólico con la potencia instalada asignada; el área de implantación se encuentra a una altitud media de 1000-1200 m sobre el nivel del mar, por lo que no se espera problemas meteorológicos que afecten al mantenimiento y empuje aerodinámico del aerogenerador; el parque eólico tiene facilidad de conexión con la SET 400kV REE Morella y con el resto de parques eólicos integrantes de la zona eólica 2, lo que permite la facilidad de integración del mismo en los tendidos eléctricos construidos que conlleva una minimización espacial y ambiental de los tendidos eléctricos de evacuación; compatibilidad con infraestructuras construidas o proyectadas; compatibilidad constructiva derivada de las características del territorio de implantación; potencial viabilidad ambiental del emplazamiento ya que no existen valores naturales excepcionales que inviabilicen el parque eólico, existiendo una potencial compatibilidad del parque eólico con las políticas de protección ambiental y las tendencias a conservación de los recursos naturales: accesos viarios compatibles a nivel constructivo y ambiental, con un aprovechamiento máximo de la red de caminos existentes; el parque eólico se encuentra a una distancia suficiente de los núcleos de población más cercanos para que el impacto acústico no sea significativo; cumplimiento de la normativa vigente a nivel técnico, administrativo, ambiental y urbanístico, en especial la normativa del Plan eólico de la Comunitat Valenciana y el Plan especial de la zona eólica 2 y las normas urbanísticas municipales; compatibilidad con las normativas sectoriales existentes.  
De acuerdo con el informe del Servicio de Gestión Territorial la solución definida es compatible con los acuerdos y criterios de ocupación racional del suelo, cumpliendo las determinaciones del artículo 10 de la LOTUP, sobre criterios de integración territorial y paisajística de las infraestructuras, y las directrices 129, 130 y 133 de la ETCV sobre la implantación de infraestructuras en el territorio. Así como en lo relativo al número máximo de aerogeneradores implantables en la zona 2 del PECV, según se prescribe en el artículo 29 del PECV modificado por el Decreto ley 14/2020, considerando el efecto acumulativo de los parques eólicos en tramitación en la zona.  
Los aerogeneradores TOIII-01 y TOIII-02 y TOIII-08 se sitúan a escasos 1.100 m del suelo calificado urbano de las poblaciones más cercanas.  
En el informe del Servicio de Gestión Territorial no se determina afección por riesgo de inundación, tampoco por pendientes mayores al 25 % salvo para la implantación del aerogenerador TOIII-01, ya que para su ejecución se requiere la ejecución de un camino totalmente nuevo, desde el camino existente, en suelos con pendientes alrededor de entre el 30-50 %. Indicándose en el mismo la idoneidad de realizar el camino de acceso desde la posición TOIII-02 con el fin de minimizar los movimientos de tierra. Una vez atendidas las alegaciones del promotor y considerándose estas insuficientes para justificar la solución adoptada para el camino de acceso a TOIII-01, el Servicio de Gestión Territorial se ratifica en la necesidad de requerir un estudio de alternativas valorando tanto la alternativa presentada como la de acceso desde TOIII-02.  
El suelo afectado en el TM de Olocau del Rey está clasificado como SNU protegido según el PGOU. El suelo afectado en el TM de La Mata de Morella está clasificado como SNU protegido forestal y SNU común. El suelo afectado en el TM de Todolella está clasificado como SNU protegido forestal y SNU protegido agrícola, ganadero y cinegético en el PGOU del municipio.  
b) Espacios naturales protegidos. Hábitats.  
La Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, en su informe del presente expediente referido en la presente declaración, informa que el proyecto no afecta ningún espacio natural protegido de los incluidos en la normativa de Red Natura 2000. Los más cercanos se sitúan a 1,5 km al sureste del parque proyectado, donde se encuentra el límite de la ZEPA Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana (ES0000465) y el LIC Alt Maestrat (ES5223002).  
Consultada la cartografía de la Generalitat (escala 1:50000) se observa que, en el ámbito del proyecto no hay hábitats protegidos del anexo IV del Decreto 70/2009, de 22 de mayo.  
Los elementos de la planta eólica se sitúan fuera del ámbito de espacios naturales protegidos y sus áreas de protección, cuevas, microrreservas de flora, zonas húmedas, reservas de fauna o áreas para la recuperación de especies amenazadas y no se prevé una afección directa sobre los mismos.  
En la fase de replanteo de las obras y antes del inicio de las labores de despeje y desbroce se procederá al balizado de la zona de obras para evitar los movimientos de maquinaria o personal fuera de estas zonas. De igual forma, el EsIA incluye una serie de medidas correctoras para minimizar la posible afección a hábitats de interés prioritario, contemplando en caso de afección la recuperación de una superficie similar a la afectada en un emplazamiento acordado con el órgano administrativo competente en la materia.  
c) Medio Forestal y Flora.  
Las afecciones más relevantes sobre la cubierta vegetal del entorno se darán en la fase de construcción. Las ubicaciones donde se pretende realizar las obras están afectadas por terreno forestal según establece el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), aprobado por el Decreto 58/2013, de 3 de mayo. La instalación de una infraestructura de producción eléctrica en terreno forestal altera su valor ecológico, productivo, paisajístico, social, científico y cultural.  
Los terrenos en los que se ubicarán las instalaciones se corresponden, de acuerdo con la cartografía del PATFOR, con suelo catalogado como forestal, no encontrándose en el ámbito del proyecto suelo catalogado como forestal estratégico. No se localizan en la zona grandes formaciones arbóreas, predominando el matorral bajo y los cultivos de las parcelas agrícolas predominantes en la zona.  
El proyecto no afecta a suelo forestal de utilidad pública gestionado por la Conselleria competente en medio ambiente, excepto en el tramo final de la línea subterránea de media tensión de conexión de los aerogeneradores con la SET de Todolella, que afectan a suelo forestal denominado La Muela (CS038). Por todo ello, será necesario solicitar las autorizaciones oportunas, o si es necesario, las autorizaciones de ocupación necesarias de acuerdo con el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana y la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, forestal.  
El promotor ha solicitado la concesión de uso privativo de dominio público forestal para la ocupación de terrenos del monte de utilidad pública La Muela.  
Durante las fases de ejecución, será necesario tener en consideración el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana sobre medidas de seguridad y prevención de incendios forestales, que será necesario observar en la ejecución de las obras y trabajos que se realicen en terrenos forestales o sus entornos.  
En la fase de desmantelamiento será necesario realizar los trabajos de restauración del terreno forestal que garanticen una posible gestión forestal ulterior de la superficie ocupada, sin olvidar la recuperación de la capacidad de infiltración de los terrenos afectados por las compactaciones de suelo (conducciones, cimentaciones, etc).  
No se tiene constancia de la presencia de especies de flora relevantes.  
Previamente al comienzo de las obras el promotor contactará con el órgano competente en materia de flora y fauna silvestre para realizar una prospección de campo con el objetivo de identificar la presencia de especies protegidas y balizar los puntos o zonas de distribución para que no se vean afectadas por las obras. Según la cartografía de la Generalitat Valenciana la zona de actuación no alberga ningún individuo de alto valor cultural en relación con árboles monumentales o catalogados.  
d) Fauna. Avifauna. Quirópteros.  
Consultadas las citas de las cuadrículas 1x1 del Banco de datos de biodiversidad de la Generalitat Valenciana, la zona en la cual se proyecta el parque muestra presencia de las siguientes especies prioritarias de fauna:  
•Águila culebrera (Circaetus gallicus), Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de aves (anexo I) y Lista de especies silvestres en régimen de protección especial (LESRPE).  
•Águila calzada (Hieraaetus pennatus), Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de aves (anexo I) y LESRPE.  
•Águila real (Aquila chrysaetos) Categoría UICN: casi amenazada, Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de aves (anexo I) y LESRPE.  
•Milano negro (Milvus migrans) Categoría UICN: casi amenazada, Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de aves (anexo I) y Listado de especies silvestres en régimen de protección especial (LESRPE).  
•Búho real (Bubo bubo). Convenio de Berna (anexo II), Directiva de aves (anexo I) y LESRPE.  
•Buitre leonado (Gyps fulvus) Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de aves (anexo I) y LESRPE.  
•Halcón peregrino (Falco peregrinus) Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de aves (anexo I) y LESRPE.  
•Aguilucho cenizo (Circus pygargus) Catalogo español de especies amenazadas: Vulnerable, Catalogo valenciano de especies de fauna amenazadas: anexo I: Vulnerable, Categoria UICN: Vulnerable, Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de aves (anexo I).  
Esta infraestructura puede suponer una pérdida de zona de campeo para las aves rapaces. Aquellas parejas reproductoras que tengan en la zona su área de campeo y de alimentación podrían verse desplazadas en zonas vecinas no ocupadas por la infraestructura. Por eso mismo, se considera conveniente de realizar una prospección previa al inicio de las obras para descartar que se localizan cerca del ámbito del proyecto. Y en el supuesto de que la zona fuera lugar de nidificación de alguna de las especies no se podrá llevar a cabo la ejecución de las obras en la época de cría. Las medidas compensatorias que, si procede, se adoptan estarán destinadas a evitar la colisión y la electrocución y a compensar la superficie de hábitat perdida y se mantendrán durante todo el periodo de tiempo que duro la explotación de la instalación.  
En cuanto a las afecciones a aves si se considera el aspecto de la nidificación, el PE presenta una afección alta por proximidad en un territorio de nidificación de águila culebrera, concretamente se prevé afección alta y moderada de los molinos TOIII-01 y TOIII-02. Sobre el buitre común se prevé una afección baja por situarse les colonias a más de 3 kilómetros de distancia de los aerogeneradores previstos, pero se prevé alta para un reposadero de buitre común situado en el Castillo de Olocau del Rey (aerogeneradores TOIII-01 y TOIII-02).  
En el caso del milano, se prevé una afección moderada de los aerogeneradores TOIII-07 y TOIII-08.  
El resto de especies rupícolas nidifican a más de 3 kilómetros de las infraestructuras proyectas y la afección prevista en baja.  
Así mismo, si tenemos en cuenta el área de campear el PE presenta afección alta sobre las áreas de campear del águila real ya que esas zonas son espacios de cacería habituales de la pareja más cercana, presentando todos los aerogeneradores excepto el 5 que tiene una afección moderada.  
Además, hay dos explotaciones ganaderas que disponen carroña y eso favorece el flujo de buitres en la zona, al igual que la existencia de reposaderos como el del Castillo de Olocau, sobre este aspecto todos los aerogeneradores presentan afección moderada.  
De la evaluación de la afección de las tasas de cruzamiento con los molinos, se deduce que los aerogeneradores 1 a 6 presentan una afección moderada mientras que el aerogenerador TOIII-02 presenta una tasa de cruzamiento significativamente superior al resto y, por tanto, se considera una afección muy alta.  
En el parque eólico a construir la distancia mínima entre aerogeneradores de una misma alineación es de al menos 3 rotores de manera que quede una zona de paso entre aerogeneradores de al menos dos veces el rotor del mismo. Al disponerse los aerogeneradores a 3 rotores siempre quedarán entre las áreas de barrido de los mismos una distancia de 2 rotores, aproximadamente 280-340m que puede ser utilizado como pasillo de paso para aquellas especies más hábiles en el vuelo (pequeñas rapaces y águilas).  
El equipo redactor del estudio de avifauna presentado considera que el proyecto presenta una buena viabilidad ambiental teniendo en cuenta la existencia de afecciones mitigables aplicando algunas medidas como el control de los vertidos ocasionales y la recogida de cadáveres en las explotaciones ganaderas que al ser acciones preventivas si se mantienen en el tiempo pueden cambiar los hábitos de busca de alimento hacia zonas menos conflictivas y así contribuir a reducir la afección de las nuevas infraestructuras sobre las áreas de campear de las especies involucradas.  
El estudio analiza el efecto acumulativo de los diversos parques en proyecto, destacando que la disposición de los aerogeneradores previstos afecta al pasillo detectado entre los parques eólicos operativos de Manzanera y Muela de Todolella, a su paso sobre el municipio de Olocau del Rey, transitado por aves planeadoras. La disposición de los aerogeneradores respeta estos pasillos, no obstante, el propio estudio plantea la posibilidad de ampliación del pasillo por dos vías, el retranqueo de los aerogeneradores proyectados incrementando las distancias entre las alineaciones propuestas y la reducción del número de aerogeneradores (eliminando alguna de las posiciones con peores datos de los tres parques eólicos previstos), aumentando la potencia unitaria del resto de aerogeneradores. El pasillo coincide con la ubicación de las TOIII-01 y TOIII-02, coincidiendo estos con los aerogeneradores con mayor afección por cruzamiento y afección a zonas de nidificación.  
En cuanto a quirópteros se han detectado:  
•Murciélago de cola larga (Tadarida teniotis) Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de Hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
•Murciélago de bordes claros (Pipistrellus khulii) Convenio de Berna (anexo II), Directiva de hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
•Murciélago común (Pipistrellus pipistrellus) Convenio de Berna (anexo III), Directiva de hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
•Murciélago de cueva (Miniopterus schreibersii) Catálogo español de especies amenazadas (Vulnerable), Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas (anexo I. Vulnerable), Convenio de Berna (anexo II), Directiva de Hábitats (anexos II e IV).  
•Murciélago de Cabrera (Pipistrellus pygmaeus) Convenio de Berna (anexo II), Directiva de hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
•Myotis spp. Catálogo español de especies amenazadas: Vulnerable, Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas: anexo I: Vulnerable, Convenio de Berna (anexo II), Directiva de hábitats (anexos II-IV).  
•Murciélago montañosa (Hypsugo savii) Convenio de Berna (anexo II), Directiva de hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
•Murciélago de huerta (Eptesicus serotinus) Convenio de Berna (anexo II), Directiva de hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
•Nóctulo pequeño (Nyctalus leisleri) Convenio de Berna (anexo II), Directiva de hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
•Murciélago de herradura grande (Rhinolophus ferrumequinum) Catálogo español de especies amenazadas (Vulnerable), Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas (anexo I. Vulnerable), Convenio de Berna (anexo II), Convenio de \*Bonn (anexo II) y Directiva de hábitats (anexos II e IV).  
•Murciélago de herradura pequeña (Rhinolophus hipposideros) Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas (anexo I. Vulnerable), Convenio de Berna (anexo II), Convenio de \*Bonn (anexo II), Directiva de hábitats (anexos II e IV) y LESRPE.  
En el caso de los quirópteros teniendo en cuenta la altura de vuelo, el método de cacería y la dieta preferente se establece una gradación del riesgo.  
Así se prevé un riesgo alto para las especies Tadarida teniotis, Pipistrellus y Pipistrellus kuhlii atendido la abundancia y el tipo de comportamiento en vuelo. Se considera una afección moderada para Hypsugo savii puesto que a pesar del tipo de vuelo en altura la actividad registrada ha sido baja. En cuanto a Myotis spp, Pipistrellus pygmaeus, Minopterus schreibersii, Eptesicus serotinus y Nyctalus leisleri se prevé un riesgo bajo por volar estos cerca del suelo alejados de la altura de riesgo de los aerogeneradores y presentar una escasa presencia de contactos. En todo caso no se ha localizado ningún refugio de interés alrededor del parque. Se han detectado escasos contactos en las ubicaciones de los aerogeneradores seguramente por tratarse de zonas sobreelevadas del relieve circundante, sin vegetación y con condiciones ambientales poco propicias, a la cacería y el vuelo por los fuertes vientos.  
El estudio de afecciones no especifica las medidas a adoptar en caso de obtener unos valores elevados de mortalidad de aves y/o quirópteros en el parque.  
Las medidas preventivas y correctoras más significativas en relación con la avifauna se deberán complementar con las que determina el órgano competente en biodiversidad.  
e) Infiltración y escorrentía.  
La zona en la que se prevé la implantación del parque eólico proyectado corresponde a la cuenca vertiente del río Cantavieja desde su nacimiento hasta el río Bergantes y el río Celumbres (incluye río de la Cuba) (código ES091355), incluidas en la demarcación del Ebro. Respecto a la hidrología subterránea, hay que indicar que el PE se incluye en la masa de agua subterránea ES091095 Alto Maestrazgo.  
En el desarrollo del proyecto no se estiman afecciones relevantes a la red fluvial de la zona, al no localizarse en el área de implantación de los aerogeneradores e infraestructuras asociadas cursos de agua de carácter temporal o permanente. De igual forma, no se han identificado afecciones por riesgo de inundación según la cartografía del PATRICOVA y cartografía del Sistema nacional de cartografía de zonas inundables, aunque se deberá tener en cuenta dejar libre de obstáculos durante la ejecución de las obras las zonas de drenaje natural del terreno, tal y como se informa en el informe del Servicio de Gestión Territorial.  
El drenaje longitudinal de caminos se realizará mediante cunetas triangulares en tierras, que a su vez recogerá la escorrentía de las plataformas.  
La actividad apenas consume recursos hídricos, limitados al saneamiento del edificio de control, los necesarios serán suministrados mediante caminos cisterna.  
Todos los aerogeneradores de la planta se ubican sobre suelos con permeabilidad alta en áreas estratégicas de nivel 1 para la recarga de acuíferos según la cartografía del IDEV.  
f) Suelos.  
Los impactos más importantes sobre el suelo serán los derivados por las superficies de ocupación de las obras y los movimientos de tierras necesarios para ejecutar todas las infraestructuras, que pueden generar pérdidas o degradación de suelo fértil e incremento de los procesos erosivos. Las superficies de ocupación del proyecto comprenden las necesarias para la ejecución de las cimentaciones, estimadas en 2.779,88 m², las plataformas de montaje y auxiliares, estimadas en 10.916 m², los caminos de acceso, estimadas en 21.832 m² y las necesarias para la ejecución de las zanjas de canalización eléctrica, que se estiman en 16.147 m². En el proyecto se han estimado los movimientos de tierras necesarios en 19.366 m³ de tierra vegetal y en 33.857,98 m³ de tierra no vegetal.  
En el proyecto se estima recuperar la práctica totalidad de tierra vegetal extraída para las labores de restauración llevando a vertedero el material sobrante.  
Según la cartografía del IDEV los suelos donde se implantan los aerogeneradores presentan capacidad agrológica de uso baja.  
De igual modo los suelos presentan riesgos de erosión normal muy bajos en la alineación occidental y meridional y altos en la alineación septentrional, presentando esta última erosión potencial muy alta, según los datos de la cartografía del IDEV.  
Las medidas correctoras van encaminadas al mantenimiento de una cobertura vegetal que sostenga el suelo y facilite la infiltración.  
g) Atmosfera, residuos y vertidos. (inmisiones sonoras y campos eléctricos).  
Los aguas sanitarias se verterán a fosa séptica cerrada, que se legalizará ante la Confederación Hidrográfica y se gestionará por gestor autorizado.  
La energía eléctrica se extraerá de la producida por el propio parque.  
En la fase de obras se aplicarán medidas de carácter general para reducir las emisiones de polvo y ruidos.  
Respecto al incremento del nivel de ruido en la fase de explotación el proyecto contempla realizar temporalmente controles según las condiciones y metodologías establecidas en la normativa vigente. Se realizará un análisis en los dos primeros años de funcionamiento y en función de los resultados obtenidos se determinarán las actuaciones pertinentes. El estudio de impacto ambiental estima que a 800 m del parque el incremento sonoro provocado es prácticamente indetectable e inferior en todo caso a 45 db. No se localizan núcleos habitados a menos de 1.000 m, condición esta del PECV.  
El promotor se compromete a implantar cuantas medidas correctoras sean necesarias para el cumplimiento de los niveles de recepción externos máximos diurnos y nocturnos, de forma que no se afecte a las explotaciones agropecuarias próximas.  
h) Patrimonio cultural.  
En el área de implantación del parque eólico no hay catalogado, según bibliografía consultada, ningún elemento del patrimonio histórico-cultural que pueda verse afectado por el proyecto. No obstante, la zona de estudio del proyecto y su entorno destacan por su extraordinaria importancia arqueológica, puesta de manifiesto a raíz de las prospecciones e intervenciones arqueológicas realizadas durante la ejecución de los parques eólicos existentes en la zona.  
El informe del Servicio Territorial de Cultura de Castellón del análisis de la memoria de impacto patrimonial presentada concluye que la ubicación de los aerogeneradores TOIII-02/03/04/06/07 no presenta afección sobre el patrimonio de carácter arqueológico.  
En la zona de influencia de los TOIII-01/05/08 se localizan diversos hallazgos de restos cerámicos y sílex, así como diversas estructuras de piedra seca, los cuales se ven afectados de forma directa o indirecta. Próximas al camino de acceso al TOIII-01 se localizan formaciones estructurales no superficiales. En la traza prevista para los caminos de acceso a los aerogeneradores 02 y 08 se localizan hallazgos aislados. En cualquier caso, el descubrimiento de material arqueológico aislado es habitual en la zona de Els Ports y no es indicativo de la presencia de un yacimiento.  
Como medidas de carácter preventivo se establecen en la memoria de impacto patrimonial: el seguimiento arqueológico durante el tiempo que duren todas las obras de construcción del PE, estudiando en detalle cada yacimiento, planificando los sondeos para determinar la estratigrafía, potencia y cronología de los mismos, documentando y estudiando los restos para determinar las medidas a llevar a cabo, así como el seguimiento arqueológico de la traza de las zanjas a ejecutar.  
El informe del Servicio Territorial de Cultura de Castellón indica que previamente a la construcción del PE se realicen los siguientes sondeos para documentar los yacimientos existentes: yacimiento Pico Royo, yacimiento Loma del Mas de Les Ombries, yacimiento Solana del Mas Blanc, así como en las formaciones próximas al camino de acceso a la TOIII-01. Respecto a este último, se indica la necesidad de valorar la potencia del yacimiento detectado, por lo que se considera necesario realizar el seguimiento arqueológico del movimiento de tierras a ejecutar en el camino de acceso y canalizaciones por la posible presencia de un poblado de la Edad de Hierro, de igual modo en la línea de evacuación de TOIII-02.  
Desde el punto de vista paleontológico, las formaciones geológicas de interés relevante de la cuenca del Maestrazgo quedan reducidas a dos unidades geológicas del Cretácico, denominadas formación arcillas de Morella (conocida informalmente como capas rojas de Morella) y formación arenas de Utrillas, por su abundante contenido paleontológico de restos de vertebrados fósiles (dinosaurios y faunas asociadas) y niveles de ámbar con insectos fósiles.  
Es tal la densidad de hallazgos paleontológicos que se producen en las capas rojas de Morella, que pueden ser considerados, en conjunto, como una de las áreas con presencia de restos de dinosaurios más importantes de Europa.  
Las tres líneas de aerogeneradores (generadores TOIII-01 a TOIII-08) se emplazarán sobre terrenos del Cretácico inferior (Aptiense), constituidos por depósitos de calizas bioclásticas de origen marino, con una abundante fauna fósil invertebrada de aguas poco profundas (conchas de moluscos, equinodermos, braquiópodos, briozoos, etc.), de presencia generalizada y gran abundancia en toda la cuenca de Els Ports y, por tanto, sin valor patrimonial. Los caminos de acceso y zanjas para el cableado discurren por los mismos terrenos anteriormente mencionados, a excepción de un pequeño tramo del camino de acceso al aerogenerador TOIII-01, desde su inicio, a la altura del PK 11+850 de la carretera CV-122 de Todolella a Olocau del Rey, en el entorno del barranco de las Umbrías, que discurre sobre los materiales de la formación arcillas de Morella, susceptible de albergar restos paleontológicos de interés patrimonial. Este tramo coincide con parte del trazado de una zanja de canalización, que discurre desde el PK 12+000 de la mencionada carretera y se prolonga durante unos 600 m sobre la mencionada unidad geológica. Por tanto, la realización de movimientos de tierras inherentes a la ejecución del proyecto considerado, puede implicar la posibilidad de que se vean afectados niveles sedimentarios de interés paleontológico, por lo que se considera necesario tomar ciertas cautelas durante la fase de ejecución.  
Por ello, tal y como se recoge en el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio se considera necesario la realización de un seguimiento paleontológico de los movimientos de tierra que se realicen en un tramo de unos 600 m de longitud a lo largo del trazado de la zanja de canalización y camino de acceso al aerogenerador TOIII-01, a la altura del PK 12 de la carretera Cv-122 de Todolella a Olocau del Rey, entre sus diferentes coordenadas.  
Respecto de los elementos de carácter etnológico, se propone su balizamiento mediante malla de color naranja dejando un perímetro de mínimo 1 m entorno a cada estructura con el fin de señalizarlas y evitar posibles afecciones durante las obras. En el caso de aquellas estructuras que por su cercanía a las futuras instalaciones pudieran verse afectadas parcial o totalmente por estas, siempre y en la medida de lo posible se evitará dicha afección. Cuando dicha afección sea inevitable la estructura o estructuras afectadas deberán ser repuestas y reconstruidas en las inmediaciones a su lugar original. En este supuesto encontramos muchos muros de piedra en seco que delimitan vías pecuarias y parcelas de pastos, que se ven afectados por los futuros caminos de obra y zanjas. El informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio se muestra de acuerdo con las medidas propuestas.  
El proyecto hace uso de las vías pecuarias existentes para el acceso a los distintos aerogeneradores.  
En el proyecto se indica que no se ubicarán instalaciones ni aerogeneradores en el interior de las vías pecuarias. El informe de la Subdirección General de Medio Natural destaca que la TOIII-06 proyectada afecta al Descansadero de la Solana, y los aerogeneradores TOIII-01 y TOIII-07 se sitúan junto a las vías pecuarias Colada-Azagador del Royo y Colada del Mas Blanco; sin embargo, dado que esta afección corresponde con vías no deslindadas, una vez se proceda al proceso de deslinde conforme al artículo 14 de la Ley 3/2014, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, se replanteará la ubicación de los aerogeneradores para comprobar el cumplimiento de las especificaciones dispuestas en el Plan eólico valenciano sobre la no localización de aerogeneradores sobre vías pecuarias.  
Durante las obras, se respetará la servidumbre de paso ganadero y los abrevaderos. También será necesario obtener las autorizaciones de ocupación necesarias según la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, tanto para las vías pecuarias como para los abrevaderos descritos.  
El promotor ha solicitado la concesión demanial de ocupación sobre las siguientes en el ámbito del proyecto:  
· Colada azagador del Royo.  
· Colada del Mas Blanco.  
· Colada azagador de Torre Fruta al Mas de Ripolles.  
· Colada del Tossal al Mas Blanc.  
· Colada azagador de Mas de Bordón a La Cuba.  
· Descansadero de La Solana.  
· Vereda del Toll de Fonoll a Tronchón.  
· Colada azagador del Camino de Olocau del Rey.  
i) Paisaje.  
La implantación del proyecto producirá una alteración visual del paisaje como consecuencia de la ocupación de terrenos y la presencia de nuevos aerogeneradores en la zona.  
El PE, se encuentra dentro del Paisaje de relevancia regional reconocido por la ETCV, PRR 03. -Bovalar, Menadella y Turmell-, dentro del grupo 01: paisajes agroforestales de Castellón. Así mismo, el parque se sitúa sobre la vía pecuaria Vereda del Toll de Fonoll a Tronchón que recorre la cumbrera de la Sierra de la Naranja, donde se disponen 5 aerogeneradores. Según informes del SIVP se deberá justificar el cumplimiento de los objetivos de calidad generales para el Grupo 1, como los particulares según la instrucción 1.3. para el PRR 03.  
Según el estudio de integración paisajística presentado por el promotor, los objetivos de calidad e instrucciones técnicas para la ordenación y gestión de los paisajes de relevancia regional de la Comunitat Valenciana se respetan, no detectándose afecciones relevantes a elementos patrimoniales de primer orden, e indicando que los muros de piedra en seco que se vean afectados por la ejecución de los caminos serán reconstruidos.  
En las conclusiones del EIP, en sus distintas versiones aportadas, se indica que el impacto visual del parque eólico no será relevante desde los puntos de observación principales, poblaciones y vías de comunicación. Al respecto, el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indica que los resultados del EIP del proyecto son compatibles con el estudio paisajístico del municipio de La Mata. No obstante, considera que el impacto del aerogenerador TOIII-08 sobre la silueta de la población de La Mata no sería asumible, por lo que para la viabilidad del parque deberá eliminarse el mismo.  
Se consideran adecuadas las medidas de integración paisajística propuestas en el EIP, a las que se incluirá la eliminación del aerogenerador TOIII-08.  
El ayuntamiento de La Mata emite informe urbanístico favorable al parque, alegando no obstante que el TOIII-08 se sitúa a menos de 1.000 m de elementos urbanos de la población y por tanto contravendría los criterios del PECV.  
Entre las medidas de integración paisajística propuestas en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje se incluye que, los caminos y plataformas se deben replantear teniendo en cuenta la morfología alomada del terreno o se recuperará la misma, se procederá a la revegetación mediante siembra o hidrosiembra de forma que se garantice la sujeción del suelo, se rehabilitarán y reconstruirán los muros y elementos de piedra en seco que se vean afectados.  
j) Medio antrópico y socioeconómico.  
Durante la ejecución de las obras se pueden producir molestias a las poblaciones cercanas por contaminación acústica y generación de polvo. Estos impactos serán de carácter puntual y temporal, no obstante, dadas las distancias a los núcleos de población más cercanos de la Mata y Olocau situados a poco más de 1 km, se deberán implementar medidas correctoras.  
Durante la fase de explotación, el impacto acústico de los aerogeneradores puede generar molestias a las explotaciones ganaderas presentes en el entorno de la actuación.  
El parque eólico se instalará en una superficie que actualmente forma parte de los cotos de caza CS- 10073 (Olocau) y CS-10095 (La Carrasqueta) (la Mata), en consecuencia, se recomienda informar su titular del cambio de uso del suelo, de la actividad que se desarrollará y de las implicaciones que pueda tener a efectos del artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana.  
Los aerogeneradores que componen el parque eólico se elevan a una altura superior a 100 m, por lo que se consideran como obstáculos y se señalizan e iluminan para garantizar la seguridad de la navegación aérea.  
k) Efectos sinérgicos  
En la actualidad existen en la zona eólica 2 del PECV 3 parques eólicos en funcionamiento: Manzanera, Muela de Todolella y Refoyas, con un número total de 77 aerogeneradores (126 aerogeneradores equivalentes de acuerdo con el diámetro de los rotores) y 115,5 MW de potencia total instalada. Además de la instalación del parque eólico Muela de Todolella III de 8 aerogeneradores también se está tramitando la autorización para la instalación del parque eólico Muela de Todolella II de 10 aerogeneradores y Manzanera II de 7 aerogeneradores, en el mismo ámbito de la zona 2.  
Según el Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje se ha evaluado el efecto acumulativo del impacto visual de los 3 parques eólicos proyectados en el mismo ámbito, sobre los núcleos de población y vías de comunicación principales. La localización del PE, en general se considera adecuada, pues no genera sinergias o efectos acumulativos importantes sobre los núcleos urbanos más próximos, puntos de observación principales o sobre elementos patrimoniales de primer orden.  
El incremento de aerogeneradores en la zona supondrá un impacto acumulado a los efectos negativos sobre las poblaciones de aves y quirópteros ya generados por las instalaciones existentes en explotación.  
l) Análisis de la vulnerabilidad del proyecto.  
En el EsIA se incluye un análisis de la vulnerabilidad del proyecto frente a riesgos de accidentes graves o de catástrofes naturales. Concluye que no es previsible efectos significativos derivados de la potencial vulnerabilidad del proyecto. No obstante, las instalaciones proyectadas contarán con un plan de autoprotección y un jefe de emergencias asignado en caso de accidentes o incendio.  
m) Plan de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental contiene un programa de vigilancia ambiental (PVA) aplicable durante las diferentes fases del proyecto con objeto de realizar un seguimiento ambiental del proyecto en las fases de ejecución y explotación que garantice la implementación de las medidas preventivas y correctoras aplicadas y detecte la efectividad de estas. Incluirá una serie de informes (ordinarios, extraordinarios, específicos, previo a la recepción de obras y final en la fase de explotación).  
Durante la fase de explotación el seguimiento ambiental estará centrado en los siguientes aspectos:  
- Seguimiento del impacto sobre la fauna.  
- Control del impacto acústico generado por los aerogeneradores.  
- Seguimiento de la efectividad de las medidas de restauración aplicadas.  
- Gestión de los residuos generados en la explotación.  
  
Consideraciones jurídicas  
Las instalaciones para la utilización de la fuerza del viento para la producción de energía (parques eólicos) que se encuentren a menos de 2 km de otro parque eólico en funcionamiento, están sujetas a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I (grupo 3.i).  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Formular la presente declaración de impacto ambiental considerando aceptable el proyecto de parque eólico Muela de Todolella III de potencia máxima 27,6 MW, promovido por Med Wind Energy, SL, en los términos municipales de La Mata de Morella, Olocau del Rey y Todolella (Castellón), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales.  
(1). Deberá excluirse del proyecto el aerogenerador TOIII-08 ubicado en el TM de La Mata de Morella de conformidad con el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
(2). El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el EsIA, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
(3). Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.  
(4). En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
(5). Previo al inicio de las obras, se realizarán los sondeos de exploración arqueológica indicados en el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, los resultados de los cuales deberán ser comunicados para su valoración por el órgano competente en Patrimonio Cultural, al objeto de establecer las medidas de protección convenientes.  
(6) Queda condicionada la ejecución del aerogenerador TOIII-01 al estudio de alternativas para el camino de acceso al mismo, valorando tanto la alternativa presentada como la de acceso desde TOIII-02, de forma que se justifique ante el órgano competente en Gestión Territorial la solución definitiva a adoptar para el mismo. En este aspecto se deberán incorporar los resultados de los sondeos arqueológicos y paleontológicos previos sobre las formaciones detectadas junto a los caminos de acceso a los mismos.  
(7) Previamente al inicio de los trabajos se presentará estudio sobre los patrones de uso del espacio y búsqueda de alimento del buitre común, que permita, si se considera necesario, ubicar nuevos muladares, modificar los existentes o implantar cualquier otra medida correctora, tal que se tienda a disminuir los desplazamientos que hacen presentar una afección muy alta por cruzamientos sobre los aerogeneradores TOIII-01 y TOIII-02.  
(8). Los gestores del parque deberán mantener un control sobre la presencia de carroña en la zona, paro lo cual el promotor presentará ante el órgano competente en materia de flora y fauna silvestre acuerdo con los propietarios de las explotaciones ganaderas cercanas al ámbito del proyecto que recoja la prohibición de dejar cadáveres de animales en un radio de 2000 m de los aerogeneradores y la obligatoriedad de recogida por parte de los ganaderos.  
(9). Se deberá presentar para su aprobación ante el órgano competente en materia de flora y fauna silvestre una propuesta de protocolo de actuación respecto de los aerogeneradores que pudieran causar la mortalidad de alguna especie de avifauna del LESRPE, distinguiendo las especies catalogadas en peligro de extinción o vulnerable de las especies no amenazadas. Para una aplicación más efectiva del protocolo y un seguimiento más intensivo de las especies, en especial en los aerogeneradores TOIII-01 y TOIII-02, se deberán contemplar nuevas medidas de mitigación o bien la disposición de un sistema automático de detección de aves que desencadene acciones disuasorias o de parada de aerogeneradores.  
(10). Antes del inicio de las obras se contactará con el órgano competente en materia de flora y fauna silvestre para realizar una prospección de campo con objeto de detectar la presencia de especies protegidas y delimitar las zonas especialmente sensibles.  
(11). Las construcciones de piedra en seco presentes en el ámbito del proyecto y que pudieran verse afectadas por las obras deberán balizarse para su preservación. En caso de que la afección de un tramo sea inevitable por una infraestructura permanente, este deberá reconstruirse en las inmediaciones al tramo afectado mediante la técnica constructiva original.  
(12) Como medida preventiva se establece el seguimiento arqueológico y paleontológico durante la ejecución de los movimientos de tierras, con especial atención a lo indicado en el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio. El presupuesto de este seguimiento deberá revisarse y actualizarse en el proyecto de ejecución, juntamente con el presupuesto destinado a la intervención arqueológica y la reposición de las construcciones de piedra en seco afectadas por las obras.  
(13) Si se produjese cualquier hallazgo arqueológico, paleontológico o etnográfico, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
(14) Se garantizará la no afección a cursos de aguas superficiales, formaciones vegetales de ribera por rellenos y vertidos. Los trabajos deberán respetar el trazado, fisonomía y estructura del cauce, sin realizar obra alguna y retirando los residuos generados. Se deberá obtener la autorización previa del órgano competente para todos aquellos trabajos que afecten al Dominio público hidráulico y zona de policía de cauces, de conformidad con el artículo 9 del reglamento del dominio público hidráulico.  
(15). Durante las obras se respetará la servidumbre de paso ganadero y los abrevaderos. Siendo necesario obtener las autorizaciones de ocupación o de modificaciones pertinentes según la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
(16). Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogidas de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas o con peligrosidad de inundación.  
(17). No se ubicarán zonas de acopio, parques de maquinaria o superficies auxiliares de obra sobre áreas con vegetación natural o hábitats de interés comunitario.  
(18). Dada la presencia de suelo forestal en el ámbito de la actuación, serán de aplicación las prescripciones de Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre medidas de seguridad y prevención de incendios.  
(19). Deberán implementarse las medidas de integración propuestas en el estudio de integración paisajística aportado y completarlas con las condiciones paisajísticas establecidas en el informe emitido en materia de paisaje. Estas medidas y condiciones se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva y verificadas en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo, previo a la autorización de la explotación.   
(20). Las medidas preventivas y correctoras derivadas de los diferentes informes emitidos durante la tramitación del proyecto por la Dirección General de Medio Natural, la Dirección General de Cultura y Patrimonio y la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, deberán incluirse en el proyecto de ejecución y presupuestarse para su correcta ejecución.  
(21). La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo del parque eólico obligará al promotor al desmantelamiento del mismo en los términos definidos en el plan aportado al expediente.  
iii) Condiciones al plan de vigilancia ambiental.  
(22). Para poder valorar el estado de las poblaciones locales de grandes rapaces, el seguimiento de avifauna reproductora en la zona, previsto durante la fase de construcción, deberá prolongarse durante al menos un periodo de 3 años desde la puesta en funcionamiento del parque.  
(23) Se realizará el seguimiento de la actividad de quirópteros en el entorno de los aerogeneradores, así como un seguimiento de la mortalidad conforme a los protocolos indicados en directrices de SECEMU (González et al., 2013) o EUROBATS (Rodrigues et al., 2015).  
(24). Con anterioridad al primer año en funcionamiento del parque eólico se realizará un estudio acústico que incluya los mapas de ruido en situación operacional y con diversos escenarios de viento, analizando los resultados y proponiendo medidas correctoras en caso de superarse los umbrales legales. De igual forma se deberá realizar un estudio de la afección por sombreado intermitente o flickering en las viviendas o edificaciones situadas a una distancia menor a 10 veces el diámetro del rotor. Si del seguimiento se dedujese la superación en Olocau del Rey o la Mata de Morella de alguno de los umbrales de ruido legalmente establecidos o se produjesen molestias por sombreado, ello se notificará al órgano sustantivo y a la corporación local afectada. En tal caso, el o los aerogeneradores causantes serán objeto de parada preventiva, y el promotor analizará las causas, revisará el estudio de impacto acústico realizado, y propondrá a ambas administraciones un conjunto de medidas preventivas y mitigadoras adicionales, afectando al diseño o funcionamiento del aerogenerador.  
(25). Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 24 de enero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML