Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9760, del 05-01-2024 (2023/12661)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig, en el terme municipal de Càlig. Expedient 079/2013-EAE.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9760

Data del DOGV
:   05-01-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/12661

CVE


Data del document
:   21-11-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig, en el terme municipal de Càlig. Expedient 079/2013-EAE. [2023/12661]  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 079/2013-EAE Càlig (Castelló).  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig  
Tràmit: Pla general estructural  
Promotor: Ajuntament de Càlig  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
Localització: Terme municipal de Càlig (Castelló)  
Expedient: 079 / 2013 - EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 30 de setembre de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que establix la disposició transitòria primera, punt 2, del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP) a este pla se li aplica la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per la TRLOTUP esmentada.  
  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la TRLOTUP. Per a fer-ho, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que se'n deriven per l'aplicació del pla, i s'establiran, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
El 20 de desembre de 2018 l'Ajuntament va remetre la proposta del Pla general estructural per a l'emissió de la DATE. En el seu lloc, la Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió de 31 d'octubre de 2019, va acordar emetre un informe ambiental en el qual s'assenyalaven diferents aspectes que havien de ser revisats.  
El 17 de desembre de 2020 l'Ajuntament remet la documentació subsanatòria donant resposta a este informe ambiental, i adaptant-la a la LOTUP, i sol·licita l'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural (PGE). La documentació completa consistent en:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (novembre de 2020).  
- Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, a les persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives...).  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Document de participació pública en què se'n sintetitzen els resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic. (EATE)  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es deriven de l'aplicació del pla. (a l'EATE)  
- Certificat d'aprovació de la proposta de pla. (3.12.2020)  
  
  
Proposta de Pla general estructural (novembre 2020):  
\* Memòria informativa.  
\* Memòria justificativa.  
\* Plànols d'informació  
\* Plànols d'ordenació.  
\* Normes urbanístiques  
\* Fitxes de zona  
\* Fitxes de gestió  
\* Catàleg de proteccions amb les tres seccions  
\* Informe de viabilitat econòmica  
\* Memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Estudis complementaris:  
\* Estudi de paisatge.  
\* Estudi acústic.  
\* Plans de mobilitat  
\* Indicadors de seguiment.  
\* Estudi de recursos hídrics  
\* Estudi demanda d'habitatge.  
\* Informe d'impacte de gènere  
\* Resultats del pla de participació pública  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 25.11.2013  
Emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic. 18.12.2014  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i de la resta de documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 28.12.2017  
Sol·licitud d'emissió de DATE (amb deficiències) 20.12.2018  
Requeriment per a esmena deficiències en la sol·licitud d'emissió DATE 18.01.2019  
Emissió d'informe ambiental per la Comissió d'Avaluació Ambiental 31.10.2019  
Ple municipal d'aprovació provisional de la VPP, i documentació annexa 03.12.2020  
Sol·licitud emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) 17.12.2020  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0) Antecedents. Resum del document de referència  
B.0.1) Informació territorial:  
El municipi de Càlig es troba a la comarca del Baix Maestrat, té una superfície de 27,5 quilòmetres quadrats i té una població de 1.959 habitants l'any 2017 (IVE).  
El terme municipal té forma allargada romboidal amb orientació nord-sud, en el qual dominen les zones planes en les quals es localitzen alguns pujols puntuals, com ara el Mas de Vernet de 204 metres situat al nord, les Forques de 185 metres situat a l'oest del nucli urbà, la Solana amb 190 metres al sud-oest del nucli urbà o la Tossa amb 169 metres situat al sud-est. Sobre este relleu, el nucli urbà s'alça al seu torn sobre una xicoteta lloma a 123 metres d'altitud.  
Per la part central del terme discorre el llit de major rellevància, la rambla de Cervera o riu Sec que desemboca en la mar per Benicarló. Altres barrancs són el de Surrac al nord, el de Pou de Canet a l'oest i els barrancs de la Solana i del Pou d'en Bonet al sud. No obstant això, en època de pluges a causa de la topografia plana solen formar-se nombroses séquies i brolladors al llarg del terme.  
Primitivament el terme estava poblat de boscos de sureres i alzines, però en l'actualitat han desaparegut i han dona pas als cultius amb arbratges de secà, com ara l'olivera, l'ametler o la garrofera. En els últims anys han començat a sorgir algunes zones de regadiu destinades a cítrics.  
Els accessos al municipi es produïxen per la CV-135 procedent de l'AP-7, o bé pel nord a través de la CV-137 procedent de la N-232, o per la CV-138 procedent de Vinaròs.  
B.0.2. Planejament vigent  
El planejament municipal vigent són unes normes subsidiàries aprovades mitjançant acord de la CTU de 31 d'octubre de 1989, que classifica el sòl en urbà, apte per a urbanitzar i no urbanitzable, tant protegit com comú (este pla no va ser sotmés a avaluació ambiental).  
  
Posteriorment, l'Ajuntament va elaborar un concert previ, que va ser informat pel Servei Territorial d'Urbanisme el 7 de juny de 2005.  
  
Contempla 4 sectors de sòl apte per a urbanitzar. Un d'ells és de caràcter industrial, SAU 4 la Pedrera, i el seu pla parcial de 71.964,30 m² va ser aprovat en 1995. Dels altres tres d'ús residencial es va aprovar el SAU 3 La Rassa en 1990 amb 54.474,62 m².  
El sòl no urbanitzable contempla 4 qualificacions:  
\* SNU Comú, la més abundant.  
\* SNU Protecció variant, contempla el desviament de la CV-135 (s'ha executat).  
\* SNU Protecció forestal diferents bosses aïllades de sòl forestal.  
\* SNU Protecció paisatgística, al voltant de l'Ermita de la Mare de Déu.  
En la base de dades del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica consta a més la modificació 1/98, amb DIA de 22 d'octubre de 1999 per a reclassificar 53.775 m² de SNU en sòl urbanitzable industrial (expedient 247/99 AIA) que no va arribar a aprovar-se definitivament. També consten les modificacions 1/2013 i 2/2013 (expedient 73/13 EAE) que pretenen la reclassificació de diverses parcel·les de SNU en sòl urbà, este expedient ha caducat.  
Igualment es va tramitar un pla especial de concreció d'usos del paratge dels Socors i entorn de l'Ermita dels Socors (exp. 96/2015 EAE) del qual es va emetre un IATE el 23 de març de 2017.  
  
Classificació/Qualificació Pla vigent (ha)  
Sòl urbà 25,36  
Residencial 23,90  
Industrial 0,26  
Dotacional 1,20  
Sòl apte per a urbanitzar 20,74  
Residencial 15,72  
Industrial 5,02  
Sòl no urbanitzable 2.654,64  
Comú 2.551,87  
Protegit 93,59  
Protecció carreteres 9,18  
TOTAL 2.700,74  
  
  
B.0.3) Alternativa proposada en el document inicial estratègic.  
A més de la 0, es van descriure diverses alternatives, com la del concert previ, i es va triar finalment l'alternativa 1 que consistia en:  
En l'SNU es delimiten zones de protecció de llits i de l'Ermita de la Mare de Déu del Socors i els seus voltants. També les vies pecuàries que ocupen aproximadament 1.000.000 m². A més es potenciarà la preservació dels sòls amb valors paisatgístics i amb valors forestals.  
  
Com a nous creixements d'activitats econòmiques es plantegen un nou sector industrial, del Pla d'en Julià amb 428.944 m², un altre sector mixt de terciari i industrial de baixa intensitat amb 88.556 m² i una xicoteta ampliació al nord del nucli urbà destinada a terciari amb 7.446 m².  
  
Els creixements residencials es plantegen cap al nord i oest del casc de la població. Les situades al sud ja previstes en el planejament vigent es mantenen, i es canvia la classificació a urbà. Com a sòl urbanitzable residencial es plantegen 8 sectors, un dels quals disposa de camp de golf i té caràcter aïllat. En total suposen 2.458 habitatges per a 5.315 habitants.  
Com a sòl dotacional es plantegen zones verdes entre els sectors industrials i la carretera, així com una zona esportiva al nord de la població. Respecte a les infraestructures es proposa l'ampliació de l'EDAR i la construcció d'un gasoducte.  
B.0.4) Resum de determinacions que cal tindre en consideració i assenyalades en el document d'abast.  
- Respecte al sòl no urbanitzable, també es deu:  
+ Zonificar.  
+ Si no es vol permetre la fracturació hidràulica (fracking) s'ha de justificar en l'EATE.  
+ Completar els elements de la infraestructura verda.  
+ Classificar com a protegit els llits considerats domini públic hidràulic.  
+ Reflectir el perímetre d'afecció dels pous de subministrament d'aigua.  
+ Reflectir els sòls incendiats.  
+ Habilitar recorreguts ciclopedestres, especialment amb la zona industrial est.  
+ Els sòls forestals aïllats es classificaran com a SNU.  
+ Estudiar compatibilitat usos ramader i usos residencials.  
- Respecte a l'ús de camp de golf en l'SNU, s'ha d'estudiar la necessitat i viabilitat de la seua implantació, estudiant l'oferta existent en la zona. En el cas que es justifique la seua necessitat s'ha d'analitzar el seu emplaçament.  
- L'EDAR serà insuficient. Justificar la gestió que s'utilitzarà per a ampliar-la.  
- Respecte al sòl urbanitzable, s'ha de justificar la seua implantació. El creixement proposat excedix el recomanat per al municipi i s'ha de reduir conforme als criteris establits en l'ETCV.  
- No resulta el més adequat proposar els creixements residencials cap a l'oest en direcció a l'abocador de Cervera del Maestrat. Per això no es consideren adequats els sectors SUR-2, SUR-3, SUR-4, SUR-5 i SUR-6.  
- Els millors creixements són cap al sud, en les zones previstes pel planejament vigent, si bé han d'estudiar l'afecció acústica. Cap al nord i l'est els creixements estan limitats per l'existència de llits.  
  
- Els creixements dispersos no es consideren adequats (SUR 7). Estudiar emplaçaments alternatius  
- Descriure situació del sector industrial la Pedrera. En cas que siga possible col·locar zona verda per a separar-lo de la zona residencial.  
- En el SUI-2 Sector Pla d'en Julià s'ha de reduir la seua dimensió i estudiar les seues afeccions (llit, pel paisatge, per la proximitat amb els usos residencials, pel soroll, pel trànsit i mobilitat i pel consum de recursos). Es pot tramitar de manera independent.  
- El sòl terciari al costat de la CV-137 es troba en zona inundable. La seua viabilitat dependrà de l'estudi d'inundabilitat.  
- S'hauran de realitzar estudis acústics, d'inundabilitat, de demanda hídrica, de paisatge i de trànsit.  
- Es concloïa indicant que el model de creixement presentat no es considera ambientalment sostenible. Únicament es consideren admissibles, si bé hauran de ser justificats, replantejats i redelimitats, els sectors SUR-A, SUR-B, SUR-C, SUR-D, SUR-1, SU2, SUR-8, SUT-1 i SUI-2. No obstant això, estos quatre últims deuran a més justificar la seua compatibilitat amb el risc d'inundació i amb el domini públic hidràulic.  
  
B.0.5) Alternativa proposada en la primera sol·licitud d'emissió de DATE.  
Com ja s'ha indicat, el 20 de desembre de 2018 es va presentar una proposta de Pla general estructural i es va realitzar una primera sol·licitud d'emissió de DATE. L'alternativa d'ordenació que es proposava era la següent:  
- El sòl no urbanitzable protegit augmenta la seua extensió i es definix en les zones:  
\* ZRP- AG protecció agrícola. Terrenys situats a l'est del terme al costat de la rambla de Cervera. Conforme a la cartografia temàtica tenen una capacitat elevada per a este ús.  
\* ZRP-NA Protecció natural, terrenys amb valors ambientals, paisatgístics, culturals o econòmics: inclou dos tipus, la forestal (ZRP-NA-1) i l'arqueològica (ZRP-NA-2).  
\* ZRP-AF Protecció per afeccions. S'hi inclouen les 3 vies pecuàries existents.  
\* ZRP-RI Protecció per riscos, se'n distingixen quatre: d'erosió (ZRP-RI-1), d'inundació (ZRP-RI-2), llits públics (ZRP-RI-3) i risc geomorfològic (ZRP-RI-4).  
- Com a sòl no urbanitzable comú es distingixen tres zones:  
\* ZRC-AG, agropecuària, els més abundants en el terme municipal.  
  
\* ZRC-EX d'explotacions de recursos naturals.  
\* ZRC-FO forestal, inclosos en el PATFOR, però que no mereixen la seua protecció.  
- A més, si bé no es consideren com una zona, en la cartografia i en les normes urbanístiques es reflectixen la zona de protecció de les infraestructures viàries, el perímetre de protecció dels punts de captació d'aigua i de l'EDAR, l'entorn dels béns patrimonials, les coves, les zones incendiades i els sòls d'interés per a la conservació del paisatge.  
  
- Es plantejaven els creixements residencials cap al sud-oest i sud-est del nucli urbà. Cap al nord es descarten a causa de l'impediment natural que constituïx la rambla de Cervera.  
Cap al sud-est es mantenien els sòls urbanitzables del planejament vigent, que passen a denominar-se ZND-RE La Costa, ZND-RE Est i ZND-RE Freginals. Cap al sud-oest es plantejaven dos nous sectors, el ZND-RE-Oest i el ZND-RE Sud.  
  
Nom Superfície (m²) Edificabilitat Habitatges  
La costa 24.482 0,50 110  
Est 17.936 0,29 45  
Freginals 46.695 0,29 117  
Oest 48.023 0,29 120  
Sud 43.882 0,29 110  
Total 181.018 502  
  
  
- El sòl urbà residencial s'ampliava en diversos punts: en l'entrada des de la rotonda de la CV-135, al sud-est tancant la trama (es delimita la unitat d'execució accessos de 10.645 m²), al costat de la cooperativa agrícola i al costat del camí que conduïx al cementeri.  
- Respecte a l'ús industrial, el sector urbanitzable SAU4 la Pedrera (48.224 m²) del planejament vigent passava a considerar-se com a sòl urbà i es delimitava una unitat d'execució denominada ZUR-IN la Pedrera. A més es plantejava un nou sector urbanitzable a l'est de la CV-135 denominat ZND-IN El Pla (87.578 m²).  
- A l'entrada al casc de la CV-137 s'ampliava el sòl urbà per a albergar un ús terciari de 4.641 m². Part del sòl ja tenia la consideració d'urbà.  
- Respecte als equipaments:  
\* Es realitzava la reserva de sòl per a ampliar l'EDAR i una zona de protecció de 100 metres.  
\* Es contemplava l'ampliació del cementeri i la seua zona de protecció.  
\* Es planificaven 3 zones verdes, totes al costat de la Pedrera, una en sòl urbà (PVJ-1) i dues en urbanitzable (PVJ-2 i 3).  
\* Al costat del centre educatiu es delimitava una illa destinada educatiu-cultural de 6.188 m² (PQE 1).  
\* En el sòl no urbanitzable, al nord-oest al costat de la carretera que porta al cementeri, es reservava sòl per a un equipament dotacional múltiple de 30.997 m² (PQM).  
\* Així mateix s'identificava la posició de l'ecoparc actual (PQI-8).  
- Es considerava un sostre poblacional màxim de 3.203 h: La capacitat considerada pel pla per a construir nous habitatges era de 502 en el sòl urbanitzable i de 625 en el sòl urbà (ja existixen 1.507). S'estimava que la meitat d'estos habitatges es destinaria a segona residència, de manera que la població permanent seria de 656 h en sòl urbà i 527 en l'urbanitzable (a raó de 2,1 h per habitatge). A estos caldria afegir la població ja existent, 2.020 l'any 2016, sumant els esmentats 3.203 habitants.  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast.  
El 17 de desembre de 2020 es presenta una nova alternativa que s'adapta a l'informe ambiental emés el 31 d'octubre de 2019 (es descriu en l'apartat B.3). En línies generals esta proposta s'ha ajustat a l'indicat en el document d'abast.  
- S'ha reduït el creixement proposat per a ajustar-lo al que s'establix en l'ETCV tant en ús residencial com per a activitats econòmiques (s'analitzarà amb major detall en l'apartat D).  
- S'ha justificat que a causa de l'orografia l'abocador de Cervera del Maestrat no genera afeccions, i per això els creixements cap a l'oest podrien ser vàlids.  
- Es valora positivament que s'haja eliminat el sector amb camp de golf per ser contrari als criteris d'ocupació racional del sòl establits en la LOTUP i s'haja donat prioritat als creixements al voltant del nucli urbà.  
- S'ha mantingut el sòl urbà industrial la Pedrera col·locant zona verda de transició amb zona residencial.  
- S'ha reduït la dimensió del sector industrial Pla d'en Julià.  
- S'ha contemplat l'ampliació de l'EDAR.  
- Respecte al sòl no urbanitzable, s'ha zonificat, s'ha estudiat la compatibilitat de l'ús ramader amb el residencial, s'inclou la zona de protecció dels pous, es representen gràficament zones incendiades i es completen els elements de la infraestructura verda.  
- S'han elaborat els estudis tècnics complementaris que s'havien indicat.  
B.2) Continguts de l'EATE concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII del TRLOTUP, amb el mateix ordre i idèntica denominació de capítols.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
La documentació conté un estudi d'alternatives viables tècnicament. A més de l'alternativa 0 se n'han presentat 5 més (A, B, C, D i la del concert previ): l'alternativa B correspon a la versió preliminar del pla que es va sotmetre a participació pública, la C correspon a la que va servir de base per a l'emissió de l'informe ambiental i la D és respecte a la que ara sol·licita l'emissió de la DATE. L'alternativa del concert previ es va presentar per a l'emissió del document d'abast com a alternativa 2.  
  
B.3.1) Objectius (es repetix l'indicat en l'informe ambiental)  
«Els problemes principals que s'indiquen en el document són:  
\* L'abandonament d'edificacions industrials  
\* Abandonament dels camps de cultiu, principalment de secà.  
\* Conservació dels abancalaments amb murs de pedra en sec.  
  
\* Planejament obsolet.  
Amb la finalitat de solucionar la problemàtica existent en el municipi es plantegen diversos objectius, dels quals resumidament es poden extraure:  
\* Dotar el municipi d'un instrument de planejament actualitzat  
\* Ordenar els límits del sòl urbà.  
\* Establir les proteccions adequades segons el tipus de sòl  
\* Regular els usos del sòl no urbanitzable  
Facilitar el desenvolupament d'activitats econòmiques, especialment el turisme rural.  
\* Crear sòl industrial i residencial ajustat a l'ETCV  
Protecció del patrimoni mitjançant el catàleg.»  
B.3.2) Infraestructura verda.  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV se'n van concretar els elements. Els articles 4 i 5 del TRLOTUP són els que en la legislació vigent defineixen el concepte, les funcions i els espais que la integren.  
En l'apartat 2.3.1.2 de la memòria informativa i en l'apartat 3,12 de l'EATE es descriuen els seus elements, a més s'aporten plans d'informació específics. S'han inclòs el sòl forestal, el domini públic hidràulic, les vies pecuàries, camins, senderes, béns arqueològics i zones verdes del sòl urbà.  
B.3.3 Modificacions principals introduïdes respecte al planejament vigent  
- En el sòl no urbanitzable s'han eliminat algunes zones i s'han adaptat els usos a la regulació urbanística vigent. Finalment s'establixen les següents:  
\* ZRP- AG protecció agrícola. Terrenys situats a l'est del terme al costat de la rambla de Cervera. Conforme a la cartografia temàtica tenen una capacitat elevada per a este ús.  
  
\* ZRP-NA Protecció natural arqueològica terrenys amb estos valors.  
  
\* ZRP-AF Vies pecuàries (protecció per afeccions). S'inclouen les 3 existents.  
\* ZRP-RI-1 Protecció per riscos d'erosió, situats al sud del terme.  
  
\* ZRP-RI-2 Protecció per riscos d'inundació, excepte el geomorfològic, segons el Patricova.  
\* ZRP-RI-3 Protecció per llits públics.  
\* ZRP-RI-4 Protecció per riscos d'inundació geomorfològics.  
- Com a sòl no urbanitzable comú es distingixen tres zones:  
\* ZRC-AG, agropecuària, els més abundants en el terme municipal.  
  
\* ZRC-EX d'explotacions de recursos naturals. Se situa al nord del terme.  
\* ZRC-FO forestal, inclosos en el PATFOR, però que no mereixen la seua protecció.  
- A més, si bé no es consideren com una zona, en la cartografia i en les normes urbanístiques es reflectixen la zona de protecció de les infraestructures viàries, la protecció dels punts de captació d'aigua, zona d'afecció visual per a protecció del paisatge, zona de restricció per risc d'explosió, els voltants dels béns patrimonials i les zones incendiades.  
  
Si bé no s'inclouen en una zonificació específica, en les normes urbanístiques sí que s'indica que les granges se separaran 1.000 m del sòl urbà o urbanitzable residencial, excepte les porcines que hauran d'allunyar-se 2.000 metres.  
- S'indica que no existixen grups d'habitatges en l'SNU en els quals calga minimitzar el seu impacte territorial.  
- De manera simplificada, els usos que es permeten en el sòl no urbanitzable són:  
  
 ZRP ZRP ZRP ZRC ZRC ZRC  
Usos TRLOTUP: AG NA RI-4 AG EX FO  
Art.211.1.a. agropecuària (no granges)... Sí L L Sí Sí Sí  
Art.211.1.a. granges L L L  
Art.211.1.b: habitatge aïllat L L L L  
Art.211.1.c: pedreres... \* \* \* Sí \*  
Art.211.1.d: energia renovable: Sí Sí Sí  
Art.211.1.e.2: indústria sector primari. Sí Sí Sí  
Art.211.1.e.1 i 3: indústria (no primari) Sí Sí Sí  
Art.211.1.f.1: allotjament turístic... Sí Sí  
Art.211.1.f.2: recreatiu, esportiu... L Sí Sí  
Art.211.1.f.3: campament turisme... Sí Sí  
Art.211.1.f.4: docent, assistencial... L Sí Sí  
Art.211.1.f.5: tractament de residus... L L L  
Art.211.1.f.6: infraestructures... L Sí Sí Sí  
Art.211.1.f.7: subministrament de carburant... Sí Sí  
  
  
(L: Amb limitacions)  
(\* recursos hidrològics)  
  
- Respecte a la versió anterior, s'han reduït els creixements residencials. En este sentit s'ha eliminat el sector est i els altres han reduït la seua extensió. Es manté la ronda proposada al sud-oest però és de menor amplitud reduint els sectors oest i sud. Principalment la reducció es realitza allunyant-se de la CV-135 per a reduir l'afecció acústica. El sector ZND-RE La Costa no es varia. Els sectors proposats finalment són:  
  
  
  
Nom Superfície (m²) Edificabilitat Res Habitatges  
ZND-RE La Costa 24.482 11.016,9 110  
ZND-RE Freginals 32.462 8.115,5 81  
ZND-RE Oest 34.194 8.548,50 85  
ZND-RE Sud 37.728 9.432 94  
Total 128.866 370  
  
  
- Els creixements de sòl urbà residencial també es reduïxen: s'elimina el que se situava en l'entrada al costat de la rotonda de la CV-135 i el del camí del cementeri. No obstant això, es mantenen els que se situaven a l'oest al costat de la cooperativa i a l'est creant la unitat d'execució accessos de 10.645 m².  
- Respecte a l'ús industrial, no es produïxen canvis (es crea el sector ZND-IN El Pla de 86.668 m² i es considera com a urbà l'antic sector SAU4 la Pedrera que passa a considerar-se com la unitat d'execució ZUR-IN la Pedrera de 48.224 m²).  
- En relació amb l'ús terciari, s'elimina l'ampliació del sòl urbà que es localitzava al costat de la CV-137. Es manté el que ja tenia la consideració d'urbà amb 3.001 m².  
- Respecte als equipaments:  
\* S'elimina el dotacional múltiple, PQM, en la carretera del cementeri.  
\* Amb la finalitat de no elaborar l'estudi hidrogeològic es canvia l'ampliació del cementeri de denominació i passa a considerar-se com a equipament d'infraestructures servei urbà.  
\* S'ha canviat la posició de les zones verdes PVJ-2 i PVJ-3 i s'han situat ara entre el sòl industrial Pedrera i el nucli urbà.  
\* S'ha creat una nova zona esportiva (PQD-2 i PQD-3) al sud del ZND-RE-Sud.  
\* Es manté la proposta de l'ampliació de l'EDAR, el PVJ-1, l'educatiu-cultural PQE-1 i l'ecoparc (ara anomenat PQI-1).  
\* Es crea una xarxa viària per a millorar els accessos al sector industrial El Pla (PCV-1, PCV-2 i PCV-3)  
  
Superfícies (ha) Pla vigent  
(alt 0) Alternativa 1  
(DR) Pla proposat Variació  
Sòl urbà . Residencial 23,90 33,08 32,04 +8,14  
 . Industrial 0,26 0,26 4,82 +4,56  
 . Terciari 0,30 +0,30  
 . Dotacional 1,20 10,23 2,05 +0,85  
Total sòl urbà 25,36 43,57 39,21 +13,85  
  
Sòl urbanitzable . Residencial 15,72 102,48 12,88 - 2,84  
 . Industrial 5,02 57,21 8,67 +3,65  
 . Dotacional 23,64 4,20 +4,20  
Total sòl urbanitzable 20,74 183,33 25,75 +5,01  
  
Sòl no urbanitzable . Comú 2.551,87 2.371,08 2.353,40 - 198,47  
 . Protegit 102,76 102,76 328,20 +225,44  
Total sòl no urbanitzable 2.654,64 2.473,84 2.681,60 +26,97  
  
Total terme municipal 2.700,74 2.700,74 2.746,57 +45,83  
  
  
- El sostre poblacional màxim del pla s'ha reduït respecte a l'última proposta, ha passat de 3.203 a 3.083 habitants.  
La capacitat considerada pel pla per a construir nous habitatges és de 371 en el sòl urbanitzable i de 591 en el sòl urbà (ja n'existixen 1.507). S'estima que la meitat d'estos habitatges es destinarà a segona residència, de manera que la població permanent serà de 653 h en sòl urbà i 410 en l'urbanitzable (a raó de 2,21 h per habitatge). A estos cal afegir la població ja existent, 2.020 l'any 2016, de manera que sumen els 3.083 habitants.  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
La documentació s'ha posat una vegada a la disposició del públic mitjançant anunci en el DOGV de 28 de desembre de 2017. Després de l'emissió de l'informe ambiental del 31 d'octubre de 2019 no s'ha repetit la mateixa, per la qual cosa a continuació es descriu l'indicat en este informe:  
«Durant el termini d'exposició al públic es van presentar 10 al·legacions de les quals 9 van ser estimades i 1 desestimada.  
Resumidament es referixen a errors en la delimitació o qualificació de les seues propietats i al patrimoni cultural (camp d'aviació de la Guerra Civil o necròpoli de la Somà).  
S'ha realitzat una sessió informativa amb invitació expressa als grups d'interés i oberta al públic en general».  
C.2 Fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan promotor  
De la mateixa manera, després de l'emissió de l'informe ambiental de 31 d'octubre de 2019 l'Ajuntament no ha reiterat el procés, per la qual cosa a continuació es transcriu l'indicat en este:  
«L'Ajuntament durant la fase d'informació pública va sol·licitar consultes als municipis confrontants, a les administracions afectades i a les empreses subministradores. D'estes va rebre resposta dels departaments següents:  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada  
 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* DG Agricultura, Ramaderia i Pesca  
\* DG de l'Aigua  
\* DG Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
21.12.17  
21.12.17  
21.12.17  
21.12.17 09.03.18  
05.02.18  
26.07.18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Servei d'Ordenació del Territori. (Inundabilitat)  
\* Servei d'Ordenació del Territori Secció de Planificació Territorial (ETCV)  
\* DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Planificació  
21.12.17 05.01.18 \* Servei Territorial d'Urbanisme  
21.12.17 09.07.18 Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
21.12.17  
21.12.17 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:  
\* Direcció General d'Indústria i Energia. Servei d'energia  
\* Direcció General d'Indústria i Energia. Servei de mines  
23.01.18 13,02 i 10,04 de 2018  
01.03.18 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
\* DG Cultura i Patrimoni  
\* Servei d'Infraestructures Educatives  
21.12.17 24.01.18 Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública  
21.12.17   
12 i 19.01.18  
11.01.18 Presidència de la Generalitat.  
\* Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
\* Servei d'Infraestructures Turístiques  
21.12.17 10.04.18 Diputació de Castelló. Àrea de Carreteres  
21.12.17 06.02.18 Consorci de Residus  
 24.01.18 Ministeri d'Energia, DG Telecomunicacions  
21.12.17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
21.12.17 Ajuntaments (Cervera del Maestre, Peníscola, Vinaròs, Sant Jordi)  
 24.01.18 Ajuntament de Benicarló  
 30.01.18 FACSA  
 15.01.18  
02.02.18 Iberdrola  
 15.02.18  
02.03.18 Gas natural  
  
  
- En relació amb l'ETCV el Servei d'Ordenació del Territori, el 5 de febrer de 2018, informa que se supera el creixement màxim residencial establit en 195.868 m². Per a activitats econòmiques el creixement màxim contemplat per l'ETCV és de 103.969 m² sent la superfície del sector El Pla inferior a esta quantia.  
- L'EPSAR emet informe en el qual assenyala que les aigües residuals són tractades pel sistema de sanejament i depuració de Càlig de titularitat municipal, que està dissenyat per a tractar 480 m³/dia, i que l'efluent en eixe moment és de 222 m³/dia. Una vegada desenvolupat tot el pla s'estima que es generarà un cabal de 814 m³/dia que suposa un increment de 592 m³/dia respecte al cabal generat actualment.  
- En relació amb el patrimoni cultural, la Direcció Territorial emet informe el 13 de febrer de 2018 assenyalant diferents qüestions que han d'incloure's en la documentació del pla. El 10 d'abril de 2018 la directora general de Cultura i Patrimoni emet nou informe desfavorable assenyalant els aspectes que han d'esmenar-se (en la proposta presentada es considera esmenat el que s'indica allí).  
- El Servei d'Infraestructures Educatives sol·licita l'elaboració d'un annex educatiu conforme el decret 104/2014 i reflectir en la cartografia les parcel·les destinades a dotacions educatives, necessaris per a emetre el seu informe.  
- La Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat emet informe desfavorable el 26 de juliol de 2018 en matèria de planificació de carreteres (CV-135) en el qual assenyala 11 punts que cal corregir entre els quals es pot destacar la necessitat d'elaboració d'un estudi de trànsit i mobilitat, així com d'un Pla de mobilitat, que els accessos a una fàbrica de mobles han de realitzar-se a través del nou polígon industrial, que la carretera generarà una afecció acústica en els nous creixements i que s'ha de solucionar la circulació no motoritzada.  
  
- L'Àrea de Carreteres de la Diputació informa sobre aspectes que han de corregir-se en la documentació presentada en relació amb la CV-137 i CV-138.  
- L'Ajuntament de Benicarló manifesta per a una millor coordinació entre els municipis que s'incloga una zona dins de la infraestructura verda situada al sud-est (s'ha realitzat considerant-la ZRP-RI-1 protegida per risc d'erosió) i que se senyalitzen les àrees de restricció d'una indústria pirotècnica que podria afectar el seu terme.  
  
- El Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital emet informe de caràcter desfavorable als efectes previstos en la Llei 9/2014 General de Telecomunicacions. Es tracta d'aspectes que cal considerar en les normes urbanístiques abans de l'aprovació definitiva del pla.  
Nota: l'informe del Servei d'Ordenació del Territori relatiu al Patricova va ser remés per error a l'òrgan ambiental en lloc de ser remés a l'òrgan promotor per això no va poder ser tingut en compte a l'hora d'elaborar la documentació de manera definitiva a l'efecte de la sol·licitud d'emissió de la DATE.  
En este informe s'indica que la proposta està afectada per risc d'inundació de nivell 2 i risc de caràcter geomorfològic.»  
C.3 Primera fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan ambiental  
Després de la primera sol·licitud d'emissió de DATE, este òrgan ambiental va realitzar algunes consultes a les administracions que van assenyalar que havia de completar-se la documentació per a emetre el seu informe o bé van emetre informe desfavorable. De l'apartat C.3 de l'informe ambiental emés per la Comissió d'Avaluació Ambiental el 31 d'octubre de 2019, s'extrau:  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada  
11.01.19 18.01.19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* Direcció Territorial. (Acústica).  
\* Direcció Territorial. Secció Forestal. (Forestal i vies pecuàries)  
11.01.19 19.02.19 Servei de Vida Silvestre.  
11.01.19 21.03.18 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
11.01.19 30.10.19  
29.07.19  
30.10.19  
  
29.10.19  
26.02.19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
\* Servei d'Ordenació del Territori Secció de Planificació Territorial (ETCV)  
\* DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Planificació  
\* DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat. Servei de Mobilitat  
11.01.19 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:  
\* Direcció General d'Indústria i Energia. Servei Territorial d'Energia  
\* Direcció General d'Indústria i Energia. Servei de mines  
11.01.19 12.03.20 (\*) Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
\* DG Cultura i Patrimoni  
\* Servei d'Infraestructures Educatives  
11.01.19 Diputació de Castelló. Àrea de Carreteres  
11.01.19 27.12.18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
(\*) Rebut amb posterioritat a l'emissió de l'informe ambiental  
«- El 27 de desembre de 2018 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet l'informe favorable contemplat en l'article 25.4 TR Llei d'aigües. Assenyala que en el terme existix una concessió destinada a proveïment i ús industrial de 359.997 m³/any i que és suficient per a proveir la demanda estimada de 329.122 m³/any. Els llits s'han representat gràficament adequadament i les zones inundables no han sigut ocupades per sòls urbanitzables.  
- El Servei d'Ordenació del Territori, en relació amb l'ETCV, ha informat que la proposta de creixement excedix en un 30 % l'índex establit en l'ETCV (195.868 m²) respecte a l'ús residencial.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en l'informe del 30 d'octubre de 2019, establix les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta, que es resumixen en l'apartat següent.  
- L'informe de la Secció Forestal és favorable tant en matèria forestal com de vies pecuàries, ja que la proposta s'adapta al PATFOR i a la Llei 3/2014.  
- El Servei de Vida Silvestre assenyala que la proposta no produïx afeccions sobre la microreserva del barranc d'Aiguaoliva, ni sobre espècies prioritàries o hàbitats d'interés comunitari.  
- El Servei de Mobilitat ha emés informe de caràcter desfavorable atés que l'Estudi de Mobilitat presentat no pot ser considerat com un Pla de mobilitat per les mancances que conté (estudi de vials interns, jerarquització, mobilitat ciclopedestre, representació cartogràfica, seccions viàries, transport públic...)  
- En relació amb les carreteres de la Generalitat, el Servei de Planificació reitera el seu informe desfavorable, ja que l'última proposta no ha tingut en consideració l'informat el juliol de 2018. Resumidament es referix a l'increment de trànsit en la CV-135, les deficiències de l'estudi de trànsit, a la connectivitat amb els usos industrials i al fet que l'augment del trànsit incrementarà el soroll sobre els sectors residencials, aspecte que no s'ha considerat en l'estudi acústic».  
C.4 Segona fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan promotor  
Arran de l'emissió de l'esmentat informe ambiental l'Ajuntament va modificar la proposta del Pla general estructural, però no la va sotmetre novament a consulta de les administracions afectades.  
C.5 Segona fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan ambiental  
Després de rebre la sol·licitud d'emissió de la declaració ambiental i territorial estratègica, des d'este òrgan ambiental es va tornar a realitzar consultes als següents departaments, el pronunciament dels quals, donats els seus continguts, és necessari per a poder emetre la DATE:  
  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
06.04.21 29.09.21  
  
23.09.21 DG. Política Territorial i Paisatge  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Servei Gestió Territorial (PATRICOVA)  
\* Servei Gestió Territorial (ETCV)  
06.04.21 12.04.21  
10.09.21 D. G. d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
\* Servei de Mobilitat  
\* Servei Planificació  
06.04.21 12.04.21 C. Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
\* Direcció Territorial de Castelló (acústica)  
  
  
\*El Servei de mobilitat ha informat el Pla de mobilitat en sentit favorable condicionat al compliment de dues qüestions (una relativa a la documentació i una altra a la informació pública)  
\* La Direcció Territorial d'esta conselleria ha emés informe en el qual considera que els nivells de soroll existents i els previsibles després de l'execució del pla són compatibles amb la legislació en els nous desenvolupaments. (s'ha de tindre en compte que l'estudi acústic planteja mesures correctores).  
\* El Servei d'Ordenació del Territori, en relació amb l'ETCV, ha informat en sentit favorable la proposta de creixement residencial. El límit establit per l'ETCV ascendix a 195.868 m² i es proposen 187.445 m².  
\* L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge analitza si s'han solucionat les determinacions assenyalades en l'informe emés el 31 d'octubre de 2019 per este servei. Estes qüestions es descriuen en l'apartat D) següent.  
\* El Servei de Planificació emet informe en sentit favorable condicionat, remetent-se a l'informat el 30 de març de 2021. En este últim es compara l'última proposta de planejament amb els informes emesos anteriorment observant-se que les objeccions han sigut majoritàriament esmenades.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.1. Com ja s'ha indicat, el 20 de desembre de 2018 l'Ajuntament va realitzar una sol·licitud d'emissió de la DATE davant la qual la Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió de 31 d'octubre de 2019, va acordar emetre un informe ambiental assenyalant 19 aspectes que havien de ser revisats.  
«1. S'ha de disminuir la quantia del sòl segellat destinat a ús residencial per a ajustar-la al límit establit per l'ETCV tal com s'indica en l'apartat D.2, eliminant prioritàriament les superfícies que presenten afeccions per risc d'inundació i per soroll (vegeu apartat D.1 i D.12)  
  
2. La capacitat poblacional del pla (permanent i estacional) ha d'ajustar-se a la disponibilitat del recurs hídric tal com s'argumenta en l'apartat D.3.  
3. Una vegada concretats els dos punts anteriors, es verificarà que no se supera la capacitat de la depuradora establida en 480 m³/dia.  
En cas que siga necessari ampliar-la (tal com s'ha realitzat en la proposta realitzada) es detallaran els abocaments previstos per a la gestió del sòl que requerisca la construcció de noves instal·lacions. (càrrec a sectors, expropiació…).  
Així mateix es contemplarà el desenvolupament temporal dels sectors vinculant-lo a la capacitat de l'EDAR. Per a fer-ho serà necessari utilitzar l'indicador de seguiment creat, i no és possible el desenvolupament de nous sectors quan se supere esta capacitat (excepte, és clar, que s'haja construït una nova EDAR ampliant la capacitat).  
Estos aspectes seran introduïts en les fitxes dels sectors.  
4. En relació amb el risc d'inundació, s'ha de justificar que queden esmenades les deficiències assenyalades en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori de 29 de juliol de 2019.  
5. Respecte a la zonificació del sòl no urbanitzable, i la regulació d'usos en esta, ha de ser revisada en els termes descrits en l'apartat D.6.  
  
6. La denominació dels usos que s'han d'implantar en el sòl no urbanitzable ha d'estar adaptada a l'article197 LOTUP.  
7. Han de revisar-se els articles que regulen els usos ramaders conforme s'ha descrit en l'apartat D.5.  
8. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 30 d'octubre de 2019.  
9. En l'apartat D.8 s'analitzen diferents qüestions que afecten la redacció de les normes urbanístiques perquè siguen revisades.  
10. S'ha de concretar l'ús de l'equipament múltiple PQM per a poder identificar les incompatibilitats amb els usos previstos en l'entorn.  
  
Respecte a l'ampliació del cementeri, s'ha de decidir com es vol tramitar i procedir en conseqüència. (Vegeu l'apartat D.15).  
11. En relació amb la mobilitat, haurà d'obtindre's informe favorable del Servei de Mobilitat Urbana de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
12. Ha de corregir-se l'estudi de trànsit en els termes assenyalats en l'informe del servei de Planificació de 29 d'octubre de 2019 i de 26 de juliol de 2018.  
13. Ha de procedir-se a ampliar l'estudi acústic en els termes descrits en l'apartat D.12 i obtindre l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient.  
14. Per al compliment del Pla integral de residus és necessari contemplar en el sòl d'ús industrial reserves per a albergar infraestructures de transferència. (Vegeu l'apartat D.13).  
15. S'haurà de concretar el termini en el qual s'elaboraran els informes periòdics de seguiment, i qui haurà d'elaborar-los, sobre la base de l'estipulat en l'art. 56.3 LOTUP.  
Conforme a l'indicat en el condicionant 3, almenys s'elaborarà un informe de seguiment cada vegada que s'aprove definitivament el pla parcial de cada sector.  
16. La proposta es va exposar al públic amb posterioritat a l'entrada en vigor del Decret 74/2016 pel qual s'aprova el Reglament pel qual es determina la referenciació cartogràfica que li resulta d'aplicació. Si bé és una qüestió formal, no s'ha tingut en compte a l'hora de l'elaboració dels plans.  
17. En la fitxa de gestió del ZUR-IN la Pedrera s'ha representat gràficament per error Sector El Pla. Igualment no s'ha inclòs la necessitat de situar la zona verda en la boga nord-est perquè servisca de transició amb els usos residencials (ZUR RE2 i ZND-RE-Sud) tal com s'argumenta en la memòria justificativa.  
18. La documentació modificada amb la correcció dels aspectes assenyalats haurà de ser aprovada per l'Ajuntament, i adjuntar-se el corresponent certificat.  
19. Prèviament a l'aprovació definitiva del pla haurà d'obtindre's pronunciament definitiu del Servei de Planificació, de la Diputació de Castelló, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport referents a la carretera CV-135, carreteres CV-137 i CV-138, afecció paisatgística, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.»  
- D'estos condicionants s'observa que els aspectes següents no han sigut esmenats, es descriuen en els apartats següents:  
«4. En relació al risc d'inundació, s'ha de justificar que queden esmenades les deficiències assenyalades en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori de 29 de juliol de 2019».  
- Sobre les determinacions 2, 5, 7, 8, 10, 12, 16 i 19 cal realitzar una sèrie de puntualitzacions, ja que s'han esmenat parcialment. S'analitzen en els apartats següents o bé es traslladen com a noves determinacions d'esta DATE.  
- La resta de determinacions poden considerar-se esmenades.  
D.2. Respecte al risc d'inundació, la zona nord-oest del nucli urbà es troba afectat per nivell de perillositat geomorfològica segons la cartografia del Patricova.  
- La proposta de pla presentada no ha realitzat un major estudi sobre este risc amb la finalitat de precisar el seu abast o d'adoptar mesures per a corregir-lo sinó que ha optat per mantindre l'esmentada cartografia del Patricova.  
En la proposta de planejament resulta afectat part del sector de sòl urbanitzable ZND-RE-Oest i part dels creixements de sòl urbà reclassificats del sòl no urbanitzable. En estos àmbits el pla delimita una «Zona de restricció d'actuacions per a garantir la no afecció al règim de corrents» el règim normatiu de la qual s'inclou en l'article 39 de les normes urbanístiques.  
De la lectura de l'article 39 de les normes urbanístiques es desprén que les limitacions enfront del risc es deriven als projectes posteriors que es vagen a executar, i a controlar els abocaments que puguen produir-se.  
- En l'informe ambiental ja s'indicava que no poden reclassificar-se sòls afectats per risc d'inundació, ja que l'article 18.1 del Patricova assenyala:  
«1. El sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o sòl urbanitzable, excepte en els municipis amb elevada perillositat d'inundació,...» (Càlig no té esta consideració).  
En conseqüència, no és admissible la reclassificació de sòl efectuada, ja que el sòl continua presentant perillositat geomorfològica i per això ha de corregir-se la proposta.  
D.3. Respecte a la justificació de la quantia del sòl que s'ha de segellar ajustat a l'ETCV s'ha aportat informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori de 23 de setembre de 2021.  
- En este s'indica que la quantia fixada per l'ETCV per a l'ús residencial és de 195.868 m² i el Pla en proposa 187.445 m², pel que estaria complint-se la mateixa.  
- Si bé no s'indicava res en l'informe ambiental en relació a les activitats econòmiques, resulta convenient revisar els càlculs efectuats:  
  
Per a les activitats econòmiques l'ETCV establix 103.969 m², mentre que el pla proposa 17.077,75 m² en el sòl urbà (en ZUR-TR i en ZUR-IN la Pedrera) i 86.668 m² en el sòl urbanitzable que sumen entre els dos 103.745,75 m².  
A estos caldria afegir els nous sòls dotacionals adscrits al sòl urbanitzable, 12.772 m² (PCV-1, PCV-2, PCV-3), i l'equipament urbà sense edificar, 3.773 m² (PVJ-1), que sumen 16.545 m². Entre tots sumen 120.290,75 m².  
No obstant això, s'observa que dins del sector ZND-IN El Pla ja hi ha una nau construïda de 2.487 m² (dades cadastre, referència 6020402BE7862S0001XR), per això la quantia final que s'ha de reduir és de 13.834,75 m².  
Des d'un punt de vista ambiental, esta quantia és molt xicoteta en comparació amb el total, de manera que pot considerar-se admissible.  
D.4. S'ha corregit l'Estudi de demanda d'habitatge realitzat anteriorment. Es considera que a causa de la covid-19 existirà una major demanda d'habitatge en els municipis rurals, per això s'adopten les previsions realitzades en l'ETCV, (que són més optimistes que les realitzades inicialment):  
+ Població estimada per ETCV per als pròxims 20 anys serà de 562 habitants, amb el que la població total serà de 2.582 h.  
+ El nombre mitjà d'habitants per habitatge és de 2,21.  
+ El percentatge d'habitatge secundari o buit suposa aproximadament el 50 % del total (44,59 %)  
Aplicant estes dades, es desprén que el nombre d'habitatges necessari serà de:  
562 h / 2,21 = 254 habitatges per a la població permanent, i la mateixa quantitat per a l'estacional, la qual cosa suma un total de 508 habitatges.  
S'han plantejat 370 habitatges en el sòl urbanitzable, que suposaria una població permanent aproximada de 410 habitants (410 habitants més de població secundària). El sòl urbà s'ha considerat que té capacitat per a albergar 591 habitatges més per a 653 habitants. Si la població existent en 2016 era de 2.020, s'obtindria una població permanent de 3.083 habitants.  
- Però si es pretén calcular la capacitat total del pla també cal considerar els habitatges i població destinada a segona residència. Per a segona residència es considerarien 410 habitants en el sòl urbanitzable i 653 en el sòl urbà, que sumen entre els dos 1.063 habitants.  
  
D'esta manera s'obté que la capacitat total del pla és per a 4.146 habitants.  
D.5. Respecte a la disponibilitat del recurs hídric s'ha actualitzat l'Estudi de recursos hídrics amb les noves dades de població permanent, amb els consums actuals de la producció ramadera i els usos industrials/terciaris que resulten en una demanda de 321.056 m³/any. S'ha de recordar que la concessió atorgada per la Confederació ascendix a 359.997 m³/any.  
- Per a subministrar a la població destinada a segona residència es requeririen, segons les dades facilitades de consum de 150 l/hab\*dia, i suposant una presència de 2 mesos a l'any: 1.063 h \* 150 \* 60 /1.000 = 9.567 m³ / any, quantia admissible dins de la concessió existent.  
- Dels usos ramaders, s'indica que de les 9 granges existents actualment en el municipi, només 1 se subministra de la xarxa general i la resta de pous propis. Es puntualitza que la concessió de 359.997 m³/any és per a destinar-la a proveïment i ús industrial.  
A causa dels consums que comporten este tipus d'activitats, resulta convenient que en les normes urbanístiques i en el seguiment del Pla es controlen els mateixos.  
D.6. Ja s'indicava en l'informe ambiental que en el sòl no urbanitzable no havien de coexistir en el mateix àmbit les granges i els usos residencials per les molèsties d'olors i substàncies en suspensió que generen les primeres sobre les segones.  
Les normes urbanístiques establixen en el seu article 115.d una distància de separació de les granges amb els nuclis urbans i urbanitzables residencials. Per a establir esta distància s'ha optat per basar-se en el derogat article 53 de la Llei 6/2003 en lloc d'elaborar un estudi olfactomètric per a tot el municipi. Les distàncies establides en este article es consideren ambientalment correctes.  
No obstant això, quan s'acudix a la normativa particular de la zona ZRC-AG (art. 117) es continua mantenint la coexistència d'estos usos, però posant com a condicionant l'elaboració d'estudis odorífers per a cada activitat que incomplisca les distàncies de l'esmentat article 115.d.  
  
Esta possibilitat no es permetia en l'informe ambiental, per la qual cosa ha de corregir-se. En ZRC-AG, per la seua pròpia definició i característiques del municipi, s'ha de donar prioritat als usos agrícoles i ramaders, i per això ha d'excloure's la possibilitat de l'habitatge aïllat i familiar a partir dels 1.000 metres del sòl urbà/urbanitzable d'ús residencial.  
No obstant això, cabria una excepció: En la legislació vigent es contempla la possibilitat de l'habitatge vinculat a l'explotació agrícola i els usuaris del mateix estan habituats a conviure amb les molèsties que podrien generar les granges.  
Respecte a l'ampliació de granges existents regulades per la disposició transitòria tercera de les normes urbanístiques, es reitera l'indicat en l'informe ambiental ja emés i no caben excepcions sense elaborar l'estudi odorífer, per la qual cosa ha d'eliminar-se l'últim paràgraf de l'article.  
D.7. En relació a les activitats terciàries o de serveis que es permeten implantar en el sòl no urbanitzable cal realitzar algunes puntualitzacions:  
- La proposta contempla que es puga implantar este ús en ZRC-AG i ZRC-FO, però puntualitzant «de necessari emplaçament en el medi rural o que requerisquen una posició aïllada en el territori...»  
S'ha de tindre en compte que esta puntualització el TRLOTUP la realitza per a les activitats industrials, però no per a les activitats terciàries, de manera que el més convenient és que en els articles 117 i 119 de les normes urbanístiques se separen en punts independents com a usos permesos els industrials i els terciaris.  
- L'article 211.1.f.1 TRLOTUP posa com a condició per a la implantació dels allotjaments turístics i la seua restauració l'acreditació que no existisca sòl apte a menys de 5 quilòmetres. Segons la proposta realitzada amb diversos sectors en els quals es contempla l'edificabilitat terciària este requisit no es complix.  
Sí que és cert que les fitxes dels sectors posposen la concreció dels usos compatibles i incompatibles al Pla d'ordenació detallada, però com que és un factor que influïx en l'ordenació del sòl no urbanitzable hauria d'especificar-se si l'allotjament hoteler i la restauració es permeten en estos. En qualsevol cas, en este municipi el més adequat és que estos usos s'emplacen en el sòl urbà o en l'urbanitzable més que en el no urbanitzable.  
Per això en els articles 117 i 119 de les normes urbanístiques s'haurà d'indicar que l'allotjament turístic i la restauració únicament estan permesos si recuperen el patrimoni arquitectònic existent o tenen interés per al desenvolupament turístic rural, previ informe favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme.  
D.8. Quant a la zonificació del sòl no urbanitzable comú s'indicava que les zones havien de subdividir-se en altres més reduïdes, ja que es contemplaven usos incompatibles entre si. Es feia menció al fet que podria resultar incompatible situar la ramaderia intensiva i les activitats industrials juntament amb el residencial o el turístic.  
Tal com s'ha descrit anteriorment, en la proposta plantejada s'ha realitzat esta anàlisi respecte a la ramaderia intensiva però no respecte als usos industrials. En les normes urbanístiques es contempla la possibilitat que els usos industrials coexistisquen amb els usos residencials i d'allotjament terciari en les zones ZRC - AG (art. 117) i ZRC - FO (art. 119) i això no és ambientalment possible.  
En l'anàlisi de la compatibilitat de la ramaderia intensiva amb el residencial s'ha establit una distància de 1.000 metres des dels sòls urbans i urbanitzables de caràcter residencial per a permetre la implantació d'habitatges de caràcter aïllat i familiar i no permetre la implantació de granges, per la qual cosa manca una proposta concreta per part del promotor. Es podria establir este mateix límit per a permetre la implantació de les activitats industrials.  
No obstant això, ha de tindre's en compte que en permetre l'ús industrial a partir dels 1.000 metres ja resultarien incompatibles els usos d'habitatge rural vinculat a l'activitat agrícola, els allotjaments turístics i els campaments de turisme.  
S'ha traslladat directament a la part dispositiva els articles de les normes urbanístiques que resulten afectats.  
D.9. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala que no s'han complit totes les determinacions marcades en el seu informe de 31 d'octubre de 2019, especialment les referents a la coherència entre la zonificació del territori i les unitats de paisatge, la compleció de la infraestructura verda i l'establiment d'una regulació urbanística coherent amb el paisatge i la citada infraestructura, tant en les zones rurals com en les urbanitzades i de nou desenvolupament. En relació a este informe:  
+ Respecte de la caracterització del paisatge reiteren l'informat en els apartats a), b) i e) del punt 4.1.  
+ Respecte de la compatibilitat amb la infraestructura verda reiteren l'informat en els apartats a), b) i e) del punt 4.2.  
+ Respecte a les Normes d'Integració Paisatgística, reiteren el requerit en relació amb l'establiment de normes per a les vores urbanes, i especialment per a les zones ZUR-RE-1 i ZUR-TR, i per als equipaments en sòl no urbanitzable.  
+ Respecte al catàleg de paisatge, reiteren els apartats b), c) i d).  
S'ha de tindre en compte que el terme municipal de Càlig està inclòs en el paisatge de rellevància regional PRR07 Olivars de Sant Rafael, declarat per la directriu 53 ETCV, qüestió que no s'ha considerat en la zonificació i regulació del paisatge del municipi, igual que els requeriments de compleció de la infraestructura verda i de coherència entre unitats de paisatge i zonificació.  
Per això, s'haurà d'incloure en la infraestructura verda municipal, com a «sòl d'interés per a la conservació del paisatge del municipi i per a garantir l'adequada connectivitat territorial de la infraestructura verda», els espais següents:  
+ l'àmbit del corredor territorial definit per l'ETCV (directrius 43 i 44) al sud-est del terme municipal, la seua delimitació pot consultar-se en el següent enllaç web:  
https://visor.gva.es/visor/?capas=spa\_icv\_orde\_corredores\_territoriales  
+ l'àmbit al nord-oest del nucli urbà comprés entre el límit municipal, el Camí dels Socors, el riu Palància i la zona de risc geomorfològic que limita el nucli urbà, que comprén la unitat de paisatge UP 5, al costat de sòls amb una considerable concentració de recursos paisatgístics i naturals.  
L'informe reitera la necessitat de regular la infraestructura verda establint directrius que garantisquen la preservació del caràcter del paisatge de rellevància regional i la compatibilitat i integració en el mateix dels diferents usos.  
D.10. Cal puntualitzar que després de l'emissió de l'informe ambiental es va rebre en l'òrgan ambiental un informe de la Direcció de Cultura i Patrimoni. Està signat el 12 de març de 2020 i és en sentit desfavorable, de manera que les qüestions que s'hi indiquen hauran de ser solucionades prèviament a l'aprovació definitiva del pla.  
D.11. Seguix sense aportar-se l'informe del Servei d'Infraestructures Educatives, per la qual cosa es desconeix si la reserva de sòl dotacional educatiu és suficient o adequada. En fases posteriors de la tramitació haurà d'obtindre's informe favorable d'este departament.  
D.12. S'ha actualitzat l'Estudi acústic i s'ha obtingut l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient. No obstant això, algunes de les qüestions que s'indicaven en l'informe ambiental no s'han inclòs en el mateix, de manera que han d'incorporar-se algunes determinacions en l'apartat F per a suplir estes mancances.  
- La compatibilitat del sector La Costa seguix sense analitzar-se argumentant que és un sector ja previst en el planejament vigent. Este argument no es pot admetre ja que és ara amb este Pla general estructural que s'estan revisant totes les afeccions i legislació existent per a procedir a analitzar totes les propostes realitzades.  
- El sector Freginals necessita l'adopció de mesures correctores que es concretaran en el moment del seu desenvolupament. La disposició de la zona verda del sector donant enfront de la CV-135 ajudarà a mitigar l'afecció, i per això la seua localització en esta zona serà obligatòria i no preferent com s'indica.  
- Es reitera com resultaria d'inadequat disposar una pantalla acústica al costat de la CV-135, per la qual cosa ha d'especificar-se este aspecte en les fitxes.  
D.13. El Servei de Planificació, en relació a la CV-135 ha informat favorable condicionat a l'esmena de les objeccions assenyalades en el seu informe de 30 de març de 2021, per la qual cosa serà necessari que s'esmenen els mateixos i que emeta un nou informe.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'apartat 17 de la memòria justificativa s'inclouen els indicadors de sostenibilitat basats en els indicats en el document d'abast. Estos mateixos indicadors es repetixen en el document del Pla «Indicadors de seguiment» elaborat als efectes contemplats en l'article 22 TRLOTUP. En l'apartat 10 de l'EATE denominat «Mesures previstes per al seguiment» es tornen a repetir estos indicadors.  
  
S'elaboraran informes de seguiment periòdics, cada quatre anys, o una vegada per mandat corporatiu o bé quan s'aprove un pla parcial.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
D'acord amb el que disposa l'article 56 del TRLOTUP, i amb els fonaments que s'han exposat, es proposa emetre esta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig, sempre que s'hi incorporen, abans de l'aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. A causa de la perillositat d'inundació existent, l'àmbit representat gràficament en el pla d'ordenació O.2 com a «Zona de restricció d'actuacions per a garantir la no afecció al règim de corrents» ha de mantindre la classificació de sòl no urbanitzable. En conseqüència ha de redelimitar-se el sector ZND-RE-Oest i el límit del sòl urbà. (Vegeu annex 1).  
  
2. S'haurà de modificar la redacció de les normes urbanístiques en els termes següents. (les fitxes de zona es modificaran en el mateix sentit)  
- Article 115.d. Granges. S'especificarà que el subministrament d'aigua d'estes activitats haurà de comptar amb les corresponents autoritzacions administratives.  
- Article 117 i 119: s'eliminarà la necessitat d'elaborar estudis odorífers. S'indicarà específicament que:  
\* A més de 1.000 metres de distància dels sòls urbans residencials i dels sòls urbanitzables residencials es consideren usos prohibits l'habitatge aïllat i familiar (en totes les seues modalitats), l'allotjament turístic i els campaments de turisme.  
\* A menys de 1.000 metres de distància dels sòls urbans residencials i dels sòls urbanitzables residencials es consideren usos prohibits la ramaderia intensiva i les activitats industrials i productives descrites en l'article 211.1.e TRLOTUP.  
\* A més d'aplicar-se les distàncies anteriors, l'allotjament turístic i la restauració únicament estan permesos si recuperen el patrimoni arquitectònic existent o tenen interés per al desenvolupament turístic rural, previ informe favorable de l'òrgan competent en matèria de turisme.  
  
- Article 121: l'ús d'habitatge rural vinculat a l'explotació agrícola s'ha de considerar com a prohibit per no resultar compatible amb l'ús extractiu de recursos naturals.  
- Article 123: s'haurà d'especificar que per a la implantació d'habitatges vinculats a l'explotació agrícola serà necessari l'informe favorable de la Conselleria competent en matèria d'agricultura.  
- Disposició transitòria tercera: S'eliminarà l'últim paràgraf de manera que no cabran excepcions al que es regula en este.   
- S'haurà d'afegir un article que indique que si en PQI-6 s'opta per ampliar les instal·lacions de l'actual cementeri, serà necessari que prèviament a l'inici del projecte s'elabore un estudi hidrogeològic que determine la seua viabilitat o les condicions necessàries per a la seua implantació. (art. 43 Decret 39/2005)  
3. En relació amb l'afecció acústica s'han d'adoptar les mesures següents:  
3.1) En la fitxa de gestió del sector La Costa s'inclourà la necessitat d'elaborar un estudi acústic per a poder desenvolupar-se, adoptant les mesures correctores necessàries.  
3.2) Fitxa del sector Freginals: Es posarà com a obligatori (no preferent com s'indica) la localització de la zona verda enfront de la CV-135. En esta zona verda se situarà una pantalla vegetal que actue davant del soroll. En cap cas es podrà disposar pantalles acústiques al costat de la CV-135.  
4. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 29 de setembre 2021.  
5. Prèviament a l'aprovació definitiva s'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'informe del Servei de Planificació (carreteres GVA) de 30 de març de 2021.  
6. S'hauran de complir els dos condicionants assenyalats en l'informe del Servei de Mobilitat de 12 d'abril de 2021.  
7. En el Pla de seguiment, en relació al recurs hídric s'inclourà un nou indicador per a controlar els orígens i consums de les granges.  
  
8. Com que es tracta d'una qüestió formal de caràcter urbanístic. l'òrgan substantiu verificarà si resulta aplicable el Decret 65/2021, de 14 de maig, del Consell, de regulació de la Plataforma Urbanística Digital i de la presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial. (substituïx al Decret 74/2016).  
9. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla haurà d'obtindre's pronunciament definitiu del Servei de Planificació, de la Diputació de Castelló, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport referents a la carretera CV-135, carreteres CV-137 i CV-138, afecció paisatgística, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjudici dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció d'efectes si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'article 59 de la TRLOTUP.  
Esta declaració ambiental i territorial estratègica es publicarà en el DOGV i es posarà a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
  
ANNEX 1  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es referix l'article 56.6 del Decret legislatiu Llei 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de conformitat amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Càlig, i les determinacions finals assenyalades hauran d'incorporar-se al Pla.  
Notificar als interessats que, contra esta resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no és possible interposar cap recurs, fet que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Això se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a la reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 14 d'octubre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 21 de novembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9760, del 05-01-2024 (2023/12661)

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Càlig, en el término municipal de Càlig. Expediente 079/2013-EAE.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9760

Fecha DOGV
:   05-01-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/12661

CVE


Fecha del documento
:   21-11-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Càlig, en el término municipal de Càlig. Expediente 079/2013-EAE. [2023/12661]  
De conformidad con el artículo 56.8 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 079/2013-EAE Càlig (Castellón).  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Càlig  
Trámite: Plan general estructural  
Promotor: Ayuntamiento de Càlig  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón  
Localización: término municipal de Càlig (Castellón)  
Expediente: 079 / 2013 - EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de septiembre de 2021, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Càlig, en los siguientes términos:  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la disposición transitoria primera, punto 2, del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP) a este plan le es de aplicación la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, desarrollada en la Comunitat Valenciana por la mencionada TRLOTUP.  
El objeto de la declaración ambiental y territorial estratégica (DATE) es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme al TRLOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 20 de diciembre de 2018 el Ayuntamiento remitió la propuesta del Plan general estructural para la emisión de la DATE. En su lugar, la Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión de 31 de octubre de 2019, acordó emitir un informe ambiental en el que se señalaban diferentes aspectos que debían ser revisados.  
El 17 de diciembre de 2020 el Ayuntamiento remite la documentación subsanatoria dando respuesta a dicho informe ambiental, y adaptándola a la LOTUP, y solicita la emisión de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural (PGE). La documentación completa consistente en:  
Expediente de evaluación ambiental y territorial:  
- Estudio ambiental y territorial estratégico (noviembre 2020).  
- Documento de participación pública (relación de las consultas realizadas a las administraciones afectadas, personas interesadas y empresas suministradoras, reuniones explicativas...)  
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas.  
- Alegaciones presentadas durante el plazo legalmente establecido.  
- Documento de participación pública en el que se sintetizan sus resultados y se justifica como se han tomado en consideración en la propuesta de plan o programa.  
- Descripción de cómo se han integrado en el plan o programa los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de cómo se han tomado en consideración el documento de alcance y el estudio ambiental y territorial estratégico. (EATE)  
- Descripción de la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente que se derivarán de la aplicación del plan. (en el EATE)  
- Certificado de aprobación de la propuesta de plan. (3 diciembre 2020)  
  
Propuesta de plan general estructural (noviembre 2020):  
\* Memoria informativa.  
\* Memoria justificativa.  
\* Planos de información.  
\* Planos de ordenación.  
\* Normas urbanísticas  
\* Fichas de zona  
\* Fichas de gestión  
\* Catálogo de protecciones con las tres secciones  
\* Informe de viabilidad económica  
\* Memoria de sostenibilidad económica.  
- Estudios complementarios:  
\* Estudio de paisaje.  
\* Estudio acústico.  
\* Plan de movilidad  
\* Indicadores de seguimiento  
\* Estudio de recursos hídricos  
\* Estudio demanda de vivienda.  
\* Informe impacto de género  
\* Resultados plan de participación pública  
A) Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio 25.11.2013  
Emisión del documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico 18.12.2014  
Participación pública y consultas de la versión preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo mínimo de 45 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 28.12.2017  
Solicitud de emisión de DATE (con deficiencias) 20.12.2018  
Requerimiento para subsanación deficiencias en la solicitud de emisión DATE 18.01.2019  
Emisión de Informe Ambiental por la Comisión de Evaluación Ambiental 31.10.2019  
Pleno municipal de aprobación provisional de la VPP, y documentación anexa 03.12.2020  
Solicitud de emisión de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica (DATE) 17.12.2020  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico  
B.0) Antecedentes. Resumen del documento de referencia  
B.0.1) Información territorial:  
El municipio de Càlig se encuentra en la comarca del Baix Maestrat, tiene una superficie de 27,5 kilómetros cuadrados y cuenta con una población de 1.959 habitantes en el año 2017 (IVE).  
El término municipal tiene forma alargada romboidal con orientación norte-sur, en el que dominan las zonas llanas en las que se localizan algunas colinas puntuales, tales como El Mas de Vernet de 204 metros situado al norte, Les Forques de 185 metros situado al oeste del casco urbano, La Solana con 190 metros al sudoeste del casco o La Tossa con 169 metros situado al sureste. Sobre este relieve, el casco urbano se alza a su vez sobre una pequeña loma a 123 metros de altitud.  
Por la parte central del término discurre el cauce de mayor relevancia, la rambla de Cervera o ríu Sec que desemboca en el mar por Benicarló. Otros barrancos son el de Surrac al norte, el de Pou de Canet al oeste y los barrancos de la Solana y del Pou d'en Bonet al sur. No obstante, en época de lluvias debido a la topografía llana suelen formarse numerosas acequias y manantiales a lo largo del término.  
Primitivamente el término estaba poblado de bosques de alcornoques y encinas, pero en la actualidad han desaparecido dando paso a los cultivos con arbolados de secano, tales como el olivo, almendro o algarrobo. En los últimos años han empezado a surgir algunas zonas de regadío destinados a cítricos.  
Los accesos al municipio se producen por la CV-135 procedente de la AP-7, o bien por el norte a través de la CV-137 procedente de la N-232, o por la CV-138 procedente de Vinaròs.  
B.0.2) Planeamiento vigente:  
El planeamiento municipal vigente son unas Normas Subsidiarias aprobadas mediante acuerdo de la CTU de 31 de octubre de 1989, clasificando el suelo en urbano, apto para urbanizar y no urbanizable, tanto protegido como común. (este plan no fue sometido a evaluación ambiental)  
Posteriormente, el ayuntamiento elaboró un concierto previo, que fue informado por el Servicio Territorial de Urbanismo el 7 de junio de 2005.  
Contempla 4 sectores de suelo apto para urbanizar. Uno de ellos es de carácter industrial, SAU 4 La Pedrera, y su plan parcial de 71.964,30 m² fue aprobado en 1995. De los otros tres de uso residencial se aprobó el SAU 3 La Rassa en 1990 con 54.474,62 m².  
El suelo no urbanizable contempla 4 calificaciones:  
\* SNU Común, la más abundante.  
\* SNU Protección variante, contempla el desvío de la CV-135 (se ha ejecutado).  
\* SNU Protección forestal distintas bolsas aisladas de suelo forestal.  
\* SNU Protección paisajística, alrededor de la Ermita de la Mare de Deu.  
En la base de datos del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica consta además la Modificación 1/98, con DIA de 22 de octubre de 1999 para reclasificar 53.775 m² de SNU en suelo urbanizable industrial (expediente 247/99 AIA) que no llegó a aprobarse definitivamente. También constan las Modificaciones 1/2013 y 2/2013 (expediente 73/13 EAE) que pretenden la reclasificación de varias parcelas de SNU en suelo urbano, este expediente se ha caducado.  
Igualmente se tramitó un plan especial de concreción de usos del paraje dels Socors y entorno de la Ermita dels Socors (expte 96/2015 EAE) del que se emitió un IATE el 23 de marzo de 2017.  
  
Clasificación/Calificación Plan vigente (Ha)  
Suelo urbano 25,36  
Residencial 23,90  
Industrial 0,26  
Dotacional 1,20  
Suelo apto para urbanizar 20,74  
Residencial 15,72  
Industrial 5,02  
Suelo no urbanizable 2.654,64  
Común 2.551,87  
Protegido 93,59  
Protección carreteras 9,18  
TOTAL 2.700,74  
  
  
B.0.3) Alternativa propuesta en el documento inicial estratégico.  
Además de la 0, se describieron varias alternativas, como la del concierto previo, eligiéndose finalmente la alternativa 1 que consistía en:  
En el SNU se delimitan zonas de protección de cauces y de la Ermita de la Mare de Déu del Socors y sus alrededores. También las vías pecuarias que vienen a ocupar aproximadamente 1.000.000 m². Además se potenciará la preservación de los suelos con valores paisajísticos y con valores forestales.  
Como nuevos crecimientos de actividades económicas se plantean un nuevo sector industrial, del Pla de Chuliá con 428.944 m², otro sector mixto de terciario e industrial de baja intensidad con 88.556 m² y una pequeña ampliación al norte del casco urbano destinada a terciario con 7.446 m².  
Los crecimientos residenciales se plantean hacia el norte y oeste del casco de la población. Las situadas al sur ya previstas en el planeamiento vigente se mantienen, cambiándoles la clasificación a urbano. Como suelo urbanizable residencial se plantean 8 sectores, uno de los cuales dispone de campo de golf y tiene carácter aislado. En total suponen 2.458 viviendas para 5.315 habitantes.  
Como suelo dotacional se plantean zonas verdes entre los sectores industriales y la carretera, así como una zona deportiva al norte de la población. Respecto a las infraestructuras se propone la ampliación de la EDAR y la construcción de un gaseoducto.  
B.0.4) Resumen de determinaciones a tener en consideración señaladas en el Documento de Alcance  
- Respecto al suelo no urbanizable, se debe:  
+ Zonificar.  
+ Si no se quiere permitir el fracking se debe justificar en el EATE.  
  
+ Completar los elementos de la infraestructura verde.  
+ Clasificar como protegido los cauces considerados dominio público hidráulico.  
+ Reflejar el perímetro de afección de los pozos de suministro de agua.  
+ Reflejar los suelos incendiados.  
+ Habilitar recorridos ciclopeatonales, especialmente con la zona industrial este.  
+ Los suelos forestales aislados se clasificarán como SNU.  
+ Estudiar compatibilidad usos ganadero y usos residenciales.  
- Respecto al uso de campo de golf en el SNU, se debe estudiar la necesidad y viabilidad de su implantación, estudiando la oferta existente en la zona. En el que caso de que se justifique su necesidad se debe analizar su emplazamiento.  
- La EDAR será insuficiente. Justificar la gestión que se utilizará para ampliarla.  
- Respecto al suelo urbanizable, se debe justificar su implantación. El crecimiento propuesto excede del recomendado para el municipio y se debe reducir conforme a los criterios establecidos en la ETCV.  
- No resulta lo más adecuado proponer los crecimientos residenciales hacia el oeste en dirección al vertedero de Cervera del Maestrat. Por ello no se consideran adecuados los sectores SUR-2, SUR-3, SUR-4, SUR-5 y SUR-6.  
- Los mejores crecimientos son hacia el sur, en las zonas previstas por el planeamiento vigente, si bien deben estudiar la afección acústica. Hacia el norte y el este los crecimientos están limitados por la existencia de cauces.  
- Los crecimientos dispersos no se consideran adecuados (SUR 7). Estudiar emplazamientos alternativos.  
- Describir situación del sector industrial La Pedrera. En caso de que sea posible colocar zona verde para separarlo de la zona residencial.  
- En el SUI-2 Sector Pla de Chuliá se debe reducir su dimensión y estudiar sus afecciones (cauce, por el paisaje, por la proximidad con los usos residenciales, por el ruido, por el tráfico y movilidad y por el consumo de recursos). Se puede tramitar de manera independiente.  
- El suelo terciario junto a la CV-137 se encuentra en zona inundable. Su viabilidad dependerá del estudio de inundabilidad.  
- Se deberán realizar estudios acústicos, de inundabilidad, de demanda hídrica, de paisaje y de tráfico.  
- Se concluía indicando que el modelo de crecimiento presentado no se considera ambientalmente sostenible. Únicamente se consideran admisibles, si bien deberán ser justificados, replanteados y redelimitados, los sectores SUR-A, SUR-B, SUR-C, SUR-D, SUR-1, SU2, SUR-8, SUT-1 y SUI-2. No obstante, estos cuatro últimos deberán además justificar su compatibilidad con el riesgo de inundación y con el dominio público hidráulico.  
B.0.5) Alternativa propuesta en la primera solicitud de emisión de DATE.  
Como ya se ha indicado, el 20 de diciembre de 2018 se presentó una propuesta de Plan general estructural y se realizó una primera solicitud de emisión de DATE. La alternativa de ordenación que se proponía era la siguiente:  
- El suelo no urbanizable protegido aumenta su extensión definiéndose las zonas:  
\* ZRP-AG Protección agrícola. Terrenos situados al este del término junto a la Rambla de Cervera. Conforme a la cartografía temática tienen una capacidad elevada para este uso.  
\* ZRP-NA Protección natural, terrenos con valores ambientales, paisajísticos, culturales o económicos: incluye dos tipos, la forestal (ZRP-NA-1) y la arqueológica (ZRP-NA-2).  
\* ZRP-AF Protección por afecciones. Se incluyen las 3 vías pecuarias existentes.  
\* ZRP-RI Protección por riesgos, distinguiéndose cuatro: de erosión (ZRP-RI-1), de inundación (ZRP-RI-2), cauces públicos (ZRP-RI-3) y riesgo geomorfológico (ZRP-RI-4).  
- Como suelo no urbanizable común se distinguen tres zonas:  
\* ZRC-AG, agropecuaria, los más abundantes en el término municipal.  
\* ZRC-EX de explotación de recursos naturales.  
\* ZRC-FO forestal, incluidos en el PATFOR, pero que no merecen su protección.  
- Además, si bien no se consideran como una zona, en la cartografía y en las normas urbanísticas se reflejan la zona de protección de las infraestructuras viarias, el perímetro de protección de los puntos de captación de agua y de la EDAR, el entorno de los bienes patrimoniales, las cuevas, las zonas incendiadas y los suelos de interés para la conservación del paisaje.  
- Se planteaban los crecimientos residenciales hacia el sudoeste y sudeste del casco urbano. Hacia el norte se descartan debido al impedimento natural que constituye la Rambla de Cervera.  
Hacia el sudeste se mantenían los suelos urbanizables del planeamiento vigente, pasando a denominarse ZND-RE La Costa, ZND-RE Este y ZND-RE Freginals. Hacia el sudoeste se planteaban dos nuevos sectores, el ZND-RE-Oeste y el ZND-RE Sur.  
  
Nombre Superficie (m²) Edificabilidad Viviendas  
La Costa 24.482 0,50 110  
Este 17.936 0,29 45  
Freginals 46.695 0,29 117  
Oeste 48.023 0,29 120  
Sur 43.882 0,29 110  
Total 181.018 502  
  
  
- El suelo urbano residencial se ampliaba en diversos puntos: en la entrada desde la rotonda de la CV-135, al sudeste cerrando la trama (se delimita la unidad de ejecución accesos de 10.645 m²), junto a la cooperativa agrícola y junto al camino que conduce al cementerio.  
- Respecto al uso industrial, el sector urbanizable SAU4 La Pedrera (48.224 m²) del planeamiento vigente pasaba a considerarse como suelo urbano delimitándose una unidad de ejecución denominada ZUR-IN La Pedrera. Además, se planteaba un nuevo sector urbanizable al este de la CV-135 denominado ZND-IN El Pla (87.578 m²).  
- A la entrada al casco de la CV-137 se ampliaba el suelo urbano para albergar un uso terciario de 4.641 m². Parte del suelo ya tenía la consideración de urbano.  
- Respecto a los equipamientos:  
\* Se realizaba la reserva de suelo para ampliar la EDAR y una zona de protección de 100 metros.  
\* Se contemplaba la ampliación del cementerio y su zona de protección.  
\* Se planificaban 3 zonas verdes, todas junto a La Pedrera, una en suelo urbano (PVJ-1) y dos en urbanizable (PVJ-2 y 3).  
\* Junto al centro educativo se delimitaba una manzana destinada educativo-cultural de 6.188 m² (PQE 1).  
\* En el suelo no urbanizable, al noroeste junto a la carretera que lleva al cementerio, se reservaba suelo para un equipamiento dotacional múltiple de 30.997 m² (PQM).  
\* Así mismo se identificaba la posición del actual ecoparque (PQI-8).  
- Se consideraba un techo poblacional máximo de 3.203 h: La capacidad considerada por el plan para construir nuevas viviendas era de 502 en el suelo urbanizable y de 625 en el suelo urbano (ya existen 1.507). Se estimaba que la mitad de estas viviendas se destinaría a segunda residencia por lo que la población permanente sería de 656 h en suelo urbano y 527 en el urbanizable (a razón de 2,1 h por vivienda). A estos habría que añadir la población ya existente, 2.020 en el año 2016, sumando los mencionados 3.203 habitantes.  
B.1) Contenidos acordes con el documento de alcance  
El 17 de diciembre de 2020 se presenta una nueva alternativa adaptándose al informe ambiental emitido el 31 de octubre de 2019 (se describe en el apartado B.3). En líneas generales esta propuesta se ha ajustado a lo indicado en el documento de alcance.  
- Se ha reducido el crecimiento propuesto para ajustarlo a lo establecido en la ETCV tanto en uso residencial como para actividades económicas. (se analizará con mayor detalle en el apartado D)  
- Se ha justificado que debido a la orografía el vertedero de Cervera del Maestrat no genera afecciones por lo que los crecimientos hacia el oeste podrían ser válidos.  
- Se valora positivamente que se haya eliminado el sector con campo de golf por ser contrario a los criterios de ocupación racional del suelo establecidos en la LOTUP, dando prioridad a los crecimientos entorno al casco urbano.  
- Se ha mantenido el suelo urbano industrial La Pedrera colocando zona verde de transición con zona residencial.  
- Se ha reducido la dimensión del sector industrial Pla de Chuliá.  
- Se ha contemplado la ampliación de la EDAR.  
- Respecto al suelo no urbanizable, se ha zonificado, se ha estudiado la compatibilidad del uso ganadero con el residencial, se incluye la zona de protección de los pozos, se grafían zonas incendiadas y se completan los elementos de la infraestructura verde.  
- Se han elaborado los estudios técnicos complementarios que se habían indicado.  
B.2) Contenidos del EATE acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El EATE presentado contiene todos los epígrafes y contenidos señalados en el anexo VII del TRLOTUP, con el mismo orden e idéntica denominación de capítulos.  
B.3) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
La documentación contiene un estudio de alternativas viables técnicamente. Además de la alternativa 0 se han presentado otras 5 (A, B, C, D y la del concierto previo): la alternativa B corresponde a la versión preliminar del plan que se sometió a participación pública, la C corresponde a la que sirvió de base para la emisión del informe ambiental y la D es respecto a la que ahora se solicita la emisión de la DATE. La alternativa del concierto previo se presentó para la emisión del documento de alcance como alternativa 2.  
B.3.1) Objetivos (se repite lo indicado en el informe ambiental)  
«Los problemas principales que se indican en el documento son:  
\* El abandono de edificaciones industriales  
\* Abandono de los campos de cultivo, principalmente de secano.  
\* Conservación de los abancalamientos con muros de piedra en seco.  
\* Planeamiento obsoleto.  
Con el fin de solventar la problemática existente en el municipio se plantean diversos objetivos, de los que resumidamente se pueden extraer:  
\* Dotar al municipio de un instrumento de planeamiento actualizado  
\* Ordenar los límites del suelo urbano.  
\* Establecer las protecciones adecuadas según el tipo de suelo  
\* Regular los usos del suelo no urbanizable  
Facilitar el desarrollo de actividades económicas, especialmente el turismo rural.  
\* Crear suelo industrial y residencial ajustado a la ETCV  
Protección del patrimonio mediante el catálogo.»  
B.3.2) Infraestructura verde.  
El art 19 bis de la Ley de ordenación del territorio y protección del paisaje, (añadido por la Ley 12/2009, de 23 de diciembre) introdujo en la normativa urbanística el concepto de la infraestructura verde y en el Decreto 1/2011 de la ETCV fueron concretados sus elementos. Los artículos 4 y 5 del TRLOTUP son los que en la legislación vigente definen su concepto, sus funciones y los espacios que la integran.  
En el apartado 2.3.1.2 de la memoria informativa y en el apartado 3,12 del EATE se describen sus elementos, además aportarse planos de información específicos. Se han incluido el suelo forestal, el dominio público hidráulico, las vías pecuarias, caminos, senderos, bienes arqueológicos y zonas verdes del suelo urbano.  
B.3.3) Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente  
- En el suelo no urbanizable se han eliminado algunas zonas y adaptado los usos a la regulación urbanística vigente. Finalmente se establecen las siguientes:  
\* ZRP-AG Protección agrícola. Terrenos situados al este del término junto a la Rambla de Cervera. Conforme a la cartografía temática tienen una capacidad elevada para este uso.  
\* ZRP-NA Protección natural arqueológica terrenos con dichos valores.  
\* ZRP-AF Vías pecuarias (protección por afecciones). Se incluyen las 3 existentes.  
\* ZRP-RI-1 Protección por riesgos de erosión, situados al sur del término.  
\* ZRP-RI-2 Protección por riesgos de inundación, excepto el geomorfológico, según el Patricova.  
\* ZRP-RI-3 Protección por cauces públicos.  
\* ZRP-RI-4 Protección por riesgos de inundación geomorfológico.  
- Como suelo no urbanizable común se distinguen tres zonas:  
\* ZRC-AG, agropecuaria, los más abundantes en el término municipal.  
\* ZRC-EX de explotación de recursos naturales. Se sitúa al norte del término.  
\* ZRC-FO forestal, incluidos en el PATFOR, pero que no merecen su protección.  
- Además, si bien no se consideran como una zona, en la cartografía y en las normas urbanísticas se reflejan la zona de protección de las infraestructuras viarias, la protección de los puntos de captación de agua, zona de afección visual para protección del paisaje, zona de restricción por riesgo de explosión, el entorno de los bienes patrimoniales y las zonas incendiadas.  
Si bien no se incluyen en una zonificación específica, en las normas urbanísticas si que se indica que las granjas se separarán 1.000 m del suelo urbano o urbanizable residencial, excepto las porcinas que deberán alejarse 2.000 metros.  
- Se indica que no existen grupos de viviendas en el SNU en los que haya que minimizar su impacto territorial.  
- De manera simplificada los usos que se permiten en el suelo no urbanizable son:  
  
 ZRP ZRP ZRP ZRC ZRC ZRC  
Usos TRLOTUP: AG NA RI-4 AG EX FO  
Art.211.1.a. Agropecuaria (no granjas)... Si L L Sí Sí Sí  
Art.211.1.a. Granjas L L L  
Art.211.1.b: Vivienda aislada L L L L  
Art.211.1.c: Canteras… \* \* \* Sí \*  
Art.211.1.d: Energía renovable Sí Sí Sí  
Art.211.1.e.2: Industria sector primario. Sí Sí Sí  
Art.211.1.e.1 y 3: Industria (no primario) Sí Sí Sí  
Art.211.1.f.1: Alojamiento turístico... Sí Sí  
Art.211.1.f.2: Recreativo, deportivo.. L Sí Sí  
Art.211.1.f.3: Campamento turismo.. Sí Sí  
Art.211.1.f.4: Docente, asistencial... L Sí Sí  
Art.211.1.f.5: Tratamiento residuos... L L L  
Art.211.1.f.6: Infraestructuras... L Sí Sí Sí  
Art.211.1.f.7: Suministro carburante... Sí Sí  
  
  
(L: con limitaciones)  
(\* recursos hidrológicos)  
  
- Respecto a la versión anterior, se han reducido los crecimientos residenciales. En este sentido se ha eliminado el sector este y los demás han reducido su extensión. Se mantiene la ronda propuesta al sudoeste, pero es de menor amplitud reduciendo los sectores oeste y sur. Principalmente la reducción se realiza alejándose de la CV-135 para reducir la afección acústica. El sector ZND-RE La Costa no se varía. Los sectores propuestos finalmente son:  
  
  
Nombre Superficie (m²) Edificabilidad Res Viviendas  
ZND-RE La Costa 24.482 11.016,9 110  
ZND-RE Freginals 32.462 8.115,5 81  
ZND-RE Oeste 34.194 8.548,50 85  
ZND-RE Sur 37.728 9.432 94  
Total 128.866 370  
  
  
- Los crecimientos de suelo urbano residencial también se reducen: Se elimina el que se situaba en la entrada junto a la rotonda de la CV-135 y el del camino del cementerio. Sin embargo se mantienen los que se situaban al oeste junto a la cooperativa y al este creando la unidad de ejecución accesos de 10.645 m².  
- Respecto al uso industrial, no se producen cambios (se crea el sector ZND-IN El Pla de 86.668 m² y se considera como urbano el antiguo sector SAU4 La Pedrera que pasa a considerarse como la unidad de ejecución ZUR-IN La Pedrera de 48.224 m²).  
- En relación al uso terciario, se elimina la ampliación del suelo urbano que se localizaba junto a la CV-137. Se mantiene el que ya tenía la consideración de urbano con 3.001 m².  
- Respecto a los equipamientos:  
\* Se elimina el dotacional múltiple, PQM, en la carretera del cementerio.  
\* Con el fin de no elaborar el estudio hidrogeológico se cambia la ampliación del cementerio de denominación pasando a considerarse como equipamiento de infraestructuras servicio urbano.  
\* Se ha cambiado la posición de las zonas verdes PVJ-2 y PVJ-3 situándolas ahora entre el suelo industrial Pedrera y el casco urbano.  
\* Se ha creado una nueva zona deportiva (PQD-2 y PQD-3) al sur del ZND-RE-Sur.  
\* Se mantiene la propuesta de la ampliación de la EDAR, el PVJ-1, el educativo-cultural PQE-1 y el ecoparque (ahora llamado PQI-1).  
\* Se crea una red viaria para mejorar los accesos al sector industrial El Pla (PCV-1, PCV-2 y PCV-3).  
  
Superficies (en Ha) Plan vigente  
(alt 0) Alternativa 1  
(DR) Plan propuesto Variación  
Suelo urbano . Residencial 23,90 33,08 32,04 +8,14  
 . Industrial 0,26 0,26 4,82 +4,56  
 . Terciario 0,30 +0,30  
 . Dotacional 1,20 10,23 2,05 +0,85  
Total Suelo urbano 25,36 43,57 39,21 +13,85  
  
Suelo urbanizable . Residencial 15,72 102,48 12,88 - 2,84  
 . Industrial 5,02 57,21 8,67 +3,65  
 . Dotacional 23,64 4,20 +4,20  
Total Suelo urbanizable 20,74 183,33 25,75 +5.01  
  
Suelo no urbanizable . Común 2.551,87 2.371,08 2.353,40 - 198,47  
 . Protegido 102,76 102,76 328,20 +225,44  
Total Suelo no urbanizable 2.654,64 2.473,84 2.681,60 +26,97  
  
Total Término municipal 2.700,74 2.700,74 2.746,57 +45,83  
  
  
- El techo poblacional máximo del plan se ha reducido con respecto a la última propuesta, pasando de 3.203 a 3.083 habitantes.  
La capacidad considerada por el plan para construir nuevas viviendas es de 371 en el suelo urbanizable y de 591 en el suelo urbano (ya existen 1.507). Se estima que la mitad de estas viviendas se destinará a segunda residencia por lo que la población permanente será de 653 h en suelo urbano y 410 en el urbanizable (a razón de 2,21 h por vivienda). A estos hay que añadir la población ya existente, 2.020 en el año 2016, sumando los 3.083 habitantes.  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
La documentación se ha puesto una vez a disposición del público mediante anuncio en el DOGV de 28 de diciembre de 2017. Después de la emisión del Informe Ambiental del 31 de octubre de 2019 no se ha repetido la misma, por lo que a continuación se describe lo indicado en dicho informe:  
«Durante el plazo de exposición al público se presentaron 10 alegaciones de las que 9 fueron estimadas y 1 desestimada.  
Resumidamente se refieren a errores en la delimitación o calificación de sus propiedades y al patrimonio cultural (campo de aviación de la guerra civil o Necrópolis de la Somà).  
Se ha realizado una sesión informativa con invitación expresa a los grupos de interés y abierta al público en general».  
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
Del mismo modo, después de la emisión del Informe Ambiental de 31 de octubre de 2019 el Ayuntamiento no ha reiterado este proceso por lo que a continuación se transcribe lo indicado en el mismo:  
«El Ayuntamiento durante la fase de información pública solicitó consultas a los municipios colindantes, a las administraciones afectadas y a las empresas suministradoras. De ellas se recibió respuesta de los siguientes departamentos:  
  
Solicitud Informe Administración pública consultada  
 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
\* DG Agricultura, Ganadería y Pesca  
\* DG del Agua  
\* DG Cambio Climático y Calidad Ambiental  
21.12.17  
21.12.17  
21.12.17  
21.12.17 09.03.18  
05.02.18  
26.07.18 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio:  
\* Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
\* Servicio de Ordenación del Territorio. (Inundabilidad)  
\* Servicio de Ordenación del Territorio Sección de Planificación Territorial (ETCV)  
\* DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad. Servicio de Planificación  
21.12.17 05.01.18 \* Servicio Territorial de Urbanismo  
21.12.17 09.07.18 Entidad Pública de Saneamiento de Aguas (EPSAR)  
21.12.17  
21.12.17 Conselleria de Economía Sostenible, Sectores productivos, Comercio y Trabajo:  
\* Dirección General de Industria y Energía. Servicio de Energía  
\* Dirección General de Industria y Energía. Servicio de minas  
23.01.18 13.02 y 10.04 de 2018  
01.03.18 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte  
\* DG Cultura y Patrimonio  
\* Servicio de Infraestructuras Educativas  
21.12.17 24.01.18 Conselleria de Sanidad Universal y Salud pública  
21.12.17   
12 y 19.01.18  
11.01.18 Presidencia de la Generalitat.  
\* Agencia de Seguridad y Respuesta a las Emergencias  
\* Servicio de Infraestructuras Turísticas  
21.12.17 10.04.18 Diputación de Castellón. Área de Carreteras  
21.12.17 06.02.18 Consorcio de Residuos  
 24.01.18 Ministerio de Energía, DG Telecomunicaciones.  
21.12.17 Confederación Hidrográfica del Júcar.  
21.12.17 Ayuntamientos (Cervera del Maestre, Peñíscola, Vinaròs, Sant Jordi)  
 24.01.18 Ayuntamiento Benicarló  
 30.01.18 FACSA  
 15.01.18  
02.02.18 Iberdrola  
 15.02.18  
02.03.18 Gas Natural  
  
  
- En relación a la ETCV el Servicio de Ordenación del Territorio, el 5 de febrero de 2018, informa que se supera el crecimiento máximo residencial establecido en 195.868 m². Para actividades económicas el crecimiento máximo contemplado por la ETCV es de 103.969 m² siendo la superficie del sector El Pla inferior a dicha cuantía.  
- La EPSAR emite informe en el que señala que las aguas residuales son tratadas por el sistema de saneamiento y depuración de Cálig de titularidad municipal, estando diseñado para tratar 480 m³/día, siendo el efluente en ese momento de 222 m³/día. Una vez desarrollado todo el plan se estima se generará un caudal de 814 m³/día que supone un incremento de 592 m³/día respecto al caudal generado actualmente.  
- En relación al patrimonio cultural, la Dirección Territorial emite informe el 13 de febrero de 2018 señalando distintas cuestiones que deben incluirse en la documentación del plan. El 10 de abril de 2018 la directora general de Cultura y Patrimonio emite nuevo informe desfavorable señalando los aspectos que deben subsanarse. (en la propuesta presentada se considera subsanado lo allí indicado)  
- El Servicio de Infraestructuras Educativas solicita la elaboración de un anexo educativo conforme el decreto 104/2014 y reflejar en la cartografía las parcelas destinadas a dotaciones educativas, necesarios para emitir su informe.  
- La Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad emite informe desfavorable el 26 de julio de 2018 en materia de planificación de carreteras (CV-135) en el que señala 11 puntos a corregir entre los que se puede destacar la necesidad de elaboración de un estudio de tráfico y movilidad así como de un Plan de movilidad, que los accesos a una fábrica de muebles deben realizarse a través del nuevo polígono industrial, que la carretera generará una afección acústica en los nuevos crecimientos y que se deben solucionar la circulación no motorizada.  
- El Área de Carreteras de la Diputación informa sobre aspectos que deben corregirse en la documentación presentada en relación a la CV-137 y CV-138.  
- El Ayuntamiento de Benicarló manifiesta para una mejor coordinación entre los municipios que se incluya una zona dentro de la infraestructura verde situada al sudeste (se ha realizado considerándola ZRP-RI-1 protegida por riesgo de erosión) y que se señalicen las áreas de restricción de una industria pirotécnica que podría afectar a su término.  
- El Ministerio de Energía, Turismo y Agenda Digital emite informe de carácter desfavorable a los efectos previstos en la Ley 9/2014 General de Telecomunicaciones. Se trata de aspectos a considerar en las normas urbanísticas antes de la aprobación definitiva del plan.  
Nota: el informe del Servicio de Ordenación del Territorio relativo al Patricova fue remitido por error al órgano ambiental en lugar de al órgano promotor por ello no pudo ser tenido en cuenta a la hora de elaborar la documentación de forma definitiva a efectos de la solicitud de emisión de la DATE.  
En este informe se indica que la propuesta está afectada por riesgo de inundación de nivel 2 y riesgo de carácter geomorfológico.»  
C.3) Primera fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Tras la primera solicitud de emisión de DATE, este órgano ambiental realizó algunas consultas a las administraciones que señalaron que debía completarse la documentación para emitir su informe o bien emitieron informe desfavorable. Del apartado C.3 del informe ambiental emitido por la Comisión de Evaluación Ambiental el 31 de octubre de 2019, se extrae:  
  
Solicitud Informe Administración pública consultada  
11.01.19 18.01.19 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
\* Dirección Territorial. (Acústica)  
\* Dirección Territorial. Sección Forestal. (Forestal y vías pecuarias)  
11.01.19 19.02.19 Servicio de Vida Silvestre  
11.01.19 21.03.18 Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos  
11.01.19 30.10.19  
29.07.19  
30.10.19  
  
29.10.19  
26.02.19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio:  
\* Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
\* Servicio de Ordenación del Territorio (PATRICOVA)  
\* Servicio de Ordenación del Territorio Sección de Planificación Territorial (ETCV)  
\* DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad. Servicio de Planificación  
\* DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad. Servicio de Movilidad  
11.01.19 Conselleria de Economía Sostenible, Sectores productivos, Comercio y Trabajo:  
\* Dirección General de Industria y Energía. Servicio Territorial de Energía  
\* Dirección General de Industria y Energía. Servicio de minas  
11.01.19 12.03.20 (\*) Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte  
\* DG Cultura y Patrimonio  
\* Servicio de Infraestructuras Educativas  
11.01.19 Diputación de Castellón. Área de Carreteras  
11.01.19 27.12.18 Confederación Hidrográfica del Júcar  
  
  
(\*) Recibido con posterioridad a la emisión del Informe ambiental  
«- El 27 de diciembre de 2018 la Confederación Hidrográfica del Júcar emite el informe favorable contemplado en el artículo 25.4 texto refundido Ley de aguas. Señala que en el término existe una concesión destinada a abastecimiento y uso industrial de 359.997 m³/año siendo suficiente para abastecer la demanda estimada de 329.122 m³/año. Los cauces se han grafiado adecuadamente y las zonas inundables no han sido ocupadas por suelos urbanizables.  
- El Servicio de Ordenación del Territorio, en relación con la ETCV, ha informado que la propuesta de crecimiento excede en un 30 % el índice establecido en la ETCV (195.868 m²) respecto al uso residencial.  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en su informe de 30 de octubre de 2019 establece las determinaciones finales que deben incorporarse a la propuesta, que se resumen en el apartado siguiente.  
- El informe de la Sección Forestal es favorable tanto en materia forestal como de vías pecuarias, ya que la propuesta se adapta al PATFOR y a la Ley 3/2014.  
- El Servicio de Vida Silvestre señala que la propuesta no produce afecciones sobre la microreserva del Barranc d'Aigua Oliva, ni sobre especies prioritarias o hábitats de interés comunitario.  
- El Servicio de Movilidad ha emitido informe de carácter desfavorable dado que el estudio de movilidad presentado no puede ser considerado como un Plan de movilidad por las carencias que contiene (estudio de viales internos, jerarquización, movilidad ciclopeatonal, representación cartográfica, secciones viarias, transporte público...)  
- En relación a las carreteras de la Generalitat, el Servicio de Planificación reitera si informe desfavorable, ya que la última propuesta no ha tenido en consideración lo informado en julio de 2018. Resumidamente se refiere al incremento de tráfico en la CV-135, las deficiencias del estudio de tráfico, a la conectividad con los usos industriales y a que el aumento del tráfico incrementará el ruido sobre los sectores residenciales aspecto que no se ha considerado en el estudio acústico».  
C.4) Segunda fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
A raíz de la emisión del mencionado informe ambiental el Ayuntamiento modificó la propuesta del Plan general estructural, pero no la sometió nuevamente a consulta de las administraciones afectadas.  
C.5) Segunda fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Tras recibir la solicitud de emisión de la declaración ambiental y territorial estratégica, desde este órgano ambiental se volvió a realizar consultas a los siguientes departamentos, cuyo pronunciamiento, dados sus contenidos, es necesario para poder emitir la DATE:  
  
  
Consulta Informe Administración pública consultada  
06.04.21 29.09.21  
  
23.09.21 DG. Política Territorial y Paisaje  
\* Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
\* Servicio Gestión Territorial (PATRICOVA)  
\* Servicio Gestión Territorial (ETCV)  
06.04.21 12.04.21  
10.09.21 D.G. de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible  
\* Servicio de Movilidad  
\* Servicio Planificación  
06.04.21 12.04.21 C. Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Económica  
\* Dirección Territorial Castellón (acústica)  
  
  
\*El Servicio de movilidad ha informado el Plan de movilidad en sentido favorable condicionado al cumplimiento de dos cuestiones (una relativa la documentación y otra a la información pública)  
\* La Dirección Territorial de esta conselleria ha emitido informe en el que considera que los niveles de ruido existentes y los previsibles tras la ejecución del plan son compatibles con la legislación en los nuevos desarrollos. (se debe tener en cuenta que el estudio acústico plantea medidas correctoras).  
\* El Servicio de Ordenación del Territorio, en relación a la ETCV, ha informado en sentido favorable la propuesta de crecimiento residencial. El límite establecido por la ETCV asciende a 195.868 m² y se proponen 187.445 m².  
\* El informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje analiza si se han solventado las determinaciones señaladas en el informe emitido el 31 de octubre de 2019 por dicho servicio. Estas cuestiones se describen en el apartado D) siguiente.  
\* El Servicio de Planificación emite informe en sentido favorable condicionado, remitiéndose a lo informado el 30 de marzo de 2021. En este último se compara la última propuesta de planeamiento con los informes emitidos anteriormente observándose que los reparos han sido mayoritariamente subsanados.  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
D.1. Como ya se ha indicado, el 20 de diciembre de 2018 el ayuntamiento realizó una solicitud de emisión de la DATE ante la cual la Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión de 31 de octubre de 2019, acordó emitir un informe ambiental señalando 19 aspectos que debían ser revisados.  
«1. Se debe disminuir la cuantía del suelo sellado destinado a uso residencial para ajustarla al límite establecido por la ETCV tal como se indica en el apartado D.2, eliminando prioritariamente las superficies que presentan afecciones por riesgo de inundación y por ruido (ver apartado D.1 y D.12)  
2. La capacidad poblacional del plan (permanente y estacional) debe ajustarse a la disponibilidad del recurso hídrico tal como se argumenta en el apartado D.3.  
3. Una vez concretados los dos puntos anteriores, se verificará que no se supera la capacidad de la depuradora establecida en 480 m³/día.  
En caso de que sea necesario ampliarla (tal como se ha realizado en la propuesta realizada) se detallarán los vertidos previstos para la gestión del suelo que requiera la construcción de nuevas instalaciones. (cargo a sectores, expropiación…).  
Así mismo se contemplará el desarrollo temporal de los sectores vinculándolo a la capacidad de la EDAR. Para ello será necesario utilizar el indicador de seguimiento creado, no siendo posible el desarrollo de nuevos sectores en cuanto se supere dicha capacidad (salvo, claro está, que se haya construido una nueva EDAR ampliando la capacidad).  
Estos aspectos serán introducidos en las fichas de los sectores.  
4. En relación al riesgo de inundación, se debe justificar que quedan subsanadas las deficiencias señaladas en el informe del Servicio de Ordenación del Territorio de 29 de julio de 2019.  
5. Respecto a la zonificación del suelo no urbanizable, y la regulación de usos en la misma, debe ser revisada en los términos descritos en el apartado D.6.  
6. La denominación de los usos a implantar en el suelo no urbanizable debe estar adaptada al artículo 197 LOTUP.  
7. Deben revisarse los artículos que regulan los usos ganaderos conforme se ha descrito en el apartado D.5.  
8. Se deberá atender las determinaciones señaladas en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 30 de octubre de 2019.  
9. En el apartado D.8 se analizan distintas cuestiones que afectan a la redacción de las normas urbanísticas para que sean revisadas.  
10. Se debe concretar el uso del equipamiento múltiple PQM para poder identificar las incompatibilidades con los usos previstos en el entorno.  
Respecto a la ampliación del cementerio, se debe decidir cómo se desea tramitarlo y proceder en consecuencia. (ver apartado D.15)  
11. En relación a la movilidad, deberá obtenerse informe favorable del Servicio de Movilidad Urbana de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad.  
12. Debe corregirse el estudio de tráfico en los términos señalados en el informe del Servicio de Planificación de 29 de octubre de 2019 y de 26 de julio de 2018.  
13. Debe procederse a ampliar el estudio acústico en los términos descritos en el apartado D.12 y obtener el informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
14. Para el cumplimiento del Plan integral de residuos es necesario contemplar en el suelo de uso industrial reservas para albergar infraestructuras de transferencia. (ver apartado D.13)  
15. Se deberá concretar el plazo en el cual se elaborarán los informes periódicos de seguimiento, y quien deberá elaborarlos, en base a lo estipulado en el artículo 56.3 LOTUP.  
Conforme a lo indicado en el condicionante 3, al menos se elaborará un informe de seguimiento cada vez que se apruebe definitivamente el plan parcial de cada sector.  
16. La propuesta se expuso al público con posterioridad a la entrada en vigor del Decreto 74/2016 por el que se aprueba el Reglamento por el que se determina la referenciación cartográfica resultándole de aplicación. Si bien es una cuestión formal, no se ha tenido en cuenta a la hora de la elaboración de los planos.  
17. En la ficha de gestión del ZUR-IN La Pedrera se ha grafiado por error Sector El Pla. Igualmente no se ha incluido la necesidad de ubicar la zona verde en el linde noreste para que sirva de transición con los usos residenciales (ZUR RE2 y ZND-RE-Sur) tal como se argumenta en la memoria justificativa.  
18. La documentación modificada corrigiendo los aspectos señalados deberá ser aprobada por el Ayuntamiento, adjuntándose el correspondiente certificado.  
19. Previamente a la aprobación definitiva del plan deberá obtenerse pronunciamiento definitivo del Servicio de Planificación, de la Diputación de Castellón, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio y del Servicio de Infraestructuras Educativas de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte referentes a la carretera CV-135, carreteras CV-137 y CV-138, afección paisajística, sobre el patrimonio cultural y reservas de suelo dotacional escolar, respectivamente.»  
- De estos condicionantes se observa que los siguientes aspectos no han sido subsanados, describiéndose en los apartados siguientes:  
«4. En relación al riesgo de inundación, se debe justificar que quedan subsanadas las deficiencias señaladas en el informe del Servicio de Ordenación del Territorio de 29 de julio de 2019».  
- Sobre las determinaciones 2, 5, 7, 8, 10, 12, 16 y 19 cabe realizar una serie de puntualizaciones, ya que se han subsanado parcialmente. Se analizan en los apartados siguientes o bien se trasladan como nuevas determinaciones de esta DATE.  
- El resto de determinaciones pueden considerarse subsanadas.  
D.2. Respecto al riesgo de inundación, la zona noroeste del casco urbano se encuentra afectado por nivel de peligrosidad geomorfológica según la cartografía del Patricova.  
- La propuesta de plan presentada no ha realizado un mayor estudio sobre este riesgo con el fin de precisar su alcance o adoptar medidas para corregirlo, sino que ha optado por mantener la mencionada cartografía del Patricova.  
En la propuesta de planeamiento resulta afectado parte del sector de suelo urbanizable ZND-RE-Oeste y parte de los crecimientos de suelo urbano reclasificados del suelo no urbanizable. En estos ámbitos el plan delimita una «Zona de restricción de actuaciones para garantizar la no afección al régimen de corrientes» cuyo régimen normativo se incluye en el artículo 39 de las normas urbanísticas.  
De la lectura del artículo 39 de las normas urbanísticas se desprende que las limitaciones frente al riesgo se derivan a los proyectos posteriores que se vayan a ejecutar y a controlar los vertidos que puedan producirse.  
- En el informe ambiental ya se indicaba que no pueden reclasificarse suelos afectados por riesgo de inundación, ya que el artículo 18.1 del Patricova señala:  
«1. El suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o suelo urbanizable, excepto en los municipios con elevada peligrosidad de inundación,...» (Càlig no tiene esta consideración).  
En consecuencia, no es admisible la reclasificación de suelo efectuada, ya que el suelo sigue presentando peligrosidad geomorfológica por lo que debe corregirse la propuesta.  
D.3. Respecto a la justificación de la cuantía del suelo a sellar ajustado a la ETCV se ha aportado informe favorable del Servicio de Ordenación del Territorio de 23 de septiembre de 2021.  
- En él se indica que la cuantía fijada por la ETCV para el uso residencial es de 195.868 m² proponiendo el Plan 187.445 m² por lo que estaría cumpliéndose la misma.  
- Si bien no se indicaba nada en el informe ambiental en relación con las actividades económicas, resulta conveniente revisar los cálculos efectuados:  
Para las actividades económicas la ETCV establece 103.969 m², mientras que el plan propone 17.077,75 m² en el suelo urbano (en ZUR-TR y en ZUR-IN La Pedrera) y 86.668 m² en el suelo urbanizable que suman entre los dos 103.745,75 m².  
A estos habría que añadir los nuevos suelos dotacionales adscritos al suelo urbanizable, 12.772 m² (PCV-1, PCV-2, PCV-3), y el equipamiento urbano sin edificar, 3.773 m² (PVJ-1), que suman 16.545 m². Entre todos suman 120.290,75 m².  
No obstante, se observa que dentro del sector ZND-IN El Pla ya existe una nave construida de 2.487 m² (datos catastro, referencia 6020402BE7862S0001XR) por lo que la cuantía final a reducir es de 13.834,75 m².  
Desde un punto de vista ambiental, esta cuantía es muy pequeña en comparación con el total por lo que puede considerarse admisible.  
D.4. Se ha corregido el estudio de demanda de vivienda realizado anteriormente. Se considera que debido al covid-19 existirá una mayor demanda de vivienda en los municipios rurales adoptándose las previsiones realizadas en la ETCV, (que son más optimistas que las realizadas inicialmente):  
+ Población estimada por ETCV para los próximos 20 años será de 562 habitantes, con lo que la población total será de 2.582 h.  
+ El número medio de habitantes por vivienda es de 2,21.  
+ El porcentaje de vivienda secundaria o vacías supone aproximadamente el 50 % del total (44,59 %)  
Aplicando estos datos, se desprende que el número de viviendas necesario será de:  
562 h / 2,21 = 254 viviendas para la población permanente, y la misma cantidad para la estacional, lo que suma un total de 508 viviendas.  
Se han planteado 370 viviendas en el suelo urbanizable, que supondría una población permanente aproximada de 410 habitantes (otros 410 habitantes de población secundaria). El suelo urbano se ha considerado que tiene capacidad para albergar 591 viviendas más para 653 habitantes. Si la población existente en 2016 era de 2.020 se obtendría una población permanente de 3.083 habitantes.  
- Pero si se pretende calcular la capacidad total del plan también hay que considerar las viviendas y población destinada a segunda residencia. Para segunda residencia se considerarían 410 habitantes en el suelo urbanizable y 653 en el suelo urbano, que suman entre ambas 1.063 habitantes.  
De esta forma se obtiene que la capacidad total del plan es para 4.146 habitantes.  
D.5. Respecto a la disponibilidad del recurso hídrico se ha actualizado el Estudio de Recursos Hídricos con los nuevos datos de población permanente, con los consumos actuales de la producción ganadera y los usos industriales/terciarios resultando una demanda de 321.056 m³/año. Se debe recordar que la concesión otorgada por la Confederación asciende a 359.997 m³/año.  
- Para suministrar a la población destinada a segunda residencia se requerirían, según los datos facilitados de consumo de 150 l/hab\*día, y suponiendo una presencia de 2 meses al año: 1.063 h \* 150 \* 60 /1.000 = 9.567 m³ / año, cuantía admisible dentro de la concesión existente.  
- De los usos ganaderos, se indica que, de las 9 granjas existentes actualmente en el municipio, solamente 1 se suministra de la red general y el resto de pozos propios. Se puntualiza que la concesión de 359.997 m³/año es para destinarlo a abastecimiento y uso industrial.  
Debido a los consumos que conllevan este tipo de actividades, resulta conveniente que en las normas urbanísticas y en el seguimiento del Plan se controlen los mismos.  
D.6. Ya se indicaba en el informe ambiental que en el suelo no urbanizable no debían coexistir en el mismo ámbito las granjas y los usos residenciales por las molestias de olores y sustancias en suspensión que generan las primeras sobre las segundas.  
Las normas urbanísticas establecen en su artículo 115.d una distancia de separación de las granjas con los núcleos urbanos y urbanizables residenciales. Para establecer esta distancia se ha optado por basarse en el derogado artículo 53 de la Ley 6/2003 en lugar de elaborar un estudio olfatométrico para todo el municipio. Las distancias establecidas en este artículo se consideran ambientalmente correctas.  
No obstante cuando se acude a la normativa particular de la zona ZRC-AG (art. 117) se sigue manteniendo la coexistencia de estos usos pero poniendo como condicionante la elaboración de estudios odoríferos para cada actividad que incumpla las distancias del mencionado artículo 115.d.  
Esta posibilidad no se permitía en el informe ambiental por lo que debe corregirse. En ZRC-AG, por su propia definición y características del municipio, se debe dar prioridad a los usos agrícolas y ganaderos por lo que debe excluirse la posibilidad de la vivienda aislada y familiar a partir de los 1.000 metros del suelo urbano/urbanizable de uso residencial.  
No obstante, cabría una excepción: en la legislación vigente se contempla la posibilidad de la vivienda vinculada a la explotación agrícola y los usuarios de las mismas están habituados a convivir con las molestias que podrían generar las granjas.  
Respecto a la ampliación de granjas existentes reguladas por la disposición transitoria tercera de las normas urbanísticas, se reitera lo indicado en el informe ambiental ya emitido y no caben excepciones sin elaborar el estudio odorífero, por lo que debe eliminarse el último párrafo de dicho artículo.  
D.7. En relación a las actividades terciarias o de servicios que se permiten implantar en el suelo no urbanizable cabe realizar algunas puntualizaciones:  
- La propuesta contempla que se pueda implantar este uso en ZRC-AG y ZRC-FO, pero puntualizando «de necesario emplazamiento en el medio rural o que requieran una posición aislada en el territorio...»  
Se debe tener en cuenta que esta puntualización el TRLOTUP lo realiza para las actividades industriales, pero no para las actividades terciarias por lo que lo más conveniente es que en los artículos 117 y 119 normas urbanísticas se separen en puntos independientes como usos permitidos los industriales y los terciarios.  
- El artículo 211.1.f.1 TRLOTUP pone como condición para la implantación de los alojamientos turísticos y la restauración la acreditación de que no exista suelo apto a menos de 5 kilómetros. Según la propuesta realizada con varios sectores en los que se contempla la edificabilidad terciaria este requisito no se cumple.  
Si que es cierto que las fichas de los sectores posponen la concreción de los usos compatibles e incompatibles al Plan de ordenación pormenorizada, pero como es un factor que influye en la ordenación del suelo no urbanizable debería especificarse si el alojamiento hotelero y la restauración se permiten en los mismos. En cualquier caso, en este municipio lo más adecuado es que dichos usos se emplacen en el suelo urbano o en el urbanizable más que en el no urbanizable.  
Por ello en los artículos 117 y 119 de las normas urbanísticas se deberá indicar que el alojamiento turístico y la restauración únicamente están permitidos si recuperan el patrimonio arquitectónico existente o tienen interés para el desarrollo turístico rural, previo informe favorable del órgano competente en materia de turismo.  
D.8. En cuanto a la zonificación del suelo no urbanizable común se indicaba que las zonas debían subdividirse en otras más reducidas, ya que se contemplaban usos incompatibles entre sí. Se hacía mención a que la ganadería intensiva y las actividades industriales podrían resultar incompatibles situarlos junto con el residencial o el turístico.  
Tal como se ha descrito anteriormente, en la propuesta planteada se ha realizado este análisis respecto a la ganadería intensiva pero no respecto a los usos industriales. En las normas urbanísticas se contempla la posibilidad de que los usos industriales coexistan con los usos residenciales y de alojamiento terciario en las zonas ZRC - AG (art.117) y ZRC - FO (art.119) no siendo ello ambientalmente posible.  
En el análisis de la compatibilidad ganadería intensiva con el residencial se ha establecido una distancia 1.000 metros desde los suelos urbanos y urbanizables de carácter residencial para permitir la implantación de viviendas de carácter aislado y familiar y no permitir la implantación de granjas, por lo que a falta de una propuesta concreta por parte del promotor se podría establecer este mismo límite para permitir la implantación de las actividades industriales.  
No obstante debe tenerse en cuenta que al permitir el uso industrial a partir de los 1.000 metros ya resultarían incompatibles los usos de vivienda rural vinculada a la actividad agrícola, los alojamientos turísticos y los campamentos de turismo.  
Se ha trasladado directamente a la parte dispositiva los artículos de las normas urbanísticas que resultan afectados.  
D.9. El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje señala que no se han cumplido todas las determinaciones marcadas en su informe de 31 de octubre de 2019, en especial las referentes a la coherencia entre la zonificación del territorio y las unidades de paisaje, la compleción de la infraestructura verde y el establecimiento de una regulación urbanística coherente con el paisaje y la citada infraestructura, tanto en las zonas rurales como en las urbanizadas y de nuevo desarrollo. En relación a dicho informe:  
+ Respecto de la caracterización del paisaje reiteran lo informado en los apartados a), b) y e) del punto 4.1.  
+ Respecto de la compatibilidad con la infraestructura verde reiteran lo informado en los apartados a), b) y e) del punto 4.2.  
+ Respecto a las normas de integración paisajística, reiteran lo requerido en relación con el establecimiento de normas para los bordes urbanos, y en especial para las zonas ZUR-RE-1 y ZUR-TR, y para los equipamientos en suelo no urbanizable.  
+ Respecto al catálogo de paisaje, reiteran los apartados b), c) y d).  
Se debe tener en cuenta que el término municipal de Càlig está incluido en el Paisaje de Relevancia Regional PRR07 Olivares de San Rafael, declarado por la directriz 53 ETCV, cuestión que no se ha considerado en la zonificación y regulación del paisaje del municipio, al igual que los requerimientos de compleción de la infraestructura verde y de coherencia entre unidades de paisaje y zonificación.  
Por ello, se deberá incluir en la infraestructura verde municipal, como «suelo de interés para la conservación del paisaje del municipio y para garantizar la adecuada conectividad territorial de la infraestructura verde», los siguientes espacios:  
+ el ámbito del corredor territorial definido por la ETCV (Directrices 43 y 44) al sureste del término municipal, su delimitación puede consultarse en el siguiente enlace web:  
https://visor.gva.es/visor/?capas=spa\_icv\_orde\_corredores\_territoriales  
+ el ámbito al noroeste del casco urbano comprendido entre el límite municipal, el Camí dels Socors, el río Palancia y la zona de riesgo geomorfológico que limita el casco urbano, que comprende la unidad de paisaje UP 5, junto a suelos con una considerable concentración de recursos paisajísticos y naturales.  
El informe reitera la necesidad de regular la infraestructura verde estableciendo directrices que garanticen la preservación del carácter del paisaje de relevancia regional y la compatibilidad e integración en el mismo de los distintos usos.  
D.10. Cabe puntualizar que después de la emisión del Informe Ambiental se recibió en el órgano ambiental un informe de la Dirección de Cultura y Patrimonio. Está firmado el 12 de marzo de 2020 y es en sentido desfavorable por lo que las cuestiones que en él se indican deberán ser solventadas previamente a la aprobación definitiva del plan.  
D.11. Sigue sin aportarse el informe del Servicio de Infraestructuras Educativas por lo que se desconoce si la reserva de suelo dotacional educativo es suficiente o adecuada. En fases posteriores de la tramitación deberá obtenerse informe favorable de dicho departamento.  
D.12. Se ha actualizado el estudio acústico y obtenido el informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente. No obstante, algunas de las cuestiones que se indicaban en el informe ambiental no se han incluido en el mismo por lo que deben incorporarse algunas determinaciones en el apartado F para suplir estas carencias.  
- La compatibilidad del sector La Costa sigue sin analizarse argumentando que es un sector ya previsto en el planeamiento vigente. Este argumento no se puede admitir, ya que es ahora con este Plan general estructural que se están revisando todas las afecciones y legislación existente para proceder a analizar todas las propuestas realizadas.  
- El sector Freginals necesita la adopción de medidas correctoras que se concretarán en el momento de su desarrollo. La disposición de la zona verde del sector dando frente a la CV-135 ayudará a mitigar la afección por lo que su localización en esta zona será obligatoria y no preferente como se indica.  
- Se reitera lo inadecuado que resultaría disponer una pantalla acústica junto a la CV-135 por lo que debe especificarse este aspecto en las fichas.  
D.13. El Servicio de Planificación, en relación a la CV-135 ha informado favorable condicionado a la subsanación de los reparos señalados en su informe de 30 de marzo de 2021, por lo que será necesario que se subsanen los mismos y que emita un nuevo informe.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
En el apartado 17 de la memoria justificativa se incluyen los indicadores de sostenibilidad basados en los indicados en el documento de alcance. Estos mismos indicadores se repiten en el documento del Plan «Indicadores de seguimiento» elaborado a los efectos contemplados en el artículo 22 TRLOTUP. En el apartado 10 del EATE denominado «Medidas previstas para el seguimiento» se vuelven a repetir estos indicadores.  
Se elaborarán informes de seguimiento periódicos, cada cuatro años, o una vez por mandato corporativo o bien cuando se apruebe un plan parcial.  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 56 del TRLOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone emitir la presente declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Càlig, siempre y cuando se incorporen en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. Debido a la peligrosidad de inundación existente, el ámbito grafiado en el plano de ordenación O.2 como «Zona de restricción de actuaciones para garantizar la no afección al régimen de corrientes» debe mantener la clasificación de suelo no urbanizable. En consecuencia, debe redelimitarse el sector ZND-RE-Oeste y el límite del suelo urbano. (Ver anexo 1).  
2. Se deberá modificar la redacción de las normas urbanísticas en los términos siguientes. (las fichas de zona se modificarán en el mismo sentido)   
- Artículo 115.d. Granjas. Se especificará que el suministro de agua de estas actividades deberá contar con las correspondientes autorizaciones administrativas.  
- Artículo 117 y 119: se eliminará la necesidad de elaborar estudios odoríferos. Se indicará específicamente que:  
\* A más de 1.000 metros de distancia de los suelos urbanos residenciales y de los suelos urbanizables residenciales se consideran usos prohibidos la vivienda aislada y familiar (en todas sus modalidades), el alojamiento turístico y los campamentos de turismo.  
\* A menos de 1.000 metros de distancia de los suelos urbanos residenciales y de los suelos urbanizables residenciales se consideran usos prohibidos la ganadería intensiva y las actividades industriales y productivas descritas en el artículo 211.1.e TRLOTUP.  
\* Además de aplicarse las distancias anteriores, el alojamiento turístico y la restauración únicamente están permitidos si recuperan el patrimonio arquitectónico existente o tienen interés para el desarrollo turístico rural, previo informe favorable del órgano competente en materia de turismo.  
- Artículo 121: el uso de vivienda rural vinculada a la explotación agrícola se debe considerar como prohibido por no resultar compatible con el uso extractivo de recursos naturales.  
- Artículo 123: se deberá especificar que para la implantación de viviendas vinculadas a la explotación agrícola será necesario el informe favorable de la conselleria competente en materia de agricultura.  
- Disposición transitoria tercera: se eliminará el último párrafo no cabiendo excepciones a lo regulado en el mismo.  
- Se deberá añadir un artículo que indique que si en PQI-6 se opta por ampliar las instalaciones del actual cementerio, será necesario que previamente al inicio del proyecto se elabore un estudio hidrogeológico que determine su viabilidad o las condiciones necesarias para su implantación. (art. 43 Decreto 39/2005)  
3. En relación a la afección acústica se deben adoptar las siguientes medidas:  
3.1) En la ficha de gestión del sector La Costa se incluirá la necesidad de elaborar un estudio acústico para poder desarrollarse, adoptando las medidas correctoras necesarias.  
3.2) Ficha del sector Freginals: se pondrá como obligatorio (no preferente como se indica) la localización de la zona verde dando frente a la CV-135. En esta zona verde se situará una pantalla vegetal que actúe frente al ruido. En ningún caso se podrá disponer pantallas acústicas junto a la CV-135.  
4. Se deberá atender las determinaciones señaladas en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 29 de septiembre 2021.  
5. Previamente a la aprobación definitiva se deberán atender las determinaciones señaladas en el informe del Servicio de Planificación (carreteras GVA) de 30 de marzo de 2021.  
6. Se deberán cumplir los dos condicionantes señalados en el informe del Servicio de Movilidad de 12 de abril de 2021.  
7. En el Plan de seguimiento, en relación al recurso hídrico se incluirá un nuevo indicador para controlar los orígenes y consumos de las granjas.  
8. Al tratarse de una cuestión formal de carácter urbanístico, el órgano sustantivo verificará si resulta aplicable el Decreto 65/2021, de 14 de mayo, del Consell, de regulación de la Plataforma Urbanística Digital y de la presentación de los instrumentos de planificación urbanística y territorial. (sustituye al Decreto 74/2016).  
9. Previamente a la aprobación definitiva del Plan deberá obtenerse pronunciamiento definitivo del Servicio de Planificación, de la Diputación de Castellón, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio y del Servicio de Infraestructuras Educativas de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte referentes a la carretera CV-135, carreteras CV-137 y CV-138, afección paisajística, sobre el patrimonio cultural y reservas de suelo dotacional escolar, respectivamente.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el artículo 59 del TRLOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Generalitat. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
  
  
ANEXO 1  
  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 56.6 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Càlig, debiendo incorporarse al plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 14 de octubre de 2021.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 21 de noviembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML