Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2909, del 15-01-1997 (1997/815566)

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, sobre declaració d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2909

Data del DOGV
:   15-01-1997

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1997/815566

CVE


Data del document
:   12-04-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 12 d'abril de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, sobre declaració d'impacte ambiental.  
Vist l'expedient 308/95-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Sant Mateu (El Baix Maestrat), promogut per l'Ajuntament de Sant Mateu.  
Vist que, amb data 25 d'octubre de 1995, l'Ajuntament de Sant Mateu va presentar davant aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, a l'efecte de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental prèvia a l'aprovació definitiva.  
Vist que, amb data 6 de novembre de 1995, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló va remetre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental de les Normes Subsidiàries, el qual va tenir entrada en l'esmentada direcció territorial amb data 31 d'octubre de 1995.  
Vist que, amb data 16 de novembre de 1995, va comunicar-se a l'Ajuntament de Sant Mateu la situació de la tramitació de l'expedient, en especial pel que fa al compliment del termini establert en la Llei 6/1994, Reguladora de l'Activitat Urbanística, respecte a l'aprovació d'instruments de planejament redactats segons les disposicions de la legislació anterior a l'esmentada Llei. En aquest sentit, i tenint en compte que la documentació va rebre's el 6 de novembre de 1995, es comunica a l'Ajuntament la possibilitat que l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental no es produïsca dins el termini establert per la Llei 6/1994, i que acaba el 15 de desembre de 1995. En conseqüència, es suggereix que es realitzen les gestions oportunes davant la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports per a comptar, si s'escau, amb una ampliació de termini. Una còpia d'aquest escrit va ser remés amb igual data a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis de l'Ajuntament de Sant Mateu publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, núm. 109, de 12 de setembre de 1995, i en el diari Castellón Diario d'1 de setembre de 1995, sense que durant l'esmentat període s'hi haja produït cap al·legació o reclamació, segons el certificat que consta en l'expedient.  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló ha emés un informe respecte al projecte, el qual pot resumir-se en els següents apartats:  
Tot i que la Normativa Urbanística esmenta la reserva de 0,6 ha per a la instal·lació d'un abocador de residus sòlids urbans, com també d'altres 0,6 ha per a abocador de residus inerts, en els plànols corresponents no s'ha determinat cap d'aquestes reserves de manera explícita, sinó que s'al·ludeix a Protecció Sistema General d'Infrastructures Tècniques (SNU P/SG) sense identificar a quin sistema general fa referència. Aquest aspecte haurà de reparar-se. D'altra banda, la superfície de 0,6 ha prevista es refereix només al vas de l'abocador, sense comptabilitzar els terrenys necessaris per als accessos interiors, parc de materials, etc.; es recomana augmentar la superfície reservada fins 1 ha. La reserva de sòl haurà de realitzar-se sobre terrenys de permeabilitat baixa, la qual cosa resulta difícil atenent les característiques del terme municipal. Per això, es suggereixen les ubicacions geològicament més escaients per a la instal·lació d'aquesta infraestructura.  
Quant al tractament de les aigües residuals produïdes, no s'ha reflectit en els plànols de planejament la reserva de sòl per a la depuradora, aspecte aquest que haurà de reparar-se.  
El proveïment d'aigua potable a la població s'efectua a partir del brollador de l'Aljub (160 m3/dia), pou Baix Vila (50 m3/dia), brollador Font Coberta (30 m3/dia), pou Molí d'Eloi (70 m3/dia), pou dels Vèrnies (30 m3/dia), pou la Torre i Sondejos SM-5 (les Arenes). Aquests proveïments estan situats sobre materials permeables o semipermeables, per la qual cosa es suggereix l'establiment d'un perímetre de protecció a les esmentades captacions.  
D'altra banda, uns dos quilòmetres al sud del nucli urbà apareix una llacuna d'origen endorreic drenada de manera artificial per la séquia de les Llacunes de Sant Mateu. Aquesta zona pot tenir la consideració de punt singular d'interés hidrològic, per la qual cosa es recomana l'adopció de mesures escaients per tal de protegir aquesta àrea.  
En el planejament es consideren els caixers de barrancs i rambles com a sistema general de llits fluvials, especificant-se que aquest domini públic queda regulat per la legislació específica. Tanmateix, no s'ha determinat en els plànols d'ordenació i classificació del sòl. Es proposa que es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció al domini públic hidràulic els llits dels principals barrancs i rambles existents en el terme, incloent-hi tant el caixer pròpiament dit com una franja lateral de 20 metres, d'acord amb allò previst en la legislació valenciana d'ordenació del territori.  
Respecte a la normativa urbanística, s'hi inclouen diverses consideracions que caldrà reparar, les quals fan referència a aspectes com ara el tractament de residus inerts; distància mínima de les indústries perilloses, insalubres i nocives; regulació de sorolls i vibracions; abocament al subsòl d'aigües residuals, etc. Finalment, s'hi inclouen alguns suggeriments respecte a les ordenances de l'edificació i ús del sòl.  
Quant al sòl no urbanitzable de protecció forestal, es considera insuficient la seua delimitació, a la vista de les característiques del terme municipal. Per aquesta raó es suggereix que s'amplie l'àmbit d'aquesta categoria de sòl a la totalitat de les àrees forestals del terme, amb independència que presenten vegetació arbrada o no. Pel que fa a les vies pecuàries, s'hi informa favorablement sempre que es corregisquen alguns aspectes puntuals.  
Vist que, a fi de determinar sobre el terreny la incidència del projecte i contrastar la informació continguda en ell, tècnics d'aquesta Conselleria han efectuat diverses visites al terme municipal.  
Atés que la revisió de les normes subsidiàries classifica el terme municipal de Sant Mateu en les següents categories de sòl:   
\* Sòl urbà (residencial, 49,6 ha, i industrial, 12,8 ha): 62,4 ha.  
\* Sòl apte per urbanitzar industrial: 10,8 ha.  
\* Sòl no urbanitzable:   
- Sòl no urbanitzable comú: 4.317,9 Ha  
- Sòl no urbanitzable de protecció especial (arquitectònic, arqueològic o forestal): 1.956,1 ha.  
\* Sistemes generals (equipament, parcs, espais lliures i vials): 157,6 ha.  
En general, la classificació del sòl proposada resulta coherent amb les característiques ambientals del municipi. Malgrat això, i com indica l'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, hi ha alguns aspectes referents al sòl no urbanitzable d'especial protecció que requereixen un comentari específic.  
Atès que la documentació examinada incorpora, entre d'altres, les següents determinacions:  
\* primer: hi ha actualment una instal·lació depuradora d'aigües residuals en el municipi. L'estudi d'impacte ambiental (pàg. 13) i la memòria informativa (pàg. 28) assenyala que es tracta d'un decantador de doble cambra, sistema Imhoff. L'estat actual es qualifica en l'esmentada documentació com deplorable, per la qual cosa l'efluent s'aboca al llit del riu Palau. Segons el Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, l'estació es troba en funcionament, i efectua un tractament per fangs activats; el seu estat és regular, i té capacitat per a tractar les aigües produïdes per una població de 1.823 hab. (0,14 Hm3/any). Atés que la previsió de població inclosa en les Normes és de 3.592 hab, cal preveure l'eventual ampliació i millora de les instal·lacions de depuració.  
\* segon: les normes subsidiàries estableixen una normativa de protecció per als elements d'interés històricoarqueològic existents en el terme municipal, a través d'una llista exhaustiva que inclou edificis en el nucli urbà (63), mobiliari urbà (5), edificis fora del nucli urbà (20), espais urbans (11), elements edificatoris (arcs, sínies, etc), arquitectura urbana popular i jaciments arqueològics (10). Per a aquests elements s'hi estableixen diversos nivells de protecció, des d'integral (PI) a ambiental (PA), amb indicació de les obres permeses per a cadascun d'ells.  
\* tercer: les vies pecuàries existents en el terme municipal s'incorporen a la documentació, amb indicació de la seua amplària legal. Igualment s'allisten els abeuradors i els descansadors.  
\* quart: els llits dels barrancs existents en el terme es consideren subjectes a allò previst en la Llei d'Aigües, segons l'article 40 de les normes urbanístiques. L'article 14 de les Ordenances de l'Edificació i l'Ús del Sòl indica que l'ordenació dels llits fluvials comprén els cursos d'aigua de titularitat pública i els espais riberencs, i són objecte de regulació per part de la legislació específica, depenent de la Confederació Hidrogràfica.  
Atès que malgrat allò anterior, i tot i l'adequació general del projecte a les característiques ambientals actuals del municipi, hi ha diversos aspectes que no queden suficientment aclarits d'acord amb la informació analitzada o que no han estat tinguts en compte en la redacció de la revisió de les normes. En aquest sentit, l'estudi d'impacte ambiental es limita en general a recollir la informació incorporada en la memòria informativa, sense que de la seua anàlisi se'n puga derivar una valoració explícita dels efectes del projecte, d'acord amb allò previst en la legislació vigent en la matèria.  
Atès que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament.  
Atès que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i d'altres disposicions que li són aplicables,  
Atès que l'article 5é de la Llei 2/1989, estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta Llei.  
Atès que el Decret 22/1996, de 5 de febrer de 1996, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Sant Mateu (El Baix Maestrat), amb el compliment de les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* Les reserves de sòl per a l'eventual ubicació de instal·lacions de tractament de residus sòlids urbans i residus inerts, a les quals al·ludeix l'article 50 de la Normativa Urbanística, hauran de determinar-se explícitament en els plànols de planejament corresponents. La reserva per a la ubicació d'un sistema de tractament de residus sòlids urbans tindrà una superfície d'1 ha, i se situarà en terrenys aptes per a tal fi, segons el que es determina en el plànol annex a aquesta declaració. La reserva per a la ubicació d'un sistema de tractament de residus inerts s'instal·larà de manera preferent en terrenys degradats o buits miners abandonats.   
\* En els plànols de classificació del sòl es delimitarà de manera explícita la superfície ocupada per la depuradora i la superfície necessària per a les eventuals ampliacions d'aquella, tenint en compte l'increment poblacional previst en les normes.  
\* Atenent la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, l'Ajuntament haurà de sol·licitar a l'organisme de conca l'establiment dels pertinents perímetres de protecció a les captacions que proveeixen el nucli urbà, tal com regula l'article 53.4 de la Llei 29/1985, d'Aigües, i l'article 173 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril). Mentre es determinen aquests perímetres de protecció, les Normes establiran un perímetre provisional de 200 m de radi, al qual seran aplicables les mesures previstes en l'article 23 de les ordenances de l'edificació i ús del sòl; aquest perímetre es classificarà com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. Igualment, s'establirà una zona de protecció de 100 m. de radi al voltant de les principals fonts del terme municipal no connectades a la xarxa de proveïment. Com a conseqüència, s'haurà de modificar l'article 23 de les Ordenances.  
\* Es classificaran com a sòl no urbanitzable d'especial protecció els llits dels principals barrancs i rambles existents en el terme municipal, incloent-hi tant el caixer com dues franges laterals de 20 m. des de l'aresta exterior del llit, tal com determina l'article 69 de la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana. Els usos permesos i activitats en aquest sòl seran els definits en la legislació d'aigües.  
\* Respecte a la protecció del nucli històric i de la resta del patrimoni històricoartístic del terme municipal, s'atendrà allò que hi determine l'organisme competent de la Conselleria de Cultura i Educació.  
\* El planejament haurà de considerar l'existència de l'anomenada Llacuna de Sant Mateu, zona d'origen endorreic situada uns 2 km. al sud del nucli urbà, segons es determina en el plànol annex a aquesta declaració i adoptarà les mesures escaients per tal de protegir-la com a punt d'interés hidrològic.  
\* La normativa aplicable a sorolls i vibracions considerada en l'article 46 de la Normativa Urbanística s'adaptarà al model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions), confeccionada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* L'article 54 de la Normativa Urbanística es modificarà en el sentit d'indicar que els abocaments susceptibles de provocar contaminació seran autoritzats per l'organisme de conca i haurà d'aportar-se un estudi hidrogeològic quan l'abocament puga donar lloc a la contaminació dels aqüífers, tal com determinen els articles 245, 246 i 247 del Reial Decret 849/1986, Reglament del Domini Públic Hidràulic. En el mateix sentit s'haurà de modificar l'article 18 de les Ordenances.  
\* Les determinacions de l'article 18 de les ordenances respecte a les condicions dels abocaments d'aigües residuals industrials, com també les de la resta d'articles de les normes urbanístiques que fan referència a aquest particular, s'hauran d'adaptar a les limitacions generals als abocaments previstos en el capítol tercer del model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram, confeccionada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, tret que les determinacions tècniques de la depuradora resulten més restrictives.  
\* D'acord amb allò previst en l'article 1 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, la delimitació del sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal haurà d'ampliar-se, segons el que s'indica en el plànol annex a aquesta declaració, de manera que s'hi incloguen la totalitat de les àrees de vocació forestal del terme amb independència del seu caràcter de forests arbrades. La normativa d'usos previstos per a aquesta categoria de sòl haurà de ser en qualsevol cas compatible amb el seu caràcter protegit, i s'incorporarà a l'article 24 de les ordenances la necessitat que els plans especials que eventualment desenvolupen aquest sòl incorporen l'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb el punt 4.c de l'annex II del Decret 162/1990.  
\* Quant a les vies pecuàries, es substituirà la definició de terreny improductiu per la de terreny de domini públic, d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. En el plànol I-16 (Vies Pecuàries) es corregirà gràficament la coincidència de la via pecuària núm. 14 amb la via pecuària núm. 12, i haurà de tenir, d'acord amb els signes convencionals, el grafisme de sendera en lloc del de carrerada.  
\* Quant als requisits que han de complir les granges, l'article 21 de les ordenances incorporarà les següents condicions:  
A) Condicions de l'edificació vinculada a explotacions ramaderes: les instal·lacions ramaderes de caràcter fix hauran de complir les següents condicions:   
A.1) Les instal·lacions hauran d'estar convenientment aïllades mitjançant tanques en tot el perímetre, i hauran de realitzar una plantació perimetral d'arbres que elimine al màxim l'impacte visual.  
A.2) El tractament exterior dels tancaments haurà de tenir caràcter i tractament mínim d'adreçat i pintat, o bé s'empraran materials aptes per a ser deixats vistos amb una posada en obra escaient i sense pertorbar el medi ambient circumdant.  
A.3) Sense perjudici de l'aplicació de quantes normatives sectorials hi foren aplicables, per a la concessió de la llicència d'activitat a les granges haurà d'aportar-se, a més dels projectes tècnics d'edificació, tota la documentació sobre presa d'aigües, abocaments d'aigües residuals, eliminació de purins, fossa de cadàvers, utilització del fem, impermeabilització de fosses de purins, com també la resta de determinacions que permeten jutjar la no- agressivitat ambiental ni molèsties a tercers; tot l'anterior, sens menyscapte de la necessitat de sotmetre al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental en els casos que corresponga.  
B) Condicions higienicosanitàries  
B.1) Les noves explotacions ramaderes, com també el reg agrícola amb dejeccions líquides i l'emmagatzematge de dejeccions sòlides, hauran de mantenir una distància mínima als nuclis urbans o urbanitzables i als rurals i habitatges aïllats, llits públics, pous i brolladors i conduccions i depòsits d'aigua potable, d'acord amb allò que determine, si s'escau, la legislació sectorial aplicable i l'òrgan competent de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient.  
B.2) Totes les instal·lacions cobertes, noves o existents, hauran de complir la reglamentació higienicosanitària en vigor, sense que en cap moment puguen ser causa o origen de molèsties greus (sorolls, olors, etc.), insalubritat o nocivitat, per la qual cosa hauran de complir les següents condicions:   
- El sòl serà impermeable, excepte per a ramat de llana.   
- Es realitzarà i controlarà la desinfecció, desinsectació i desratització.  
- La instal·lació posseirà ventilació directa.  
- El propietari haurà de mantenir, si s'escau, la neteja de voravies i calçades.  
B.3) Les explotacions amb producció de purins disposaran, segons el tipus d'explotació, de femers o depòsits d'emmagatzematge impermeables connectats per circuït tancat a l'explotació, amb capacitat suficient per al volum de residus produïts en dos mesos d'activitat, com a mínim. Les aigües pluvials hauran d'evacuar-se adequadament sense que tinguen contacte amb les aigües residuals i fems. Es prohibiran els pous filtrants, els sobreeixidors i qualsevol tipus d'eixides directes a col·lectors o cursos d'aigua.  
Les explotacions que produïsquen purins i no tinguen possibilitat de construcció de depòsit d'emmagatzematge d'aquells, hauran de realitzar les modificacions necessàries en la forma de l'explotació, de manera que el residu produït siga fonamentalment sòlid mitjançant l'absorció de líquids en palla o mètodes semblants.  
B.4) En els casos en què es preveja la depuració individual dels abocaments es presentarà el projecte del sistema de depuració que s'ha d'utilitzar, i s'especificarà el seu programa de manteniment, com també la destinació de les aigües depurades i dels residus orgànics originats en la depuració.  
B.5) Quan hi haja estabulació lliure s'haurà de preveure un sistema de canalització i recollida d'aigües de vessament de la zona no coberta en la fossa de fem. L'esmentada zona no coberta haurà de disposar de sòl impermeable en terrenys on els aqüífers siguen vulnerables.  
B.6) Els animals morts s'eliminaran per mitjà de fosses de soterrament amb calç viva, forns crematoris, abocadors controlats o instal·lacions semblants i s'hi especificarà llocs i solució proposats.  
B.7) S'extremarà el rigor en l'aplicació de les condicions indicades per a aquelles instal·lacions la ubicació de les quals siga adjacent a habitatges i edificacions de tercers.  
B.8) En els punts on hi haja perill potencial elevat de contaminació dels corrents d'aigua per vessament, podrà prohibir-se l'abocament de dejeccions. En qualsevol cas, es prohibeix aquest abocament en les àrees del Pla de Cabanes susceptibles de risc d'inundació, d'acord amb allò que indica l'article 139 de la Normativa Urbanística.  
B.9) Es prohibirà el reg agrícola en terrenys on els aqüífers són molt vulnerables a la contaminació, com ara les calcàries fissurades o karstificades. En terrenys on la contaminació dels aqüífers puga revestir característiques variables (gresos, calcàries i margues) haurà de comprovar-se en cada cas la impossibilitat de contaminació.   
\* L'article 18 de les ordenances, referides al sòl urbanitzable industrial, inclourà, si s'escau, la prohibició d'instal·lar-hi indústries qualificades com a perilloses, insalubres o nocives, en coherència amb allò establert en l'article 43 de la Normativa Urbanística.   
\* En els vials de nova creació en sòl urbà i urbanitzable, s'haurà de reservar sòl per a la instal·lació de contenidors que puguen permetre la recollida selectiva d'almenys tres tipus de residus.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament de Sant Mateu presentarà, amb una periodicitat anyal i davant la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància ambiental descrit en els apartats 7 i 8.3 de l'estudi d'impacte ambiental, dels efectes derivats de l'aplicació de les Normes i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i ramaders  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 12 d'abril de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2909, del 15-01-1997 (1997/815566)

RESOLUCIÓN de 12 de abril de 1996, de la directora general de Calidad Ambiental, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, sobre declaración de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2909

Fecha DOGV
:   15-01-1997

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1997/815566

CVE


Fecha del documento
:   12-04-1996

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 12 de abril de 1996, de la directora general de Calidad Ambiental, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, sobre declaración de impacto ambiental.  
Visto el expediente 308/95-AIA, sobre el proyecto de Revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Sant Mateu (El Baix Maestrat), promovido por el Ayuntamiento de Sant Mateu.  
Resultando que, con fecha de 25 de octubre de 1995, el Ayuntamiento de Sant Mateu presentó ante esta Conselleria el estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia, a efectos de la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental previa a la aprobación definitiva.  
Resultando que con fecha de 6 de noviembre de 1995, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castelló remitió el proyecto y el estudio de impacto ambiental de las Normas Subsidiarias, el cual tuvo entrada en la mencionada Dirección Territorial con fecha de 31 de octubre de 1995.  
Resultando que con fecha de 16 de noviembre de 1995 se comunicó al Ayuntamiento de Sant Mateu la situación de la tramitación del expediente, en especial por lo que respecta al cumplimiento del plazo establecido en la Ley 6/1994, Reguladora de la Actividad Urbanística, respecto a la aprobación de instrumentos de Planeamiento redactados según las disposiciones de la legislación anterior a la mencionada Ley. En este sentido, y teniendo en cuenta que la documentación se recibió el 6 de noviembre de 1995, se comunica al Ayuntamiento la posibilidad de que la emisión de la preceptiva declaración de impacto ambiental no se produzca dentro del plazo establecido por la Ley 6/1994, y que acaba el 15 de diciembre de 1995. En consecuencia, se sugiere que se realicen las gestiones oportunas ante la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes para contar en su caso con una ampliación de plazo. Copia de este escrito fue remitida con igual fecha a la Comisión Territorial de Urbanismo de Castelló.  
Resultando que el estudio de Impacto Ambiental ha sido expuesto al público, por el plazo de un mes, mediante anuncios del Ayuntamiento de Sant Mateu publicados en el Boletín Oficial de la Provincia de Castelló, nº 109, de 12 de septiembre de 1995, y en el diario Castellón Diario de 1 de septiembre de 1995, sin que durante el mencionado periodo se haya producido ninguna alegación o reclamación, según certificado que consta en el expediente.  
Resultando que, tal y como prevé el artículo 18 del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castelló ha emitido informe respecto al proyecto, el cual puede resumirse en los siguientes apartados:  
Aunque la Normativa Urbanística menciona la reserva de 0,6 ha para la instalación de un vertedero de residuos sólidos urbanos, así como de otras 0,6 ha para vertedero de residuos inertes, en los planos correspondientes no se ha grafiado ninguna de estas reservas de manera explícita, sino que se alude a Protección Sistema General de Infraestructuras Técnicas (S.N.U. P/SG) sin identificar a qué sistema general se hace referencia. Este aspecto deberá de subsanarse. Por otra parte, la superficie de 0,6 Ha prevista se refiere únicamente al vaso del vertedero, sin contabilizar los terrenos necesarios para los accesos interiores, parque de materiales, etc.; se recomienda aumentar la superficie reservada hasta 1 Ha. La reserva de suelo deberá realizarse sobre terrenos de permeabilidad baja, lo que resulta difícil debido a las características del término municipal. Por ello, se sugieren las ubicaciones geológicamente más adecuadas para la instalación de esta infraestructura.  
En cuanto al tratamiento de las aguas residuales producidas, no se ha reflejado en los planos de Planeamiento la reserva de suelo para la depuradora, aspecto éste que deberá subsanarse.  
El abastecimiento de agua potable a la población se efectúa a partir del manantial de l'Aljub (160 m3/día), pozo Baix Vila (50 m3/día), manantial Font Coberta (30 m3/día), pozo Molí d'Eloi (70 m3/día), pozo dels Vèrnies (30 m3/día), pozo la Torre y Sondeos SM-5 (les Arenes). Estos abastecimientos están ubicados sobre materiales permeables o semipermeables, por lo que se sugiere el establecimiento de un perímetro de protección a las mencionadas captaciones.  
Por otra parte, unos dos km. al sur del casco urbano aparece una laguna de origen endorreico drenada de manera artificial por la séquia de les Llacunes de Sant Mateu. Esta zona puede tener la consideración de punto singular de interés hidrológico, por lo que se recomienda la adopción de medidas apropiadas para proteger esta área.  
En el Planeamiento se consideran los cauces de barrancos y ramblas como Sistema General de Cauces Fluviales, especificándose que este dominio público queda regulado por la legislación específica. Sin embargo, no se ha grafiado en los planos de ordenación y clasificación del suelo. Se propone que se clasifiquen como Suelo No Urbanizable de Especial Protección al Dominio Público Hidráulico los cauces de los principales barrancos y ramblas existentes en el término, incluyendo tanto el cauce propiamente dicho como una franja lateral de 20 metros, de acuerdo con lo previsto en la legislación valenciana de ordenación del territorio.  
Respecto a la Normativa Urbanística, se incluyen diversas consideraciones que deberían subsanarse, como las que hacen referencia a aspectos como el tratamiento de residuos inertes; distancia mínima de las industrias peligrosas, insalubres y nocivas; regulación de ruidos y vibraciones; vertido al subsuelo de aguas residuales, etc. Finalmente, se incorporan algunas sugerencias respecto a las Ordenanzas de la edificación y uso del suelo.  
En cuanto al suelo no urbanizable de protección forestal, se considera insuficiente la delimitación del mismo, a la vista de las características del término municipal. Por esta razón se sugiere que se amplíe el ámbito de esta categoría de suelo a la totalidad de las áreas forestales del término, con independencia de que presenten o no vegetación arbolada. Por lo que respecta a las vías pecuarias, se informa favorablemente siempre que se corrijan algunos aspectos puntuales.  
Resultando que, a fin de determinar sobre el terreno la incidencia del proyecto y contrastar la información contenida en el mismo, técnicos de esta Conselleria han efectuado diversas visitas al término municipal.  
Considerando que la Revisión de las normas subsidiarias clasifica el término municipal de Sant Mateu en las siguientes categorías de suelo:   
\* Suelo Urbano (residencial, 49,6 ha, y industrial, 12,8 ha): 62,4 ha.  
\* Suelo apto por urbanizar industrial: 10,8 Ha.  
\* Suelo no urbanizable:   
- Suelo no urbanizable común: 4.317,9 Ha  
- Suelo no urbanizable de protección especial (arquitectónico, arqueológico o forestal): 1.956,1 ha.  
\* Sistemas generales (equipamiento, parques, espacios libres y viales): 157,6 ha.  
En general, la clasificación del suelo propuesta resulta coherente con las características ambientales del municipio. A pesar de ello, y como indica el informe emitido por los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón, existen algunos aspectos referentes al Suelo No Urbanizable de Especial Protección que requieren un comentario específico.  
Considerando que la documentación examinada incorpora, entre otras, las siguientes determinaciones:  
\* primero: existe actualmente una instalación depuradora de aguas residuales en el municipio. El estudio de impacto ambiental (pág. 13) y la memoria informativa (pág. 28) señalan que se trata de un decantador de doble cámara, sistema Imhoff. El estado actual se califica en la mencionada documentación como "deplorable", por lo que el efluente se vierte al cauce del río Palau. Según el Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana, la estación se encuentra en funcionamiento, y efectúa un tratamiento por fangos activados; su estado es regular, y tiene capacidad para tratar las aguas producidas por una población de 1.823 hab. (0,14 Hm3/año). Considerando que la previsión de población incluida en las Normas es de 3.592 hab., se hace necesario prever la eventual ampliación y mejora de las instalaciones de depuración.  
\* segundo: las normas subsidiarias establecen una normativa de protección para los elementos de interés histórico-arqueológico existentes en el término municipal, a través de un listado exhaustivo que incluye edificios en el casco urbano (63), mobiliario urbano (5), edificios fuera del casco urbano (20), espacios urbanos (11), elementos edificatorios (arcos, norias, etc), arquitectura urbana popular y yacimientos arqueológicos (10). Para estos elementos se establecen diversos niveles de protección, desde integral (PI) a ambiental (PA), con indicación de las obras permitidas para cada uno de ellos.  
\* tercero: las vías pecuarias existentes en el término municipal se incorporan a la documentación, con indicación de su anchura legal. Igualmente se relacionan los abrevaderos y los descansaderos.  
\* cuarto: los cauces de los barrancos existentes en el término se consideran sujetos a lo previsto en la Ley de Aguas, según el art. 40 de las Normas Urbanísticas. El art. 14 de las Ordenanzas de la Edificación y Uso del Suelo indica que la ordenación de los cauces fluviales comprende "los cursos de agua de titularidad pública y los espacios ribereños, y son objeto de regulación por parte de la legislación específica, dependiendo de la Confederación Hidrográfica".  
Considerando que a pesar de lo anterior, y aún teniendo en cuenta la adecuación general del proyecto a las características ambientales actuales del municipio, hay diversos aspectos que no quedan suficientemente aclarados en base a la información analizada, o que no han sido tenidos en cuenta en la redacción de la revisión de las normas. En este sentido, el estudio de impacto ambiental se limita en general a recoger la información incorporada en la memoria informativa, sin que de su análisis se pueda derivar una valoración explícita de los efectos del proyecto, de acuerdo con lo previsto en la legislación vigente en la materia.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del citado proyecto, según se desprende en el artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
Considerando que en el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y demás disposiciones aplicables.  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 establece que corresponde al órgano ambiental la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los cuales se aplique esta ley.  
Considerando que el Decreto 22/1996, de 5 de febrero, del Gobierno Valenciano, por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y la formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Sant Mateu (El Baix Maestrat), con el cumplimiento de las medidas correctoras que se señalan a continuación, además de las incluidas en el estudio de impacto ambiental del proyecto, en tanto que no entren en contradicción con aquellas.  
\* Las reservas de suelo para la eventual ubicación de instalaciones de tratamiento de residuos sólidos urbanos y residuos inertes, a las cuales alude el artículo 50 de la Normativa Urbanística, deberán grafiarse explícitamente en los planos de Planeamiento correspondientes. La reserva para la ubicación de un sistema de tratamiento de residuos sólidos urbanos tendrá una superficie de una ha, y se ubicará en terrenos aptos para tal fin, según lo que se grafía en el plano anexo a la presente Declaración. La reserva para la ubicación de un sistema de tratamiento de residuos inertes se instalará de manera preferente en terrenos degradados o huecos mineros abandonados.   
\* En los planos de clasificación del suelo se delimitará de manera explícita la superficie ocupada por la depuradora, así como la superficie necesaria para las eventuales ampliaciones de aquella, teniendo en cuenta el incremento poblacional previsto en las normas.  
\* Atendiendo a la vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos, el Ayuntamiento deberá solicitar al organismo de cuenca el establecimiento de los pertinentes perímetros de protección a las captaciones que abastecen el núcleo urbano, tal y como regula el art. 53.4 de la Ley 29/1985, de Aguas, y el art. 173 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (Real Decreto 849/1986, de 11 de abril). En tanto se determinen estos perímetros de protección, las Normas establecerán un perímetro provisional de 200 m de radio, al que serán de aplicación las medidas previstas en el artículo 23 de las Ordenanzas de la edificación y Uso del Suelo; este perímetro se clasificará como Suelo No Urbanizable de Especial Protección. Igualmente, se establecerá una zona de protección de 100 m. de radio alrededor de las principales fuentes del término municipal no conectadas a la red de abastecimiento. Como consecuencia, se deberá modificar el artículo 23 de las Ordenanzas.  
\* Se clasificarán como suelo no urbanizable de especial protección los cauces de los principales barrancos y ramblas existentes en el término municipal, incluyendo tanto el cauce como dos franjas laterales de 20 m. desde la arista exterior del cauce, tal y como determina el artículo 69 de la Ley 6/1989, de Ordenación del Territorio de la Comunitat Valenciana. Los usos permitidos y actividades en este suelo serán los definidos en la legislación de aguas.  
\* Respecto a la protección del casco histórico, así como del resto del patrimonio histórico y artístico del término municipal, se estará a lo que determine al respecto el organismo competente de la Conselleria de Cultura y Educación.  
\* El planeamiento deberá contemplar la existencia de la llamada Llacuna de Sant Mateu, zona de origen endorreico situada unos dos km. al sur del casco urbano, según se grafía en el plano anexo a la presente Declaración, y adoptará las medidas necesarias para protegerla como punto de interés hidrológico.  
\* La normativa aplicable a ruidos y vibraciones contemplada en el artículo 46 de la Normativa Urbanística se adaptará al Modelo de Ordenanza Municipal sobre prevención de la contaminación acústica (protección contra ruidos y vibraciones), confeccionada por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
\* El artículo 54 de la Normativa Urbanística se modificará en el sentido de indicar que los vertidos susceptibles de provocar contaminación serán autorizados por el organismo de cuenca y deberá aportarse un estudio hidrogeológico cuando el vertido pueda dar lugar a la contaminación de los acuíferos, tal y como determinan los artículos 245, 246 y 247 del Real Decreto 849/1986, Reglamento del Dominio Público Hidráulico. En el mismo sentido se deberá modificar el artículo 18 de las Ordenanzas.  
\* Las determinaciones de el artículo 18 de las Ordenanzas respecto a las condiciones de los vertidos de aguas residuales industriales, así como las del resto de artículos de las Normas Urbanísticas que hacen referencia a este particular, se deberán adaptar a las limitaciones generales a los vertidos previstas en el capítulo tercero del Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red de Alcantarillado, confeccionada por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, excepto que las determinaciones técnicas de la depuradora resulten más restrictivas.  
\* De acuerdo con lo previsto en el artículo 1 de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable, la delimitación del suelo no urbanizable de especial protección forestal deberá ampliarse, según lo que se indica en el plano anexo a la presente declaración, de manera que se incluyan la totalidad de las áreas de vocación forestal del término con independencia del su carácter de montes arbolados. La normativa de usos previstos para esta categoría de suelo deberá ser en cualquier caso compatible con su carácter protegido, y se incorporará al artículo 24 de las Ordenanzas la necesidad de que los planes especiales que eventualmente desarrollen este suelo incorporen la evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el punto 4.c del anexo II del Decreto 162/1990.  
\* En cuanto a las vías pecuarias, se substituirá la definición como terreno improductivo por la de terreno de dominio público, de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. En el plano I-16 (vías pecuarias) se corregirá gráficamente la coincidencia de la vía pecuaria nº 14 con la vía pecuaria nº. 12, y deberá tener, de acuerdo con los signos convencionales, el grafismo de Vereda en lugar del de Colada.  
\* Respecto a los requisitos a cumplir por las granjas, el artículo 21 de las Ordenanzas incorporará las siguientes condiciones:  
A) Condiciones de la edificación vinculada a explotaciones ganaderas: las instalaciones ganaderas de carácter fijo deberán cumplir las siguientes condiciones:   
A.1) Las instalaciones deberán estar convenientemente aisladas mediante vallas en todo el perímetro, y deberán realizar una plantación perimetral de árboles que elimine al máximo el impacto visual.  
A.2) El tratamiento exterior de los cerramientos deberá tener carácter y tratamiento mínimo de enfoscado y pintado, o bien se emplearán materiales aptos para ser dejados vistos con una puesta en obra adecuada y sin perturbar el medio ambiente circundante.  
A.3) Sin perjuicio de la aplicación de cuantas normativas sectoriales fueran de aplicación, para la concesión de la licencia de actividad a las granjas deberá aportarse, además de los proyectos técnicos de edificación, toda la documentación sobre toma de aguas, vertidos de aguas residuales, eliminación de purines, fosa de cadáveres, utilización del estiércol, impermeabilización de fosas de purines, así como el resto de determinaciones que permitan juzgar sobre la no agresividad ambiental ni molestias a terceros; todo lo anterior, sin menoscabo de la necesidad de someter al trámite de evaluación de impacto ambiental en los casos que corresponda.  
B) Condiciones higiénico-sanitarias  
B.1) Las nuevas explotaciones ganaderas, así como el riego agrícola con deyecciones líquidas y el almacenamiento de deyecciones sólidas, deberán mantener una distancia mínima a los núcleos urbanos o urbanizables, así como a núcleos rurales y viviendas aisladas, cauces públicos, pozos y manantiales y conducciones y depósitos de agua potable, de acuerdo con lo que determine en su caso la legislación sectorial aplicable y el órgano competente de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente.  
B.2) Todas las instalaciones cubiertas, nuevas o existentes, deberán cumplir la reglamentación higiénico-sanitaria en vigor, sin que en ningún momento puedan ser causa u origen de molestias graves (ruidos, olores, etc.), insalubridad o nocividad, por lo que deberán cumplir las siguientes condiciones:   
- El suelo será impermeable, excepto para ganado lanar.   
- Se realizará y controlará desinfección, desinsectación y desratización.  
- La instalación poseerá ventilación directa.  
- El propietario deberá mantener en su caso la limpieza de aceras y calzadas.  
B.3) Las explotaciones con producción de purines dispondrán, dependiendo del tipo de explotación, de estercoleros o depósitos de almacenamiento impermeables conectados por circuito cerrado a la explotación, con capacidad suficiente para el volumen de residuos producidos en dos meses de actividad, como mínimo. Las aguas pluviales deberán evacuarse adecuadamente sin que tengan contacto con las aguas residuales y estiércol. Se prohibirán los pozos filtrantes, los aliviaderos y cualquier tipo de salidas directas a colectores o cursos de agua.  
Aquellas explotaciones que produzcan purines y no tengan posibilidad de construcción de depósito de almacenamiento de aquellos, deberán realizar las modificaciones necesarias en la forma de la explotación, de manera que el residuo producido sea fundamentalmente sólido mediante la absorción de líquidos en paja o métodos similares.  
B.4) En los casos en que se prevea depuración individual de los vertidos se presentará proyecto del sistema de depuración a utilizar, y se especificará el programa de mantenimiento del mismo, así como el destino de las aguas depuradas y de los residuos orgánicos originados en la depuración.  
B.5) Cuando haya estabulación libre se deberá prever un sistema de canalización y recogida de aguas de escorrentía de la zona no cubierta en la fosa de estiércol. La mencionada zona no cubierta deberá disponer de suelo impermeable en terrenos en donde los acuíferos sean vulnerables.  
B.6) Los animales muertos se eliminarán por medio de fosas de enterramiento con cal viva, hornos crematorios, vertederos controlados o instalaciones similares, especificándose lugares y solución propuestas para ello.  
B.7) Se extremará el rigor en la aplicación de las condiciones indicadas para aquellas instalaciones cuya ubicación sea adyacente a viviendas y edificaciones de terceros.  
B.8) En los puntos en los que exista peligro potencial elevado de contaminación de las corrientes de agua por escorrentía, podrá prohibirse el vertido de deyecciones.   
B.9) Se prohibirá el riego agrícola en terrenos en los que los acuíferos sean muy vulnerables a la contaminación. En terrenos en que la contaminación de los acuíferos pueda revestir características variables (areniscas, calizas y margas) deberá comprobarse en cada caso la imposibilidad de contaminación.   
\* El artículo 18 de las Ordenanzas, referido al suelo urbanizable industrial, incluirá en su caso la prohibición de instalar industrias calificadas como peligrosas, insalubres o nocivas, en coherencia con lo establecido en el artículo 43 de la Normativa Urbanística.   
\* En los viales de nueva creación en suelo urbano y urbanizable, se deberá reservar suelo para la instalación de contenedores que puedan permitir la recogida selectiva de al menos tres tipos de residuos.  
\* Durante el periodo de vigencia de las Normas Subsidiarias el Ayuntamiento de Sant Mateu presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, un Informe Ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del Programa de Vigilancia Ambiental descrito en los apartados 7 y 8.3 del estudio de impacto ambiental, de los efectos derivados de la aplicación de las Normas y del grado de correspondencia de estos efectos con los que prevé el estudio de impacto ambiental. Además de los controles especificados en el mencionado programa de vigilancia, se analizarán los siguientes:  
- Aparición de edificaciones dispersas fuera de ordenación.  
- Grado de cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos urbanos, inertes y ganaderos.  
- Grado de ejecución de las obras de infraestructura previstas para garantizar el correcto tratamiento de las aguas residuales y el tratamiento de residuos sólidos urbanos y inertes.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer recurso alguno; lo que no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que se estimen oportunos para defender su derecho.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana esta declaración de impacto ambiental."  
Valencia, 12 de abril de 1996.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML