Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4197, del 25-02-2002 (2002/1552)

ORDRE de 18 de gener de 2002, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2002/01/18/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4197

Data del DOGV
:   25-02-2002

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2002/1552

CVE


Data del document
:   18-01-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [L'Horta Sud](javascript:void(0))
    * [L'Horta Oest](javascript:void(0))
    * [El Camp de Morvedre](javascript:void(0))
    * [La Plana Baixa](javascript:void(0))
    * [L'Horta Nord](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [residu](javascript:void(0))

ORDRE de 18 de gener de 2002, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII. [2002/X1552]
  
El Títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques en nom a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, aquestos dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant aquestos dos plans autonòmics la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plans d'ordenació.
  
Havent elaborat per la Conselleria de Medi Ambient el Pla de les Zones III i VIII, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha estat sotmés a informació pública per termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que pogueren resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha estat sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, sent objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de data 15 de gener de 2002.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, així com els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el Pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent en medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant ordre, el qual serà objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, publicant-se així mateix íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el Document d'Ordenació del Pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient pel Decret 7/2000, de 22 de maig, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, configura a aquesta com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, entre altres funcions, la coordinació i planificació en matèria de gestió de residus.
  
En virtut de quant antecedeix, a proposta de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII, que s'incorpora com annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de Residus de les Zones III i VIII entrarà en vigor l'endemà al de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 18 de gener de 2002
  
El conseller de Medi Ambient,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LES ZONES III i VIII
  
Àrea de gestiÓ 1
  
1. Memòria justificativa
  
1.1 Introducció
  
1.1.1 Antecedents
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus, adequa el dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots ells. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, reciclatge i valorització dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova Llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests plans s'integraran en un Pla Nacional de Residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels Plans Autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, avançant-se a la Llei 10/1998, aprova mitjançant el Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. Aquest pla, que inclou la totalitat de tots els residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
Per altra banda, la necessitat de plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una Llei de Residus queda emmarcada a l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en el qual s'estableixen competències per dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de desembre de 2000, estableix el règim jurídic de la producció i gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el desenvolupament d'instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, seguretat i eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el Títol II de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. Es preveuen en l'àmbit autonòmic dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els Plans Zonals. Ambdós d'obligatori compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Mitjançant aquestos plans es distribueixen en el territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els Plans Zonals s'hi constitueixen com a instrument de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant. Mitjançant aquestos Plans Zonals s'hi garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els Plans Zonals estan constituïts per dos tipus de documents: el document d'informació i el document d'ordenació. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla Zonal de Residus de les zones III i VIII del PIR de la Comunitat Valenciana, i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
L'àmbit d'aplicació del Pla Zonal s'estén a les comarques de la Plana Baixa i l'Alt Palància, pertanyents a la Zona III i L'Horta i Camp de Morvedre pertanyents a la Zona VIII, del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El present document afecta a l'àrea de gestió 1 que inclou l'Horta. La superfície de l'àmbit d'aplicació de l'àrea de gestió 1 és de 153 km2 pertanyents a l'Horta. La població de l'Horta és de 1.372.809 habitants.
  
Un dels objectius d'aquest Pla Zonal és la localització d'espais adequats per a la gestió de residus. Aquest objectiu, donades les característiques físiques de la zona presenta grans dificultats; gran concentració de població i molta superfície urbanitzada o urbanitzable, en l'àrea Metropolitana de València. Respecte a la resta de comarques, existeixen espais d'interés per a la conservació (espais protegits com la Serra Calderona i la d'Espadà, la Marjal d'Almenara, l'Albufera). A més les noves instal·lacions per a abocaments hauran de complir la Directiva 1999/31/CE, relativa a l'abocament de residus, amb la qual cosa la major part de la superfície no compleix els paràmetres de permeabilitat i espessor indicats en aquesta per a la protecció del sòl i de les aigües subterrànies.
  
De les zones d'estudi, caldria destacar la presència d'espais protegits, com són la Serra d'Espadà i l'Albufera, els Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals dels quals ja estan aprovats. En vies d'aprovació es troba la Serra Calderona, i en fase d'exposició pública es troba la Marjal d'Almenara.
  
1.1.3. Tipologia dels Residus
  
El present Pla Zonal de Residus afectarà els Residus Urbans o Municipals definits per la Llei 10/1998, de Residus.
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present Pla els següents residus:
  
- Residus Perillosos d'origen industrial
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes
  
- Residus Industrials.
  
Així com també queden exclosos del present Pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'Energia Nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la Xarxa Integral de Sanejament regulats per la Llei 2/1992 de 26 de març de Sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
A continuació es defineixen els residus als quals és d'aplicació el contingut d'aquest Pla Zonal:
  
Residus Urbans o Municipals, entenent com a tals els següents:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició poden assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels Grups I i II.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts, com també mobles, béns i vehicles abandonats.
  
- Residus i escombraries procedents d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
- Residus de jardineria.
  
- Residus perillosos domiciliaris.
  
- Residus inerts: Residus que no experimenten transformacions físiques, químiques o biològiques significatives. Els residus inerts no són solubles ni combustibles, ni reaccionen física ni químicament de cap altra manera ni són biodegradables, ni afecten negativament a altres matèries amb les quals entren en contracte de manera que puguen donar lloc a contaminació del medi o perjudicar la salut humana. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants dels residus i l'ecotoxicitat del lixiviat hauran de ser insignificants. En definitiva, els residus inerts generalment es componen majoritàriament d'enderrocs que procedeixen d'activitats de construcció i obres menors de reparació domiciliària.
  
1.1.4. Abast i objectius
  
Com a objectiu general del Pla Zonal, es pretén dotar la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat Espanyol en matèria de residus i per al desenvolupament i millora de les previsions del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla Zonal de les zones III i VIII persegueix els següents objectius específics.
  
Marcar els objectius de la zona pel que fa a:
  
- Reducció de la generació de residus.
  
- Potenciació de recollida selectiva d'alguns materials.
  
- Valorització dels residus
  
- Eliminació segura dels residus no valoritzables.
  
- Establir mesures per a la consecució dels objectius marcats.
  
- Establir les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus objecte del Pla. Número i tipologia, així com també les seues característiques generals.
  
- Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures. Establint les afeccions per raó del territori. Aptitud geològica, espais protegits, infraestructures, sòls urbans i d'altres coses que resulten afectades.
  
- Termini d'execució de les infraestructures.
  
- Establiment de criteris de compensació a favor del municipi o municipis en els quals s'efectua la valorització i eliminació de residus.
  
- Condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió de residus.
  
- Definició de criteris per al desenvolupament de Projectes de Gestió.
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
El Pla Zonal assumeix els principis en els quals es fonamenta l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus en base a la qual s'ha desenvolupat la legislació nacional i autonòmica vigent.
  
A més s'assumeixen en aquest Pla Zonal els fonaments que han regit el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, com també els del Pla Nacional de Residus Urbans que continuen plenament vigents.
  
Els principis i fonaments del Pla són els següents:
  
- Principi de Prevenció i Reducció
  
- Principi de Responsabilitat del productor i principi de ?qui contamina, paga-
  
- Principi de Proximitat
  
- Principi d'Autosuficiència, complementat amb el principi de corresponsabilitat intercomunitària.
  
- Principi de Subsidiarietat
  
- Principi de Responsabilitat compartida
  
Principis de Prevenció i Reducció
  
La producció de residus s'ha de reduir, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i posada en funcionament de tecnologies netes, mitjançant la implantació de processos productius no contaminants així com tampoc la utilització de matèries primes alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi de la Responsabilitat del productor i principi de ?qui contamina, paga?.
  
Tots aquells que perjudiquen el medi ambient, en general, i els productors de residus, en particular, hauran de pagar tots els costos derivats de les seues accions, màxim quan aquestes deriven de la posada en el mercat de productes en el procés d'elaboració i distribució dels quals es generen residus.
  
Per això, les actuacions de les Administracions Públiques s'hauran de dirigir a promocions polítiques de prevenció i de substitució a través d'innovacions tecnològiques.
  
Els agents econòmics són considerats com els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir la internalització dels costos ambientals per la seua part, s'aplicarà el principi de ?qui contamina, paga?.
  
Aquest principi s'aplica igualment a les operacions de neteja i recuperació de sòls contaminats, que no són objecte del present Pla. Són els que causen la contaminació, els obligats a realitzar les dites operacions i, subsidiàriament, els posseïdors o els propietaris no posseïdors; sense perjudici que puguen dur-se a terme mitjançant acords voluntaris subscrits entre els obligats a realitzar les dites operacions i autoritzats per les Comunitats Autònomes o mitjançant convenis de col·laboració entre aquells i les Administracions Públiques competents.
  
Principi de Proximitat
  
Els residus s'hauran de gestionar el més a prop possible del seu origen.
  
S'aplicarà el principi de proximitat, promovent la ubicació de les instal·lacions adequades en el lloc més pròxim al punt de generació dels residus, minimitzat en la mesura del possible el seu trasllat innecessari i intentant que el problema de gestió de cada residu es resolga en el lloc on es genera, aspecte en ocasions difícil donada la menuda quantitat produïda en alguns casos.
  
Principi d'Autosuficiència.
  
El principi d'autosuficiència de la Comunitat Europea estableix com a objectiu aconseguir el correcte tractament, en el seu propi si, dels residus produïts pels països membres, intentant al mateix temps, que els Estats membres, individualment, tendisquen a l'autosuficiència, sense que això impedisca la cooperació transfronterera i interregional entre les distintes regions europees per a solucionar els seus problemes de residus en el marc d'una política controlada però flexible, d'acord amb una visió dinàmica de la construcció europea.
  
Per això, el Pla haurà de preveure unes infraestructures d'eliminació i transferència adequades al volum de residus que es genera en les zones III i VIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, permetent l'entrada de residus procedents d'altres orígens el destí de les quals siga la reutilització, el reciclatge o la valorització.
  
Aplicat el principi d'autosuficiència directament sobre el productor, cal destacar la possibilitat que estableix la Llei 10/1998 d'establir convenis de col·laboració o acords voluntaris entre distints col·lectius, públics o privats, de forma que es troben solucions econòmicament viables per a la valorització o fins i tot eliminació en origen, fomentant igualment el principi de proximitat.
  
Principi de Subsidiarietat
  
La gestió dels residus significa, en primera instància, el compliment d'una funció social que s'ha de prestar amb les finalitats d'assegurar i garantir la protecció del medi ambient dels efectes produïts per la indústria i l'activitat humana.
  
La iniciativa privada s'ha d'orientar, d'acord amb els principis anteriors, cap a la minimització i prevenció, sense perjudici que promoga instal·lacions de gestió de residus.
  
En aqueixos casos pareix encertat inicialment que les autoritats públiques es limiten a establir les condicions tant en els procediments com en la vigilància dels processos de gestió per a comprovar el compliment de la reglamentació aplicable i per tant la protecció del medi ambient.
  
En resum, el principi de subsidiarietat es basa en l'escalonament de la resolució dels problemes mediambientals des del seu origen, modificant matèries primeres, processos productius i, arribat el cas, hàbits de consum.
  
Principi de la Responsabilitat compartida
  
La Llei 10/1998 permet establir acords voluntaris i convenis de col·laboració entre col·lectius interessats a unir forces per a la resolució dels problemes mediambientals derivats de la posada en el mercat de determinats residus.
  
Amb això, l'administració autonòmica, entitats locals, empreses públiques i privades i ciutadans podran treballar d'una forma concertada i en col·laboració per a solucionar els problemes plantejats en la producció i gestió dels residus.
  
La mera publicació de Lleis, Reglaments i Normatives que tendisquen a resoldre la problemàtica de la gestió de residus, encara que necessària, no es considera prou, havent de ser complementada per la conscienciació dels agents intervinents de la necessitat de consensuar, cooperar i responsabilitzar-se de tots els aspectes relatius a la gestió dels residus.
  
1.1.5.1. Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el Pla Zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
a) S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
1. Prevenció,
  
2. Reciclatge i Reutilització,
  
3. Valorització,
  
4. Eliminació definitiva òptima i major control.
  
b) Es procurarà reduir els trasllats de residus.
  
c) S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, per exemple, instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, vigilància del compliment de la legislació, etc.
  
1.2 Anàlisi territorial dels emplaçaments
  
1.2.1. Centre de gravetat de la producció
  
El centre de gravetat de la producció de residus en l'àrea de gestió 1 es troba en l'àrea Metropolitana de València.
  
En funció d'aquest centre de gravetat, s'ha realitzat el disseny de la distribució d'instal·lacions, a fi d'aconseguir un equilibri entre totes les instal·lacions proposades en el present document.
  
1.2.2. Sòls geològicament aptes
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus sòlids urbans, la selecció de l'emplaçament ha de contemplar consideracions a nivell de sòl en els següents àmbits:
  
- Geològiques
  
- Hidrogeològiques
  
- Hidrològiques
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de considerar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en una espessor major o igual a 1 metre), sense fisuració o carstificació del terreny i allunyats de zones inundables o amb un altre tipus de risc geològic (lliscaments, erosió, etc.). Així mateix, la naturalesa química de les roques ha de ser considerada amb atenció, evitant aquelles en què es puguen donar reaccions químiques amb possibles infiltracions i afavorint aquells que poden actuar com a captadors d'elements perillosos com els metalls pesats. Des d'aqueix punt de vista les argiles, resulten òptimes.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers d'importància. Una zona amb un gradient superior al dels aqüífers a major profunditat, en el cas d'un vessament o infiltració, portaria els contaminants fora de l'aqüífer i no cap a ell. La localització de formacions argiloses, la presència d'aqüitards o aqüiclosos sota l'emplaçament, ofereix un grau de protecció natural addicional. Així mateix s'ha de considerar el nivell de qualitat de les aigües subterrànies, relacionat amb el tipus de terreny natural. N'hi ha moltes zones on les aigües subterrànies no són aptes per a l'ús d'abastiment ni reg a causa de les elevades concentracions de sals (típic de zones guixeres). Emplaçaments com aquests són millors que aquells amb aqüífers d'elevada qualitat, ja que garanteixen que en cas d'infiltracions aquestes aigües no seran empleades en cap ús.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden suposar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. D'altra banda, la construcció d'una coberta final impermeabilitzada augmentarà la superfície de vessament. Aquests cabals hauran de ser estimats per als casos més desfavorables (i que a la Comunitat Valenciana suposen un repte a causa dels episodis torrencials). Cal considerar la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta vessament i la descàrrega de lixiviats després del tractament. Hauran d'evitar-se, per tant, la proximitat a llits les aigües de les quals siguen aprofitades per a l'abastiment d'aigua potable o reg i aquells utilitzats per a la pesca esportiva.
  
1.2.3. Condicionants del transport
  
Les carreteres principals que es disposen són les següents;
  
1. Les poblacions de València, Mislata, Xirivella, Aldaia, Alaquàs, Torrent i Manises, entre altres, estan comunicades a través de la N-221, N-III, N-335 però podem citar algunes comarcals com CV-36 i la CV-40.
  
2. Massanassa, Alfafar, Paiporta, Picanya utilitzen com a vies principals de comunicació la N-221, N-III, N-332, N-335 i finalment la CV-40.
  
3. La N-221 i la N-III també uneixen a través de les comarcals CV-365 i CV-368, els municipis de Paterna, Burjassot, Benimàmet, Beniferri i València.
  
4. La N-221 és utilitzada com a eix principal de transport entre els municipis confrontants amb València, aquesta carretera nacional utilitzada en direcció a la província de Sagunt, és utilitzada per a comunicar les comarques de Foios, Meliana, Almàssera, Alboraya, Bonrepòs i Mirambell, utilitzant diferents comarcals com CV-311, CV-300, CV-313, CV-3003.
  
5. Igual que en el cas anterior, la N-221 és utilitzada per a comunicar-se amb Albuixech, Massalfassar, Puig i Puçol, i és a partir d'aquest municipi de Puçol, on apareix una altra via de comunicació principal que és l'autopista A-7.
  
L'enllaç amb poblacions de l'interior com Segorbe i Altura, es realitza amb una de les rutes alternatives que seria a través de la N-221 que enllaça amb la N-340 i a través de la N-234, València es comunica amb Gilet, Estivella, Sot de Ferrer, Torres Torres, Alfara d'Algimia, Soneja i utilitzant CV-2160 s'arriba finalment al municipi de Segorbe.
  
1.2.4. Anàlisi del Planejament municipal
  
Les àrees identificades com aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus es troben classificades com a zones no urbanitzables pel planejament urbanístic i territorial de la Comunitat Valenciana de la sèrie cartogràfica editada per la Generalitat Valenciana, Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
1.2.5. Zones protegides
  
Donada la presència de diversos parcs naturals en l'àrea objecte de l'estudi per a la identificació de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus de l'àrea de gestió 1, es van delimitar els seus àmbits seguint els plans d'ordenació dels ja aprovats i dels que la seua aprovació estava molt pròxima per a eliminar les zones que es troben.
  
Els parcs delimitats són:
  
- Serra d'Espadà
  
- Serra Calderona
  
- Marjal d'Almenara
  
- Albufera de València
  
S'ha considerat la delimitació del parc i les àrees d'influència amb els usos compatibles. A més s'ha considerat la llista dels Llocs d'Interés Comunitari (LIC's) susceptibles si és procedent de formar part de la Xarxa Natura 2000.
  
La delimitació d'aquests parcs ve indicada en els plans d'ordenació annexos, la zona de influència dels quals apareix com desfavorable per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus.
  
1.2.6. Localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de Residus.
  
1.2.6.1. Localització de zones aptes per a implantació d'infraestructures d'eliminació de Residus Urbans
  
Per a la identificació de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus urbans, s'han cobert dues fases perfectament diferenciades. La primera fase consisteix en treball de recopilació d'informació de totes les variables que afecten al territori corresponent. Aquesta informació es va processar per a aconseguir un pla amb totes les variables estudiades.
  
Les variables tingudes en compte són les següents:
  
- Zones d'Interés per a la conservació de la naturalesa.
  
La valoració del territori s'ha realitzat basant-se en el mapa Geocientífic de les províncies de Castelló i València a escala 1:200.000 elaborat per l'Agència del Medi Ambient.
  
S'ha considerat en la cartografia com a zones favorables per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les zones qualificades com a interés baix i molt baix, zones per a realitzar un estudi de detall a les zones qualificades com d'interés mitjà i zones desfavorables, a les qualificades com d'interés molt alt i alt. Aquestes zones es mostren en els plans d'informació de números 7288-008 al 7288-013.
  
- Vulnerabilitat a la contaminació.
  
Per a determinar les àrees de baixa permeabilitat aptes per a la implantació d'infraestructures, s'ha utilitzat el mapa de Vulnerabilitat de les aigües subterrànies a la Comunitat Valenciana de la sèrie Cartogràfica Temàtica editada per la Generalitat Valenciana- Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
S'ha considerat com a zones favorables per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les zones qualificades com a vulnerabilitat molt baixa i baixa, zones per a realitzar un estudi de detall a les zones qualificades com de vulnerabilitat mitjana i zones desfavorables, a les qualificades de vulnerabilitat alta i molt alta.
  
Aquestes zones es mostren en els plans d'informació números 7288-002 al 7288-007.
  
- Protecció de nuclis urbans-urbanitzable.
  
La definició dels perímetres de protecció als nuclis urbans i urbanitzable s'ha realitzat a partir del pla de Planejament Urbanístic i territorial de la Comunitat Valenciana de la sèrie Cartogràfica editada per la Generalitat Valenciana- Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
S'ha establert un perímetre de distància de 2.000 metres des de les zones urbanes i urbanitzables, complint amb això el que estipula la normativa vigent d'activitats qualificades (reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses aprovat per Decret 2414/1961, de 30 de novembre de 1961) i el que estableix el PIR.
  
Els plans d'informació de zones de classificació urbanística són els 7288-014 al 7288-019.
  
- Delimitació de parcs naturals.
  
Els parcs es desenvolupen en l'apartat 1.2.5 del present document.
  
S'ha considerat la delimitació del parc i les àrees d'influència amb els usos compatibles. A més s'ha considerat la llista dels Llocs d'Interés Comunitari (LIC's) susceptibles si és procedent de formar part de la Xarxa Natura 2000.
  
- Accessibilitat.
  
Aquesta variable també s'ha de tenir en compte ja que els abocadors es troben normalment, en zones allunyades a carreteres existents adequades. La construcció de carreteres d'accés i l'ús d'equipament per al transport a llarga distància, s'ha convertit en una realitat, i una part important en la localització d'emplaçaments per a la gestió d'infraestructures de residus.
  
Una vegada realitzats els plans amb les variables, es va realitzar una superposició on s'identificaven les zones desfavorables per a la instal·lació d'infraestructures de gestió de residus urbans, les zones favorables i les zones on es requereix un estudi detallat en alguna de les variables estudiada. El resultat es mostra en els pla 7288-020 al 7288-025.
  
Una vegada realitzat l'estudi previ, en la fase II es va realitzar un estudi de camp de les àrees seleccionades en principi com aptes.
  
En el treball de camp es van tenir en compte les següents variables:
  
- Capacitat d'abocament
  
- Impacte visual
  
- Vegetació i usos del sòl
  
- Accessibilitat
  
1.2.6.1.1. Zones aptes per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus urbans
  
Els terrenys identificats com aptes per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus per a l'àrea de gestió 1 es mostren en els plans d'ordenació annexos i es llisten a continuació:
  
- Àrea del Murderal (terme municipal d'Algimia de Alfara).
  
Situat a l'oest d'Algimia, a uns 4 km de distància, es tracta d'un tàlveg l'ús actual del qual és el cultiu. L'accés al terreny es realitza per la carretera de Náquera, a través d'un camí asfaltat que rodeja la muntanya i que actualment serveix d'entrada a la pedrera que es troba pròxima a la zona.
  
- Àrea de Caparrota (terme municipal d'Altura).
  
Aquest emplaçament està situat al sud d'Altura, en la zona d'afecció del PORN de la Calderona, en zona de regeneració. Està constituït per dos tàlvegs contigus. L'accés podria realitzar-se des d'Altura per un camí de muntanya o des de l'autovia de Llíria, fins Marines i després per una pista forestal que s'hauria d'adaptar al pas de camions.
  
- Àrea de Montán (terme municipal de Montán).
  
Situada a l'est del municipi de Montán a més de 2 quilòmetres de distància d'aquest. La vegetació existent és forest de rebrot i pi, amb ruïnes de masies antigues ja abandonades. L'accés es realitza per una carretera comarcal adaptada al trànsit dels camions amb pendents suaus i amplària adequada.
  
- Àrea de Picassent (terme municipal de Picassent).
  
Aquesta zona es troba situada al terme de Picassent. La litologia característica són les Arenisques i les Margues. La vegetació que predomina és la forest.
  
Una dels inconvenients principals és la proximitat a zona urbanitzable.
  
- Dos Aguas (terme municipal de Dos Aguas).
  
Atés que es tracta d'una instal·lació ja existent, l'impacte mediambiental sempre és menor, ja que l'ús del sòl actual és la gestió de residus, els accessos ja estan preparats per al pas dels camions i la població ja està conscienciada.
  
Les conclusions als estudis realitzats per a la localització dels llocs aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió dels Residus en les zones III i VIII del Pla Integral de Residus, es poden veure reflectits en la següent taula:
  
Aquests terrenys són de caràcter obligatori per a la ubicació de nous abocadors per a aquest àrea de gestió si s'opta per aquest mètode com a sistema d'eliminació, i seran preferents, per a instal·lacions de valorització i per a altres tecnologies d'eliminació.
  
Criteris mediambientals obliguen a traslladar part dels residus de la zona VIII (Horta) a la zona III, per no trobar-se zones geològicament aptes i allunyades de nuclis urbans per a abocadors dins de la zona VIII.
  
1.2.6.2. Localització de buits i àrees degradades per a abocaments d'inerts
  
Els abocadors d'inerts es localitzaran preferentment pedreres i relleus deteriorats.
  
S'han identificat pedreres abandonades i relleus deteriorats els impactes dels quals sobre el medi ambient són entre altres;
  
- La degradació estètica del paisatge.
  
- L'augment de risc d'inundació.
  
- L'augment de risc d'incendi.
  
- L'alteració de la fauna i flora del seu entorn.
  
- El risc de despreniments.
  
En el document d'informació es fa una llista a manera de preferència de pedreres i zones degradades que, sense ser de manera obligatòria, es podrien utilitzar com a abocadors d'inerts.
  
1.3 Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
En el Diagnòstic de la situació actual s'han detectat els següents problemes:
  
Dels sistemes de recollida
  
- Un dels problemes més greus de la recollida selectiva d'envasos lleugers, és el de la falta de coneixement per part dels ciutadans respecte a com s'ha de realitzar la separació en origen dels materials.
  
- No n'hi ha una relació entre el nombre de contenidors i els habitants d'alguns dels municipis. Es deuria incrementar els contenidors per a la recollida selectiva de paper ?cartó en aquelles zones on no n'hi ha una adequada proporció segons el nombre d'habitants.
  
- En molts municipis, amb nombre d'habitants superior a 5.000, encara no es troba disponible la recollida selectiva d'envasos.
  
- Actualment no es realitza cap tipus de recollida selectiva de residus de jardineria en municipis de menys de 20.000 habitants.
  
- L'anàlisi d'ubicació i el sistema logístic de buidatge són paràmetres clau en la millora dels sistemes de recollida, no obstant, fins al moment no se'ls ha donat la importància deguda.
  
Dels sistemes de valorització i d'eliminació
  
- La planta de compostatge de Quart, és la qual valoritza els residus urbans de l'àrea metropolitana de València i actualment tracta un volum que duplica la seua pròpia capacitat, aquesta situació repercuteix en la qualitat ambiental de l'entorn.
  
- La capacitat de l'abocador de Dos Aguas és insuficient per a eliminar els residus de l'àrea de gestió 1 en l'àmbit temporal del Pla.
  
Gestió de residus perillosos
  
La Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana declara, en el seu article 8 com a Servei Públic de Titularitat Autonòmica, la valorització i eliminació dels següents residus perillosos: piles botó i acumuladors, frigorífics amb CFC, llums de mercuri i medicaments caducats. Per tant, la Comunitat Autònoma establirà ajudes per a la gestió d'aquests residus.
  
Encara no es disposen de dades fiables del percentatge de recuperació dels residus perillosos d'origen domèstic però és prou baix a causa de les escasses infraestructures existents (ecoparcs) per a la recollida d'aquests residus.
  
Respecte a les previsions del PIR per a la instal·lació d'Ecoparcs estava prevista a curt i mitjà termini la instal·lació de 17 Ecoparcs (municipis de més de 50.000 habitants i entre 20.000 i 50.000 habitants).
  
Per tant per a millorar els ratios de recollida cal incrementar les infraestructures per a la recollida de residus perillosos de tipus domèstic.
  
El reciclatge de les piles de mercuri es duu a terme en la planta de VAERSA.
  
Residus inerts i voluminosos
  
Les irregularitats més importants en la seua gestió actual de residus voluminosos es deriven del model existent i són les següents:
  
- La Gestió actual de Residus Voluminosos que realitzen els ajuntaments es limiten a oferir al ciutadà un servei de recollida domiciliària, a fi d'evitar que aquests residus apareguen abocats a qualsevol lloc. No hi ha les polítiques municipals, ni els mecanismes, ni les infraestructures necessàries per a dur a terme objectius de minimització, reutilització, reciclatge i valorització energètica d'aquesta fracció de residus.
  
- L'actual valorització d'electrodomèstics de línia blanca si que disposa d'un sistema específic per a l'extracció de CFC del circuit de refrigeració. No obstant això, manca d'una gestió específica per a tractar adequadament els CFC's continguts en les bromeres dels frigorífics.
  
- No n'hi ha una gestió específica de residus elèctrics i electrònics en les denominades línies de microelectrònica i marró. Existeixen, com ja vam esmentar en un apartat anterior, multitud de components potencialment perillosos en els dits residus que han de ser tractats adequadament. Ja que en cas contrari, poden que s'aboquen o s'incineren indiscriminadament junt amb la resta de residus, la qual cosa provoca impactes ambientals innecessaris.
  
- L'aprofitament dels residus de mobles i efectes de fusta està molt per sota de les possibilitats reals existents en la Comunitat. La majoria dels municipis manquen d'una política d'aprofitament dels seus residus de mobles i efectes de fusta. Les empreses que realitzen el servei de recollida es limiten a portar-los a un abocador de voluminosos.
  
- L'abast dels objectius proposats per als Residus de la Construcció i Demolició depén de la construcció de les plantes de valorització abans de l'any 2005.
  
- La mala gestió dels RAEE (residus aparells elèctrics i electrònics) deriva en el desaprofitament de materials valuosos que es perden per al seu ús futur, també ocasiona el que materials perillosos no es gestionen com tal.
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
El Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana realitzava una zonificació, englobant a tots els municipis les característiques i proximitat dels quals recomanaven un tractament conjunt i que solucionen la gestió dels seus residus de manera integrada i independent de les zones contigües. De tal manera, que les zones que abracen el Pla Zonal són les zones III i VIII que es mostren en la figura adjunta.
  
El present pla zonal de residus urbans ha suposat la reorganització de les zones III i VIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana en dues àrees de gestió que uneixen comarques de les dues zones. La distribució d'aquestes àrees de gestió es mostra en el dibuix annex.
  
Una àrea de gestió (àrea de gestió 1, en color blau en la figura) comprendrà la comarca de l'Horta (actualment inclosa en la zona VIII del PIR) i l'altra (àrea de gestió 2, en color roig en la figura), unirà conjuntament les comarques de l'Alt Palància, la Plana Baixa (ambdues incloses actualment en la zona III del PIR) i el Camp de Morvedre (actualment inclosa en la zona VIII del PIR).
  
La distribució de residus es mostra a la figura annexa:
  
L'alternativa elegida no manté l'estructura de zonificació del PIR a causa dels següents motius:
  
- Aconseguir un equilibri entre plantes respecte a la quantitat de residus rebuts.
  
- En base a criteris d'accessibilitat i proximitat, s'ha plantejat que els residus del Camp de Morvedre es valoren i eliminen en la zona III junt amb els de l'Alt Palància i la Plana Baixa.
  
Els avantatges d'aquesta solució són:
  
- La flexibilitat que aporta el fet de disposar de diverses zones de tractament sense que supose un excés de plantes.
  
- Té en compte infraestructures ja existents (Planta de Transferència de Segorbe, abocador de Dos Aguas)
  
- El compliment de criteris mediambientals de valorització de materials i ubicació d'instal·lacions.
  
Quant als sistemes de tractament considerats en el present Pla Zonal, cal fer notar, que els sistemes basats en la recuperació del valor energètic contingut en els residus, si bé no es dubta de la seua eficiència tècnica, no és menys cert que poden suposar uns costos elevats de la inversió necessària. No obstant, en algunes zones a causa de la massa de residus existents, són amortitzables. Aquests sistemes, realitzant una recollida selectiva prèvia d'envasos i de matèria orgànica, no suposen una minva de la quantitat de productes recuperables i reintroduïbles en el mercat.
  
Per tant, els tractaments basats en la combinació de tècniques diverses i especifiques per a cada una de les fraccions que componen els residus, es consideren més adequats pel seu modularitat, simplicitat i flexibilitat d'explotació.
  
2.1 Aspectes generals
  
La gestió dels residus de l'àrea de gestió 1 s'ha planificat per a aconseguir els següents objectius generals:
  
- Reducció (prevenció) de la generació. Com a mesures de promoció de la minimització de residus, es proposen les següents:
  
- Exigències ambientals en la concessió de llicències municipals per a una activitat concreta. Els ajuntaments hauran d'exigir a les noves activitats que generen residus una sèrie de condicions d'obligat compliment. Aquestes s'han de centrar en els següents aspectes:
  
- Utilització de les millors tecnologies disponibles per a la reducció de la producció de residus i per a la reducció de la producció de residus i per a la reducció de la seua perillositat.
  
- Garanties sobre la valorització dels residus.
  
- Disseny dels productes manufacturats de tal manera que faciliten la recuperació dels subproductes i la valorització de les matèries i substàncies que contenen quan queden fora d'ús.
  
- Realització d'auditories i plans de minimització en aquelles activitats ja existents, que per les seues característiques tinguen una elevada generació de residus.
  
- Campanyes de formació i conscienciació ciutadana dirigides a fomentar les la disminució de l'ús d'envasos i embalatges de productes, principalment els de difícil reutilització o reciclatge.
  
- Incentius fiscals a la minimització dels residus en origen, penalitzant a aquelles activitats que no aposten per la reducció dels seus residus.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebuigs no valoritzables.
  
2.2 Proposta de tractament de residus urbans
  
2.2.1. Característiques de la recollida
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixta:
  
- En vorera, on es recullen en contenidors la fracció orgànica de determinats municipis a partir de l'any 2009 (veure quadre annex) i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on es recullen vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
El nombre de contenidors mínim per a cada material serà el següent:
  
- En vorera:
  
- Matèria orgànica i restant: contenidors cada 75 habitants.
  
- En àrea d'aportació:
  
- Paper-cartó, vidre i envasos lleugers: contenidors cada 500 habitants.
  
S'implantarà a més la recollida selectiva porta a porta dels residus urbans dels grans generadors següents:
  
- Paper i cartó: comerços i oficines.
  
- Vidre: bars, hotels, centres hospitalaris.
  
- Matèria orgànica: mercats, bars, restaurants, col·legis, centres hospitalaris, etc.
  
S'implantarà un sistema gradual que permeta aconseguir els objectius de recollida selectiva de matèria orgànica previstos en el document d'informació.
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dos fases:
  
- A partir de l'any 2003 es recollirà selectivament la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants, etc.)
  
- A partir de l'any 2009 es recollirà selectivament la matèria orgànica en tots els municipis que se citen en el document d'informació.
  
2.2.2. Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzat en els apartats anteriors, les infraestructures que es van a proposar per a la gestió de residus urbans permetran disposar de la capacitat necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats en l'àrea de gestió 1, complint amb els objectius marcats.
  
Per això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establerts pel PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla Nacional de Residus Urbans:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars en l'any 2003 i establiment de sistemes de recollida selectiva per a municipis de més de 5.000 hab.) en l'any 2009.
  
- Recollida selectiva d'envasos en àrees d'aportació i sistema de recollida porta a porta de paper i cartó i vidre per a grans generadors, en aquells municipis de més de 10.000 habitants.
  
- Recollida selectiva en diferents tipus d'ecoparc en tots els municipis.
  
- Plantes de valorització de la matèria orgànica i altres materials dels RSU.
  
- Plantes de classificació d'envasos lleugers, proposades pel Programa d'Envasos.
  
- Estacions de transferència de RSU i quan la distància de transport a la instal·lació siga superior a 25 km.
  
- Eliminació, si es realitza mitjançant abocador controlat, es compliran els requisits marcats per la Directiva d'abocament, 99/31/CEE.
  
Pel que fa als projectes de gestió hauran de satisfer els següents requisits:
  
- Les característiques de les plantes així com la seua construcció i explotació hauran de ser considerades en el projecte de gestió.
  
- El projecte haurà de recollir amb claredat els detalls de la planta, de l'obra, les seues característiques, detalls tècnics, plànols, etc., com també les operacions d'explotació i manteniment i la seua valoració econòmica.
  
- Màxima flexibilitat i modulació en el seu disseny d'operació.
  
- Capacitat d'ampliacions futures que garantisquen l'operativitat de la planta.
  
- Possibilitat de recepció alternativa de residus de la recollida tradicional i de la recollida selectiva de matèria orgànica.
  
- Màxima capacitat de recuperació dels materials constitutius dels residus urbans.
  
- Màxim aprofitament dels recursos de la matèria orgànica.
  
- Òptim equilibri econòmic i financer de les inversions i dels costos previstos d'explotació.
  
- Minimització dels residus i dels rebuigs que hauran de ser dipositats en abocador.
  
- Mínima o nul·la generació de gasos, olors, lixiviats, etc. i és clar, la gestió adequada d'aquests en cas de produir-se.
  
En base a l'anteriorment reflectit, hauran d'especificar clarament la tecnologia que consideren més convenient per a complir els requisits anteriorment especificats. En qualsevol cas, si l'opció fora la valorització de la matèria orgànica continguda en els residus urbans recollits en massa i segons les experiències donades en el nostre entorn, el projecte de gestió es basarà en les següents premisses:
  
- El fem tot un després del seu pesatge serà rebuda en àrea tancada.
  
- Es preveurà un sistema que elimine els elements que per les seues característiques (volum, densitat), no puguen ser rebuts amb la resta.
  
- Separar les dues fraccions principals dels residus urbans, amb sistema d'obertura de bosses i que separen al màxim la matèria orgànica de la resta.
  
- Els materials inorgànics passaran a rebre un triatge manual o automàtic, que facilita la recuperació de materials reciclables (vidre, paper, alumini, etc.)
  
- La fracció amb major contingut en matèria orgànica serà preparada per al seu compostatge o aprofitament energètic mitjançant l'obtenció de biogàs i posterior conversió en energia elèctrica.
  
- Els rebuigs produïts seran eliminats complint la normativa corresponent.
  
El projecte de gestió de l'Àrea de gestió 1 haurà de considerar les infraestructures actualment existents, per a aprofitar-les o adequar-les a la nova capacitat i normativa actual. L'abocador de Dos Aguas ampliarà la seua capacitat.
  
El projecte de gestió haurà d'incloure la remodelació i adaptació a la normativa vigent de Fervasa amb una capacitat de 400.000 t/any, incloent una línia per a tractament de matèria orgànica procedent de la recollida selectiva.
  
Per tant, per a l'àrea de gestió 1 es proposen les següents instal·lacions:
  
- Instal·lació 1: Construcció d'una planta de valorització de residus amb capacitat per a 400.00 T/any, per a substituir la ja existent (Fervasa) en l'actual emplaçament d'aquesta al terme municipal de Quart de Poblet. També s'instal·larà un centre de transferència per als residus que es traslladen fins a la instal·lació 3.
  
- Instal·lació 2: Els rebuigs d'aquesta instal·lació 1 es traslladaran a un abocador controlat ubicat en la zona VII del PIR ja existent (Abocador de Dos Aguas).
  
- Instal·lació 3: Un Complex de valorització i, en el seu cas, un sistema d'eliminació, amb capacitat per a 247.000 T/any, a instal·lar en els sòls aptes definits per a infraestructures, preferentment en el cas de la instal·lació de valorització i obligatòriament per a en el cas de la instal·lació de valorització i obligatòriament per al cas d'abocadors.
  
En la figura adjunta s'hi mostra la distribució de residus. Les quantitats mostrades són les corresponents a la producció actual.
  
Per als residus generats en l'Àrea de Gestió 1 es planteja que la instal·lació 1 dispose d'una línia per al tractament de la matèria orgànica selectiva recollida en l'àrea metropolitana. Així mateix disposarà de les línies necessàries per al tractament dels residus recollits en massa fins a aconseguir la capacitat màxima de la planta (400.000 t/a). La resta de residus en massa se compactaran en el centre de transferència situat junt a aquesta planta i es traslladaran a la nova planta (Instal·lació 3).
  
La instal·lació 1 que es proposa, ja que es va a realitzar una recollida selectiva de matèria orgànica segons els objectius plantejats, hauran d'estar dissenyada de tal manera que en la situació de partida processe una quantitat mínima inicial de matèria orgànica i aquesta s'ha de tractar per una línia independent de la línia de residus procedents de la bossa tot un. En la mesura en la que aquest pla es vaja implantant, la quantitat de matèria orgànica selectiva s'anirà incrementant i la línia de solament matèria orgànica s'haurà d'adaptar a cada una de les situacions. La quantitat global de residus a tractar es mostra en el balanç de masses que s'adjunte.
  
En el quadre adjunt es mostren les instal·lacions proposades i la seua ubicació segons les zones del PIR:
  
\* L'interval de capacitats indica la quantitat a tractar/eliminar en la situació actual i la futura (any 2020)
  
(\*\*) Ja existeix
  
(1) La quantitat de matèria orgànica a tractar s'indica en les taules annexes del document d'informació
  
S'adjunta a continuació el balanç global de les plantes.
  
Disseny i operació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
L'operació de les plantes de valorització hauran de complir els següents criteris:
  
- Control de recepció. S'haurà de disposar d'un procediment de control de les característiques dels residus rebuts i de la quantitat.
  
- Control d'accessos. S'haurà de disposar d'un control d'accessos per a evitar l'entrada de residus de manera incontrolada.
  
- Gestió de lixiviats. S'arreplegaran tots els lixiviats per a la seua gestió de forma segura, evitant el seu vessament de forma no controlada. En el cas d'abocador es realitzarà en la fase d'explotació un control del volum de lixiviats mensualment i durant la fase posterior de manteniment es realitzarà cada sis mesos. La composició dels lixiviats es realitzarà trimestralment en la fase d'explotació i cada sis mesos en la fase posterior de manteniment.
  
- Control de gasos. S'haurà de disposar d'instal·lacions de tractament dels gasos produïts en les plantes de valorització i un programa de control en les instal·lacions d'eliminació. El control de les emissions es realitzarà trimestralment en fase d'explotació i cada sis mesos en fase de manteniment posterior.
  
- Control d'aigües. S'haurà de portar un control de les aigües superficials quant a volum i composició. Es realitzarà trimestralment un control del volum i composició de les aigües superficials durant la fase d'explotació de l'abocador i cada sis mesos en la fase de manteniment posterior. S'haurà de controlar l'aigua de les precipitacions que penetre en el vas d'abocament, i impedir que les aigües superficials o subterrànies penetren en els residus abocaments.
  
- Control de la topografia. Es realitzarà un control anual de l'estructura de composició del vas d'abocament i del comportament d'assentament del nivell de vas d'abocament durant la fase d'explotació de l'abocador.
  
2.3 Proposta de gestió de residus inerts i voluminosos
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
La recollida selectiva dels residus inerts i voluminosos es realitzarà a través dels ecoparcs que es detallen en l'apartat de residus singulars del present document o per mitjà de transportistes privats. Els residus inerts i voluminosos hauran de reciclar-se en una planta per a permetre el compliment d'objectius. Els municipis pròxims a la unitat de tractament hauran de traslladar els residus de construcció i demolició a aquesta planta, mentre que els municipis més allunyats els dipositaran en els abocadors d'inerts més pròxims. La planta ha d'estar construïda abans de l'any 2005 per a possibilitar el compliment d'objectius. Aquesta planta de reciclatge podria disposar infraestructures comunes amb la planta de residus voluminosos descrita en l'apartat següent (línia de trituració i picada i línia de desmuntatge manual).
  
2.3.2. Infraestructures
  
Es tractaran residus voluminosos i inerts municipals. No obstant, també podran tractar-se altres residus inerts com els procedents de la construcció i demolició. Les infraestructures de gestió necessàries per als residus de construcció són les següents:
  
- Planta de reciclatge necessària per al compliment d'objectius de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos denominades ?Unitats de Tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos?.
  
Característiques de les plantes de reciclatge o Unitats de Tractament:
  
En general, aquests Centres estaran compostos per:
  
- Recepció de materials, pesatge i classificació inicial:
  
De forma prèvia a la incorporació dels residus al procés de classificació, s'efectuarà la seua descàrrega per a la separació de residus voluminosos de forma manual i mecanitzada. Tot centre de tractament estarà envoltat de tanques, urbanitzat i proveït d'una bàscula.
  
- Planta de classificació:
  
Els residus inerts a tractar en la planta de reciclatge presenten una tipologia variada motivada per la incorrecta classificació d'aquests residus en origen.
  
En aquesta planta se separen els residus orgànics i perillosos dels que realment són inerts.
  
D'aquestes fraccions unes aniran a abocadors controlats de residus urbans i els residus perillosos hauran de ser lliurats a un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus.
  
- Planta de trituració:
  
En la planta de trituració s'incorporaran la fracció de runes procedents de la planta anterior. L'objectiu d'aquesta planta és la reducció de grandària i eliminació d'impureses de forma que s'obtinga un producte final apte per a la venda com àrids de construcció.
  
- Abocadors d'Inerts. Es construiran els abocadors d'inerts necessaris per a cobrir les aportacions de residus que es mostren en el quadre adjunt. En cada un dels abocadors s'acondicionarà una zona de classificació i separació dels no inerts que pogueren acompanyar a aquests.
  
Any Zona Comarca m³/any T/dia
  
2001-2005 VIII l'Horta 775.222 2.974
  
2005 VIII l'Horta 633.767 2.431
  
2006 VIII l'Horta 318.242 1.221
  
2.4 Residus singulars
  
2.4.1. Residus de Jardineria
  
La producció dels residus verds de jardineria procedeix de dues fonts:
  
- Podes de jardins privats
  
- Podes d'espais verds públics realitzada pels serveis municipals
  
Per a la seua valorització caldrà establir sistemes de recollida selectiva.
  
- Recollida selectiva:
  
Zones enjardinades privades:
  
Es proposa la ubicació i recollida periòdica de contenidors en zones privades enjardinades. La quantitat i periodicitat de recollida d'aquests contenidors haurà de definir-se en els plans locals en funció de l'amplitud de les zones enjardinades.
  
Zones enjardinades públiques:
  
Recollida selectiva dels residus de poda i jardineria pels propis serveis que realitzen les labors de jardineria, o bé per empreses contractades per a tal fi.
  
- Tractament:
  
Els residus de poda s'enviaran a les plantes de valorització de matèria orgànica. Aquestes plantes disposaran de la infraestructura necessària (trituradors) per a poder aprofitar aquests residus.
  
El destí final serà el de compostatge en cas de branques i restes verdes, i el de triturat per a aglomerat en cas de llenya.
  
2.4.2. Residus Perillosos d'origen domèstic
  
Atenent a la definició d'ecoparcs realitzada en l'apartat corresponent a producció de residus es calculen les infraestructures necessàries.
  
En la taula següent s'exposen els criteris seguits per a estimar el nombre d'ecoparcs necessaris en funció de la població de dret del municipi i/o comarca.
  
Criteris per a la instal·lació d'ecoparcs
  
MUNICIPI/COMARCA ECOPARC
  
 TIPUS A TIPUS B TIPUS C TIPUS D
  
1 - 2.000 hab. 1
  
2.001 € 5.000 hab. 2 - - -
  
5.001 € 10.000 hab. - 1 - -
  
10.001 € 30.000 hab. 1 -
  
30.001 € 70.000 hab. - - 1 -
  
70.001 € 120.000 hab. - - 2 -
  
120.001 € 170.000 hab. - - 3 -
  
170.001 € 230.000 hab. - - - 1
  
230.001 € 300.000 hab. - - 1
  
> 300.001 hab. - - 1 (per cada
  
 300.000 hab.)
  
Els quatre Ecoparcs tipus sorgeixen d'un mateix concepte essencial que està adaptat a les seues necessitats en funció del nombre potencial d'usuaris previst en cadascuna d'elles.
  
ECOPARCS HABITANTS POTENCIALS /PER ECOPARC
  
Tipus A 1 - 5.000 hab.
  
Tipus B 5.001 € 10.000 hab.
  
Tipus C 30.001 € 70.000 hab.
  
Tipus D >70.000 hab.
  
Les instal·lacions més menudes (tipus A i B) s'han plantejat de forma més senzilla, amb una sola quota, comuna per a totes les àrees i una superfície de circulació al voltant de la qual es distribueixen col·locats en bateria els contenidors dels diferents residus, amb una capacitat màxima de 15 m3. Les instal·lacions A i B estan plantejades com a àrees d'aportació per a la recollida selectiva de xicotets municipis de vidre, paper, envasos lleugers i inerts, no incloent residus perillosos.
  
La instal·lació mitjana (Tipus C) tindrà zones a diferents nivells amb molls de descàrrega per facilitar la càrrega dels contenidors per part de particulars.
  
En aquest instal·lació els vials tindran dos carrils, un per a la circulació i un per a l'estacionament necessari per a les operacions de descàrrega, de forma que els usuaris no interrompen el pas dels altres. Així mateix s'ha previst un doble tirabuixó de circulació que permetrà l'usuari accedir a tots i cada un dels contenidors existents en la instal·lació en un únic circuit, o bé eixir d'aquest si és necessari sense tenir que completar el trajecte complet del circuit.
  
La instal·lació gran (Tipus D) reuneix les mateixes característiques essencials que l'ecoparc tipus C completades amb l'existència d'un vial de circumval·lació, amb un accés i eixida independents del dels usuaris, amb les seues corresponents àrees de maniobra per als camions i vehicles de recollida dels residus, de forma que no interferisquen en cap moment dins de la instal·lació amb els vehicles dels particulars.
  
Les infraestructures necessàries i l'àrea de gestió 1 són les següents:
  
MUNICIPI POBLACIÓ ECOPARCS TIPUS
  
 1998 NECESSARIS D'ECOPARC
  
Alaquàs 28.638 1 (en cons-
  
 trucció) C
  
Albal 12.415 1 C
  
Albalat dels Sorells 3.884 2 A
  
Alboraya 16.159 1 C
  
Albuixech 3.368 2 A
  
Alcàsser 8.147 1 B
  
Aldaia 26.615 1 (en cons-
  
 trucció) C
  
Alfafar 21.463 1 C
  
Alfara del Patriarca 3.011 2 A
  
Almàssera 6.101 1 (ja existeix) B
  
Benetússer 15.212 1 C
  
Beniparrell 1.743 1 A
  
Bonrepòs i Mirambell 2.601 2 A
  
Burjassot 38.029 1 C
  
Catarroja 22.604 1 (ja existeix) C
  
Emperador 212 1 A
  
Foios 5.816 1 B
  
Godella 11.884 1 C
  
Lugar Nuevo de la Corona 117 1 A
  
Manises 26.666 1 C
  
Massalfassar 1.492 1 A
  
Massamagrell 13.807 1 C
  
Massanassa 8.449 1 B
  
Meliana 10.122 1 C
  
Mislata 44.570 1 C
  
Moncada 20.330 1 C
  
Museros 4.596 2 A
  
Paiporta 19.320 1 C
  
Paterna 51.234 1 (ja existeix) C
  
Picanya 9.656 1 (ja existeix) B
  
Picassent 17.183 1 (ja existeix) C
  
Pobla de Farnals (la) 5.734 1 B
  
Puçol 15.388 1 C
  
Puig 7.776 1 B
  
Quart de Poblet 29.457 1 C
  
Rafelbunyol/Rafelbuñol 5.825 1 B
  
Rocafort 5.113 1 B
  
Sedaví 9.142 1 B
  
Silla 17.542 1 (ja existeix) C
  
Tavernes Blanques 9.289 1 B
  
Torrent 69.109 2 (1 en construcció) C
  
València 816.791 3 D
  
Vinalesa 2.535 2 A
  
Xirivella 28.662 1 C
  
Altres residus perillosos són les piles i fluorescents, la recollida i transport dels quals, és competència de l'ajuntament i la seua valorització i tractament, és competència de la Generalitat Valenciana.
  
Residus Voluminosos:
  
El tractament de residus voluminosos està relacionat amb els tipus de residus existents descrits en la Memòria Justificativa i les seues possibilitats de reciclatge.
  
El tractament i capacitat de valorització de la planta ve determinada pel compliment d'objectius de recuperació i reciclatge.
  
La planta hauria de disposar com a mínim de:
  
- Tractament de Línia blanca amb CFC: Extracció dels gasos de l'interior de l'escumat
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: Desmuntatge d'elements que dificulte el tractament posterior
  
- Línia Marró: Desmuntatge d'elements perillosos
  
- Línia de matalassos i mobles: Trituració i valorització dels distints elements.
  
2.5 Resum de les instal·lacions previstes
  
(1): D'acord amb el programa d'envasos.
  
(2): Variable.
  
(\*) Àrea 15: Comarca de l'Horta
  
2.6 Model econòmic
  
Els projectes de gestió de residus tant d'iniciativa pública com d'iniciativa privada hauran d'incloure els estudis i compromisos econòmic financers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingirà clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
b) Els costos d'explotació dels serveis de valoració i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costs, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixarà el cànon per tona a cobrar per la gestió de cada un dels residus. En el càlcul del dit cànon es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura.
  
Així mateix s'establirà el càlcul del corresponent cànon, per als supòsits que el cost de la inversió en les instal·lacions es finance amb de fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85 per cent del total de la inversió.
  
2.7 Administració competent
  
Per als serveis de tractament de residus en els municipis que es troben integrats en l'àrea de gestió 1 del Pla Zonal de les Zones III i VIII s'ha creat l'Entitat Metropolitana per al tractament de Residus en virtut de la Llei 2/2001, d'11 de maig, de Creació i Gestió d'Àrees Metropolitanes en la Comunitat Valenciana, en la seua disposició addicional 2ª.
  
A l'esmentada Entitat li correspon la competència de la prestació dels serveis de valoració i eliminació de residus urbans, d'acord amb els objectius marcats en el present Pla Zonal.
  
Aquesta Entitat actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposa els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
L'organització, funcionament i règim econòmic de l'Entitat Metropolitana són els previstos en la Llei 2/2001. Per a la prestació dels serveis de valoració i eliminació de residus, d'acord amb l'article 10 de la citada Llei, es mantindrà l'empresa Fervasa com a societat instrumental. No obstant això, fins a aconseguir la prestació del servei per al total dels residus, es podran crear altres instruments de gestió.
  
2.8 Termini d'execució del pla
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present pla zonal.
  
El Pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals s'haurà de revisar en el seu integritat. No obstant, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, es podrà revisar abans del terme de la seua vigència les vegades que siguen necessàries.
  
2.9 Mesures de compensació
  
A continuació s'exposen les opcions a triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió pel que fa a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal de les quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
- Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 100 PTA o més per tona de residus tractats en la planta de valorització
  
- 200 PTA o més per tona de residus eliminats en el dipòsit controlat
  
- 5.000.000 PTA o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
- Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal que hagen sofert un incendi.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 Local.
  
- Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla Zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils per a explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
- Qualsevol altra mesura que comporte una millora ambiental en els municipis de la zona.
  
2.10 Mesures d'àmbit municipal
  
2.10.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals s'hauran d'adaptar a les prescripcions i objectius del Pla Zonal per afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La minimització de la producció de residus
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers
  
- La correcta gestió dels residus inerts.
  
A continuació s'enumeren les principals condicions que s'hauran d'incloure a les ordenances municipals:
  
- Condicions relacionades amb els contenidors i horaris
  
- L'entitat local establirà, en concordança amb el consorci, mancomunitat o associació que se cree, l'horari i la freqüència per a la recollida dels contenidors.
  
- Es requeriran als usuaris les següents especificacions:
  
- Els contenidors s'utilitzaran adequadament dins de l'horari establert, dipositant els residus en bosses ben tancades, i tancant igualment els contenidors després d'usar-los.
  
- No s'obstaculitzarà la càrrega, el buidatge o el trasllat dels contenidors. Per això, s'haurà d'impedir que els ciutadans dipositen les bosses en el sòl, en lloc de l'interior dels contenidors.
  
- No es desplaçaran els contenidors de la ubicació donada per l'ajuntament.
  
- No es produiran danys als contenidors (adhesius o cartells, fer pintades o inscripcions, etc.). L'ajuntament imputarà als responsables el cost del contenidor o contenidors, a més d'imposar la sanció corresponent.
  
Condicions relacionades amb la minimització de la producció de residus
  
- S'establiran exigències ambientals en la concessió de llicències municipals per a noves empreses que es vulguen establir al municipi. En aquest punt, els ajuntaments hauran d'exigir una sèrie de condicions d'obligat compliment a aquelles activitats de nova creació que generen residus. Aquestes condicions se centraran en:
  
- Utilització de la millor tecnologia disponible per a la reducció de la producció de residus i per a la reducció de la perillositat.
  
- Garanties sobre la valorització dels residus generats per l'activitat
  
- Disseny dels productes manufacturats de tal manera que faciliten la recuperació dels subproductes i la valorització de les matèries i substàncies que contenen quan resten fora d'ús.
  
Recollida selectiva de matèria orgànica, paper-cartó, vidre i envasos lleugers:
  
- Es consideraran dues modalitats:
  
- Obligatòria: Per als generadors singulars. En el cas dels comerços que generen caixes de cartó s'haurà de doblegar i lligar aquestes caixes abans de la recollida.
  
- Voluntària: Extensiva per als veïns. La seua recollida es realitzarà en contenidors comunitaris.
  
- S'haurà de prohibir:
  
- El dipòsit de materials en contenidors que no corresponguen al que s'especifique.
  
- La recollida de la fracció dipositada en aquests contenidors per part de personal alié a l'empresa de recollida.
  
2.10.2. Promoció i educació ambiental.
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per això, l'ens mancomunat, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
2.10.2.1. Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu)
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional)
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conèixer el model de gestió de residus i el paper dels diferents agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han i poden fer).
  
- Aconseguir que els ciutadans aprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en la qual l'han de lliurar als sistemes de recollida selectiva.
  
- Canviar els hàbits quotidians, (en un percentatge bastant significatiu) dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials.
  
- Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, mirar d'oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials...), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables...) i afavorir la compra de productes reciclats i d'ecobalanç positiu
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diferents condicions que afecten al Pla Zonal de Residus, que els donen suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquestos objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a abastar els objectius quantitatius del Pla Zonal de Residus.
  
2.10.2.2. Planificació cronològica de la campanya
  
En funció de la seua distribució en el temps, s'han de desenvolupar dos tipus d'elements de comunicació:
  
- Comuns i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de Gestió de Residus. Aquestos elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions als mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), les inauguracions de les instal·lacions de tractament, la presentació oficial del Pla de Gestió, les exposicions, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca en funció de la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquestos elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment, (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
Fase Inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Donada la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus urbans i la recollida selectiva, se crearà una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com «residus», «recollida selectiva», «reciclatge», etc., passen a formar part de les inquietuds i preocupacions del major part de la població. Al mateix temps, aquesta actuació contribuirà a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Per a aquesta campanya, s'utilitzaran diversos elements de comunicació com:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el Pla de Gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió que s'inauguren i jornades de portes obertes
  
- Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que hauran de participar en la recollida porta a porta
  
- Preparació de material didàctic per als escolars
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització
  
- Preparació del voluntariat que realitzarà les visites «porta a porta» en la següent fase de la campanya.
  
- Realització d'enquestes per a conèixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants per a trobar arguments de pes sobre els que fonamentar la campanya.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conèixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran un important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però n'hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, donades les seues característiques, es faran mitjançant canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, les oficines i els mercats, entre d'altres.
  
Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut més concret que s'ha de coordinar amb la posada en marxa dels sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que s'hi dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de forma que cadascun els atribuïsca a la població uns dies abans de la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa s'hi troben:
  
- Enviament d'una carta conjunta de la Conselleria de Medi Ambient i de les autoritats locals, demanant la participació ciutadana i informant del dia en què començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
- Visites porta a porta (amb voluntaris ben preparats).
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució d'adhesius entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa (per exemple, mitjançant les ràdios municipals).
  
Seguiment
  
Aquesta és, sense dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueixen aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Augmentar la participació
  
- Millorar la qualitat dels materials segregats
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
- Els contactes directes amb els mitjans de comunicació
  
- Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punt de lliurament
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de reciclatge, de compostatge, jornades sobre ecologia, etc.
  
- Les enquestes als ciutadans per a conèixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei.
  
2.11 Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
En desenvolupament d'aquest Pla Zonal es podran presentar en el termini d'un mes a partir de l'aprovació del present Pla Zonal els següents Projectes de Gestió de residus per a l'àrea de gestió 1:
  
- Residus urbans, residus de jardineria i residus perillosos domiciliaris:
  
- Projecte de gestió de la construcció d'una planta de valorització de residus en la zona VIII del PIR. Aquest projecte inclou la demolició de la planta existent (Fervasa) i la construcció de la nova planta, com també una estació de transferència (Instal·lació 1).
  
- En virtut dels contractes existents amb l'administració, s'ampliarà l'abocador de Dos Aguas.
  
- Projecte de gestió de la construcció i explotació d'un complex de valorització i, si és procedent, eliminació de residus (Instal·lació 3).
  
Aquestos projectes inclouen la xarxa d'ecoparcs, així com també la gestió dels residus recollits en aquestes instal·lacions.
  
- Projecte de gestió de residus d'obra i construcció i voluminosos. Aquest projecte inclourà la construcció de la planta de reciclatge ?unitat de tractament de residus de la construcció i demolició- descrita en l'apartat 2.3 del present document i abocadors d'inerts. Els residus a tractar seran els voluminosos i inerts urbans, així com també d'altres residus inerts de construcció.
  
- Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessari.
  
Els projectes de gestió que desenvolupen el pla zonal corresponent, contindran com a mínim:
  
a) L'àmbit territorial i la categoria o tipus de residu que constitueix el seu objecte, sempre en referència a l'àrea de gestió corresponent.
  
La delimitació territorial no podrà excloure del seu àmbit territorial àrees que dins de la mateixa zona, establerta pel pla zonal, no tinguen entitat suficient per a constituir un àmbit de gestió propi del residu objecte del projecte.
  
b) La localització de les infraestructures amb un grau de detall 1/5.000, en cas de caldre la construcció d'aquestes.
  
c) Avantprojecte de les instal·lacions on es defineixen les dimensions i característiques de les infraestructures, obres i instal·lacions necessàries per a l'execució del projecte de gestió.
  
d) Pla de gestió-explotació de les instal·lacions
  
e) El calendari d'execució de les infraestructures i instal·lacions i el termini en el qual finalitzaren les obres i es posaran en funcionament el servei de gestió de residus.
  
f) S'establirà el termini de durada de la gestió del servei.
  
g) En el cas d'infraestructura de valorització i eliminació de residus es requerirà un estudi de detall de l'emplaçament en què es realitzaran els sondeigs, assaigs i treballs de camp necessaris per a determinar:
  
- Permeabilitat del terreny
  
- Estabilitat de talussos
  
- Problemes d'expansivitat
  
- Agressivitat química del sòl
  
- Nivell freàtic i hidrogeològic
  
Aquestos paràmetres hauran de complir amb els criteris establerts en el PIR i en la Directiva 31/99 per a ubicació d'abocadors.
  
h) Estudi económico-financer i càlcul de la Taxa de tractament per a cobrir l'amortització de les instal·lacions i despeses d'explotació del servei i fórmula per a la seua actualització en els diferents anys.
  
Criteris per al control de funcionament i qualitat de les instal·lacions.
  
i) Aquelles altres que vinguen establertes per una norma de rang superior.
  
El Pla de Gestió en els Projectes de Gestió, que inclourà, almenys:
  
1. Les tècniques de valorització i eliminació de residus.
  
2. Justificació del compliment dels objectius de valorització i eliminació conforme al que estableix l'apartat 1.1.6. del present pla zonal.
  
3. Els compromisos assumits, distingint entre aquells que siguen mínims i imprescindibles i aquells altres de millora o complementaris.
  
4. La constitució de garanties conforme a la Llei 13/1995 de 18 de maig, de Contractes de les Administracions Públiques.
  
5. La forma de prestació del servei o serveis en el pla de gestió.
  
6. Els estudis i compromisos económico-financers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions a realitzar. Tots els costos de les obres, instal·lacions, explotació i qualsevol altre derivat de la seua construcció o gestió seran a càrrec de l'adjudicatari del pla de gestió.
  
7. Termini, forma i condicions en què, si és procedent, revertiran les instal·lacions i els terrenys a l'administració.
  
8. Organigrama general del personal que gestionarà les plantes.
  
9. Descripció de la maquinària, vehicles i altres mitjans auxiliars que seran destinats a l'explotació.
  
10. Pla de manteniment d'instal·lacions i equips.
  
11. Consums previstos d'energia, aigua i altres reactius o materials.
  
12. Els projectes de gestió que valoritzen la matèria orgànica i obtinguen compost hauran d'incloure també un pla de qualitat del producte, on s'indique la quantitat de compost a mostrejar i les analítiques a realitzar. A més haurà d'incloure un sistema de control de l'etiquetatge del compost.
  
L'Avantprojecte de les Instal·lacions contindrà:
  
- Memòria: Descripció del projecte i dels principals elements que formen la planta
  
Dimensionament del procés
  
Diagrames generals del procés
  
Balanços de masses i energia, si és procedent
  
Marques, tipus i diferents característiques dels equips i maquinària mòbil o fixa
  
Pla d'obres
  
- Plànols: Plànols generals, de conjunt, de situació i de detall, estructurals i mecànics, suficients i necessaris per a què l'obra reste perfectament definida i que no puguen donar lloc a equívocs.
  
- Plecs de condicions tècniques: Descripció de les obres i relació de prescripcions.
  
Especificacions dels equips.
  
- Pressupost: Se confeccionaran incloent totes les partides necessàries per a l'execució d'obres.
  
- Estudi d'Impacte Ambiental, el contingut del qual s'ajustarà a la Llei Valenciana d'Impacte Ambiental i Reglament que la desenvolupa.
  
- Pla de qualitat: s'elaborarà un pla de qualitat per a l'execució dels treballs, que inclourà l'elecció del laboratori especialitzat, on s'indique la metodologia emprada, així com també els assaigs i controls que es faran durant la fase d'execució de les obres.
  
L'Estudi Econòmic-Financer del Projecte de Gestió contindrà:
  
1. Capacitat de la planta segons l'avantprojecte d'execució.
  
2. Rendiment de les infraestructures i maquinària.
  
3. Cost de reparacions i manteniment previst de l'obra civil, separat per anys de vida útil.
  
4. Cost de reparacions i manteniment previst de les instal·lacions mecàniques separats per anys de vida útil.
  
5. Cost de personal d'explotació.
  
6. Cost de subministraments d'operació (aigua, electricitat, combustibles, telèfon).
  
7. Cost de depuració d'efluents.
  
8. Bonificació per venda de materials i/o electricitat.
  
9. Interessos de finançament, termini d'amortització i cost de l'amortització.
  
10. Càlcul de la taxa per habitant i per quilo tractat.
  
2.12 Criteris per a l'adjudicació
  
Els criteris de valoració que puguen servir per a l'adjudicació i la ponderació que se'ls atribueix, són els següents:
  
1. Solució tècnica proposada en la que es posa de manifest el grau d'aprofitament dels recursos continguts en els residus i minimització dels abocaments de rebuig i impacte ambiental
  
- Minimització en el consum energètic, aigua i producció de lixiviats
  
- Fiabilitat en la mesura dels paràmetres de control, simplicitat del procés i fiabilitat respecte a la reposició dels equips.
  
2. Proposta econòmica financera de la taxa a repercutir
  
3. Experiència en obres similars de la tecnologia proposada, així com també en l'explotació d'instal·lacions per al tractament de residus
  
4. Justificació de la solvència econòmica financera que mostren la capacitat per a la realització de les obres i la seua posterior posada en servei.
  
Àrea de gestiÓ 2
  
1. Memòria justificativa
  
1.1 Introducció
  
1.1.1. Antecedents
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus, adequa al dret intern la Directiva 91/156/CEE on s'abandona la classificació clàssica dels residus en dues úniques modalitats (general i perillós) i estableix una norma única per a tots ells. L'objectiu és incentivar la reducció en origen i donar prioritat a la reutilització, reciclatge i valoració dels residus sobre altres tècniques de gestió. La nova Llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències, es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals.
  
Correspon a les comunitats autònomes l'elaboració de plans autonòmics de residus. Aquests Plans s'integraran en un Pla Nacional de residus. La Llei 10/1998 estableix el contingut mínim dels Plans autonòmics i els seus objectius.
  
La Generalitat Valenciana, avançant-se a la Llei 10/1998, aprova mitjançant el Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. Aquest Pla, que inclou la totalitat de tots els residus, és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la necessitat de plasmar la política de residus de la Generalitat Valenciana en una Llei de Residus queda emmarcada en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana en el que s'estableixen competències per a dictar normes addicionals de protecció del medi ambient. La Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana publicada en el DOGV del 15 de desembre del 2000, estableix el règim jurídic de la producció i gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen la suficiència, seguretat i eficiència de les activitats de gestió de residus.
  
En el Títol II de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana es regula la Planificació dels residus. Es preveuen en l'àmbit autonòmic dos tipus de Plans: el Pla Integral de Residus i els Plans zonals. Ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars.
  
Mitjançant aquests plans es distribueixen en el Territori el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els Plans zonals, es constitueixen com a instrument de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus. Són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant. Mitjançant aquests Plans Zonals es garanteix una adequada direcció de la gestió dels residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
Els plans zonals estan constituïts per dos tipus de documents: el document d'informació i el document d'ordenació. El present document constitueix el document d'ordenació, vinculant per la Llei 10/2000, del Pla zonal de residus de les zones III i VIII del PIR de la Comunitat Valenciana, i inclou una memòria justificativa i unes prescripcions.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
L'àmbit d'aplicació del Pla Zonal s'estén a les comarques de la Plana Baixa i El Alto Palancia, pertanyents a la Zona III i l'Horta i el Camp de Morvedre pertanyents a la Zona VIII, del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El present document afecta a l'àrea de gestió 2 que inclou la Plana Baixa, El Alto Palanciai el Camp de Morvedre. La superfície de l'àmbit d'aplicació de l'àrea de gestió 2 és de 605 km2. Pertanyen a la comarca de la Plana Baixa, 976 km2 al Alto Palancia i 271 km2 al Camp de Morvedre. La població de la Plana Baixa és de 64.202 habitants, del Alto Palancia és de 26.868 habitants, del Camp de Morvedre és de 73.888 habitants. A més, s'ha inclòs el municipi d'Alquerías del Niño Perdido amb una població de 4.406 habitants.
  
Un dels objectius d'aquest Pla Zonal és la localització d'espais adequats per a la gestió de residus. Aquest objectiu, donades les característiques físiques de la zona presenta grans dificultats; gran concentració de població i molta superfície urbanitzada o urbanitzable, en l'àrea Metropolitana de València. Respecte a la resta de comarques, hi ha espais d'interés per a la conservació (espais protegits com a Serra Calderona i la d'Espadà, la Marjal d'Almenara, l'Albufera). A més les noves instal·lacions per a abocadors han de complir la Directiva 1999/31/CE, relativa a l'abocament de residus, amb la qual cosa la major part de la superfície no compleix els paràmetres de permeabilitat i espessor indicats en la mateixa per a la protecció del sòl i de les aigües subterrànies.
  
De les zones d'estudi, cal destacar la presència d'espais protegits, com són la Serra d'Espadà i l'Albufera, els Plans de Ordenació dels Recursos Naturals dels quals ja estan aprovats. En vies d'aprovació es troba la Serra Calderona, i en fase d'exposició pública es troba la Marjal d'Almenara.
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
El present Pla Zonal de Residus afectarà als Residus Urbans o municipals definits per la Llei 10/1998 de residus.
  
S'exclouen de l'àmbit d'aplicació del present Pla els següents residus:
  
- Residus Perillosos d'origen industrial
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes
  
- Residus Industrials.
  
Així mateix queden exclosos del present Pla:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972 de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'Energia Nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la Xarxa Integral de Sanejament regulats per la Llei 2/1992 de 26 de març de Sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
A continuació es defineixen els residus a què és d'aplicació el contingut d'aquest Pla Zonal:
  
- Residus Urbans o municipals, entenent com tals els següents:
  
a) Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis
  
b) Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus sanitaris dels Grups I i II.
  
- Els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts, així com mobles, efectes i vehicles abandonats.
  
- Residus i runes procedents d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
- Residus de jardineria.
  
- Residus perillosos domiciliaris.
  
- Residus inerts: residus que no experimenten transformacions físiques, químiques o biològiques significatives. Els residus inerts no són solubles ni combustibles, ni reaccionen físicament ni químicament amb les que entren en contacte de manera que poden donar lloc a contaminació del medi o perjudicar la salut humana. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants dels residus i l'eco-toxicitat del lixiviat hauran de ser insignificants. En definitiva, els residus inerts generalment es componen majoritàriament de runes que procedeixen d'activitats de construcció i obres menors de reparació domiciliària.
  
1.1.4. Abast i objectius
  
Com a objectiu general del Pla Zonal, es pretén dotar a la Generalitat Valenciana d'un instrument actualitzat per al desenvolupament de les estratègies i prescripcions de la Unió Europea i de l'Estat Espanyol en matèria de residus i per al desenvolupament i millora de les previsions del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla zonal de les zones III i VIII persegueix els següents objectius específics.
  
Marcar els objectius de la zona pel que fa a:
  
- Reducció de la generació de residus.
  
- Potenciació de recollida selectiva d'alguns materials
  
- Valorització dels residus
  
- Eliminació segura dels residus no valoritzables
  
- Establir mesures per a la consecució dels objectius marcats
  
- Establir les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus objecte del Pla. Número i tipologia, així com les seues característiques generals.
  
- Identificació de zones aptes per a la implantació de les distintes infraestructures. Establint les afeccions per raó del territori.
  
Aptitud geològica, espais protegits, infraestructures, sòls urbans i altres que resulten afectades.
  
- Termini d'execució de les infraestructures.
  
- Establiment de criteris de compensació a favor del municipi o municipis en què s'efectua la valorització i eliminació de residus.
  
- Condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió dels residus.
  
- Definició de criteris per al desenvolupament de Projectes de Gestió.
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el pla zonal
  
El Pla Zonal assumeix els principis en què es fonamenta l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus en base a la qual s'ha desenvolupat la legislació nacional i autonòmica vigent.
  
A més s'assumeixen en aquest Pla Zonal els fonaments que han regit el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, així com els del Pla Nacional de Residus Urbans que continuen plenament vigents.
  
Els principis i fonaments del Pla són els següents:
  
- Principi de Prevenció i Reducció
  
- Principi de Responsabilitat del productor i principi de ?qui contamina, paga-
  
- Principi de Proximitat
  
- Principi d'Autosuficiència, complementat amb el principi de coresponsabilitat intercomunitària.
  
- Principi de Subsidiarietat
  
- Principi de Responsabilitat compartida
  
Principis de Prevenció i Reducció
  
La producció de residus s'ha de reduir, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i la posada en funcionament de tecnologies netes, mitjançant la implantació de processos productius no contaminants així com la utilització de matèries primeres alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi de la Responsabilitat del productor i principi que ?qui contamina, paga?.
  
Tots aquells que perjudiquen el medi ambient, en general, i els productors de residus, en particular, han de pagar tots els costs derivats de les seues accions, màxim quan aquestes deriven de la posada en el mercat de productes en el procés d'elaboració i distribució dels quals es generen residus.
  
Per això, les actuacions de les Administracions Públiques s'han de dirigir a promocions polítiques de prevenció i de substitució a través d'innovacions tecnològiques.
  
Els agents econòmics són considerats com els primers responsables de la producció de residus i de la seua repercussió en el medi ambient, i per a aconseguir la internalització dels costs ambientals per la seua banda, s'aplicarà el principi de ?qui contamina, paga?.
  
Aquest principi s'aplica igualment a les operacions de neteja i recuperació de sòls contaminats, que no són objecte del present Pla. Són els causants de la contaminació, els obligats a realitzar dites operacions i, subsidiàriament, els posseïdors o els propietaris no posseïdors; sense perjudici que es puguen dur a terme mitjançant acords voluntaris subscrits entre els obligats a realitzar les dites operacions i autoritzats per les Comunitats Autònomes o mitjançant convenis de col·laboració entre aquells i les Administracions Públiques competents.
  
Principi de Proximitat
  
Els residus han de gestionar-se el més prop possible del seu origen.
  
S'aplicarà el principi de proximitat, promocionant la ubicació de les instal·lacions adequades en el lloc més pròxim al punt de generació dels residus, minimitzant en la mesura que es puga el trasllat innecessari d'aquests i intentant que el problema de gestió de cada residu es resolga en el lloc on es genera, aspecte en ocasions difícil donada la xicoteta quantitat produïda en alguns casos.
  
Principi d'Autosuficiència.
  
El principi d'autosuficiència de la Comunitat Europea estableix com a objectiu aconseguir el correcte tractament, en el seu propi si, dels residus produïts pels països membres, intentant al mateix temps, que els Estats membres, individualment, tendisquen a l'autosuficiència, sense que açò impedisca la cooperació transfronterera i interregional entre les distintes regions europees per a solucionar els seus problemes de residus en el marc d'una política controlada però flexible, d'acord amb una visió dinàmica de la construcció europea.
  
Per això, el Pla haurà de preveure unes infraestructures d'eliminació i transferència adequades al volum de residus que es genera en les zones III i VIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, permetent l'entrada de residus procedents d'altres orígens el destí de les quals siga la reutilització, el reciclatge o la valorització.
  
Aplicat el principi d'autosuficiència directament sobre el productor, cal destacar la possibilitat que estableix la Llei 10/1998 d'establir convenis de col·laboració o acords voluntaris entre distints col·lectius, públics o privats, de forma que es troben solucions econòmicament viables per a la valorització o fins i tot eliminació en origen, fomentant igualment el principi de proximitat.
  
Principi de Subsidiarietat
  
La gestió dels residus significa, en primera instància, el compliment d'una funció social que s'ha de prestar amb les finalitats d'assegurar i garantir la protecció del medi ambient dels efectes produïts per la indústria i l'activitat humana.
  
La iniciativa privada s'ha d'orientar, d'acord amb els principis anteriors, cap a la minimització i prevenció, sense perjudici que promoga instal·lacions de gestió de residus.
  
En aqueixos casos sembla encertat inicialment que les autoritats públiques es limiten a establir les condicions tant en els procediments com en la vigilància dels processos de gestió per a comprovar el compliment de la reglamentació aplicable i per tant la protecció del medi ambient.
  
En resum, el principi de subsidiarietat es basa en l'escalonament de la resolució dels problemes mediambientals des del seu origen, modificant matèries primeres, processos productius i, arribat el cas, hàbits de consum.
  
Principi de la Responsabilitat compartida
  
La Llei 10/1998 permet establir acords voluntaris i convenis de col·laboració entre col·lectius interessats a unir forces per a la resolució dels problemes mediambientals derivats de la posada en el mercat de determinats residus.
  
Amb això, l'administració autonòmica, entitats locals, empreses públiques i privades i ciutadans podran treballar d'una forma concertada i en col·laboració per a solucionar els problemes plantejats en la producció i gestió dels residus.
  
La mera publicació de lleis, reglaments i normatives tendents a resoldre la problemàtica de la gestió de residus, encara que necessària, no es considera prou, havent de ser complementada per la conscienciació dels agents intervinents de la necessitat de consensuar, cooperar i responsabilitzar-se de tots els aspectes relatius a la gestió dels residus.
  
1.1.5.1. Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el Pla Zonal assumeix l'estratègia comunitària en matèria de residus:
  
a) S'estableix la següent jerarquia d'operacions de gestió de residus:
  
1- Prevenció,
  
2- Reciclatge i Reutilització,
  
3- Valorització,
  
4- Eliminació definitiva òptima i major control.
  
b) Es procurarà reduir els trasllats de residus.
  
c) S'establiran nous i millors instruments de gestió de residus, per exemple, instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, vigilància del compliment de la legislació, etc.
  
1.2 Anàlisi territorial dels emplaçaments
  
1.2.1. Centre de gravetat de la producció
  
El centre de gravetat de la producció de residus en l'àrea de gestió 2 es troba entre la població de Vall d'Uixó i Sagunt.
  
En funció d'aquest centre de gravetat, s'ha realitzat el disseny de la distribució d'instal·lacions, a fi d'aconseguir un equilibri entre totes les instal·lacions proposades en el present document.
  
1.2.2. Sòls geològicament aptes
  
Des d'un punt de vista exclusivament tècnic en implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus sòlids urbans, la selecció de l'emplaçament ha de contemplar consideracions a nivell de sòl en els següents àmbits:
  
- Geològiques
  
- Hidrogeològiques
  
- Hidrològiques
  
Les condicions naturals de l'emplaçament s'han de considerar des del punt de vista de la seguretat, donant suport o reforçant les mesures de disseny i enginyeria de la instal·lació sempre amb l'objectiu de la protecció de la salut pública i del medi ambient d'una manera integrada.
  
Des d'un punt de vista de la geologia de l'emplaçament, es prioritzaran aquells amb substrats impermeables de potència suficient (almenys equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 metre), sense fisuració o carstificació del terreny i allunyats de zones inundables o amb un altre tipus de risc geològic (lliscaments, erosió, etc.).
  
Així mateix la naturalesa química de les roques ha de ser considerada amb atenció, evitant aquelles en què es puguen donar reaccions químiques amb possibles infiltracions i afavorint aquells que poden actuar com a captadors d'elements perillosos com els metalls pesats. Des d'aqueix punt de vista les argiles, resulten òptimes.
  
Les condicions hidrogeològiques de l'emplaçament són un altre factor fonamental. Seran preferibles zones sense aqüífers d'importància. Una zona amb un gradient superior al dels aqüífers a major profunditat, en el cas d'un vessament o infiltració, portaria els contaminants fora de l'aqüífer i no cap a ell. La localització de formacions argiloses, la presència d'aqüitards o aqüiclosos sota l'emplaçament, ofereix un grau de protecció natural addicional. Així mateix s'ha de considerar el nivell de qualitat de les aigües subterrànies, relacionat amb el tipus de terreny natural.
  
Hi ha moltes zones on les aigües subterrànies no són aptes per a l'ús d'abastiment ni reg a causa de les elevades concentracions de sals (típic de zones guixeres). Emplaçaments com aquests són millors que aquells amb aqüífers d'elevada qualitat, ja que garanteixen que en cas d'infiltracions aquestes aigües no seran empleades en cap ús.
  
Les consideracions hidrològiques són les que poden suposar un major desafiament des del punt de vista del disseny. S'han d'evitar terrenys potencialment inundables o aquells situats en rambles o subjectes a elevat risc d'erosió. D'altra banda, la construcció d'una coberta final impermeabilitzada augmentarà la superfície de vessament. Aquests cabals hauran de ser estimats per als casos més desfavorables (i que a la Comunitat Valenciana suposen un repte a causa dels episodis torrencials). Han de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta vessament i la descàrrega de lixiviats després del tractament. S'hauran d'evitar per tant la proximitat a llits les aigües de la qual siguen aprofitades per a l'abastiment d'aigua potable o reg i aquells utilitzats per a la pesca esportiva.
  
1.2.3. Condicionants del transport
  
Com a alternativa de comunicació entre els municipis d'aquesta àrea de gestió, podríem citar la N-340, que discorre de forma paral·lela a l'autopista A-7 i no es requereix el pagament del peatge corresponent, però hauríem de fer constar que la circulació és més lenta ja que es tracta d'una carretera que suporta altes densitats de trànsit.
  
El Camp de Morvedre es comunica amb la Plana Baixa a través de la ruta més ràpida per la N-221 i realitzant l'enllaç amb l'autopista a-7 per a finalment eixir a la N-340. Però n'hi ha una altra ruta d'accés més directa però més lenta que es realitza a través de la N-221-km 7.2 Albalat del Sorrells, N-221 que acaba enllaçant amb la N-340.
  
Per a enllaçar amb altres poblacions de l'interior de la Zona III, com Segorbe i Altura, una de la rutes alternatives seria a través de la N-221 que enllaça amb la N-340 i a través de la N-234, València es comunica amb Gilet, Estivella, Sot de Ferrer, Torres Torres, Alfara d'Algimia, Soneja i utilitzant CV-2160 s'arriba finalment al municipi de Segorbe.
  
La comunicació entre el centre de producció de la zona III, Vall d'Uixó, i els municipis d'Altura i Segorbe es realitza passant a través de la CV-230 al seu pas per Soneja i Azuébar i Sot de Ferrer, que enllaça amb la N-234,de forma que utilitzant la CV-2160 s'arriba als municipis de l'interior de la Zona III de la Comunitat Valenciana.
  
1.2.4. Anàlisi del Planejament municipal
  
Les àrees identificades com aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus es troben classificades com a zones no urbanitzable pel planejament urbanístic i territorial de la Comunitat Valenciana de la sèrie cartogràfica editada per la Generalitat Valenciana, Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
1.2.5. Zones protegides
  
Donada la presència de diferents parcs naturals en l'àrea objecte de l'estudi per a la identificació de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus de l'àrea de gestió 2, es van delimitar els seus àmbits seguint els plans d'ordenació dels ja aprovats i dels que la seua aprovació estava molt pròxima per a eliminar les zones que es troben.
  
Els parcs delimitats són:
  
- la Serra d'Espadà
  
- la Serra Calderona
  
- la Marjal d'Almenara
  
S'ha considerat la delimitació del parc i les àrees d'influència amb els usos compatibles. A més s'ha considerat la llista dels Llocs d'Interés Comunitari (LIC's) susceptibles si és procedent de formar part de la Xarxa Natura 2000.
  
La delimitació d'aquests parcs ve indicada en els plans d'ordenació annexos, la zona de influència dels quals apareix com desfavorable per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus.
  
1.2.6. Localització de zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
1.2.6.1. Localització de zones aptes per a implantació d'infraestructures d'eliminació de residus sòlids urbans
  
Per a la identificació de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus, s'han cobert dues fases perfectament diferenciades. La primera fase consisteix en treball de recopilació d'informació de totes les variables que afecten al territori corresponent. Aquesta informació es va processar per a aconseguir un pla amb totes les variables estudiades.
  
Les variables tingudes en compte són les següents:
  
- Zones d'Interés per a la conservació de la naturalesa.
  
La valorització del territori s'ha realitzat basant-se en el mapa Geocientífic de les províncies de Castelló i València a escala 1:200.000 elaborat per l'Agència del Medi Ambient.
  
S'ha considerat en la cartografia com a zones favorables per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les zones qualificades com a interés baix i molt baix, zones per a realitzar un estudi de detall a les zones qualificades com d'interés mitjà i zones desfavorables, a les qualificades com d'interés molt alt i alt. Aquestes zones es mostren en els plans d'informació números 7288-008 al 7288-013.
  
- Vulnerabilitat a la contaminació.
  
Per a determinar les àrees de baixa permeabilitat aptes per a la implantació d'infraestructures, s'ha utilitzat el mapa de Vulnerabilitat de les aigües subterrànies a la Comunitat Valenciana de la sèrie Cartogràfica Temàtica editada per la Generalitat Valenciana- Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
S'ha considerat com a zones favorables per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus les zones qualificades com a vulnerabilitat molt baixa i baixa, zones per a realitzar un estudi de detall a les zones qualificades com de vulnerabilitat mitjana i zones desfavorables, a les qualificades de vulnerabilitat alta i molt alta.
  
Aquestes zones es mostren en els plans d'informació números 7288-002 al 7288-007.
  
- Protecció de nuclis urbans-urbanitzables.
  
La definició dels perímetres de protecció als nuclis urbans i urbanitzables s'ha realitzat a partir del pla de Planejament Urbanístic i Territorial de la Comunitat Valenciana de la sèrie Cartogràfica editada per la Generalitat Valenciana- Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
S'ha establert un perímetre de distància de 2.000 metres des de les zones urbanes i urbanitzable, complint amb això el que estipula la normativa vigent d'activitats qualificades (reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses aprovat per Decret 2414/1961, de 30 de novembre de 1961) i el que estableix el PIR.
  
Els plànols d'informació de zones de classificació urbanística són els 7288-014 al 7288-019.
  
- Delimitació de parcs naturals.
  
Els parcs es desenvolupen en l'apartat 1.2.5 del present document.
  
S'ha considerat la delimitació del parc i les àrees d'influència amb els usos compatibles. A més s'ha considerat la llista dels Llocs d'Interés Comunitari (LIC's) susceptibles si és procedent de formar part de la Xarxa Natura 2000.
  
- Accessibilitat.
  
Aquesta variable també s'ha de tenir en compte ja que els abocadors es troben normalment, en zones allunyades a carreteres existents adequades. La construcció de carreteres d'accés i l'ús d'equipament per al transport a llarga distància, s'ha convertit en una realitat, i una part important en la localització d'emplaçaments per a la gestió d'infraestructures de residus.
  
Una vegada realitzats els plans amb les variables, es va realitzar una superposició on s'identificaven les zones desfavorables per a la instal·lació d'infraestructures de gestió de residus urbans, les zones favorables i les zones on es requereix un estudi detallat en alguna de les variables estudiada. El resultat es mostra en els plànols 7288-020 al 7288-025.
  
Una vegada realitzat l'estudi previ, en la fase II es va realitzar un estudi de camp de les àrees seleccionades en principi com aptes.
  
En el treball de camp es van tenir en compte les següents variables:
  
- Capacitat d'abocament
  
- Impacte visual
  
- Vegetació i usos del sòl
  
- Accessibilitat
  
1.2.6.1.1. Zones aptes per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus sòlids urbans
  
Els terrenys identificats com aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus per a l'àrea de gestió 2 es mostren en els plans d'ordenació annexos i es llisten a continuació:
  
- Àrea del Murderal (terme municipal d'Algimia de Alfara).
  
Situat a l'oest d'Algimia de Alfara , a uns 4 km de distància, es tracta d'un tàlveg l'ús actual dels quals és el cultiu. L'accés al terreny es realitza per la carretera de Náquera, a través d'un camí asfaltat que rodeja la forest i que actualment serveix d'entrada a la pedrera que es troba pròxima a la zona.
  
- Àrea de Caparrota (terme municipal d'Altura).
  
Aquest emplaçament és situat al sud d'Altura, en la zona d'afecció del Porn de la Calderona, en zona de regeneració. Està constituït per dos tàlvegs contigus. L'accés es podria realitzar des d'Altura per un camí de muntanya o des de l'autovia de Llíria, fins les Marines i després per una pista forestal que hauria d'adaptar-se al pas de camions.
  
- Àrea de Montán (terme municipal de Montán).
  
Situada a l'est del municipi de Montán a més de 2 quilòmetres de distància del mateix. La vegetació existent és forest de rebrot i pi, amb ruïnes de masies antigues ja abandonades. L'accés es realitza per una carretera comarcal adaptada al trànsit dels camions amb pendents suaus i amplària adequada.
  
- Àrea de Solanes (terme municipal de Vall d'Uixó).
  
Situada annex a l'abocador actual del Garrut. L'accés es realitza pel mateix camí de l'actual abocador. L'emplaçament s'ha ampliat cap a la zona nord-oest en una zona proposada per l'Ajuntament de Vall d'Uixó.
  
Les conclusions als estudis realitzats per a la localització dels llocs aptes per a la implantació d'infraestructures de Gestió dels Residus Urbans en les zones III i VIII del Pla Integral de Residus, es poden veure reflectits en la següent taula:
  
Aquestos terrenys són de caràcter obligatori per a la ubicació de nous abocadors per a aquesta àrea de gestió si s'opta per aquest mètode com a sistema d'eliminació, i seran preferents per a instal·lacions de valorització i per a altres tecnologies d'eliminació.
  
1.2.6.2. Localització de buits i àrees degradades per a abocaments d'inerts
  
S'han identificat pedreres abandonades i relleus deteriorats els impactes dels quals sobre el medi ambient més rellevants són;
  
- La degradació estètica del paisatge.
  
- L'augment de risc d'inundació.
  
- L'alteració de la fauna i flora del seu entorn.
  
- El risc de despreniments.
  
Es tracta, doncs, d'àrees degradades que es poden utilitzar per a la ubicació d'abocadors amb la possibilitat de posteriorment realitzar una restauració de la zona.
  
1.3 Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
En el Diagnòstic de la situació actual s'han detectat els següents problemes.
  
Dels sistemes de recollida
  
Un dels problemes més greus de la recollida selectiva d'envasos lleugers, és el de la falta de coneixement per part dels ciutadans respecte a com s'ha de realitzar la separació en origen dels materials.
  
- No n'hi ha una relació entre el nombre de contenidors i els habitants d'alguns dels municipis. Es deuria incrementar els contenidors per a la recollida selectiva de paper - cartó en aquelles zones on no n'hi ha una adequada proporció segons el nombre d'habitants.
  
- En molts municipis, amb nombre d'habitants superior a 5.000, encara no es troba disponible la recollida selectiva d'envasos.
  
- Actualment no es realitza cap tipus de recollida selectiva de residus de jardineria en municipis de menys de 20.000 habitants.
  
- L'anàlisi d'ubicació i el sistema logístic de buidatge són paràmetres clau en la millora dels sistemes de recollida, no obstant, fins al moment no se'ls ha donat la importància deguda.
  
Dels sistemes de valorització i d'eliminació
  
- En la Zona III no n'hi ha cap planta per a la valorització dels residus sòlids urbans i la capacitat de l'abocador és insuficient per als residus a eliminar en l'àmbit temporal del Pla Zonal. Cal la implantació d'infraestructures per a la valortizació de residus.
  
Gestió de residus perillosos
  
La Llei 10/2.000, de12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana declara, en el seu article 8 com a Servei Públic de Titularitat Autonòmica la valorització i eliminació dels següents residus perillosos: piles botó i acumuladors, frigorífics amb CFC, llums de mercuri i medicaments caducats. Per tant, la Comunitat Autònoma establirà ajudes per a la gestió d'aquests residus.
  
Encara no es disposen de dades fiables del percentatge de recuperació dels residus perillosos d'origen domèstic però és prou baix a causa de les escasses infraestructures existents (ecoparcs) per a la recollida d'aquests residus.
  
Respecte a les previsions del PIR per a la instal·lació d'Ecoparcs estava previst a curt i mitjà termini la instal·lació de 17 Ecoparcs (municipis de més de 50.000 habitants i entre 20.000 i 50.000 habitants).
  
Per tant per a millorar els ratios de recollida és necessari incrementar les infraestructures per a la recollida de residus perillosos de tipus domèstic.
  
El reciclatge de les piles de mercuri es porta a terme en la planta de VAERSA.
  
Residus inerts i voluminosos
  
Les irregularitats més importants en la seua gestió actual de residus voluminosos es deriven del model existent i són les següents:
  
- La Gestió actual de Residus Voluminosos que realitzen els ajuntaments es limiten a oferir al ciutadà un servei de recollida domiciliària, a fi d'evitar que aquests residus apareguen abocaments en qualsevol lloc. No existeixen ni les polítiques municipals, ni els mecanismes, ni les infraestructures necessàries per a dur a terme objectius de minimització, reutilització, reciclatge i valorització energètica d'aquesta fracció de residus.
  
- L'actual valorització d'electrodomèstics de línia blanca si que disposa d'un sistema específic per a l'extracció de CFC del circuit de refrigeració. I, no obstant això, manca d'una gestió específica per a tractar adequadament els CFC's continguts en les escumes dels frigorífics.
  
- No n'hi ha una gestió específica de residus elèctrics i electrònics en les denominades línies de microelectrònica i marró. Existeixen, com ja vam esmentar en un apartat anterior, multitud de components potencialment perillosos en els dits residus que han de ser tractats adequadament. Ja que en cas contrari, poden que s'aboquen o s'incineren indiscriminadament junt amb la resta de residus, la qual cosa provoca impactes ambientals innecessaris.
  
- L'aprofitament dels residus de mobles i efectes de fusta està molt per davall de les possibilitats reals existents en la Comunitat. La majoria dels municipis manquen d'una política d'aprofitament dels seus residus de mobles i efectes de fusta. Les empreses que realitzen el servei de recollida es limiten a durr-los a un abocador de voluminosos.
  
- L'abast dels objectius proposats per als Residus de la Construcció i Demolició depén de la construcció de les plantes de valorització abans de l'any 2005.
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
El Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana realitzava una zonificació, englobant a tots els municipis les característiques i proximitat dels quals recomanaven un tractament conjunt i que solucionen la gestió dels seus residus de manera integrada i independent de les zones contigues. De tal manera, que les zones que abracen el Pla Zonal són les zones III i VIII que es mostren en la figura adjunta.
  
El present zonal de residus urbans ha suposat la reorganització de les zones III i VIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana en dues àrees de gestió diferenciades. La distribució d'aquestes àrees de gestió es mostra en el dibuix annex. Un àrea de gestió (àrea de gestió 1, color blau en la figura) comprendrà la comarca de l'Horta (actualment inclosa en la zona VIII del PIR) i l'altra (àrea de gestió 2, en color roig en la figura) unirà conjuntament les comarques del Alto Palancia, la Plana Baixa (ambdues incloses actualment en la zona III del PIR) i el Camp de Morvedre (actualmente inclosa en la zona VIII del PIR).
  
La distribució de residus es mostra en la figura annexa:
  
L'alternativa escollida no manté l'estructura de zonificació del PIR a causa dels següents motius:
  
- Aconseguir un equilibri entre plantes respecte a la quantitat de residus rebuts.
  
- En base a criteris d'accessibilitat i proximitat, s'ha plantejat que els residus del Camp de Morvedre es valoritzen i eliminen en la zona III junt amb els del Alto Palancia i la Plana Baixa.
  
Els avantatges d'aquesta solució són:
  
- La flexibilitat que aporta el fet de disposar de diverses zones de tractament sense que supose un excés de plantes.
  
- Té en compte infraestructures ja existents (Planta de Transferència de Segorbe, abocador de Dos Aguas).
  
- El compliment de criteris mediambientals de valorització de materials i ubicació d'instal·lacions.
  
Pel que fa als sistemes de tractament considerats en el present pla zonal, cal fer notar, que els sistemes basats en la recuperació del valor energètic contingut en els residus, si bé no s'hi dubta de la seua eficiència tècnica, no és menys cert que poden suposar uns costs elevats de la inversió necessària. No obstant, en algunes zones a causa de la massa de residus existents, són amortitzables. Aquests sistemes, realitzant una recollida selectiva prèvia d'envasos i de matèria orgànica, no suposen una minva de la quantitat de productes recuperables i reintroduïbles en el mercat.
  
Per tant, els tractaments basats en la combinació de tècniques diverses i específiques per a cada una de les fraccions que componen els residus, es consideren més adequats per la seua modularitat, simplicitat i flexibilitat d'explotació.
  
2.1 Aspectes generals
  
La gestió dels residus de l'àrea de gestió 2 s'ha planificat per a aconseguir els següents objectius generals:
  
- Reducció (prevenció) de la generació. Com a mesures de promoció de la minimització de residus, es proposen les següents:
  
- Exigències ambientals en la concessió de llicències municipals per a una activitat concreta. els ajuntaments hauran d'exigir a les noves activitats que generen residus una sèrie de condicions d'obligatori compliment. Aquestes s'han de centrar en els següents aspectes:
  
- Utilització de les millors tecnologies disponibles per a la reducció de residus i per a la reducció de la seua perillositat.
  
- Garanties sobre la valorització dels residus.
  
- Disseny dels productes manufacturats de tal manera que faciliten la recuperació dels subproductes i la valorització de les matèries i substàncies que contenen quan resten fora d'ús.
  
- Realització d'auditories i plans de minimització en aquelles activitats ja existents, que per les seues característiques tinguen una elevada generació de residus.
  
- Campanyes de formació i conscienciació ciutadana dirigides a fomentar la disminunció de l'ús d'envasos i embalatges de productes, principalment els de difícil reutilització o reciclatge.
  
- Incentius fiscals a la minimització dels residus en origen, penalitzant aquelles activitats que no aposten per la reducció dels seus residus.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebuigs no valoritzables.
  
2.2 Proposta de tractament de residus urbans
  
2.2.1. Característiques de la recollida
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixta:
  
- En vorera, on s'arrepleguen en contenidors la fracció orgànica de determinats municipis a partir de l'any 2009 (veure quadre annex) i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on s'arrepleguen vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
El nombre de contenidors mínim per a cada material serà el següent:
  
- En vorera:
  
- Matèria orgànica i restant: contenidors cada 75 habitants.
  
- En àrea d'aportació:
  
- Paper-cartó, vidre i envasos lleugers: contenidors cada 500 habitants.
  
S'implantarà a més la recollida selectiva porta a porta dels residus urbans dels grans generadors següents:
  
- Paper i cartó: comerços i oficines.
  
- Vidre: bars, hotels, centres hospitalaris.
  
- Matèria orgànica: mercats, bars, restaurants, col·legis, centres hospitalaris, etc.
  
S'implantarà un sistema gradual que permeta abastar els objectius de recollida selectiva de matèria orgànica previstos en el document d'informació.
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
- A partir de l'any 2003 s'arreplegarà selectivament la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants, etc).
  
- A partir de l'any 2009 s'arreplegarà selectivament la matèria orgànica en tots els municipis que se citen en el document d'informació.
  
2.2.2. Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en els apartats anteriors, les infraestructures que es van a proposar per a la gestió dels RSU permetran disposar de la capacitat necessària per a la valoració i eliminació dels residus generats en l'àrea de gestió 2, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establerts pel PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla Nacional de Residus Urbans:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2003 i establiment de sistemes de recollida selectiva per a municipis de més de 5.000 hab.) l'any 2009.
  
- Recollida selectiva d'envasos en àrees d'aportació i sistema de recollida porta a porta de paper i cartó i vidre per a grans generadors, en aquells municipis de més de 10.000 habitants.
  
- Recollida selectiva en diferents tipus d'ecoparc en tots els municipis.
  
- Plantes de valorització de la matèria orgànica i altres materials dels residus sòlids urbans
  
- Plantes de classificació d'envasos lleugers, proposades pel Programa d'Envasos
  
- Estacions de transferència de residus sòlids urbans quan la distància de transport a la instal·lació siga superior a 25 km
  
- Eliminació, si es realitza mitjançant abocador controlat, es compliran els requisits marcats per la Directiva d'abocament, 99/31/CEE.
  
Pel que fa als projectes de gestió han de satisfer els següents requisits:
  
- Les característiques de les plantes així com la seua construcció i explotació hauran de ser considerades en el projecte de gestió.
  
- El projecte haurà d'arreplegar amb claredat els detalls de la planta, de l'obra, les seues característiques, detalls tècnics, plans, etc, així com les operacions d'explotació i manteniment i la seua valoració econòmica.
  
- Màxima flexibilitat i modulació en el seu disseny d'operació
  
- Capacitat d'ampliacions futures que garantisquen l'operativitat de la planta
  
- Possibilitat de recepció alternativa de residus de la recollida tradicional i de la recollida selectiva de matèria orgànica.
  
- Màxima capacitat de recuperació dels materials constitutius dels residus sòlids urbans.
  
- Màxim aprofitament dels recursos de la matèria orgànica.
  
- Òptim equilibri econòmic i financer de les inversions i dels costs previstos d'explotació.
  
- Minimització dels residus i dels rebuigs que hagen de ser dipositats en abocador.
  
- Mínima o nul·la generació de gasos, olors, lixiviats, etc. i és clar, la gestió adequada d'aquests en cas de produir-se.
  
En base a l'anteriorment reflectit, hauran d'especificar clarament la tecnologia que consideren més convenient per a complir els requisits anteriorment especificats. En qualsevol cas, si l'opció fora la valorització de la matèria orgànica continguda en els residus arreplegats en massa i segons les experiències donades en el nostre entorn, el projecte de gestió es basarà en les següents premisses:
  
- El fem tot un després del seu pesatge serà rebuda en àrea tancada.
  
- Es preveurà un sistema que elimine els elements que per les seues característiques (volum, densitat,) no puguen ser rebuts amb la resta.
  
- Separar les dues fraccions principals dels residus, amb sistema d'obertura de bosses i que separen el màxim la matèria orgànica de la resta.
  
- Els materials inorgànics passaran a rebre un triatge manual o automàtic, que facilita la recuperació de materials reciclables (vidre, paper, alumini, etc.)
  
- La fracció amb major contingut en matèria orgànica serà preparada per a la seua compostatge o aprofitament energètic mitjançant l'obtenció de biogas i posterior conversió en energia elèctrica.
  
- Els rebuigs produïts serà eliminats complint la normativa corresponent.
  
Per a l'àrea de gestió 2 es proposen les següents instal·lacions:
  
- Instal·lació 1: Un Complex de valorització, amb línia de valorització de només matèria orgànica, amb capacitat de 120.000 Tm/any, a instal·lar en els sòls aptes definits per a infraestructures, preferentment en el cas de la instal·lació de valorització i obligatòriament per al cas d'abocadors.
  
En la figura adjunta es mostra la distribució de residus. Les quantitats mostrades són les corresponents a la producció actual.
  
La instal·lació 1 que es proposa, atés que es va a realitzar una recollida selectiva de matèria orgànica segons els objectius plantejats, ha d'estar dissenyada de tal manera que en la situació de partida processe una quantitat mínima inicial de matèria orgànica i aquesta s'ha de tractar per una línia independent de la línia de residus procedents de la bossa tot un. En la mesura en què aquest pla es vaja implantant, la quantitat de matèria orgànica selectiva s'anirà incrementant i la línia de sols matèria orgànica s'haurà d'adaptar a cada una de les situacions. La quantitat global de residus a tractar es mostra en el balanç de masses que s'adjunta.
  
En el quadre adjunt es mostren les instal·lacions proposades i la seua ubicació segons les zones del PIR:
  
\* La quantitat de matèria orgànica a tractar s'indica en les taules annexes del document d'informació
  
S'adjunta a continuació el balanç de la planta.
  
Disseny i operació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
L'operació de les plantes de valorització haurà de complir els següents criteris:
  
- Control de recepció. Caldrà disposar d'un procediment de control de les característiques dels residus rebuts i de la quantitat.
  
- Control d'accessos. S'haurà de disposar d'un control d'accessos per evitar l'entrada de residus de manera incontrolada.
  
- Gestión de lixiviats. Es recolliran tots els lixiviats per a la seua gestió de forma segura, evitant el seu vessament de forma no controlada. En el cas d'abocament es realitzarà en la fase d'explotació un control de lixiviats mensualment i durant la fase posterior de manteniment es realitzarà cada sis mesos. La composició dels lixiviats es realitzarà trimestralment en la fase d'explotació i cada sis mesos en la fase posterior de manteniment.
  
- Control de gasos. Caldrà que dispose d'instal·lacions de tractament dels gasos produïts en les plantes de valorització i un programa de control en les instal·lacions d'eliminació. El control de les emissions es realitzarà trimestralment en fase d'explotació i cada sis mesos en fase de manteniment posterior.
  
- Control d'aigües. S'haurà de portar un control de les aigües superficials pel que fa al volum i composició. Es realitzarà trimestralment un control del volum i composició de les aigües superficials durant la fase d'explotació de l'abocador i cada sis mesos en la fase de manteniment posterior. S'haurà de controlar l'aigua de les precipitacions que penetre en el vas d'abocament, i impedir que les aigües superficials o subterrànies penetren en els residus abocats.
  
- Control de la topografia. Se realitzarà un control anual de l'estructura de composició del vas d'abocador i del comportament d'assentament del nivell de vas d'abocament durant la fase d'explotació de l'abocador.
  
2.3 Proposta de gestió de residus inerts i voluminosos
  
2.3.1. Característiques de la recollida
  
La recollida selectiva dels residus inerts i voluminosos es realitzarà a través dels ecoparcs que es detallen en l'apartat de residus singulars del present document o per mitjà de transportistes privats. Els residus inerts i voluminosos s'hauran de reciclar en una planta per a permetre el compliment d'objectius. Els municipis propers a la unitat de tractament hauran de traslladar els residus de construcció i demolició a aquesta planta, mentre que les municipis més allunyats els dipositaran en els abocadors d'inerts més propers. La planta ha d'estar construïda abans de l'any 2005 per a possibilitar el compliment dels objectius. Aquesta planta de reciclatge podria disposar infraestructures comunes amb la planta de residus voluminosos descrita en l'apartat següent (línia de trituració i picada i línia de desmuntatge manual).
  
Segons els objectius de recollida, reciclatge i eliminació proposats en aquest pla i tenint en compte les característiques geogràfiques i de producció dels distints municipis i zones es proposa la següent distribució geogràfica i de tractament dels residus de la construcció i demolició:
  
Àrea del Alto Palancia: La producció total dels municipis del Alto Palancia no arriba a les 400 Tm/dia (massa crítica per a la instal·lació d'una unitat de tractament. Per tant hom proposa que els residus de la construcció i demolició d'aquesta zona es destinen, segons els objectius de reciclatge que s'instal·larà a la Plana Baixa, sempre que la producció i la distància del municipi a la planta ho permeta de forma viable. En cas contrari, es destinaran als abocadors d'inerts efectuant de forma prèvia una classificació.
  
Àrea de la Plana Baixa i el Camp de Morvedre:
  
La producció total diària conjunta d'aquestes dues zones és de 630 Tm/dia per tant es pot instal·lar una planta xicoteta que done servei a aquestes dues zones i a part dels residus de l'Alt Palància. Aquesta planta tractaria els residus generats a la zona de la Vall d'Uixó i el Camp de Morvedre.
  
Amb el fi de complir els objectius la construcció d'aquesta planta s'haurà de realitzar abans de l'any 2005.
  
2.3.2. Infraestructures
  
Es tractaran residus voluminosos i inerts municipals. No obstant també es podran tractar altres residus inerts com els procedents de la construcció i demolició. Segons el model les infraestructures de gestió necessàries per als residus de construcció i residus voluminosos són les següents:
  
- 1 Planta de reciclatge necessàries per al compliment d'objectius de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos anomenades ?Unitats de Tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos?.
  
Característiques de les plantes de reciclatge o Unitats de Tractament
  
En general, aquestes Plantes de reciclatge estaran compostes per:
  
- Recepció de materials, pesatge i classificació inicial:
  
De forma prèvia a la incorporació dels residus al procés de classificació, s'efectuarà la seua descàrrega per a la separació de residus voluminosos de forma manual i mecanitzada. Tot centre de tractament estarà vallada, urbanitzat i previst d'una bàscula.
  
- Planta de classificació:
  
Els residus inerts a tractar en la planta de classificació presenten una tipologia variada per la incorrecta classificació d'aquestos residus en origen. En aquesta planta se separaren els residus orgànics i perillosos dels que realment són inerts.
  
D'aquestes fraccions unes aniran a abocadors controlats de residus urbans i els residus perillosos hauran de ser lliurats a un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus. El percentatge corresponent a enderrocs passarà a la següent fase:
  
La fracció de voluminosos no valoritzable es destinaran a un abocador controlat de residus urbans en cel·la independent.
  
La fracció de residus de la construcció i demolició no inert es destinarà a un abocador controlat de residus urbans en cel·la independent.
  
- Planta de trituració:
  
En la planta de trituració s'incorporaran la fracció d'enderrocs procedents de la planta anterior. L'objectiu d'aquesta planta és la reducció de tamany i eliminació d'impureses de manera que s'obtinga un producte final apte per a la venda com a àrids de construcció.
  
- Abocaments d'Inerts. Se construiran els abocadors d'inerts necessaris per a cobrir les aportacions de residus que es mostren en el quadre adjunt. En cadascun dels abocadors s'acondicionarà una zona de classificació i separació dels no inerts que pogueren acompanyar-los.
  
ANY ZONA COMARCA M³/ANY T/DIA
  
2001-2005 III Alto Palancia 28.974 111
  
 III Plana Baixa 102.751 394
  
 III Camp de Morvedre 61.571 236
  
2005 III Alto Palancia 24.695 95
  
 III Plana Baixa 86.306 331
  
 III Camp de Morvedre 52.530 201
  
2006 III Alto Palancia 12.499 48
  
 III Plana Baixa 43.563 167
  
 III Camp de Morvedre 26.595 102
  
2.4 Residus singulars
  
2.4.1. Residus de Jardineria:
  
La producció dels residus de jardineria procedeix de dues fonts:
  
- Podes de jardins privats
  
- Podes d'espais verds públics realitzada pels serveis municipals
  
Per a la valorització d'aquestos residus caldrà establir sistemes de recollida selectiva d'aquestos residus.
  
- Recollida selectiva:
  
Zones enjardinades privades:
  
Es proposa la ubicació i recollida periòdica de contenidors en zones privades enjardinades. La quantitat i periodicitat de recollida d'aquestos contenidors s'haurà de definir en els plans locals en funció de l'amplitud de les zones enjardinades.
  
Zones Enjardinades públiques:
  
Recollida selectiva dels residus d'esporga i jardineria pels propis serveis que realitzen les labors de jardineria, o bé per empreses contractades per empreses contractades per a tal fi.
  
- Tractament:
  
Els residus d'esporga s'enviaran a les plantes de valorització de matèria orgànica. Aquestes plantes disposaran de la infraestructura necessària (triturades) per poder aprofitar aquests residus.
  
El destí final serà el de compostatge en cas de rames i restes verdes, i el triturat per aglomerat en casa de llenya.
  
2.4.2. Residus Perillosos d'origen domèstic
  
Atenent a la definició d'ecoparcs realitzada en l'apartat corresponent a producció de residus se calculen les infraestructures necessàries.
  
En la taula següent s'exposen els criteris seguits per a estimar el nombre d'ecoparcs necessaris en funció de la població de dret del municipi i/o comarca.
  
Criteris per a la instal·lació d'Ecoparcs
  
MUNICIPI/COMARCA ECOPARC
  
 TIPUS A TIPUS B TIPUS C TIPUS D
  
1 - 2000 hab. 1
  
2001 € 5.000 hab. 2 - - -
  
5.001 € 10.000 hab. - 1 - -
  
10.001 € 30.000 hab. 1 -
  
30.001 € 70.000 hab. - - 1 -
  
70.001 € 120.000 hab. - - 2 -
  
120.001 € 170.000 hab. - - 3 -
  
170.001 € 230.000 hab. - - - 1
  
230.001 € 300.000 hab. - - 1
  
> 300.000 hab. - - 1 (per cada
  
 300.000 hab.)
  
Els quatre Ecoparcs tipus sorgeixen d'un mateix concepte essencial que està adaptat a les seues necessitats en funció del nombre potencial d'usuaris previst en cada una d'elles.
  
ECOPARCS HABITANTS POTENCIALS /PER ECOPARC
  
Tipus A 1-5.000 hab.
  
Tipus B 5.001 € 10.000 hab.
  
Tipus C 10.001 € 70.000 hab.
  
Tipus D >70.000 hab.
  
Les instal·lacions més menudes (tipus A i B) s'han plantejat de forma més senzilla, amb una sola quota, comuna per a totes les àrees i una superfície de circulació al voltant de la qual es distribueixen en bateria els contenidors dels diferents residus, amb una capacitat màxima de 15 m3. Les instal·lacions A i B estan plantejades com a àrees d'aportació per a la recollida selectiva de xicotets municipis de vidre, paper, envasos lleugers i inerts, no incloent residus perillosos.
  
La instal·lació mitjana (Tipus C) tindrà zones a diferents nivells com molls de descàrrega per a facilitar la càrrega dels contenidors per part de particulars.
  
En aquesta instal·lació els vials tindran dos carrils, un per a la circulació i un per a l'estacionament necessari per a les operacions de descàrrega, de forma que els usuarus no interrompen el pas dels altres. Així mateix s'ha previst un doble tirabuixó de circulació que permetrà a l'usuari accedir a tots i cadascun dels contenidors existents en la instal·lació en un únic circuit, o bé eixir d'aquest si calguera sense tenir que completar el trajecte complet del circuit.
  
La instal·lació gran (Tipus D) reuneix les mateixes característiques essencials que l'ecoparc tipus C completades amb l'existència d'un vial de circumval·lació, amb un accés i eixida independents dels dels usuaris, amb les seues corresponents àrees de maniobra per als camions i vehicles de recollida dels residus, de forma que no interferisquen en cap moment dins de la instal·lació amb els vehicles dels particulars.
  
Les infraestructures necessàries en l'àrea de gestió 2 són les següents:
  
MUNICIPI POBLACIÓ 1998 ECOPARCS TIPUS
  
 NECESSARIS D'ECOPARC
  
Algimia de Almonacid 504 1 A
  
Almedíjar 496 1 A
  
Altura 5.507 1 B
  
Azuébar 615 1 A
  
Barracas 291 1 A
  
Bejís 634 1 A
  
Benafer 150 1 A
  
Castellnovo 1.797 1 A
  
Caudiel 1.238 1 A
  
Chóvar 688 1 A
  
Gaibiel 359 1 A
  
Geldo 1.233 1 A
  
Higueras 72 1 A
  
Jérica 2.757 2 A
  
Fuente la Reina 51 1 A
  
Matet 243 1 A
  
Montán 596 1 A
  
Navajas 890 1 A
  
Pavías 102 1 A
  
Pina de Montalgrao 293 1 A
  
Sacañet 208 1 A
  
Segorbe 13.505 1 C
  
Soneja 2.429 2 A
  
Sot de Ferrer 709 1 A
  
Teresa 645 1 A
  
Torás 454 1 A
  
Toro (El) 624 1 A
  
Vall de Almonacid 511 1 A
  
Viver 2.167 2 A
  
Aín 206 1 A
  
Alfondeguilla 1.223 1 A
  
Almenara 6.654 1 B
  
Artana 2.487 2 A
  
Xilxes 2.956 2 A
  
Eslida 1.019 1 A
  
Llosa (la) 1.240 1 A
  
Moncofa 4.955 2 A
  
Nules 15.288 1 C
  
Vall d'Uixó (la) 38.349 1 C
  
Vilavella (la) 4.525 2 A
  
Alquerías del Niño Perdido 4.406 2 A
  
Albalat dels Tarongers 791 1 A
  
Alfara de Algimia 595 1 A
  
Algar de Palancia 496 1 A
  
Algimia de Alfara 976 1 A
  
Benavites 775 1 A
  
Benifairó de les Valls 2.343 2 A
  
Canet d'En Berenguer 2.674 2 A
  
Estivella 1.282 1 A
  
Faura 3.360 2 A
  
Gilet 1.764 1 A
  
Petrés 883 1 A
  
Quart de les Valls 1.291 1 A
  
Quartell 1.628 1 A
  
Sagunt/Sagunto 67.461 1 (ja existeix) C
  
Segart 200 1 A
  
Torres Torres 495 1 A
  
Altres residus perillosos són les piles i fluorescents, la recollida i transport dels quals és competència de l'ajuntament i la seua valorització i tractament és competència de la Generalitat Valenciana.
  
Residus Voluminosos:
  
El tractament de residus voluminosos esta relacionat amb els tipus de residus existents descrits en la Memòria Justificativa i les seues possibilitats de reciclatge.
  
El tractament i capacitat de valorització de la planta de RECD i RV vista en l'apartat anterior ve determinada pel compliment d'objectius de recuperació i reciclatge.
  
La planta hauria de disposar com a mínim de:
  
- Tractament de Línia blanca amb CFC: extracció dels gasos de l'interior de l'escumat.
  
- Tractament de línia blanca sense CFC: Desmuntatge d'elements que dificulte el tractament posterior
  
- Línia Marró: Desmuntatge d'elements perillosos
  
- Línia de matalassos i mobles: Trituració i valorització dels distints elements.
  
2.5 Resum de les instal·lacions previstes
  
(1): D'acord amb el programa d'envasos.
  
(2): Variable.
  
(\*) Àrea 7: Comarca del Alto Palancia
  
(\*) Àrea 10: la Plana Baixa
  
(\*) Àrea 14: el Camp de Morvedre
  
2.6 Model econòmic
  
Els projectes de gestió de residus tant d'iniciativa pública com d'iniciativa privada hauran d'incloure els estudis i compromisos económico-financers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingirà clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
b) Els costs d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costs, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixarà el cànon per tona a cobrar per la gestió de cada un dels residus. En el càlcul del dit cànon es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura.
  
Així mateix s'establirà el càlcul del corresponent cànon, per als supòsits que el cost de la inversió en les instal·lacions es finance amb de fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85 per cent del total de la inversió.
  
2.7 Condicions a complir per les entitats supramunicipals per garantir l'eficàcia de la seua actuació en l'execució del pla zonal.
  
Els municipis que es troben integrats en les àrea de gestió 2 del Pla Zonal de les Zones III i VIII podran agrupar-se en Consorcis o mancomunitats per a l'execució del Pla Zonal de conformitat amb el que estableix la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que es constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposa els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Consorci o Mancomunitat que es constituïsca haurà d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla Zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació patronal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas haurà de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla Zonal.
  
El Consorci o Mancomunitat que es constituïsca haurà de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el Pla Zonal i haurà d'estar constituït abans que transcórrega el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del Pla Zonal.
  
El Consorci o Mancomunitat tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla Zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
Per als residus urbans, el Consorci o Mancomunitat que es constituïsca tindrà per a l'àrea de gestió, una única taxa que serà calculada a partir dels costs de construcció i explotació de totes les instal·lacions de valorització i eliminació previstes en l'àrea de gestió.
  
Condicions que ha de reunir el Consorci:
  
El Consorci que es constituïsca podrà estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla Zonal, per la Generalitat Valenciana i per les Diputacions Provincials de Castelló i València.
  
Els seus Estatuts determinaran els seus fins de conformitat amb el que estableix aquest Pla Zonal, així com les particularitats del seu règim orgànic, funcional i financer.
  
Condicions que ha de reunir la Mancomunitat:
  
La Mancomunitat que es constituïsca únicament podrà estar integrada pels municipis compresos en l'àmbit territorial del Pla Zonal.
  
Els seus Estatuts establiran els seus fins, de conformitat amb el que estableix aquest Pla Zonal, així com el seu règim orgànic, funcional i econòmic financer.
  
En tot cas el contingut mínim dels seus estatuts serà el que determina l'article 36 del Reial Decret Legislatiu 781/1986, de 18 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de les Disposicions Legals Vigents en matèria de Règim Local.
  
El seu règim jurídic serà el que determine la legislació de règim local, i en especial, l'article 44 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les Bases de Règim Local; els articles 35 a 38 del Reial Decret Legislatiu 781/1986, de 18 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de les Disposicions Legals Vigents en matèria de Règim Local i disposicions concordants.
  
2.8 Termini d'execució del pla
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present pla zonal.
  
El Pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals haurà de revisar-se en la seua integritat. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, podrà revisar-se abans del terme de la seua vigència les vegades necessàries.
  
2.9 Mesures de compensació
  
A continuació s'exposen les opcions a triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal de les quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
- Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 100 PTA. o més per tona de residus tractats en la planta de valorització
  
- 200 PTA. o més per tona de residus eliminats en el dipòsit controlat
  
- 5.000.000 PTA. o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
- Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal que hagen sofert un incendi.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 Local.
  
- Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla Zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils per a explicar que consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
- Qualsevol altra mesura que comporte una millora ambiental en els municipis de la zona.
  
2.10 Mesures d'àmbit municipal
  
2.10.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals hauran d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla Zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La minimització de la producció de residus
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- La correcta gestió dels residus inerts.
  
A continuació s'enumeren els principals condicions que hauran d'incloure's en les ordenances municipals:
  
- Condicions relacionades amb els contenidors i horaris
  
- L'entitat local establirà, en concordança amb el consorci, mancomunitat o associació que es cree, l'horari i la freqüència per a l'arreplegada dels contenidors.
  
- Es requeriran als usuaris les següents especificacions:
  
- Els contenidors s'utilitzaran adequadament dins de l'horari establert, dipositant els residus en bosses ben tancades, i tancant igualment els contenidors després d'usar-los.
  
- No s'obstaculitzarà la càrrega, el buidatge o el trasllat dels contenidors. Per això haurà d'impedir-se que els ciutadans depositen les bosses en el sòl, en compte de en l'interior dels contenidors.
  
- No es desplaçaran els contenidors de la ubicació donada per l'ajuntament.
  
- No es produiran danys als contenidors (adhesius o cartells, fer pintades o inscripcions, etc.). L'ajuntament imputarà als responsables el cost del contenidor o contenidors, a més d'imposar la sanció corresponent.
  
- Condicions relacionades amb la minimització de la producció de residus
  
- S'establiran exigències ambientals en la concessió de llicències municipals per a noves empreses que vulguen establir-se en el municipi. En aquest punt els ajuntaments hauran d'exigir una sèrie de condicions d'obligat compliment a aquelles activitats de nova creació que generen residus. Aquestes condicions se centraran en els següents condicions:
  
- Utilització de la millor tecnologia disponible per a la reducció de la producció de residus i per a la reducció de la seua perillositat
  
- Garanties sobre la valoració dels residus generats per l'activitat
  
- Disseny dels productes manufacturats de tal manera que faciliten la recuperació dels subproductes i la valorització de les matèries i substàncies que contenen quan queden fora d'ús
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica, paper-cartó, vidre i envasos lleugers:
  
- Es consideraran dues modalitats:
  
- Obligatòria: Per als generadors singulars. En el cas dels comerços que generen caixes de cartós'haurà de doblegar i lligar dites caixes abans de l'arreplegada.
  
- Voluntària: Extensiva per als veïns. La seua recollida es realitzarà en contenidors comunitaris.
  
- Haurà de prohibir-se:
  
- El dipòsit de materials en contenidors que no corresponguen al que s'especifique.
  
- La recollida de la fracció dipositada en aquests contenidors per part de personal alié a l'empresa d'arreplegada.
  
2.10.2. Promoció i educació ambiental.
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'ens mancomunat, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
2.10.2.1. Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
- Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu)
  
- Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional)
  
- Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què deuen i poden fer).
  
- Aconseguir que els ciutadans deprenguen a distingir les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva
  
- Canviar els hàbits quotidians, (en un percentatge prou significatiu) dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc...), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials
  
- Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge
  
- Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, mirar d'oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials...), col·laborar en la seua valoració (envasos i embalatges retornables o reciclables...) i afavorir la compra de productes reciclatges i d'ecobalanç positiu
  
- Proporcionar als diversos agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos condicions que afecten al Pla Zonal de Residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
- Coordinar la participació en l'arreplegada selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla Zonal de Residus.
  
2.10.2.2. Planificació cronològica de la campanya
  
En funció de la seua distribució en el temps han de desenvolupar-se dues tipus d'elements de comunicació:
  
- Comuns i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el Pla de Gestió de Residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), les inauguracions de les instal·lacions de tractament, la presentació oficial del Pla de Gestió, les exposicions, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca en funció de la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquests elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, migs de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
- Fase Inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Donada la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus sòlids urbans i l'arreplegada selectiva, es crearà una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com «residus», «recollida selectiva», «reciclatge», etc., passen a formar part de les inquietuds i preocupacions de la major part de la població. Al mateix temps, aquesta actuació contribuirà a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Per a aquesta campanya, s'utilitzaran diversos elements de comunicació com:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el Pla de Gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió que s'inauguren i jornades de portes obertes
  
Sessions informatives per a associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que deuran participar en la recollida porta a porta
  
Preparació de material didàctic per als escolars
  
Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització
  
Preparació del voluntariat que realitzarà les visites «porta a porta» en la següent fase de la campanya.
  
Realització d'enquestes per a conéixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants, per a trobar arguments de pes sobre els quals fonamentar la campanya.
  
Aquestes enquestes, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tots els ciutadans, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, donades les seues característiques, es faran mitjançant canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
- Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema d'arreplegada de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de forma que cada un els distribuïsca a la població uns dies abans de la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
- Enviament d'una carta conjunta de la Conselleria de Medi Ambient i de les autoritats locals, demanant la participació ciutadana i informant del dia en què començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
- Visites porta a porta (amb voluntaris ben preparats).
  
- Col·locació de cartells informatius en els portalssobre la ubicació dels contenidors d'arreplegada selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució adhesiu entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a l'arreplegada de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa (per exemple, mitjançant les ràdios municipals).
  
- Seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Augmentar la participació
  
- Millorar la qualitat dels materials segregats
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
- Els contactes directes amb els mitjans de comunicació
  
- Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts d'entrega
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de reciclatge, de compostatge, jornades sobre ecologia, etc.
  
- Les enquestes als ciutadans per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei
  
2.11 Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
Els projectes de gestió es presentaran una vegada constituït el Consorci o Mancomunitat de municipis que integren l'àmbit de l'àrea de gestió corresponent. L'elaboració dels projectes de gestió podran realitzar-se per el propi Consorci o Mancomunitat o per persones físiques o jurídiques, En desenvolupament d'aquest Pla zonal es podran presentar els següents Projectes de Gestió de residus per a les àrees de gestió:
  
- Proyecte de gestió de residus sòlids, urbans i residus de jardineria. Aquest projecte inclourà la construcció del complex de valorització descrit en l'apartat 2.2 del present document. La xarxa d'ecoparcs, així com la gestió dels residus recollits en aquestes instal·lacions.
  
- Projecte de gestió de residus d'obra i construcció i voluminosos. Aquest projecte inclourà la construcció de la planta de reciclatge ?unitat de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos- descrita en l'apartat 2.3. del present document i abocaments d'inerts. Els residus a tractar seran els voluminosos i inerts urbans, així com altres residus inerts de construcció.
  
- Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessari.
  
Els projectes de gestió que desenvolupen el pla zonal corresponent, contindran com a mínim:
  
a) L'àmbit territorial i la categoria o tipus de residu que constitueix el seu objecte, sempre en referència a l'àrea de gestió corresponent.
  
La delimitació territorial no podrà excloure del seu àmbit territorial àrees que dins de la mateixa zona, establerta pel pla zonal, no tinguen entitat suficient per a constituir un àmbit de gestió propi del residu objecte del projecte.
  
b) La localització de les infraestructures amb un grau de detall 1/5.000, en cas de caldre la seua construcció.
  
c) Avantprojecte de les instal·lacions on es defineixen le dimensions i característiques de les infraestructures, obres i instal·lacions necessàries per a l'execució del projecte de gestió.
  
d) Pla de gestió-explotació de les instal·lacions
  
e) El calendari d'execució de les infraestructures i instal·lacions i el termini en què finalitzaran les obres i es posarà en funcionament el servei de gestió de residus.
  
f) S'establirà el termini de durada de la gestió del servei.
  
g) En el cas d'infraestructures de valorització i eliminació de residus es requerirà un estudi de detall de l'emplaçament en el qual es realitzaran els sondejos, assajos i treballs de camp necessaris per a determinar:
  
- Permeabilitat del terreny
  
- Estabilitat de talussos
  
- Problemes d'expansivitat
  
- Agresivitat química del sòl
  
- Nivell freàtic i hidrogeologia
  
Aquestos paràmetres hauran de complir amb els criteris establerts en el PIR i en la Directiva 31/99 per a ubicació d'abocadors.
  
h) Estudi econòmicfinancer i càlcul de la Taxa de tractament per a cobrir l'amortització de les instal·lacions i despeses d'explotació del servei i fórumla per a la seua actualització en els diferents anys.
  
i) Criteris per al control de funcionament i qualitat de les instal·lacions.
  
j) Aquelles altres que vinguen establertes per una norma de rang superior.
  
El Pla de Gestió en els Porjectes de Gestió, que inclourà, almenys:
  
1. Les tècniques de valorització i eliminació de residus.
  
2. Justificació del compliment dels objectius de valorització i eliminació conforme al que estableix l'apartat 1.1.6. del present pla zonal.
  
4. Els compromissos assumits, distingint entre aquells que siguen mínims i imprescindibles i aquells altres de millora o complementaris.
  
La constitució de garanties conforme a la Llei 13/1995 de 18 de maig, de Contractes de les Administracions Públiques.
  
5. La forma de prestació del servei o serveis inclosos en el pla de gestió.
  
6. Els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions a realitzar. Tots els costos de les obres, instal·lacions, explotació i qualsevol altre derivat de la seua construcció o gestió seran a càrrec de l'adjudicatari del pla de gestió.
  
7. Termini, forma i condicions en què, si és procedent, revertiran les instal·lacions i els terrenys a l'administració.
  
8. Organigrama general del personal que gestionarà les plantes.
  
9. Descripció de la maquinària, vehicles i altres mitjans auxiliars que seran destinats a l'explotació.
  
10. Pla de manteniment d'instal·lacions i equips.
  
11. Consums previstos d'energia, aigua i altres reactius o materials
  
12. Els projectes de gestió que valoren la matèria orgànica i obtinguen compost hauran d'incloure també un pla de qualitat del producte, on s'indique la quantitat de compost a mostrejar i les analítiques a realitzar. A més haurà d'incloure un sistema de control de l'etiquetatge del compost.
  
L'Avantprojecte de les Instal·lacions contindrà:
  
- Memòria: Descripció del projecte i dels principals elements que formen la planta
  
Dimensionament del procés
  
Diagrames generals del procés
  
Balanços de masses i energia, si és procedent
  
Marques, tipus i diferents característiques dels equips i maquinària mòbil o fixa
  
Pla d'obres
  
- Plànols: plànols generals, de conjunt, de situació i de detall, estructurals i mecànics, suficients i necessaris perquè l'obra quede perfectament definida i que no puguen donar lloc a equívocs.
  
- Plec de condicions tècniques: Descripció de les obres i relació de prescripcions.
  
Especificacions dels equips.
  
- Pressupost: es confegiran incloent totes les partides necessàries per a l'execució d'obres.
  
- Estudi d'Impacte Ambiental, el contingut del qual s'ajustarà a la Llei Valenciana d'Impacte Ambiental i Reglament de la desenvolupa.
  
- Pla de qualitat: s'elaborarà un pla de qualitat per a l'execució dels treballs, que inclourà l'elecció del laboratori especialitzat, on s'indique la metodologia emprada, així com els assaigs i controls que es faran durant la fase d'execució de les obres.
  
L'estudi economicofinancer del projecte de gestió contindrà:
  
1. Capacitat de la planta segons l'avantprojecte d'execució
  
2. Rendiment de les infraestructures i maquinària.
  
3. Cost de reparacions i manteniment previst de l'obra civil, separat per anys de vida útil
  
4. Cost de reparacions i manteniment previst de les instal·lacions mecàniques separats per anys de vida útil.
  
5. Cost de personal d'explotació
  
6. Cost de subministraments d'operació (aigua, electricitat, combustible, telèfon)
  
7. Cost de depuració d'efluents
  
8. Bonificació per venda de materials i/o electricitat.
  
9. Interessos de finançament, termini d'amortització i cost de l'amortització.
  
10. Càlcul de la taxa per habitant i per quilo tractat.
  
2.12 Criteris per a l'adjudicació
  
Els criteris de valoració que poden servir per a l'adjudicació i la ponderació que se'ls atribueix, són els següents:
  
1. Solució tècnica proposada en què es pose de manifest el grau d'aprofitament dels recursos continguts en els residus i minimització dels abocaments de rebuig i impacte ambiental.
  
- Minimització en el consum energètic, aigua i producció de lixiviats.
  
- Fiabilitat en la mesura dels paràmetres de control, simplicitat del procés i fiabilitat respecte a la reposició dels equips
  
2. Proposta econòmica financera de la taxa a repercutir
  
3. Experiència en obres similars de la tecnologia proposada, així com en l'explotació d'instal·lacions per al tractament de residus



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4197, del 25-02-2002 (2002/1552)

ORDEN de 18 de enero de 2002, del conseller de Medio Ambiente, por la que se aprueba el Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2002/01/18/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4197

Fecha DOGV
:   25-02-2002

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2002/1552

CVE


Fecha del documento
:   18-01-2002

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Orden

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [L'Horta Sud](javascript:void(0))
    * [L'Horta Oest](javascript:void(0))
    * [El Camp de Morvedre](javascript:void(0))
    * [La Plana Baixa](javascript:void(0))
    * [L'Horta Nord](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [residuo](javascript:void(0))

ORDEN de 18 de enero de 2002, del conseller de Medio Ambiente, por la que se aprueba el Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII. [2002/X1552]
  
El Título II de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, regula la planificación, competencia de la Generalitat, cuyo objetivo es coordinar la actuación de las diferentes administraciones públicas en aras a una adecuada gestión de los residuos.
  
En el ámbito autonómico se prevén dos tipos de planes, el Plan Integral de Residuos y los planes zonales, ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones públicas y particulares, mediante los cuales se distribuyen en el territorio de la Comunidad Autónoma el conjunto de instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los planes zonales se constituyen como instrumentos de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos, son documentos detallados que adaptarán las previsiones de éste a cada zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante o normativo.
  
Mediante ambos planes autonómicos la Generalitat garantiza una adecuada dirección de la gestión de residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
La documentación del Plan Zonal está constituida por un documento de información que incluye una memoria informativa, un análisis y un diagnóstico, y un documento de ordenación constituido por la memoria justificativa, las prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos y los planos de ordenación.
  
Habiéndose elaborado por la Conselleria de Medio Ambiente el Plan de las Zonas III y VIII, de conformidad con el procedimiento de aprobación previsto en el artículo 31 de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana, ha sido sometido a información pública por plazo de un mes, y, simultáneamente, se han solicitado los informes de los ayuntamientos de los municipios incluidos en la zona y de aquellas administraciones sectoriales que pudieran resultar afectadas por el plan.
  
Asimismo, el plan ha sido sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental regulado por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana, siendo objeto de declaración de impacto ambiental favorable por resolución de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio de fecha 15 de enero de 2002.
  
Visto el resultado de la información pública y las alegaciones presentadas, así como los informes emitidos por los ayuntamientos de los municipios incluidos en la correspondiente zona y por los órganos de la administración sectorial interesada, se han introducido en el Plan todas las mejoras que resultan del mencionado trámite, de los informes presentados y de la declaración de impacto ambiental.
  
De acuerdo con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, corresponde al conseller competente en medio ambiente la aprobación del plan zonal mediante orden. Asímismo se publicará íntegramente en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, por su carácter vinculante, el Documento de Ordenación del Plan.
  
Las competencias en la materia se asignan a la Conselleria de Medio Ambiente por el Decreto 7/2000, de 22 de mayo, del presidente de la Generalitat Valenciana. El Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, configura a ésta como el máximo órgano encargado de la dirección y ejecución de la política del Gobierno Valenciano en materia de medio ambiente, correspondiendo a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental, entre otras funciones, la coordinación y planificación en materia de gestión de residuos.
  
En virtud de cuanto antecede, a propuesta de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental, de conformidad con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
ORDENO
  
Aprobar el Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII, que se incorpora como anexo I de la presente orden.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 18 de enero de 2002
  
El conseller de Medio Ambiente,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANEXO I
  
PLAN ZONAL DE RESIDUOS DE LAS ZONAS III y VIII
  
ÁREA DE GESTIÓN 1
  
1. Memoria justificativa
  
1.1 Introducción
  
1.1.1 Antecedentes
  
La Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, adecua al derecho interno la Directiva 91/156/CEE donde se abandona la clasificación clásica de los residuos en dos únicas modalidades (general y peligroso) y establece una norma única para todos ellos. El objetivo es incentivar la reducción en origen y dar prioridad a la reutilización, reciclado y valoración de los residuos sobre otras técnicas de gestión. La nueva Ley es aplicable a todo tipo de residuos. En materia de competencias, se mantiene el reparto constitucional entre Estado, comunidades autónomas y entidades locales.
  
Corresponde a las comunidades autónomas la elaboración de planes autonómicos de residuos. Estos planes se integrarán en un Plan Nacional de residuos. La Ley 10/1998 establece el contenido mínimo de los Planes Autonómicos y sus objetivos.
  
La Generalitat Valenciana, adelantándose a la Ley 10/1998, aprueba mediante el Decreto 317/1997, de 24 de diciembre, modificado por el Decreto 32/1999, de 2 de marzo, el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana. Este plan, que incluye la totalidad de todos los residuos, es el instrumento director y coordinador de todas las actuaciones que se realicen en la Comunidad Valenciana en materia de gestión de residuos.
  
Por otra parte, la necesidad de plasmar la política de residuos de la Generalitat Valenciana en una Ley de Residuos queda enmarcada en el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana en el que se establecen competencias para dictar normas adicionales de protección del medio ambiente. La Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, publicada en el DOGV del 15 de diciembre de 2000, establece el régimen jurídico de la producción y gestión de los residuos. Entre sus objetivos se encuentra el desarrollar instrumentos de planificación, inspección y control que favorezcan la suficiencia, seguridad y eficiencia de las actividades de gestión de residuos.
  
En el Título II de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana se regula la planificación de los residuos. Se prevén en el ámbito autonómico dos tipos de planes, el Plan Integral de Residuos y los planes zonales. Ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones publicas y particulares. Mediante estos planes se distribuyen en el Territorio el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los Planes zonales se constituyen como instrumento de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos. Son documentos detallados que adaptarán las previsiones de este a cada zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante. Mediante estos Planes Zonales se garantiza una adecuada dirección de la gestión de los residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
Los planes zonales están constituidos por dos tipos de documentos: el documento de información y el documento de ordenación. El presente documento constituye el documento de ordenación, vinculante por la Ley 10/2000, del ?Plan zonal de residuos de las zonas III y VIII del PIR de la Comunidad Valenciana- e incluye una memoria justificativa y unas prescripciones.
  
1.1.2 Ámbito territorial
  
El ámbito de aplicación del Plan Zonal se extiende a las comarcas de la Plana Baixa y Alto Palancia, pertenecientes a la Zona III y L'Horta y Camp de Morvedre pertenecientes a la Zona VIII, del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El presente documento afecta al área de gestión 1 que incluye L'Horta. La superficie del ámbito de aplicación del área de gestión 1 es de 153 km2 pertenecientes a L'Horta. La población de L'Horta es de 1.372.809 habitantes.
  
Uno de los objetivos de este Plan Zonal es la localización de espacios adecuados para la gestión de residuos. Este objetivo, dadas las características físicas de la zona presenta grandes dificultades; gran concentración de población y mucha superficie urbanizada o urbanizable, en el área Metropolitana de Valencia. Respecto al resto de comarcas, existen espacios de interés para la conservación (espacios protegidos como Sierra Calderona y Espadán, el Marjal de Almenara, Albufera). Además las nuevas instalaciones para vertederos deben cumplir la Directiva 1999/31/CE, relativa al vertido de residuos, con lo cual la mayor parte de la superficie no cumple los parámetros de permeabilidad y espesor indicados en la misma para la protección del suelo y de las aguas subterráneas.
  
De las zonas de estudio, cabe destacar la presencia de espacios protegidos, como son la Sierra de Espadán y Albufera, cuyos Planes de Ordenación de los Recursos Naturales ya están aprobados. En vías de aprobación se encuentra la Sierra Calderona, y en fase de exposición pública se encuentra la Marjal de Almenara.
  
1.1.3 Tipología de los Residuos
  
El presente Plan Zonal de Residuos afectará a los Residuos Urbanos o Municipales definidos por la Ley 10/1998, de Residuos.
  
Se excluyen del ámbito de aplicación del presente Plan los siguientes residuos:
  
- Residuos Peligrosos de origen industrial
  
- Residuos de actividades agrícolas y ganaderas
  
- Residuos Industriales.
  
Asimismo quedan excluidos del presente Plan:
  
- Las emisiones a la atmósfera, reguladas en la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Medio Ambiente Atmosférico.
  
- Los residuos radiactivos, regulados por la Ley 25/1964, de 29 de abril, de Energía Nuclear.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a las aguas continentales al mar, regulados por la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas y la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a la Red Integral de Saneamiento regulados por la Ley 2/1992 de 26 de marzo de Saneamiento de las aguas residuales de la Comunidad Valenciana.
  
A continuación se definen los residuos a los que es de aplicación el contenido de este Plan Zonal:
  
- Residuos Urbanos o Municipales, entendiendo como tales los siguientes:
  
a) Los generados en los domicilios particulares, comercios, oficinas y servicios
  
b) Todos aquellos que no tengan la calificación de peligrosos y que por su naturaleza o composición puedan asimilarse a los producidos en los anteriores lugares o actividades. Tendrán esta consideración los siguientes residuos:
  
- Los residuos sanitarios de los Grupos I y II.
  
- Los residuos procedentes de la limpieza de vías públicas, zonas verdes, áreas recreativas y playas.
  
- Animales domésticos muertos, así como muebles, enseres y vehículos abandonados.
  
- Residuos y escombros procedentes de obras menores de construcción y reparación domiciliaria.
  
- Residuos de jardinería.
  
- Residuos peligrosos domiciliarios.
  
- Residuos inertes: residuos que no experimentan transformaciones físicas, químicas o biológicas significativas. Los residuos inertes no son solubles ni combustibles, ni reaccionan física ni químicamente de ninguna otra manera ni son biodegradables, ni afectan negativamente a otras materias con las que entran en contacto de forma que puedan dar lugar a contaminación del medio o perjudicar a la salud humana. La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes de los residuos y la ecotoxicidad del lixiviado deberán ser insignificantes. En definitiva, los residuos inertes generalmente se componen mayoritariamente de escombros que proceden de actividades de construcción y obras menores de reparación domiciliaria.
  
1.1.4 Alcance y objetivos
  
Como objetivo general del Plan Zonal, se pretende dotar a la Generalitat Valenciana de un instrumento actualizado para el desarrollo de las estrategias y prescripciones de la Unión Europea y del Estado Español en materia de residuos y para el desarrollo y mejora de las previsiones del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Plan zonal de las zonas III y VIII persigue los siguientes objetivos específicos.
  
Marcar los objetivos de la zona en cuanto a:
  
- Reducción de la generación de residuos.
  
- Potenciación de recogida selectiva de algunos materiales
  
- Valorización de los residuos
  
- Eliminación segura de los residuos no valorizables
  
- Establecer medidas para la consecución de los objetivos marcados
  
- Establecer las infraestructuras necesarias para la gestión de los residuos objeto del Plan. Número y tipología, así como sus características generales.
  
- Identificación de zonas aptas para la implantación de las distintas infraestructuras. Estableciendo las afecciones por razón del territorio. Aptitud geológica, espacios protegidos, infraestructuras, suelos urbanos y otras que resulten afectadas.
  
- Plazo de ejecución de las infraestructuras.
  
- Establecimiento de criterios de compensación a favor del municipio o municipios en los que se efectúa la valorización y eliminación de residuos.
  
- Condiciones que garanticen la eficacia de actuación de las mancomunidades, consorcios y otras formas de agrupación para el desarrollo de las operaciones de la gestión de los residuos.
  
- Definición de criterios para el desarrollo de Proyectos de Gestión.
  
1.1.5 Principios por los que se regirá el plan zonal
  
El Plan Zonal asume los principios en los que se fundamenta la estrategia de la Unión Europea en materia de residuos en base a la cual se ha desarrollado la legislación nacional y autonómica vigente.
  
Además se asumen en este Plan Zonal los fundamentos que han regido el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, así como los del Plan Nacional de Residuos Urbanos que continúan plenamente vigentes.
  
Los principios y fundamentos del Plan son los siguientes:
  
- Principio de Prevención y Reducción
  
- Principio de Responsabilidad del productor y principio de que ?quien contamina, paga-
  
- Principio de Proximidad
  
- Principio de Autosuficiencia, complementado con el principio de corresponsabilidad intercomunitaria.
  
- Principio de Subsidiariedad
  
- Principio de Responsabilidad compartida
  
Principios de Prevención y Reducción
  
La producción de residuos tiene que reducirse, y cuando sea posible, evitarse, a través del desarrollo y puesta en funcionamiento de tecnologías limpias, mediante la implantación de procesos productivos no contaminantes así como la utilización de materias primas alternativas que produzcan menor cantidad de residuos o de menor peligrosidad.
  
Principio de la Responsabilidad del productor y principio de que ?quien contamina, paga?.
  
Todos aquellos que perjudiquen el medio ambiente, en general, y los productores de residuos, en particular, deben pagar todos los costes derivados de sus acciones, máxime cuando éstas deriven de la puesta en el mercado de productos en cuyo proceso de elaboración y distribución se generen residuos.
  
Por ello, las actuaciones de las Administraciones Públicas se deben dirigir a promociones políticas de prevención y de sustitución a través de innovaciones tecnológicas.
  
Los agentes económicos son considerados como los primeros responsables de la producción de residuos y de su repercusión en el medio ambiente, y para conseguir la internalización de los costes ambientales por su parte, se aplicará el principio de que ?quien contamina, paga?.
  
Este principio se aplica igualmente a las operaciones de limpieza y recuperación de suelos contaminados, que no son objeto del presente Plan. Son los causantes de la contaminación, los obligados a realizar dichas operaciones y, subsidiariamente, los poseedores o los propietarios no poseedores; sin perjuicio de que puedan llevarse a cabo mediante acuerdos voluntarios suscritos entre los obligados a realizar dichas operaciones y autorizados por las Comunidades Autónomas o mediante convenios de colaboración entre aquellos y las Administraciones Públicas competentes.
  
Principio de Proximidad
  
Los residuos deben gestionarse lo más cerca posible de su origen.
  
Se aplicará el principio de proximidad, promocionando la ubicación de las instalaciones adecuadas en el lugar más próximo al punto de generación de los residuos, minimizando en la medida de lo posible el traslado innecesario de los mismos e intentando que el problema de gestión de cada residuo se resuelva en el lugar en donde se genera, aspecto en ocasiones difícil dada la pequeña cantidad producida en algunos casos.
  
Principio de Autosuficiencia.
  
El principio de autosuficiencia de la Comunidad Europea establece como objetivo conseguir el correcto tratamiento, en su propio seno, de los residuos producidos por los países miembros, intentando al mismo tiempo, que los Estados miembros, individualmente, tiendan a la autosuficiencia, sin que esto impida la cooperación transfronteriza e interregional entre las distintas regiones europeas para solucionar sus problemas de residuos en el marco de una política controlada pero flexible, acorde con una visión dinámica de la construcción europea.
  
Por ello, el Plan deberá prever unas infraestructuras de eliminación y transferencia adecuadas al volumen de residuos que se genera en las zonas III y VIII del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, permitiendo la entrada de residuos procedentes de otros orígenes cuyo destino sea la reutilización, el reciclado o la valorización.
  
Aplicado el principio de autosuficiencia directamente sobre el productor, cabe destacar la posibilidad que establece la Ley 10/1998 de establecer convenios de colaboración o acuerdos voluntarios entre distintos colectivos, públicos o privados, de forma que se encuentren soluciones económicamente viables para la valorización o incluso eliminación en origen, fomentando igualmente el principio de proximidad.
  
Principio de Subsidiariedad
  
La gestión de los residuos significa, en primera instancia, el cumplimiento de una función social que se debe prestar con las finalidades de asegurar y garantizar la protección del medio ambiente de los efectos producidos por la industria y la actividad humana.
  
La iniciativa privada debe orientarse, de acuerdo con los principios anteriores, hacia la minimización y prevención, sin perjuicio de que promueva instalaciones de gestión de residuos.
  
En esos casos parece acertado inicialmente que las autoridades públicas se limiten a establecer las condiciones tanto en los procedimientos como en la vigilancia de los procesos de gestión para comprobar el cumplimiento de la reglamentación aplicable y por tanto la protección del medio ambiente.
  
En resumen, el principio de subsidiaridad se basa en el escalonamiento de la resolución de los problemas medioambientales desde su origen, modificando materias primas, procesos productivos y, llegado el caso, hábitos de consumo.
  
Principio de la Responsabilidad compartida
  
La Ley 10/1998 permite establecer acuerdos voluntarios y convenios de colaboración entre colectivos interesados en aunar fuerzas para la resolución de los problemas medioambientales derivados de la puesta en el mercado de determinados residuos. Con ello, la administración Autonómica, Entidades Locales, empresas públicas y privadas y ciudadanos podrán trabajar de una forma concertada y en colaboración para solucionar los problemas planteados en la producción y gestión de los residuos.
  
La mera publicación de Leyes, Reglamentos y Normativas tendientes a solventar la problemática de la gestión de residuos, aunque necesaria, no se considera suficiente, debiendo ser complementada por la concienciación de los agentes intervinientes de la necesidad de consensuar, cooperar y responsabilizarse de todos los aspectos relativos a la gestión de los residuos.
  
1.1.5.1 Principios jerárquicos
  
Además de los principios marcados en el apartado anterior, el Plan Zonal asume la estrategia comunitaria en materia de residuos:
  
a) Se establece la siguiente jerarquía de operaciones de gestión de residuos:
  
1. Prevención,
  
2. Reciclado y Reutilización,
  
3. Valorización,
  
4. Eliminación definitiva óptima y mayor control.
  
b) Se procurará reducir los traslados de residuos.
  
c) Se establecerán nuevos y mejores instrumentos de gestión de residuos, por ejemplo, instrumentos reglamentarios y económicos, estadísticas fidedignas y comparables sobre residuos, vigilancia del cumplimiento de la legislación, etc.
  
1.2 Análisis territorial de los emplazamientos
  
1.2.1 Centro de gravedad de la producción
  
El centro de gravedad de la producción de residuos en el área de gestión 1 se encuentra en el área Metropolitana de Valencia.
  
En función de este centro de gravedad, se ha realizado el diseño de la distribución de instalaciones, con objeto de alcanzar un equilibrio entre todas las instalaciones propuestas en el presente documento.
  
1.2.2. Suelos geológicamente aptos
  
Desde un punto de vista exclusivamente técnico en implantación de instalaciones de eliminación de residuos sólidos urbanos, la selección del emplazamiento debe contemplar consideraciones a nivel de suelo en los siguientes ámbitos:
  
- Geológicas
  
- Hidrogeológicas
  
- Hidrológicas
  
Las condiciones naturales del emplazamiento se deben considerar desde el punto de vista de la seguridad, dando respaldo o reforzando las medidas de diseño e ingeniería de la instalación siempre con el objetivo de la protección de la salud pública y del medio ambiente de una manera integrada.
  
Desde un punto de vista de la geología del emplazamiento, se priorizarán aquellos con substratos impermeables de potencia suficiente (por lo menos equivalentes a una permeabilidad estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un espesor mayor o igual a 1 metro), sin fisuración o carstificación del terreno y alejados de zonas inundables o con otro tipo de riesgo geológico (deslizamientos, erosión, etc.). Así mismo, la naturaleza química de las rocas debe ser considerada con atención, evitando aquellas en las que se puedan dar reacciones químicas con posibles infiltraciones y favoreciendo aquellos que pueden actuar como captadores de elementos peligrosos como los metales pesados. Desde ese punto de vista las arcillas, resultan óptimas.
  
Las condiciones hidrogeológicas del emplazamiento son otro factor fundamental. Serán preferibles zonas sin acuíferos de importancia. Una zona con un gradiente superior al de los acuíferos a mayor profundidad, en el caso de un derrame o infiltración, llevaría a los contaminantes fuera del acuífero y no hacia él. La localización de formaciones arcillosas, la presencia de acuitardos o acuicluidos bajo el emplazamiento, ofrece u grado de protección natural adicional. Así mismo debe considerarse el nivel de calidad de las aguas subterráneas, relacionado con el tipo de terreno natural. Existen muchas zonas donde las aguas subterráneas no son aptas para el uso de abastecimiento ni riego debido a las elevadas concentraciones de sales (típico de zonas yesíferas). Emplazamientos como éstos son mejores que aquellos con acuíferos de elevada calidad, ya que garantizan que en caso de infiltraciones estas aguas no serán empleadas en ningún uso.
  
Las consideraciones hidrológicas son las que pueden suponer un mayor desafío desde el punto de vista del diseño. Se deben evitar terrenos potencialmente inundables o aquellos situados en ramblas o sujetas a elevado riesgo de erosión. Por otra parte, la construcción de una cubierta final impermeabilizada aumentará la superficie de escorrentía. Estos caudales deberán ser estimados para los casos más desfavorables (y que en la Comunidad Valenciana suponen un reto debido a los episodios torrenciales). Deben considerarse la sensibilidad de las aguas receptoras a esta escorrentía y la descarga de lixiviados tras el tratamiento. Deberán evitarse, por tanto, la cercanía a cauces cuyas aguas sean aprovechadas para el abastecimiento de agua potable o riego y aquellos utilizados para la pesca deportiva.
  
1.2.3 Condicionantes del transporte
  
Las carreteras principales de que se disponen son las siguientes;
  
1. Las poblaciones de Valencia, Mislata, Xirivella, Aldaia, Alaquás, Torrente y Manises, entre otras, están comunicadas a través de la N-221, N-III, N-335 pero podemos citar algunas comarcales como CV-36 y la CV-40.
  
2. Massanassa, Alfafar, Paiporta, Picanya utilizan como vías principales de comunicación la N-221, N-III, N-332, N-335 y finalmente la CV-40.
  
3. La N-221 y la N-III también unen a través de las comarcales CV-365 y CV-368, los municipios de Paterna, Burjassot, Benimamet, Beniferri y Valencia.
  
4. La N-221 es utilizada como eje principal de transporte entre los municipios colindantes con Valencia, esta carretera nacional utilizada en dirección a la provincia de Sagunto, es utilizada para comunicar las comarcas de Foios, Meliana, Almàssera, Alboraya, Bonrepòs y Mirambell, utilizando diferentes comarcales como CV-311, CV-300, CV-313, CV-3003.
  
5. Al igual que en el caso anterior, la N-221 es utilizada para comunicarse con Albuixech, Massalfassar, Puig y Puçol, y es a partir de este municipio de Puçol, donde aparece otra vía de comunicación principal que es la autopista A-7.
  
El enlace con poblaciones del interior como Segorbe y Altura, se realiza con una de las rutas alternativas que sería a través de la N-221 que enlaza con la N-340 y a través de la N-234, Valencia se comunica con Gilet, Estivella, Sot de Ferrer, Torres-Torres, Alfara de Algimia, Soneja y utilizando CV-2160 se alcanza finamente el municipio de Segorbe.
  
1.2.4 Análisis del Planeamiento municipal
  
Las áreas identificadas como aptas para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos se encuentran clasificadas como zonas no urbanizables por el planeamiento urbanístico y territorial de la Comunidad Valenciana de la serie cartográfica editada por la Generalitat Valenciana, Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
1.2.5 Zonas protegidas
  
Dada la presencia de diversos parques naturales en el área objeto del estudio para la identificación de zonas aptas para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos del área de gestión 1, se delimitaron sus ámbitos siguiendo los planes de ordenación de los ya aprobados y de los que su aprobación estaba muy próxima para eliminar las zonas que se encuentran.
  
Los parques delimitados son:
  
Sierra de Espadán
  
Sierra Calderona
  
Marjal de Almenara
  
Albufera de Valencia
  
Se ha considerado la delimitación del parque y las áreas de influencia con los usos compatibles. Además se ha considerado la lista de los Lugares de Interés Comunitario (LIC's) susceptibles en su caso de formar parte de la Red Natura 2000.
  
La delimitación de estos parques viene indicada en los planos de ordenación anexos, cuya zona de influencia aparece como desfavorable para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos.
  
1.2.6 Localización de zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de Residuos.
  
1.2.6.1 Localización de zonas aptas para implantación de infraestructuras de eliminación de Residuos Urbanos
  
Para la identificación de zonas aptas para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos urbanos, se han cubierto dos fases perfectamente diferenciadas. La primera fase consiste en trabajo de recopilación de información de todas las variables que afectan al territorio correspondiente. Esta información se procesó para conseguir un plano con todas las variables estudiadas.
  
Las variables tenidas en cuenta son las siguientes:
  
- Zonas de Interés para la conservación de la naturaleza.
  
La valoración del territorio se ha realizado basándose en el mapa Geocientífico de las provincias de Castellón y Valencia a escala 1:200.000 elaborado por la Agéncia del Medi Ambient.
  
Se ha considerado en la cartografía como zonas favorables para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos las zonas calificadas como interés bajo y muy bajo, zonas para realizar un estudio de detalle a las zonas calificadas como de interés medio y zonas desfavorables, a las calificadas como de interés muy alto y alto. Estas zonas se muestran en los planos de información de números 7288-008 al 7288-013.
  
- Vulnerabilidad a la contaminación.
  
Para determinar las áreas de baja permeabilidad aptas para la implantación de infraestructuras, se ha utilizado el mapa de Vulnerabilidad de las aguas subterráneas en la Comunidad Valenciana de la serie Cartográfica Temática editada por la Generalitat Valenciana- Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y transportes.
  
Se ha considerado como zonas favorables para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos las zonas calificadas como vulnerabilidad muy baja y baja, zonas para realizar un estudio de detalle a las zonas calificadas como de vulnerabilidad media y zonas desfavorables, a las calificadas de vulnerabilidad alta y muy alta.
  
Estas zonas se muestran en los planos de información números 7288-002 al 7288-007.
  
- Protección de núcleos urbanos-urbanizables.
  
La definición de los perímetros de protección a los núcleos urbanos y urbanizables se ha realizado a partir del plano de Planeamiento Urbanístico y territorial de la Comunidad Valenciana de la serie Cartográfica editada por la Generalitat Valenciana- Conselleria de Obras Públicas, urbanismo y transportes.
  
Se ha establecido un perímetro de distancia de 2.000 metros desde las zonas urbanas y urbanizables, cumpliendo con ello lo estipulado en la normativa vigente de actividades calificadas (reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas aprobado por Decreto 2.414/1961, de 30 de noviembre de 1961) y lo establecido en el PIR.
  
Los planos de información de zonas de clasificación urbanística son los 7288-014 al 7288-019.
  
- Delimitación de parques naturales.
  
Los parques se desarrollan en el apartado 1.2.5 del presente documento.
  
Se ha considerado la delimitación del parque y las áreas de influencia con los usos compatibles. Además se ha considerado la lista de los Lugares de Interés Comunitario (LIC's) susceptibles en su caso de formar parte de la Red Natura 2000.
  
- Accesibilidad.
  
Esta variable también debe tenerse en cuenta puesto que los vertederos se encuentran normalmente, en zonas alejadas a carreteras existentes adecuadas. La construcción de carreteras de acceso y el uso de equipamiento para el transporte a larga distancia, se ha convertido en una realidad, y una parte importante en la localización de emplazamientos para la gestión de infraestructuras de residuos.
  
Una vez realizados los planos con las variables, se realizó una superposición donde se identificaban las zonas desfavorables para la instalación de infraestructuras de gestión de residuos urbanos, las zonas favorables y las zonas donde se requiere un estudio detallado en alguna de las variables estudiada. El resultado se muestra en los plano 7288-020 al 7288-025.
  
Una vez realizado el estudio previo, en la fase II se realizó un estudio de campo de las áreas seleccionadas en principio como aptas.
  
En el trabajo de campo se tuvieron en cuenta las siguientes variables:
  
- Capacidad de vertido
  
- Impacto visual
  
- Vegetación y usos del suelo
  
- Accesibilidad
  
1.2.6.1.1 Zonas aptas para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos urbanos
  
Los terrenos identificados como aptos para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos para el área de gestión 1 se muestran en los planos de ordenación anexos y se listan a continuación:
  
- Área del Murderal (termino municipal de Algimia de Alfara).
  
Situado al oeste de Algimia, a unos 4 km de distancia, se trata de una vaguada cuyo uso actual es el cultivo. El acceso al terreno se realiza por la carretera de Náquera, a través de un camino asfaltado que rodea la montaña y que actualmente sirve de entrada a la cantera que se halla próxima a la zona.
  
- Área de Caparrota (termino municipal de Altura).
  
Este emplazamiento está situado al sur de Altura, en la zona de afección del Porn de la Calderona, en zona de regeneración. Está constituido por dos vaguadas contiguas. El acceso podría realizarse desde Altura por un camino de montaña o desde la autovía de Liria, hasta Marines y luego por una pista forestal que debería adaptarse al paso de camiones.
  
- Área de Montán (termino municipal de Montán).
  
Situada al este del municipio de Montán a más de 2 kilómetros de distancia del mismo. La vegetación existente es monte bajo y pino, con ruinas de masías antiguas ya abandonadas. El acceso se realiza por una carretera comarcal adaptada al tránsito de los camiones con pendientes suaves y anchura adecuada.
  
- Área de Picassent (termino municipal de Picassent).
  
Esta zona se encuentra situada en el término de Picassent. La litología característica son las Areniscas y las Margas. La vegetación que predomina es el monte.
  
Una de los inconvenientes principales es la proximidad a zona urbanizable.
  
- Dos Aguas (término municipal de Dos Aguas)
  
Dado que se trata de una instalación ya existente, el impacto medioambiental siempre es menor, ya que el uso del suelo actual es la gestión de residuos, los accesos ya están acondicionados para el paso de los camiones y la población ya está concienciada.
  
Las conclusiones a los estudios realizados para la localización de los lugares aptos para la implantación de infraestructuras de gestión de los Residuos en las zonas III y VIII del Plan Integral de Residuos, se pueden ver reflejados en la siguiente tabla:
  
Estos terrenos son de carácter obligatorio para la ubicación de nuevos vertederos para este área de gestión si se opta por este método como sistema de eliminación, y serán preferentes, para instalaciones de valorización y para otras tecnologías de eliminación.
  
Criterios medioambientales obligan a trasladar parte de los residuos de la zona VIII (Horta) a la zona III, por no encontrarse zonas geológicamente aptas y alejadas de núcleos urbanos para vertederos dentro de la zona VIII.
  
1.2.6.2 Localización de huecos y áreas degradadas para vertederos de inertes
  
Los vertederos de inertes se localizarán preferentemente canteras y relieves deteriorados.
  
Se han identificado canteras abandonadas y relieves deteriorados cuyos impactos sobre el medio ambiente son entre otros;
  
- La degradación estética del paisaje.
  
- El aumento de riesgo de inundación.
  
- El aumento de riesgo de incendio.
  
- La alteración de la fauna y flora de su entorno.
  
- El riesgo de desprendimientos.
  
En el documento de información se listan a modo de referencia canteras y zonas degradadas que, sin ser de manera obligatoria, podrían utilizarse como vertederos de inertes.
  
1.3 Análisis y diagnóstico de la situación actual
  
En el Diagnóstico de la situación actual se han detectado los siguientes problemas:
  
De los sistemas de recogida
  
- Uno de los problemas más graves de la recogida selectiva de envases ligeros, es el de la falta de conocimiento por parte de los ciudadanos respecto a como se debe realizar la separación en origen de los materiales.
  
- No existe una relación entre el número de contenedores y los habitantes de algunos de los municipios. Se debería de incrementar los contenedores para la recogida selectiva de papel ?cartón en aquellas zonas donde no existe una adecuada proporción según el número de habitantes.
  
- En muchos municipios, con número de habitantes superior a 5.000, todavía no se encuentra disponible la recogida selectiva de envases.
  
- Actualmente no se realiza ningún tipo de recogida selectiva de residuos de jardinería en municipios de menos de 20.000 habitantes.
  
- El análisis de ubicación y el sistema logístico de vaciado son parámetros clave en la mejora de los sistemas de recogida, sin embargo, hasta el momento no se les ha dado la importancia debida.
  
De los sistemas de valorización y de eliminación
  
- La planta de compostaje de Quart , es la que valoriza los residuos urbanos del área metropolitana de Valencia y actualmente trata un volumen que duplica al de su propia capacidad, esta situación repercute en la calidad ambiental del entorno.
  
- La capacidad del vertedero de Dos Aguas es insuficiente para eliminar los residuos del área de gestión 1 en el ámbito temporal del Plan.
  
Gestión de residuos peligrosos
  
La Ley 10/2000, de12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana declara, en su artículo 8 como Servicio Publico de titularidad Autonómica la valorización y eliminación de los siguientes residuos peligrosos: pilas botón y acumuladores, frigoríficos con CFC, lámparas de mercurio y medicamentos caducados. Por lo tanto la Comunidad Autónoma establecerá ayudas para la gestión de estos residuos.
  
Todavía no se disponen de datos fiables del porcentaje de recuperación de los residuos peligrosos de origen doméstico pero es bastante bajo debido a las escasas infraestructuras existentes (ecoparques) para la recogida de estos residuos.
  
Respecto a las previsiones del PIR para la instalación de Ecoparques estaba previsto a corto y medio plazo la instalación de 17 Ecoparques (municipios de más de 50.000 habitantes y entre 20.000 y 50.000 habitantes).
  
Por lo tanto para mejorar los ratios de recogida es necesario incrementar las infraestructuras para la recogida de residuos peligrosos de tipo doméstico.
  
El reciclaje de las pilas mercuriales se lleva a cabo en la planta de VAERSA.
  
Residuos inertes y voluminosos
  
Las irregularidades más importantes en su gestión actual de residuos voluminosos se derivan del modelo existente y son las siguientes:
  
- La Gestión actual de Residuos Voluminosos que realizan los ayuntamientos se limitan a ofrecer al ciudadano un servicio de recogida domiciliaria, con el fin de evitar que estos residuos aparezcan vertidos en cualquier lugar. No existen las políticas municipales, ni los mecanismos, ni las infraestructuras necesarias para llevar a cabo objetivos de minimización, reutilización, reciclaje y valorización energética de ésta fracción de residuos.
  
- La actual valorización de electrodomésticos de línea blanca si que dispone de un sistema específico para la extracción de CFC del circuito de refrigeración. Sin embargo, carece de una gestión específica para tratar adecuadamente los CFC's contenidos en las espumas de los frigoríficos.
  
- No existe una gestión específica de residuos eléctricos y electrónicos en las denominadas líneas de microelectrónica y marrón. Existen, como ya mencionamos en un apartado anterior, multitud de componentes potencialmente peligrosos en dichos residuos que deben ser tratados adecuadamente. Puesto que de lo contrario, pueden que se viertan o se incineren indiscriminadamente junto con el resto de residuos, lo que provoca impactos ambientales innecesarios.
  
- El aprovechamiento de los residuos de muebles y enseres de madera está muy por debajo de las posibilidades reales existentes en la Comunidad. La mayoría de los municipios carecen de una política de aprovechamiento de sus residuos de muebles y enseres de madera. Las empresas que realizan el servicio de recogida se limitan a llevarlos a un vertedero de voluminosos
  
- El alcance de los objetivos propuestos para los Residuos de la Construcción y Demolición depende de la construcción de las plantas de valorización antes del año 2005.
  
- La mala gestión de los RAEE (residuos aparatos eléctricos y electrónicos) deriva en el desaprovechamiento de materiales valiosos que se pierden para su uso futuro, también ocasiona el que materiales peligrosos no se gestionen como tal.
  
2. Prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos
  
El Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana realizaba una zonificación, englobando a todos los municipios cuyas características y proximidad recomendaban un tratamiento conjunto y que solucionan la gestión de sus residuos de manera integrada e independiente de las zonas contiguas. De tal manera, que las zonas que abarcan el Plan Zonal son las zonas III y VIII que se muestran en la figura adjunta.
  
El presente plan zonal de residuos urbanos ha supuesto la reorganización de las zonas III y VIII del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana en dos áreas de gestión que unen comarcas de las dos zonas. La distribución de estas áreas de gestión se muestra en el dibujo anexo.
  
Un área de gestión (área de gestión 1, en color azul en la figura) comprenderá la comarca de l'Horta (actualmente incluida en la zona VIII del PIR) y la otra (área de gestión 2, en color rojo en la figura), unirá conjuntamente las comarcas del Alto Palancia, Plana Baixa (ambas incluidas actualmente en la zona III del PIR) y Camp de Morvedre (actualmente incluida en la zona VIII del PIR).
  
La distribución de residuos se muestra en la figura anexa:
  
La alternativa elegida no mantiene la estructura de zonificación del PIR debido a los siguientes motivos:
  
- Conseguir un equilibrio entre plantas respecto a la cantidad de residuos recibidos.
  
- En base a criterios de accesibilidad y proximidad, se ha planteado que los residuos de Camp de Morvedre se valoricen y eliminen en la zona III junto con los del Alto Palancia y Plana Baixa.
  
Las ventajas de esta solución son:
  
- La flexibilidad que aporta el disponer de varias zonas de tratamiento sin que suponga un exceso de plantas.
  
- Tiene en cuenta infraestructuras ya existentes (Planta de Transferencia de Segorbe, vertedero de dos Aguas)
  
- El cumplimiento de criterios medioambientales de valorización de materiales y ubicación de instalaciones.
  
En cuanto a los sistemas de tratamiento considerados en el presente Plan Zonal, hay que hacer notar, que los sistemas basados en la recuperación del valor energético contenido en los residuos, si bien no se duda de su eficiencia técnica, no es menos cierto que pueden suponer unos costes elevados de la inversión necesaria. Sin embargo, en algunas zonas debido a la masa de residuos existentes, son amortizables. Estos sistemas, realizando una recogida selectiva previa de envases y de materia orgánica, no suponen una merma de la cantidad de productos recuperables y reintroducibles en el mercado.
  
Por lo tanto, los tratamientos basados en la combinación de técnicas diversas y especificas para cada una de las fracciones que componen los residuos, se consideran más adecuados por su modularidad, simplicidad y flexibilidad de explotación.
  
2.1 Aspectos generales
  
La gestión de los residuos del área de gestión 1 se ha planificado para conseguir los siguientes objetivos generales:
  
- Reducción (prevención) de la generación. Como medidas de promoción de la minimización de residuos, se proponen las siguientes:
  
- Exigencias ambientales en la concesión de licencias municipales para una actividad concreta. Los ayuntamientos deberán exigir a las nuevas actividades que generan residuos una serie de condiciones de obligado cumplimiento. Estas se deben centrar en los siguientes aspectos:
  
- Utilización de las mejores tecnologías disponibles para la reducción de la producción de residuos y para la reducción de su peligrosidad.
  
- Garantías sobre la valorización de los residuos.
  
- Diseño de los productos manufacturados de tal manera que faciliten la recuperación de los subproductos y la valorización de las materias y substancias que contienen cuando queden fuera de uso.
  
- Realización de auditorias y planes de minimización en aquellas actividades ya existentes, que por sus características tengan una elevada generación de residuos.
  
- Campañas de formación y concienciación ciudadana dirigidas a fomentar la disminución del uso de envases y embalajes de productos, principalmente los de difícil reutilización o reciclaje.
  
- Incentivos fiscales a la minimización de los residuos en origen, penalizando a aquellas actividades que no apuesten por la reducción de sus residuos.
  
Valorización de los materiales contenidos en los residuos, incluida la reutilización.
  
Eliminación controlada de los rechazos no valorizables.
  
2.2 Propuesta de tratamiento de residuos urbanos
  
2.2.1 Características de la recogida
  
Para el cumplimiento de los objetivos marcados y descritos en el documento de información, se ha planteado un sistema de recogida mixto:
  
- En acera, donde se recogen en contenedores la fracción orgánica de determinados municipios a partir del año 2.009 (ver cuadro anexo) y la fracción resto.
  
- En área de aportación, donde se recogen vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
El número de contenedores mínimo para cada material será el siguiente:
  
- En acera:
  
- Materia orgánica y resto: contenedores cada 75 habitantes.
  
- En área de aportación:
  
- Papel-cartón, vidrio y envases ligeros: contenedores cada 500 habitantes.
  
Se implantará además la recogida selectiva puerta a puerta de los residuos urbanos de los grandes generadores siguientes:
  
- Papel y cartón: comercios y oficinas.
  
- Vidrio: bares, hoteles, centros hospitalarios.
  
- Materia orgánica: mercados, bares, restaurantes, colegios, centros hospitalarios, etc.
  
Se implantará un sistema gradual que permita alcanzar los objetivos de recogida selectiva de materia orgánica previstos en el documento de información.
  
La implantación de la recogida de materia orgánica se ha previsto realizar en dos fases:
  
- A partir del año 2003 se recogerá selectivamente la materia orgánica de los grandes productores (mercados, hipermercados, edificios institucionales, hoteles, grandes restaurantes, etc).
  
- A partir del año 2009 se recogerá selectivamente la materia orgánica en todos los municipios que se citan en el documento de información.
  
2.2.2 Infraestructuras
  
De acuerdo con el análisis realizado en los apartados anteriores, las infraestructuras que se van a proponer para la gestión de residuos urbanos permitirán disponer de la capacidad necesaria para la valorización y eliminación de los residuos generados en el área de gestión 1, cumpliendo con los objetivos marcados.
  
Para ello, las instalaciones y sistemas de tratamiento que se proponen siguen los criterios establecidos por el PIR y analizados en el apartado anterior y por el Plan Nacional de Residuos Urbanos:
  
- Recogida selectiva de materia orgánica en productores singulares en el año 2003 y establecimiento de sistemas de recogida selectiva para municipios de mas de 5.000 hab) en el año 2009.
  
- Recogida selectiva de envases en áreas de aportación y sistema de recogida puerta a puerta de papel y cartón y vidrio para grandes generadores, en aquellos municipios de más de 10.000 habitantes.
  
- Recogida selectiva en diferentes tipos de ecoparque en todos los municipios.
  
- Plantas de valorización de la materia orgánica y otros materiales de los RSU
  
- Plantas de clasificación de envases ligeros, propuestas por el Programa de Envases
  
- Estaciones de transferencia de RSU y cuando la distancia de transporte a la instalación sea superior a 25 km.
  
- Eliminación, si se realiza mediante vertedero controlado, se cumplirán los requisitos marcados por la Directiva de vertido, 99/31/CEE.
  
En cuanto a los proyectos de gestión deben satisfacer los siguientes requisitos:
  
- Las características de las plantas así como su construcción y explotación deberán ser consideradas en el proyecto de gestión.
  
- El proyecto deberá recoger con claridad los detalles de la planta, de la obra, sus características, detalles técnicos, planos, etc, así como las operaciones de explotación y mantenimiento y su valoración económica.
  
- Máxima flexibilidad y modulación en su diseño de operación
  
- Capacidad de ampliaciones futuras que garanticen la operatividad de la planta
  
- Posibilidad de recepción alternativa de residuos de la recogida tradicional y de la recogida selectiva de materia orgánica
  
- Máxima capacidad de recuperación de los materiales constitutivos de los residuos urbanos.
  
- Máximo aprovechamiento de los recursos de la materia orgánica.
  
- Optimo equilibrio económico y financiero de las inversiones y de los costes previstos de explotación.
  
- Minimización de los residuos y de los rechazos que deban ser depositados en vertedero
  
- Mínima o nula generación de gases, olores, lixiviados, etc y por supuesto la gestión adecuada de los mismos en caso de producirse.
  
En base a lo anteriormente reflejado, deberán especificar claramente la tecnología que consideran más conveniente para cumplir los requisitos anteriormente especificados. En cualquier caso, si la opción fuera la valorización de la materia orgánica contenida en los residuos urbanos recogidos en masa y según las experiencias dadas en nuestro entorno, el proyecto de gestión se basará en las siguientes premisas:
  
- La basura todo uno tras su pesaje será recepcionada en área cerrada.
  
- Se preverá un sistema que elimine los elementos que por sus características (volumen, densidad), no puedan ser recepcionados con el resto
  
- Separar las dos fracciones principales de los residuos urbanos, con sistema de apertura de bolsas y que separen al máximo la materia orgánica del resto.
  
- Los materiales inorgánicos pasarán a recibir un triaje manual o automático, que facilita la recuperación de materiales reciclables (vidrio, papel, aluminio, etc)
  
- La fracción con mayor contenido en materia orgánica será preparada para su compostaje o aprovechamiento energético mediante la obtención de biogás y posterior conversión en energía eléctrica.
  
- Los rechazos producidos serán eliminados cumpliendo la normativa correspondiente.
  
El proyecto de gestión del Área de Gestión 1 deberá considerar las infraestructuras actualmente existentes, para aprovecharlas o adecuarlas a la nueva capacidad y normativa actual. El vertedero de Dos Aguas ampliará su capacidad.
  
El proyecto de gestión deberá incluir la remodelación y adaptación a la normativa vigente de Fervasa con una capacidad de 400.000 t/año, incluyendo una línea para tratamiento de materia orgánica procedente de la recogida selectiva.
  
Por tanto, para el área de gestión 1 se proponen las siguientes instalaciones:
  
- Instalación 1: Construcción de una planta de valorización de residuos con capacidad para 400.00 T/año, para sustituir a la ya existente (Fervasa) en el actual emplazamiento de ésta en el término municipal de Quart de Poblet. También se instalará un centro de transferencia para los residuos que se trasladen hasta la instalación 3.
  
- Instalación 2: Los rechazos de esta instalación 1 se trasladarán a un vertedero controlado ubicado en la zona VII del PIR ya existente (Vertedero de Dos Aguas).
  
- Instalación 3: Un Complejo de valorización y, en su caso, un sistema de eliminación, con capacidad para 247.000 T/año, a instalar en los suelos aptos definidos para infraestructuras, preferentemente en el caso de la instalación de valorización y obligatoriamente para en el caso de vertederos.
  
En la figura adjunta se muestra la distribución de residuos. Las cantidades mostradas son las correspondientes a la producción actual.
  
Para los residuos generados en el Área de Gestión 1 se plantea que la instalación 1 disponga de una línea para el tratamiento de la materia orgánica selectiva recogida en el área metropolitana. Asimismo dispondrá de las líneas necesarias para el tratamiento de los residuos recogidos en masa hasta alcanzar la capacidad máxima de la planta (400.000 t/a). El resto de residuos en masa se compactarán en el centro de transferencia situado junto a esta planta y se trasladarán a la nueva planta (Instalación 3).
  
La instalación 1 que se propone, dado que se va a realizar una recogida selectiva de materia orgánica según los objetivos planteados, deben estar diseñada de tal manera que en la situación de partida procese una cantidad mínima inicial de materia orgánica y esta se debe tratar por una línea independiente de la línea de residuos procedentes de la bolsa todo uno. En la medida en la que este plan se vaya implantando, la cantidad de materia orgánica selectiva se irá incrementando y la línea de sólo materia orgánica deberá adaptarse a cada una de las situaciones. La cantidad global de residuos a tratar se muestra en el balance de masas que se adjunta.
  
En el cuadro adjunto se muestran las instalaciones propuestas y su ubicación según las zonas del PIR:
  
\* El intervalo de capacidades indica la cantidad a tratar/eliminar en la situación actual y la futura (año 2020)
  
(\*\*) Ya existe
  
(1) La cantidad de materia orgánica a tratar se indica en las tablas anexas del documento de información
  
Se adjunta a continuación el balance global de las plantas.
  
Diseño y operación de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos
  
La operación de las plantas de valorización deberán cumplir los siguientes criterios:
  
- Control de recepción. Se deberá disponer de un procedimiento de control de las características de los residuos recibidos y de la cantidad.
  
- Control de accesos. Se deberá disponer de un control de accesos para evitar la entrada de residuos de manera incontrolada.
  
- Gestión de lixiviados. Se recogerán todos los lixiviados para su gestión de forma segura, evitando su derrame de forma no controlada. En el caso de vertedero se realizará en la fase de explotación un control del volumen de lixiviados mensualmente y durante la fase posterior de mantenimiento se realizará cada seis meses. La composición de los lixiviados se realizará trimestralmente en la fase de explotación y cada seis meses en la fase posterior de mantenimiento.
  
- Control de gases. Se deberá disponer de instalaciones de tratamiento de los gases producidos en las plantas de valorización y un programa de control en las instalaciones de eliminación. El control de las emisiones se realizará trimestralmente en fase de explotación y cada seis meses en fase de mantenimiento posterior.
  
- Control de aguas. Se deberá llevar un control de las aguas superficiales en cuanto a volumen y composición. Se realizará trimestralmente un control del volumen y composición de las aguas superficiales durante la fase de explotación del vertedero y cada seis meses en la fase de mantenimiento posterior. Se deberá controlar el agua de las precipitaciones que penetre en el vaso de vertido, e impedir que las aguas superficiales o subterráneas penetren en los residuos vertidos.
  
- Control de la topografía. Se realizará un control anual de la estructura de composición del vaso de vertido y del comportamiento de asentamiento del nivel de vaso de vertido durante la fase de explotación del vertedero.
  
2.3 Propuesta de gestión de residuos inertes y voluminosos
  
2.3.1 Características de la recogida
  
La recogida selectiva de los residuos inertes y voluminosos se realizará a través de los ecoparques que se detallan en el apartado de residuos singulares del presente documento o por medio de transportistas privados. Los residuos inertes y voluminosos deberán reciclarse en una planta para permitir el cumplimiento de objetivos. Los municipios cercanos a la unidad de tratamiento deberán trasladar los residuos de construcción y demolición a esta planta, mientras que los municipios más alejados los depositarán en los vertederos de inertes más cercanos. La planta debe estar construida antes del año 2005 para posibilitar el cumplimiento de objetivos. Esta planta de reciclaje podría disponer infraestructuras comunes con la planta de residuos voluminosos descrita en el apartado siguiente (línea de trituración y machaqueo y línea de desmontaje manual).
  
2.3.2 Infraestructuras
  
Se tratarán residuos voluminosos e inertes municipales. No obstante también podrán tratarse otros residuos inertes como los procedentes de la construcción y demolición. Las infraestructuras de gestión necesarias para los residuos de construcción son las siguientes:
  
- Planta de reciclaje necesaria para el cumplimiento de objetivos de residuos de la construcción y demolición y residuos voluminosos denominadas ?Unidades de Tratamiento de residuos de la construcción y demolición y residuos voluminosos?.
  
Características de las plantas de reciclaje o Unidades de Tratamiento:
  
En general, estos Centros estarán compuestos por:
  
- Recepción de materiales, pesaje y clasificación inicial:
  
De forma previa a la incorporación de los residuos al proceso de clasificación, se efectuará su descarga para la separación de residuos voluminosos de forma manual y mecanizada. Todo centro de tratamiento estará vallado, urbanizado y provisto de una báscula.
  
- Planta de clasificación:
  
Los residuos inertes a tratar en la planta de reciclaje presentan una tipología variada motivada por la incorrecta clasificación de estos residuos en origen.
  
En esta planta se separaran los residuos orgánicos y peligrosos de los que realmente son inertes.
  
De estas fracciones unas irán a vertederos controlados de residuos urbanos y los residuos peligrosos deberán ser entregados a un gestor autorizado para este tipo de residuos. El porcentaje correspondiente a escombros pasará a la siguiente fase.
  
- Planta de machaqueo:
  
En la planta de machaqueo se incorporarán la fracción de escombros procedente de la planta anterior. El objetivo de esta planta es la reducción de tamaño y eliminación de impurezas de forma que se obtenga un producto final apto para la venta como áridos de construcción.
  
- Vertederos de Inertes. Se construirán los vertederos de inertes necesarios para cubrir los aportes de residuos que se muestran en el cuadro adjunto. En cada uno de los vertederos se acondicionará una zona de clasificación y separación de los no inertes que pudieran acompañar a los mismos.
  
Año Zona Comarca m³/año T/día
  
2001-2005 VIII L'Horta 775.222 2.974
  
2005 VIII L'Horta 633.767 2.431
  
2006 VIII L'Horta 318.242 1.221
  
2.4 Residuos singulares
  
2.4.1 Residuos de Jardinería
  
La producción de los residuos verdes de jardinería procede de dos fuentes:
  
- Podas de jardines privados
  
- Podas de espacios verdes públicos realizada por los servicios municipales
  
Para su valorización será necesario establecer sistemas de recogida selectiva.
  
- Recogida selectiva:
  
Zonas ajardinadas privadas:
  
Se propone la ubicación y recogida periódica de contenedores en zonas privadas ajardinadas. La cantidad y periodicidad de recogida de estos contenedores deberá definirse en los planes locales en función de la amplitud de las zonas ajardinadas.
  
Zonas Ajardinadas publicas:
  
Recogida selectiva de los residuos de poda y jardinería por los propios servicios que realizan las labores de jardinería, o bien por empresas contratadas para tal fin.
  
- Tratamiento:
  
Los residuos de poda se enviarán a las plantas de valorización de materia orgánica. Estas plantas dispondrán de la infraestructura necesaria (trituradoras) para poder aprovechar estos residuos.
  
El destino final será el de compostaje en caso de ramas y restos verdes, y el de triturado para aglomerado en caso de leña.
  
2.4.2 Residuos Peligrosos de origen doméstico
  
Atendiendo a la definición de ecoparques realizada en el apartado correspondiente a producción de residuos se calculan las infraestructuras necesarias.
  
En la tabla siguiente se exponen los criterios seguidos para estimar el número de ecoparques necesarios en función de la población de derecho del municipio y/o comarca.
  
CRITERIOS PARA LA INSTALACIÓN DE ECOPARQUES
  
MUNICIPIO/COMARCA ECOPARQUE
  
 TIPO A TIPO B TIPO C TIPO D
  
1 - 2.000 hab. 1
  
2.001 € 5.000 hab. 2 - - -
  
5.001- 10.000 hab. - 1 - -
  
10.001 € 30.000 hab. 1 -
  
30.001 € 70.000 hab. - - 1 -
  
70.001 € 120.000 hab. - - 2 -
  
120.001- 170.000 hab. - - 3 -
  
170.001- 230.000 hab. - - - 1
  
230.001- 300.000 hab. - - 1
  
> 300.001 hab. - - 1 (por cada
  
 300.000 hab.)
  
Los cuatro Ecoparques tipo surgen de un mismo concepto esencial que esta adaptado a sus necesidades en función del número potencial de usuarios previsto en cada una de ellas.
  
ECOPARQUES HABITANTES POTENCIALES /POR ECOPARQUE
  
Tipo A 1-5.000 hab.
  
Tipo B 5.001 € 10.000 hab.
  
Tipo C 10.001 € 70.000 hab.
  
Tipo D > 70.000 hab.
  
Las instalaciones más pequeñas (tipo A y B) se han planteado de forma más sencilla, con una sola cota, común para todas las áreas y una superficie de circulación alrededor de la cuál se distribuyen colocados en batería los contenedores de los diferentes residuos, con una capacidad máxima de 15 m3. Las instalaciones A y B están planteadas como áreas de aportación para la recogida selectiva de pequeños municipios de vidrio, papel, envases ligeros e inertes, no incluyendo residuos peligrosos.
  
La instalación mediana (Tipo C) tendrá zonas a diferentes niveles con muelles de descarga para facilitar la carga de los contenedores por parte de particulares.
  
En esta instalación los viales tendrán dos carriles, uno par la circulación y uno para el estacionamiento necesario para las operaciones de descarga, de forma que los usuarios no interrumpan el paso de los otros. Así mismo se ha previsto un doble bucle de circulación que permitirá al usuario acceder a todos y cada uno de los contenedores existentes en la instalación en un único circuito, o bien salir del mismo si fuese necesario sin tener que completar el trayecto completo del circuito.
  
La instalación grande (Tipo D) reúne las mismas características esenciales que el ecoparque tipo C completadas con la existencia de un vial de circunvalación, con un acceso y salida independientes del de los usuarios, con sus correspondientes áreas de maniobra para los camiones y vehículos de recogida de los residuos, de forma que no interfieran en ningún momento dentro de la instalación con los vehículos de los particulares.
  
Las infraestructuras necesarias e el área de gestión 1 son las siguientes:
  
MUNICIPIO POBLACIÓN ECOPARQUES TIPO DE
  
 1998 NECESARIOS ECOPARQUE
  
Alaquàs 28.638 1 (en cons-
  
 trucción) C
  
Albal 12.415 1 C
  
Albalat dels Sorells 3.884 2 A
  
Alboraya 16.159 1 C
  
Albuixech 3.368 2 A
  
Alcàsser 8.147 1 B
  
Aldaia 26.615 1 (en cons-
  
 trucción) C
  
Alfafar 21.463 1 C
  
Alfara del Patriarca 3.011 2 A
  
Almàssera 6.101 1 (ya existente) B
  
Benetússer 15.212 1 C
  
Beniparrell 1.743 1 A
  
Bonrepòs i Mirambell 2.601 2 A
  
Burjassot 38.029 1 C
  
Catarroja 22.604 1 (ya existente) C
  
Emperador 212 1 A
  
Foios 5.816 1 B
  
Godella 11.884 1 C
  
Lugar Nuevo de la Corona 117 1 A
  
Manises 26.666 1 C
  
Massalfassar 1.492 1 A
  
Massamagrell 13.807 1 C
  
Massanassa 8.449 1 B
  
Meliana 10.122 1 C
  
Mislata 44.570 1 C
  
Moncada 20.330 1 C
  
Museros 4.596 2 A
  
Paiporta 19.320 1 C
  
Paterna 51.234 1 (ya existente) C
  
Picanya 9.656 1 (ya existente) B
  
Picassent 17.183 1 (ya existente) C
  
Pobla de Farnals (la) 5.734 1 B
  
Puçol 15.388 1 C
  
Puig 7.776 1 B
  
Quart de Poblet 29.457 1 C
  
Rafelbuñol/Rafelbunyol 5.825 1 B
  
Rocafort 5.113 1 B
  
Sedaví 9.142 1 B
  
Silla 17.542 1 (ya existente) C
  
Tavernes Blanques 9.289 1 B
  
Torrent 69.109 2 (1 en construcción) C
  
Valencia 816.791 3 D
  
Vinalesa 2.535 2 A
  
Xirivella 28.662 1 C
  
Otros residuos peligrosos son las pilas y fluorescentes, cuya recogida y transporte, es competencia del ayuntamiento y su valorización y tratamiento, es competencia de la Generalitat Valenciana.
  
Residuos Voluminosos:
  
El tratamiento de residuos voluminosos está relacionado con los tipos de residuos existentes descritos en la Memoria Justificativa y sus posibilidades de reciclaje.
  
El tratamiento y capacidad de valorización de la planta viene determinada por el cumplimiento de objetivos de recuperación y reciclaje.
  
La planta debería disponer como mínimo de :
  
- Tratamiento de Línea blanca con CFC: extracción de los gases del interior del espumado
  
- Tratamiento de línea blanca sin CFC: Desmontaje de elementos que dificulte el tratamiento posterior
  
- Línea Marrón: Desmontaje de elementos peligrosos
  
- Línea de colchones y muebles: Trituración y valorización de los distintos elementos.
  
2.5 Resumen de las instalaciones previstas
  
(1): De acuerdo con el programa de envases.
  
(2): Variable.
  
(\*) Área 15: Comarca de L'Horta
  
2.6 Modelo económico
  
Los proyectos de gestión de residuos tanto de iniciativa pública como de iniciativa privada deberán incluir los estudios y compromisos económico financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones realizar.
  
En la memoria económica se distinguirá claramente dos apartados:
  
a) Las inversiones para la construcción de las instalaciones previstas en el plan zonal.
  
b) Los costes de explotación de los servicios de valorización y eliminación de los residuos.
  
En el apartado relativo a las inversiones la memoria económica especificará las amortizaciones de las inversiones con inclusión de todos los costes, que será a veinte años para la obra civil, obras de urbanización y edificaciones y de diez años para la maquinaria fija y móvil.
  
En el supuesto de que el proyecto de gestión comprenda otras inversiones se justificarán debidamente los plazos de amortización que se apliquen a las inversiones propuestas.
  
En estos supuestos se propondrá el plazo, forma y condiciones en que revertirán las instalaciones a la administración.
  
En el proyecto de gestión se fijará el canon por tonelada a cobrar por la gestión de cada uno de los residuos. En el cálculo de dicho canon se tendrá en cuenta además de las amortizaciones de las inversiones, los gastos de mantenimiento, gastos de explotación, fianzas, seguros y para el caso de vertederos el mantenimiento de las medidas de control y vigilancia por un periodo de treinta años a partir de su clausura.
  
Asimismo se establecerá el cálculo del correspondiente canon, para los supuestos de que el coste de la inversión en las instalaciones se financie con de fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25, el 50, el 70 o el 85 por ciento del total de la inversión.
  
2.7 Administración competente
  
Para los servicios de tratamiento de residuos en los municipios que se encuentren integrados en el área de gestión 1 del Plan Zonal de las Zonas III y VIII se ha creado la Entidad Metropolitana para el tratamiento de Residuos en virtud de la Ley 2/2001, de 11 de mayo, de Creación y gestión de Áreas Metropolitanas en la Comunidad Valenciana, en su disposición adicional 2ª.
  
A dicha Entidad le corresponde la competencia de la prestación de los servicios de valoración y eliminación de residuos urbanos, de acuerdo con los objetivos marcados en el presente Plan Zonal.
  
Esta Entidad actuará como administración competente para la tramitación y adjudicación de los proyectos de gestión, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 36 y 37 de la ley 10/2000 de residuos de la Comunidad Valenciana.
  
La organización, funcionamiento y régimen económico de la Entidad Metropolitana son los previstos en la Ley 2/2001. Para la prestación de los servicios de valorización y eliminación de residuos, de acuerdo con el artículo 10 de la citada ley, se mantendrá la empresa Fervasa como sociedad instrumental. No obstante, hasta alcanzar la prestación del servicio para el total de los residuos, se podrán crear otros instrumentos de gestión.
  
2.8 Plazo de ejecución del plan
  
En la tabla adjunta se muestran los plazos de ejecución para implantar cada una de las infraestructuras planteadas en el presente plan zonal.
  
El Plan tendrá una vigencia de 20 años, transcurridos los cuales deberá revisarse en su integridad. No obstante si se producen cambios tecnológicos o legislativos que lo aconsejen, podrá revisarse antes del término de su vigencia las veces necesarias.
  
2.9 Medidas de compensación
  
A continuación se exponen las opciones a escoger, que podrán presentarse en el proyecto de gestión en cuanto a las medidas de compensación, a favor de aquellos municipios en cuyo término municipal se ubiquen las instalaciones de eliminación y valorización de los residuos.
  
Medidas económicas:
  
- Reducción de la carga económica que conlleva la prestación del servicio mancomunado de gestión de los residuos (reducción de la tasa de gestión de residuos).
  
- Compensaciones directas en la gestión de residuos:
  
- 100 PTA o más por tonelada de residuos tratados en la planta de valorización
  
- 200 PTA o más por tonelada de residuos eliminados en el depósito controlado
  
- 5.000.000 PTA o más anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo independiente.
  
- Medidas de carácter ambiental:
  
- Financiación para la creación de zonas verdes dentro del municipio afectado.
  
- Financiación para la reforestación de áreas de bosque del término municipal que hayan sufrido un incendio.
  
- Ayudas para realizar auditorías ambientales o implantar la Agenda 21 Local.
  
- Medidas de promoción y educación ambiental:
  
- Creación de una oficina de información ambiental o aula medioambiental, que coordine y planifique todos los programas informativos y educativos que tengan por objetivo la divulgación del Plan Zonal y la educación de los ciudadanos en la gestión de los residuos.
  
- Jornadas de puertas abiertas de las instalaciones de gestión de los residuos.
  
- Coloquios y debates con la participación de las asociaciones civiles para explicar en que consiste el nuevo modelo de gestión de los residuos.
  
- Cualquier otra medida que comporte una mejora ambiental en los municipios de la zona.
  
2.10 Medidas de ámbito municipal
  
2.10.1 Ordenanzas municipales
  
Las ordenanzas municipales deberán adaptarse a las prescripciones y objetivos del Plan Zonal para favorecer su implantación y garantizar los siguientes objetivos de gestión:
  
- La minimización de la producción de residuos
  
- La recogida selectiva de materia orgánica, vidrio, papel-cartón y envases ligeros
  
- La correcta gestión de los residuos inertes.
  
A continuación se enumeran las principales condiciones que deberán incluirse en las ordenanzas municipales:
  
- Condiciones relacionadas con los contenedores y horarios
  
- La entidad local establecerá, en concordancia con el consorcio, mancomunidad o asociación que se cree, el horario y la frecuencia para la recogida de los contenedores.
  
- Se requerirán a los usuarios las siguientes especificaciones:
  
- Los contenedores se utilizarán adecuadamente dentro del horario establecido, depositando los residuos en bolsas bien cerradas, y cerrando igualmente los contenedores después de usarlos.
  
- No se obstaculizará la carga, el vaciado o el traslado de los contenedores. Por ello deberá impedirse que los ciudadanos depositen las bolsas en el suelo, en lugar de en el interior de los contenedores.
  
- No se desplazarán los contenedores de la ubicación dada por el ayuntamiento.
  
- No se producirán daños a los contenedores (adhesivos o carteles, hacer pintadas o inscripciones, etc.). El ayuntamiento imputará a los responsables el coste del contenedor o contenedores, además de imponer la sanción correspondiente.
  
- Condiciones relacionadas con la minimización de la producción de residuos
  
- Se establecerán exigencias ambientales en la concesión de licencias municipales para nuevas empresas que quieran establecerse en el municipio. En este punto los Ayuntamientos deberán exigir una serie de condiciones de obligado cumplimiento a aquellas actividades de nueva creación que generen residuos. Estas condiciones se centrarán en:
  
- Utilización de la mejor tecnología disponible para la reducción de la producción de residuos y para la reducción de su peligrosidad
  
- Garantías sobre la valorización de los residuos generados por la actividad
  
- Diseño de los productos manufacturados de tal manera que faciliten la recuperación de los subproductos y la valorización de las materias y substancias que contienen cuando queden fuera de uso
  
- Recogida selectiva de materia orgánica, papel-cartón, vidrio y envases ligeros:
  
- Se considerarán dos modalidades:
  
- Obligatoria: Para los generadores singulares. En el caso de los comercios que generen cajas de cartón se deberá doblar y atar dichas cajas antes de la recogida.
  
- Voluntaria: Extensiva para los vecinos. Su recogida se realizará en contenedores comunitarios.
  
- Deberá prohibirse:
  
- El depósito de materiales en contenedores que no correspondan al que se especifique.
  
- La recogida de la fracción depositada en estos contenedores por parte de personal ajeno a la empresa de recogida.
  
2.10.2 Promoción y educación ambiental.
  
Para la consecución de los objetivos de un programa integrado de gestión municipal de residuos, es imprescindible la participación de los ciudadanos y de los agentes sociales implicados. Para ello, el ente mancomunado, con la colaboración de los municipios, debe impulsar la realización de una campaña de concienciación social destinada no sólo a dar información sino también a promover la educación medioambiental en los municipios.
  
2.10.2.1 Objetivos de la campaña de concienciación social
  
Los objetivos de la campaña de concienciación social serán los siguientes:
  
- Conseguir que los ciudadanos entiendan la problemática de los residuos y conozcan los diferentes factores implicados (aspecto cognoscitivo)
  
- Crear consciencia en los ciudadanos sobre el impacto ambiental de una gestión inadecuada de los residuos y de la necesidad de aplicar un modelo más correcto, aunque este exija un mayor esfuerzo (aspecto emocional)
  
- Concienciar sobre las implicaciones ambientales de la compra y el uso de cualquier producto o servicio.
  
- Dar a conocer el modelo de gestión de residuos y el papel de los diversos agentes sociales en la cadena de consumo: productores, distribuidores, vendedores y consumidores (qué deben y pueden hacer).
  
- Conseguir que los ciudadanos aprendan a distinguir las diferentes fracciones de los residuos que han de separar en origen, principalmente la materia orgánica y los residuos peligrosos, y la manera en la que han de entregarla a los sistemas de recogida selectiva
  
- Cambiar los hábitos cotidianos, (en un porcentaje bastante significativo) de los ciudadanos, por lo que respecta a la reducción (evitar los embalajes superfluos, envases no retornables, productos de un solo uso, etc...), la recogida selectiva de las fracciones valorizables y la recogida selectiva de los residuos especiales
  
- Incentivar el uso y consumo de productos de menor impacto ambiental o provenientes del reciclado
  
- Lograr que los distribuidores y vendedores tengan el incentivo y la sensibilidad para participar activamente en el modelo de gestión, mirar de ofrecer a sus clientes la posibilidad de generar menos residuos (productos sin embalajes superfluos, productos que no generen residuos especiales...), colaborar en su valorización (envases y embalajes retornables o reciclables...) y favorecer la compra de productos reciclados y de eco-balance positivo.
  
- Proporcionar a los diversos agentes sociales un sistema de información ágil y fundamentado sobre las diversas condiciones que afectan al Plan Zonal de Residuos, que les dé apoyo y evite la circulación de ideas tópicas e inexactas.
  
- Coordinar la participación en la recogida selectiva según las características locales de cada municipio.
  
Estos objetivos generales de la campaña de concienciación deberán ayudar a alcanzar los objetivos cuantitativos del Plan Zonal de Residuos.
  
2.10.2.2 Planificación cronológica de la campaña
  
En función de su distribución en el tiempo, deben desarrollarse dos tipos de elementos de comunicación:
  
- Comunes y simultáneos, para todo el territorio en que se aplicará el Plan de Gestión de Residuos. Estos elementos corresponden básicamente a la fase inicial de la campaña y al seguimiento y son principalmente las actuaciones en los medios de comunicación (TV, prensa y radio), las inauguraciones de las instalaciones de tratamiento, la presentación oficial del Plan de Gestión, las exposiciones, etc.
  
- Específicos para los municipios, de manera que cada municipio los distribuya en función de su planificación cronológica. Corresponden a la fase de puesta en marcha del programa en el municipio. Estos elementos son principalmente: la distribución de correo personalizado a los habitantes del municipio, la distribución de material (tríptico de sensibilización, guía de segregación, medios de segregación interna), las visitas puerta a puerta, etc.
  
La campaña tendrá tres fases bien diferenciadas: inicial, de puesta en marcha, y de seguimiento; (cada una con unos elementos de comunicación concretos y diferentes).
  
Fase Inicial:
  
Es una fase fundamentalmente descriptiva. Dada la importancia de que los ciudadanos conozcan la gestión de los residuos urbanos y la recogida selectiva, se creará una serie de actuaciones de comunicación general para que términos como «residuos», «recogida selectiva», «reciclaje», etc., pasen a formar parte de las inquietudes y preocupaciones de la mayor parte de la población. Al mismo tiempo, esta actuación contribuirá a crear una cierta expectativa para la puesta en marcha del nuevo sistema de recogida y gestión.
  
Para esta campaña, se utilizarán diversos elementos de comunicación como:
  
- Artículos de prensa
  
- Realización de un vídeo sobre el Plan de Gestión en general
  
- Preparación de una exposición itinerante de carácter general sobre residuos abierta al público
  
- Exposiciones en las instalaciones de gestión que se inauguren y jornadas de puertas abiertas
  
- Sesiones informativas para asociaciones y colectivos específicos; particularmente para aquellos que deberán de participar en la recogida puerta a puerta
  
- Preparación de material didáctico para los escolares
  
- Edición y distribución de un tríptico de sensibilización
  
- Preparación del voluntariado que realizará las visitas «puerta a puerta» en la siguiente fase de la campaña.
  
- Realización de encuestas para conocer la opinión de los ciudadanos en condiciones como la conciencia medioambiental, el nivel de conocimiento de la recogida selectiva, la imagen del actual sistema de recogida, el grado de predisposición a participar en la recogida selectiva y las motivaciones más importantes, para encontrar argumentos de peso sobre los que fundamentar la campaña.
  
Estas encuestas, además de permitir conocer el nivel de sensibilización de los ciudadanos y sus preocupaciones en este ámbito, harán una importante función como elemento de comunicación y educación, porque muchas veces despiertan la conciencia de los ciudadanos encuestados.
  
La campaña de comunicación se dirigirá a todos los ciudadanos, pero habrá elementos concretos para determinados grupos o colectivos que, dadas sus características, se harán mediante canales de comunicación específicos. Por ejemplo, se prevé la preparación de material adecuado para la prensa, los escolares, las asociaciones de vecinos, los comercios, las oficinas y los mercados, entre otros.
  
Puesta en marcha de la campaña
  
La puesta en marcha de la campaña requiere unas actuaciones de comunicación con un contenido muy concreto que debe coordinarse con la puesta en marcha del sistema de recogida de residuos. Por este motivo, los elementos de comunicación que se diseñen se distribuirán a los ayuntamientos, de forma que cada uno los distribuya a la población unos días antes de la puesta en marcha de la recogida.
  
Entre los diferentes elementos de comunicación que se pueden realizar para esta etapa se encuentran:
  
- Envío de una carta conjunta de la Conselleria de Medio Ambiente y de las autoridades locales, pidiendo la participación ciudadana e informando del día en que empezará a funcionar el nuevo sistema de recogida.
  
- Visitas puerta a puerta (con voluntarios bien preparados).
  
- Colocación de carteles informativos en los portales sobre la ubicación de los contenedores de recogida selectiva.
  
- Reuniones o visitas informativas a comercios, mercados, escuelas, bares y restaurantes.
  
- Distribución de pegatinas entre los comercios, escuelas y otros agentes colaboradores, con la figura y el color del contenedor previsto para la recogida de cada fracción.
  
También es importante, como un elemento más de comunicación, la publicación o la difusión a través de la prensa local de los primeros resultados del programa (por ejemplo, mediante las radios municipales).
  
Seguimiento
  
Esta es, sin duda, la fase más larga de la campaña. Su objetivo es consolidar la segregación en origen y la participación por parte de los ciudadanos y colectivos. Los propósitos que persigue esta fase se indican a continuación:
  
- Aumentar la participación
  
- Mejorar la calidad de los materiales segregados
  
- Evitar la desmotivación de los ciudadanos, pasada la primera fase de la campaña.
  
Durante esta fase, además de la información a los ciudadanos, se deberán continuar:
  
- Los contactos directos con los medios de comunicación
  
- Las acciones recordatorias de los materiales solicitados a los puntos de entrega
  
- Los programas de educación a las escuelas con la organización de talleres de reciclaje, de compostaje, jornadas sobre ecología, etc.
  
- Las encuestas a los ciudadanos para conocer el grado de participación y el grado de satisfacción con el servicio
  
2.11 Criterios para el desarrollo de los proyectos de gestión
  
En desarrollo de este Plan zonal se podrán presentar en un plazo de un mes a partir de la aprobación del presente Plan Zonal los siguientes Proyectos de Gestión de residuos para el área de gestión 1:
  
- Residuos urbanos, residuos de jardinería y residuos peligrosos domiciliarios:
  
- Proyecto de gestión de la construcción de una planta de valorización de residuos en la zona VIII del PIR. Este proyecto incluye la demolición de la planta existente (Fervasa) y la construcción de la nueva planta, así como una estación de transferencia (Instalación 1).
  
- En virtud de los contratos existentes con la administración, se ampliará el vertedero de Dos Aguas.
  
- Proyecto de gestión de la construcción y explotación de un complejo de valorización y, en su caso, eliminación de residuos (Instalación 3).
  
Estos proyectos incluyen la red de ecoparques, así como la gestión de los residuos recogidos en estas instalaciones.
  
- Proyecto de gestión de residuos de obra y construcción y voluminosos. Este proyecto incluirá la construcción de la planta de reciclaje ?unidad de tratamiento de residuos de la construcción y demolición- descrita en el apartado 2.3 del presente documento y vertederos de inertes. Los residuos a tratar serán los voluminosos e inertes urbanos, así como otros residuos inertes de construcción.
  
- Otros proyectos de gestión que las administraciones competentes consideren necesario.
  
Los proyectos de gestión que desarrollan el plan zonal correspondiente, contendrán como mínimo:
  
a) El ámbito territorial y la categoría o tipo de residuo que constituye su objeto, siempre en referencia al área de gestión correspondiente.
  
La delimitación territorial no podrá excluir de su ámbito territorial áreas que dentro de la misma zona, establecida por el plan zonal, no tengan entidad suficiente para constituir un ámbito de gestión propio del residuo objeto del proyecto.
  
b) La localización de las infraestructuras con un grado de detalle 1/5.000, en caso de ser necesario la construcción de éstas.
  
c) Anteproyecto de las instalaciones donde se definen las dimensiones y características de las infraestructuras, obras e instalaciones necesarias para la ejecución del proyecto de gestión.
  
d) Plan de gestión-explotación de las instalaciones
  
e) El calendario de ejecución de las infraestructuras e instalaciones y el plazo en el que finalizarán las obras y se pondrá en funcionamiento el servicio de gestión de residuos.
  
f) Se establecerá el plazo de duración de la gestión del servicio.
  
g) En el caso de infraestructuras de valorización y eliminación de residuos se requerirá un estudio de detalle del emplazamiento en el que se realizarán los sondeos, ensayos y trabajos de campo necesarios para determinar:
  
- Permeabilidad del terreno
  
- Estabilidad de taludes
  
- Problemas de expansividad
  
- Agresividad química del suelo
  
- Nivel freático y funcionamiento hidrogeológico
  
Estos parámetros deberán cumplir con los criterios establecidos en el PIR y en la Directiva 31/99 para ubicación de vertederos.
  
h) Estudio económico-financiero y calculo de la Tasa de tratamiento para cubrir la amortización de las instalaciones y gastos de explotación del servicio y fórmula para su actualización en los diferentes años.
  
Criterios para el control de funcionamiento y calidad de las instalaciones.
  
i) Aquellas otras que vengan establecidas por una norma de rango superior.
  
El Plan de Gestión en los Proyectos de Gestión, que incluirá, al menos:
  
1. Las técnicas de valorización y eliminación de residuos.
  
2. Justificación del cumplimiento de los objetivos de valorización y eliminación conforme a lo establecido en el apartado 1.1.6. del presente plan zonal.
  
3. Los compromisos asumidos, distinguiendo entre aquellos que sean mínimos e imprescindibles y aquellos otros de mejora o complementarios.
  
4. La constitución de garantías conforme a la ley 13/1995 de 18 de mayo, de Contratos de las Administraciones Públicas.
  
5. La forma de prestación del servicio o servicios incluidos en el plan de gestión.
  
6. Los estudios y compromisos económico-financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones a realizar. Todos los costes de las obras, instalaciones, explotación y cualquier otro derivado de su construcción o gestión serán a cargo del adjudicatario del plan de gestión.
  
7. Plazo, forma y condiciones en que, en su caso, revertirán las instalaciones y los terrenos a la administración.
  
8. Organigrama general del personal que gestionará las plantas.
  
9. Descripción de la maquinaria, vehículos y otros medios auxiliares que serán destinados a la explotación.
  
10. Plan de mantenimiento de instalaciones y equipos.
  
11. Consumos previstos de energía, agua y otros reactivos o materiales
  
12. Los proyectos de gestión que valoricen la materia orgánica y obtengan compost deberán incluir también un plan de calidad del producto, donde se indique la cantidad de compost a muestrear y las analíticas a realizar. Además deberá incluir un sistema de control del etiquetaje del compost.
  
El Anteproyecto de las Instalaciones contendrá:
  
- Memoria: Descripción del proyecto y de los principales elementos que forman la planta
  
Dimensionamiento del proceso
  
Diagramas generales del proceso
  
Balances de masas y energía, en su caso
  
Marcas, tipos y diferentes características de los equipos y maquinaria móvil o fija
  
Plan de obras
  
- Planos: planos generales, de conjunto, de situación y de detalle, estructurales y mecánicos, suficientes y necesarios para que la obra quede perfectamente definida y que no puedan dar lugar a equívocos.
  
- pliego de condiciones técnicas: Descripción de las obras y relación de prescripciones.
  
Especificaciones de los equipos.
  
- Presupuesto: se confeccionarán incluyendo todas las partidas necesarias para la ejecución de obras.
  
- Estudio de Impacto ambiental, cuyo contenido se ajustará a la Ley Valenciana de Impacto Ambiental y Reglamento que la desarrolla.
  
- Plan de calidad: se elaborará un plan de calidad para la ejecución de los trabajos, que incluirá la elección del laboratorio especializado, donde se indique la metodología empleada, así como los ensayos y controles que se harán durante la fase de ejecución de las obras.
  
El Estudio Económico-Financiero del Proyecto de Gestión contendrá:
  
1. Capacidad de la planta según el anteproyecto de ejecución
  
2. Rendimiento de las infraestructuras y maquinaria.
  
3. Coste de reparaciones y mantenimiento previsto de la obra civil, separado por años de vida útil
  
4. Coste de reparaciones y mantenimiento previsto de las instalaciones mecánicas separados por años de vida útil
  
5. Coste de personal de explotación
  
6. Coste de suministros de operación (agua, electricidad, combustibles, teléfono)
  
7. Coste de depuración de efluentes
  
8. Bonificación por venta de materiales y/o electricidad.
  
9. Intereses de financiación, plazo de amortización y coste de la amortización.
  
10. Cálculo de la tasa por habitante y por kilo tratado.
  
2.12 Criterios para la adjudicación
  
Los criterios de valoración que pueden servir para la adjudicación y la ponderación que se les atribuye, son los siguientes:
  
1. Solución técnica propuesta en la que se ponga de manifiesto el grado de aprovechamiento de los recursos contenidos en los residuos y minimización de los vertidos de rechazo e impacto ambiental
  
- Minimización en el consumo energético, agua y producción de lixiviados
  
- Fiabilidad en la medida de los parámetros de control, simplicidad del proceso y fiabilidad respecto a la reposición de los equipos
  
2. Propuesta económica financiera de la tasa a repercutir
  
3. Experiencia en obras similares de la tecnología propuesta, así como en la explotación de instalaciones para el tratamiento de residuos
  
4. Justificación de la solvencia económica financiera que muestren la capacidad para la realización de las obras y su posterior puesta en servicio.
  
Área de gestiÓn 2
  
1. Memoria justificativa
  
1.1 Introducción
  
1.1.1 Antecedentes
  
La Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, adecua al derecho interno la Directiva 91/156/CEE donde se abandona la clasificación clásica de los residuos en dos únicas modalidades (general y peligroso) y establece una norma única para todos ellos. El objetivo es incentivar la reducción en origen y dar prioridad a la reutilización, reciclado y valoración de los residuos sobre otras técnicas de gestión. La nueva Ley es aplicable a todo tipo de residuos. En materia de competencias, se mantiene el reparto constitucional entre Estado, comunidades autónomas y entidades locales.
  
Corresponde a las comunidades autónomas la elaboración de planes autonómicos de residuos. Estos Planes se integrarán en un Plan Nacional de residuos. La Ley 10/1998 establece el contenido mínimo de los Planes Autonómicos y sus objetivos.
  
La Generalitat Valenciana, adelantándose a la Ley 10/1998, aprueba mediante el Decreto 317/1997, de 24 de diciembre, modificado por el Decreto 32/1999, de 2 de marzo, el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana. Este Plan, que incluye la totalidad de todos los residuos, es el instrumento director y coordinador de todas las actuaciones que se realicen en la Comunidad Valenciana en materia de gestión de residuos.
  
Por otra parte, la necesidad de plasmar la política de residuos de la Generalitat Valenciana en una Ley de Residuos queda enmarcada en el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana en el que se establecen competencias para dictar normas adicionales de protección del medio ambiente. La Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana publicada en el DOGV del 15 de diciembre de 2000, establece el régimen jurídico de la producción y gestión de los residuos. Entre sus objetivos se encuentra el desarrollar instrumentos de planificación, inspección y control que favorezcan la suficiencia, seguridad y eficiencia de las actividades de gestión de residuos.
  
En el Título II de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana se regula la Planificación de los residuos. Se prevén en el ámbito autonómico dos tipos de Planes: el Plan Integral de Residuos y los Planes zonales. Ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones publicas y particulares.
  
Mediante estos planes se distribuyen en el Territorio el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los Planes zonales, se constituyen como instrumento de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos. Son documentos detallados que adaptarán las previsiones de éste a cada zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante. Mediante estos Planes Zonales se garantiza una adecuada dirección de la gestión de los residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
Los planes zonales están constituidos por dos tipos de documentos: el documento de información y el documento de ordenación. El presente documento constituye el documento de ordenación, vinculante por la Ley 10/2000, del Plan zonal de residuos de las zonas III y VIII del PIR de la Comunidad Valenciana, e incluye una memoria justificativa y unas prescripciones.
  
1.1.2 Ámbito territorial
  
El ámbito de aplicación del Plan Zonal se extiende a las comarcas de la Plana Baixa y el Alto Palancia, pertenecientes a la Zona III y l'Horta y el Camp de Morvedre pertenecientes a la Zona VIII, del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El presente documento afecta al área de gestión 2 que incluye la Plana Baixa, el Alto Palancia y el Camp de Morvedre. La superficie del ámbito de aplicación del área de gestión 2 es de 605 km2 pertenecientes a la comarca de la Plana Baixa, 976 km.2 al Alto Palancia y 271 km2 al Camp de Morvedre. La población de la Plana Baixa es de 64.202 habitantes, del Alto Palancia es de 26.868 habitantes y del Camp de Morvedre es de 73.888 habitantes. Además, se ha incluido el municipio de Alquerías del Niño Perdido con una población de 4.406 habitantes.
  
Uno de los objetivos de este Plan Zonal es la localización de espacios adecuados para la gestión de residuos. Este objetivo, dadas las características físicas de la zona presenta grandes dificultades; gran concentración de población y mucha superficie urbanizada o urbanizable, en el área Metropolitana de Valencia. Respecto al resto de comarcas, existen espacios de interés para la conservación (espacios protegidos como Sierra Calderona, Sierra de Espadán, el Marjal de Almenara y l'Albufera). Además las nuevas instalaciones para vertederos deben cumplir la Directiva 1999/31/CE, relativa al vertido de residuos, con lo cual la mayor parte de la superficie no cumple los parámetros de permeabilidad y espesor indicados en la misma para la protección del suelo y de las aguas subterráneas.
  
De las zonas de estudio, cabe destacar la presencia de espacios protegidos, como son la Sierra de Espadán y l'Albufera, cuyos Planes de Ordenación de los Recursos Naturales ya están aprobados. En vías de aprobación se encuentra la Sierra Calderona, y en fase de exposición pública se encuentra la Marjal de Almenara.
  
1.1.3 Tipología de los residuos
  
El presente Plan Zonal de Residuos afectará a los Residuos Urbanos o Municipales definidos por la Ley 10/1998 de residuos.
  
Se excluyen del ámbito de aplicación del presente Plan los siguientes residuos:
  
- Residuos Peligrosos de origen industrial
  
- Residuos de actividades agrícolas y ganaderas
  
- Residuos Industriales.
  
Asimismo quedan excluidos del presente Plan:
  
- Las emisiones a la atmósfera, reguladas en la Ley 38/1972 de 22 de diciembre, de protección del medio ambiente atmosférico.
  
- Los residuos radiactivos, regulados por la Ley 25/1964, de 29 de abril, de Energía Nuclear.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a las aguas continentales al mar, regulados por la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas y la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a la Red Integral de Saneamiento regulados por la Ley 2/1992 de 26 de marzo de Saneamiento de las aguas residuales de la Comunidad Valenciana.
  
A continuación se definen los residuos a los que es de aplicación el contenido de este Plan Zonal:
  
- Residuos Urbanos o Municipales, entendiendo como tales los siguientes:
  
a) Los generados en los domicilios particulares, comercios, oficinas y servicios
  
b) Todos aquellos que no tengan la calificación de peligrosos y que por su naturaleza o composición puedan asimilarse a los producidos en los anteriores lugares o actividades. Tendrán esta consideración los siguientes residuos:
  
- Los residuos sanitarios de los Grupos I y II.
  
- Los residuos procedentes de la limpieza de vías públicas, zonas verdes, áreas recreativas y playas.
  
- Animales domésticos muertos, así como muebles, enseres y vehículos abandonados.
  
- Residuos y escombros procedentes de obras menores de construcción y reparación domiciliaria.
  
- Residuos de jardinería.
  
- Residuos peligrosos domiciliarios.
  
- Residuos inertes: residuos que no experimentan transformaciones físicas, químicas o biológicas significativas. Los residuos inertes no son solubles ni combustibles, ni reaccionan física ni químicamente de ninguna otra manera ni son biodegradables, ni afectan negativamente a otras materias con las que entran en contacto de forma que puedan dar lugar a contaminación del medio o perjudicar a la salud humana. La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes de los residuos y la ecotoxicidad del lixiviado deberán ser insignificantes. En definitiva, los residuos inertes generalmente se componen mayoritariamente de escombros que proceden de actividades de construcción y obras menores de reparación domiciliaria.
  
1.1.4 Alcance y objetivos
  
Como objetivo general del Plan Zonal, se pretende dotar a la Generalitat Valenciana de un instrumento actualizado para el desarrollo de las estrategias y prescripciones de la Unión Europea y del Estado Español en materia de residuos y para el desarrollo y mejora de las previsiones del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Plan zonal de las zonas III y VIII persigue los siguientes objetivos específicos.
  
Marcar los objetivos de la zona en cuanto a:
  
- Reducción de la generación de residuos.
  
- Potenciación de recogida selectiva de algunos materiales
  
- Valorización de los residuos
  
- Eliminación segura de los residuos no valorizables
  
- Establecer medidas para la consecución de los objetivos marcados
  
- Establecer las infraestructuras necesarias para la gestión de los residuos objeto del Plan. Número y tipología, así como sus características generales.
  
- Identificación de zonas aptas para la implantación de las distintas infraestructuras. Estableciendo las afecciones por razón del territorio.
  
Aptitud geológica, espacios protegidos, infraestructuras, suelos urbanos y otras que resulten afectadas.
  
- Plazo de ejecución de las infraestructuras.
  
- Establecimiento de criterios de compensación a favor del municipio o municipios en los que se efectúa la valorización y eliminación de residuos.
  
- Condiciones que garanticen la eficacia de actuación de las mancomunidades, consorcios y otras formas de agrupación para el desarrollo de las operaciones de la gestión de los residuos.
  
- Definición de criterios para el desarrollo de Proyectos de Gestión.
  
1.1.5 Principios por los que se regirá el plan zonal
  
El Plan Zonal asume los principios en los que se fundamenta la estrategia de la Unión Europea en materia de residuos en base a la cual se ha desarrollado la legislación nacional y autonómica vigente.
  
Además se asumen en este Plan Zonal los fundamentos que han regido el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, así como los del Plan Nacional de Residuos Urbanos que continúan plenamente vigentes.
  
Los principios y fundamentos del Plan son los siguientes:
  
- Principio de Prevención y Reducción
  
- Principio de Responsabilidad del productor y principio de que ?quien contamina, paga-
  
- Principio de Proximidad
  
- Principio de Autosuficiencia, complementado con el principio de corresponsabilidad intercomunitaria.
  
- Principio de Subsidiariedad
  
- Principio de Responsabilidad compartida
  
Principios de Prevención y Reducción
  
La producción de residuos tiene que reducirse, y cuando sea posible, evitarse, a través del desarrollo y puesta en funcionamiento de tecnologías limpias, mediante la implantación de procesos productivos no contaminantes así como la utilización de materias primas alternativas que produzcan menor cantidad de residuos o de menor peligrosidad.
  
Principio de la Responsabilidad del productor y principio de que ?quien contamina, paga?.
  
Todos aquellos que perjudiquen el medio ambiente, en general, y los productores de residuos, en particular, deben pagar todos los costes derivados de sus acciones, máxime cuando éstas deriven de la puesta en el mercado de productos en cuyo proceso de elaboración y distribución se generen residuos.
  
Por ello, las actuaciones de las Administraciones Públicas se deben dirigir a promociones políticas de prevención y de sustitución a través de innovaciones tecnológicas.
  
Los agentes económicos son considerados como los primeros responsables de la producción de residuos y de su repercusión en el medio ambiente, y para conseguir la internalización de los costes ambientales por su parte, se aplicará el principio de que ?quien contamina, paga?.
  
Este principio se aplica igualmente a las operaciones de limpieza y recuperación de suelos contaminados, que no son objeto del presente Plan. Son los causantes de la contaminación, los obligados a realizar dichas operaciones y, subsidiariamente, los poseedores o los propietarios no poseedores; sin perjuicio de que puedan llevarse a cabo mediante acuerdos voluntarios suscritos entre los obligados a realizar dichas operaciones y autorizados por las Comunidades Autónomas o mediante convenios de colaboración entre aquellos y las Administraciones Públicas competentes.
  
Principio de Proximidad
  
Los residuos deben gestionarse lo más cerca posible de su origen.
  
Se aplicará el principio de proximidad, promocionando la ubicación de las instalaciones adecuadas en el lugar más próximo al punto de generación de los residuos, minimizando en la medida de lo posible el traslado innecesario de los mismos e intentando que el problema de gestión de cada residuo se resuelva en el lugar en donde se genera, aspecto en ocasiones difícil dada la pequeña cantidad producida en algunos casos.
  
Principio de Autosuficiencia.
  
El principio de autosuficiencia de la Comunidad Europea establece como objetivo conseguir el correcto tratamiento, en su propio seno, de los residuos producidos por los países miembros, intentando al mismo tiempo, que los Estados miembros, individualmente, tiendan a la autosuficiencia, sin que esto impida la cooperación transfronteriza e interregional entre las distintas regiones europeas para solucionar sus problemas de residuos en el marco de una política controlada pero flexible, acorde con una visión dinámica de la construcción europea.
  
Por ello, el Plan deberá prever unas infraestructuras de eliminación y transferencia adecuadas al volumen de residuos que se genera en las zonas III y VIII del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, permitiendo la entrada de residuos procedentes de otros orígenes cuyo destino sea la reutilización, el reciclado o la valorización.
  
Aplicado el principio de autosuficiencia directamente sobre el productor, cabe destacar la posibilidad que establece la Ley 10/1998 de establecer convenios de colaboración o acuerdos voluntarios entre distintos colectivos, públicos o privados, de forma que se encuentren soluciones económicamente viables para la valorización o incluso eliminación en origen, fomentando igualmente el principio de proximidad.
  
Principio de Subsidiariedad
  
La gestión de los residuos significa, en primera instancia, el cumplimiento de una función social que se debe prestar con las finalidades de asegurar y garantizar la protección del medio ambiente de los efectos producidos por la industria y la actividad humana.
  
La iniciativa privada debe orientarse, de acuerdo con los principios anteriores, hacia la minimización y prevención, sin perjuicio de que promueva instalaciones de gestión de residuos.
  
En esos casos parece acertado inicialmente que las autoridades públicas se limiten a establecer las condiciones tanto en los procedimientos como en la vigilancia de los procesos de gestión para comprobar el cumplimiento de la reglamentación aplicable y por tanto la protección del medio ambiente.
  
En resumen, el principio de subsidiaridad se basa en el escalonamiento de la resolución de los problemas medioambientales desde su origen, modificando materias primas, procesos productivos y, llegado el caso, hábitos de consumo.
  
Principio de la Responsabilidad compartida
  
La Ley 10/1998 permite establecer acuerdos voluntarios y convenios de colaboración entre colectivos interesados en aunar fuerzas para la resolución de los problemas medioambientales derivados de la puesta en el mercado de determinados residuos.
  
Con ello, la administración Autonómica, Entidades Locales, empresas públicas y privadas y ciudadanos podrán trabajar de una forma concertada y en colaboración para solucionar los problemas planteados en la producción y gestión de los residuos.
  
La mera publicación de leyes, reglamentos y normativas tendentes a solventar la problemática de la gestión de residuos, aunque necesaria, no se considera suficiente, debiendo ser complementada por la concienciación de los agentes intervinientes de la necesidad de consensuar, cooperar y responsabilizarse de todos los aspectos relativos a la gestión de los residuos.
  
1.1.5.1 Principios jerárquicos
  
Además de los principios marcados en el apartado anterior, el Plan Zonal asume la estrategia comunitaria en materia de residuos:
  
a) Se establece la siguiente jerarquía de operaciones de gestión de residuos:
  
1- Prevención,
  
2- Reciclado y Reutilización,
  
3- Valorización,
  
4- Eliminación definitiva óptima y mayor control.
  
b) Se procurará reducir los traslados de residuos.
  
c) Se establecerán nuevos y mejores instrumentos de gestión de residuos, por ejemplo, instrumentos reglamentarios y económicos, estadísticas fidedignas y comparables sobre residuos, vigilancia del cumplimiento de la legislación, etc.
  
1.2 Análisis territorial de los emplazamientos
  
1.2.1 Centro de gravedad de la producción
  
El centro de gravedad de la producción de residuos en el área de gestión 2 se encuentra entre la población de Vall d'Uixó y Sagunto.
  
En función de este centro de gravedad, se ha realizado el diseño de la distribución de instalaciones, con objeto de alcanzar un equilibrio entre todas las instalaciones propuestas en el presente documento.
  
1.2.2 Suelos geológicamente aptos
  
Desde un punto de vista exclusivamente técnico en implantación de instalaciones de eliminación de residuos sólidos urbanos, la selección del emplazamiento debe contemplar consideraciones a nivel de suelo en los siguientes ámbitos:
  
- Geológicas
  
- Hidrogeológicas
  
- Hidrológicas
  
Las condiciones naturales del emplazamiento se deben considerar desde el punto de vista de la seguridad, dando respaldo o reforzando las medidas de diseño e ingeniería de la instalación siempre con el objetivo de la protección de la salud pública y del medio ambiente de una manera integrada.
  
Desde un punto de vista de la geología del emplazamiento, se priorizarán aquellos con substratos impermeables de potencia suficiente (por lo menos equivalentes a una permeabilidad estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un espesor mayor o igual a 1 metro), sin fisuración o carstificación del terreno y alejados de zonas inundables o con otro tipo de riesgo geológico (deslizamientos, erosión, etc.).
  
Asimismo, la naturaleza química de las rocas debe ser considerada con atención, evitando aquellas en las que se puedan dar reacciones químicas con posibles infiltraciones y favoreciendo aquellos que pueden actuar como captadores de elementos peligrosos como los metales pesados. Desde ese punto de vista las arcillas, resultan óptimas.
  
Las condiciones hidrogeológicas del emplazamiento son otro factor fundamental. Serán preferibles zonas sin acuíferos de importancia. Una zona con un gradiente superior al de los acuíferos a mayor profundidad, en el caso de un derrame o infiltración, llevaría a los contaminantes fuera del acuífero y no hacia él. La localización de formaciones arcillosas, la presencia de acuitardos o acuicludos bajo el emplazamiento, ofrece u grado de protección natural adicional. Así mismo debe considerarse el nivel de calidad de las aguas subterráneas, relacionado con el tipo de terreno natural.
  
Existen muchas zonas donde las aguas subterráneas no son aptas para el uso de abastecimiento ni riego debido a las elevadas concentraciones de sales (típico de zonas yesíferas). Emplazamientos como éstos son mejores que aquellos con acuíferos de elevada calidad, ya que garantizan que en caso de infiltraciones estas aguas no serán empleadas en ningún uso.
  
Las consideraciones hidrológicas son las que pueden suponer un mayor desafío desde el punto de vista del diseño. Se deben evitar terrenos potencialmente inundables o aquellos situados en ramblas o sujetas a elevado riesgo de erosión. Por otra parte, la construcción de una cubierta final impermeabilizada aumentará la superficie de escorrentía. Estos caudales deberán ser estimados para los casos más desfavorables (y que en la Comunidad Valenciana suponen un reto debido a los episodios torrenciales). Deben considerarse la sensibilidad de las aguas receptoras a esta escorrentía y la descarga de lixiviados tras el tratamiento. Deberán evitarse por tanto la cercanía a cauces cuyas aguas sean aprovechadas para el abastecimiento de agua potable o riego y aquellos utilizados para la pesca deportiva.
  
1.2.3 Condicionantes del transporte
  
Como alternativa de comunicación entre los municipios de esta área de gestión, se puede citar la N-340, que discurre de forma paralela a la autopista A-7 y no se requiere el pago del peaje correspondiente, pero deberíamos hacer constar que la circulación es más lenta ya que se trata de una carretera que soporta altas densidades de tráfico.
  
El Camp de Morvedre se comunica con la Plana Baixa a través de la ruta más rápida por la N-221 y realizando el enlace con la autopista A-7 para finalmente salir a la N-340. Pero existe otra ruta de acceso más directa pero más lenta que se realiza a través de la N-221-km 7.2 Albalat del Sorrells, N-221 que acaba enlazando con la N-340.
  
Para enlazar con otras poblaciones del interior de la Zona III, como Segorbe y Altura, una de la rutas alternativas sería a través de la N-221 que enlaza con la N-340 y a través de la N-234, Valencia se comunica con Gilet, Estivella, Sot de Ferrer, Torres-Torres, Alfara de Algimia, Soneja y utilizando CV-2160 se alcanza finalmente el municipio de Segorbe.
  
La comunicación entre el centro de producción de la zona III, Vall d'Uixó, y los municipios de Altura y Segorbe se realiza pasando a través de la CV-230 a su paso por Soneja y Azuébar y Sot de Ferrer, que enlaza con la N-234,de forma que utilizando la CV-2160 se llega a los municipios del interior de la Zona III de la Comunidad Valenciana.
  
1.2.4 Análisis del Planeamiento municipal
  
Las áreas identificadas como aptas para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos se encuentran clasificadas como zonas no urbanizables por el planeamiento urbanístico y territorial de la Comunidad Valenciana de la serie cartográfica editada por la Generalitat Valenciana, Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
1.2.5 Zonas protegidas
  
Dada la presencia de diversos parques naturales en el área objeto del estudio para la identificación de zonas aptas para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos del área de gestión 2, se delimitaron sus ámbitos siguiendo los planes de ordenación de los ya aprobados y de los que su aprobación estaba muy próxima para eliminar las zonas que se encuentran.
  
Los parques delimitados son:
  
- La Sierra de Espadán
  
- La Sierra Calderona
  
- La Marjal de Almenara
  
Se ha considerado la delimitación del parque y las áreas de influencia con los usos compatibles. Además se ha considerado la lista de los Lugares de Interés Comunitario (LIC's) susceptibles en su caso de formar parte de la Red Natura 2000.
  
La delimitación de estos parques viene indicada en los planos de ordenación anexos, cuya zona de influencia aparece como desfavorable para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos.
  
1.2.6 Localización de zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos
  
1.2.6.1 Localización de zonas aptas para implantación de infraestructuras de eliminación de residuos sólidos urbanos
  
Para la identificación de zonas aptas para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos, se han cubierto dos fases perfectamente diferenciadas. La primera fase consiste en trabajo de recopilación de información de todas las variables que afectan al territorio correspondiente. Esta información se procesó para conseguir un plano con todas las variables estudiadas.
  
Las variables tenidas en cuenta son las siguientes:
  
- Zonas de Interés para la conservación de la naturaleza.
  
La valoración del territorio se ha realizado basándose en el mapa Geocientífico de las provincias de Castellón y Valencia a escala 1:200.000 elaborado por la Agéncia del Medi Ambient.
  
Se ha considerado en la cartografía como zonas favorables para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos las zonas calificadas como interés bajo y muy bajo, zonas para realizar un estudio de detalle a las zonas calificadas como de interés medio y zonas desfavorables, a las calificadas como de interés muy alto y alto. Estas zonas se muestran en los planos de información números 7288-008 al 7288-013.
  
- Vulnerabilidad a la contaminación.
  
Para determinar las áreas de baja permeabilidad aptas para la implantación de infraestructuras, se ha utilizado el mapa de Vulnerabilidad de las aguas subterráneas en la Comunidad Valenciana de la serie Cartográfica Temática editada por la Generalitat Valenciana- Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Se ha considerado como zonas favorables para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos las zonas calificadas como vulnerabilidad muy baja y baja, zonas para realizar un estudio de detalle a las zonas calificadas como de vulnerabilidad media y zonas desfavorables, a las calificadas de vulnerabilidad alta y muy alta.
  
Estas zonas se muestran en los planos de información números 7288-002 al 7288-007.
  
- Protección de núcleos urbanos-urbanizables.
  
La definición de los perímetros de protección a los núcleos urbanos y urbanizables se ha realizado a partir del plano de Planeamiento Urbanístico y Territorial de la Comunidad Valenciana de la serie Cartográfica editada por la Generalitat Valenciana- Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Se ha establecido un perímetro de distancia de 2.000 metros desde las zonas urbanas y urbanizables, cumpliendo con ello lo estipulado en la normativa vigente de actividades calificadas (reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas aprobado por Decreto 2.414/1961, de 30 de noviembre de 1961) y lo establecido en el PIR.
  
Los planos de información de zonas de clasificación urbanística son los 7288-014 al 7288-019.
  
- Delimitación de parques naturales.
  
Los parques se desarrollan en el apartado 1.2.5 del presente documento.
  
Se ha considerado la delimitación del parque y las áreas de influencia con los usos compatibles. Además se ha considerado la lista de los Lugares de Interés Comunitario (LIC's) susceptibles en su caso de formar parte de la Red Natura 2000.
  
- Accesibilidad.
  
Esta variable también debe tenerse en cuenta puesto que los vertederos se encuentran normalmente, en zonas alejadas a carreteras existentes adecuadas. La construcción de carreteras de acceso y el uso de equipamiento para el transporte a larga distancia, se ha convertido en una realidad, y una parte importante en la localización de emplazamientos para la gestión de infraestructuras de residuos.
  
Una vez realizados los planos con las variables, se realizó una superposición donde se identificaban las zonas desfavorables para la instalación de infraestructuras de gestión de residuos urbanos, las zonas favorables y las zonas donde se requiere un estudio detallado en alguna de las variables estudiada. El resultado se muestra en los plano 7288-020 al 7288-025.
  
Una vez realizado el estudio previo, en la fase II se realizó un estudio de campo de las áreas seleccionadas en principio como aptas.
  
En el trabajo de campo se tuvieron en cuenta las siguientes variables:
  
- Capacidad de vertido
  
- Impacto visual
  
- Vegetación y usos del suelo
  
- Accesibilidad
  
1.2.6.1.1 Zonas aptas para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos sólidos urbanos
  
Los terrenos identificados como aptos para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos para el área de gestión 2 se muestran en los planos de ordenación anexos y se listan a continuación:
  
- Área del Murderal (término municipal de Algimia de Alfara).
  
Situado al oeste de Algimia de Alfara, a unos 4 km. de distancia del núcleo urbano, se trata de una vaguada cuyo uso actual es el cultivo. El acceso al terreno se realiza por la carretera de Náquera, a través de un camino asfaltado que rodea la montaña y que actualmente sirve de entrada a la cantera que se halla próxima a la zona.
  
- Área de Caparrota (término municipal de Altura).
  
Este emplazamiento está situado al sur de Altura, en la zona de afección del Porn de la Calderona, en zona de regeneración. Está constituido por dos vaguadas contiguas. El acceso podría realizarse desde Altura por un camino de montaña o desde la autovía de Líria, hasta Marines y luego por una pista forestal que debería adaptarse al paso de camiones.
  
- Área de Montán (término municipal de Montán).
  
Situada al este del municipio de Montan a más de 2 kilómetros de distancia del mismo. La vegetación existente es monte bajo y pino, con ruinas de masías antiguas ya abandonadas. El acceso se realiza por una carretera comarcal adaptada al tránsito de los camiones con pendientes suaves y anchura adecuada.
  
- Área de Solanes (termino municipal de Vall d'Uixó).
  
Situada anexo al vertedero actual del Garrut. El acceso se realiza por el mismo camino del actual vertedero. El emplazamiento se ha ampliado hacia la zona noroeste en una zona propuesta por el Ayuntamiento de Vall d'Uixó.
  
Las conclusiones a los estudios realizados para la localización de los lugares aptos para la implantación de infraestructuras de gestión de los residuos urbanos en las zonas III y VIII del Plan Integral de Residuos, se pueden ver reflejados en la siguiente tabla.
  
Estos terrenos son de carácter obligatorio para la ubicación de nuevos vertederos para esta área de gestión si se opta por este método como sistema de eliminación, y serán preferentes para instalaciones de valorización y para otras tecnologías de eliminación.
  
1.1.6.2 Localización de huecos y áreas degradadas para vertederos de inertes
  
Se han identificado canteras abandonadas y relieves deteriorados cuyos impactos sobre el medio ambiente más relevantes son;
  
- La degradación estética del paisaje.
  
- El aumento de riesgo de inundación.
  
- La alteración de la fauna y flora de su entorno.
  
- El riesgo de desprendimientos.
  
Se trata pues de áreas degradadas que pueden utilizarse para la ubicación de vertederos, con la posibilidad de posteriormente realizar una restauración de la zona.
  
1.3 Análisis y diagnóstico de la situación actual
  
En el Diagnóstico de la situación actual se han detectado los siguientes problemas:
  
De los sistemas de recogida
  
Uno de los problemas más graves de la recogida selectiva de envases ligeros, es el de la falta de conocimiento por parte de los ciudadanos respecto a como se debe realizar la separación en origen de los materiales.
  
- No existe una relación entre el número de contenedores y los habitantes de algunos de los municipios. Se debería de incrementar los contenedores para la recogida selectiva de papel ?cartón en aquellas zonas donde no existe una adecuada proporción según el número de habitantes.
  
- En muchos municipios, con número de habitantes superior a 5.000, todavía no se encuentra disponible la recogida selectiva de envases.
  
- Actualmente no se realiza ningún tipo de recogida selectiva de residuos de jardinería en municipios de menos de 20.000 habitantes.
  
- El análisis de ubicación y el sistema logístico de vaciado son parámetros clave en la mejora de los sistemas de recogida, sin embargo, hasta el momento no se les ha dado la importancia debida.
  
De los sistemas de valorización y de eliminación
  
- En la Zona III no existe ninguna planta para la valorización de los residuos sólidos urbanos y la capacidad del vertedero es insuficiente para los residuos a eliminar en el ámbito temporal del Plan Zonal. Es necesario la implantación de infraestructuras para la valorización de residuos.
  
Gestión de residuos peligrosos
  
La Ley 10/2.000, de12 de diciembre, de residuos de la Comunidad Valenciana declara, en su artículo 8 como servicio público de titularidad autonómica la valorización y eliminación de los siguientes residuos peligrosos: pilas botón y acumuladores, frigoríficos con CFC, lámparas de mercurio y medicamentos caducados. Por lo tanto, la Comunidad Autónoma establecerá ayudas para la gestión de estos residuos.
  
Todavía no se disponen de datos fiables del porcentaje de recuperación de los residuos peligrosos de origen doméstico pero es bastante bajo debido a las escasas infraestructuras existentes (ecoparques) para la recogida de estos residuos.
  
Respecto a las previsiones del PIR para la instalación de Ecoparques estaba previsto a corto y medio plazo la instalación de 17 Ecoparques (municipios de más de 50.000 habitantes y entre 20.000 y 50.000 habitantes).
  
Por lo tanto para mejorar los ratios de recogida es necesario incrementar las infraestructuras para la recogida de residuos peligrosos de tipo doméstico.
  
El reciclaje de las pilas mercuriales se lleva a cabo en la planta de VAERSA.
  
Residuos inertes y voluminosos
  
Las irregularidades más importantes en su gestión actual de residuos voluminosos se derivan del modelo existente y son las siguientes:
  
- La Gestión actual de Residuos Voluminosos que realizan los ayuntamientos se limitan a ofrecer al ciudadano un servicio de recogida domiciliaria, con el fin de evitar que estos residuos aparezcan vertidos en cualquier lugar. No existen las políticas municipales, ni los mecanismos, ni las infraestructuras necesarias para llevar a cabo objetivos de minimización, reutilización, reciclaje y valorización energética de ésta fracción de residuos.
  
- La actual valorización de electrodomésticos de línea blanca sí que dispone de un sistema específico para la extracción de CFC del circuito de refrigeración, sin embargo carece de una gestión específica para tratar adecuadamente los CFC's contenidos en las espumas de los frigoríficos.
  
- No existe una gestión específica de residuos eléctricos y electrónicos en las denominadas líneas de microelectrónica y marrón. Existen, como ya mencionamos en un apartado anterior, multitud de componentes potencialmente peligrosos en dichos residuos que deben ser tratados adecuadamente. Puesto que de lo contrario, pueden que se viertan o se incineren indiscriminadamente junto con el resto de residuos, lo que provoca impactos ambientales innecesarios.
  
- El aprovechamiento de los residuos de muebles y enseres de madera está muy por debajo de las posibilidades reales existentes en la Comunidad. La mayoría de los municipios carecen de una política de aprovechamiento de sus residuos de muebles y enseres de madera. Las empresas que realizan el servicio de recogida se limitan a llevarlos a un vertedero de voluminosos
  
- El alcance de los objetivos propuestos para los Residuos de la Construcción y Demolición depende de la construcción de las plantas de valorización antes del año 2005.
  
2. Prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos
  
El Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana realizaba una zonificación, englobando a todos los municipios cuyas características y proximidad recomendaban un tratamiento conjunto y que solucionan la gestión de sus residuos de manera integrada e independiente de las zonas contiguas. De tal manera, que las zonas que abarcan el Plan Zonal son las zonas III y VIII que se muestran en la figura adjunta.
  
El presente plan zonal de residuos urbanos ha supuesto la reorganización de las zonas III y VIII del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana en dos áreas de gestión diferenciadas. La distribución de estas áreas de gestión se muestra en el dibujo anexo. Un área de gestión (área de gestión 1, en color azul en la figura) comprenderá la comarca de l'Horta (actualmente incluida en la zona VIII del PIR) y la otra (área de gestión 2, en color rojo en la figura) unirá conjuntamente las comarcas del Alto Palancia, la Plana Baixa (ambas incluidas actualmente en la zona III del PIR) y el Camp de Morvedre (actualmente incluida en la zona VIII del PIR).
  
La distribución de residuos se muestra en la figura anexa:
  
La alternativa elegida no mantiene la estructura de zonificación del PIR debido a los siguientes motivos:
  
- Conseguir un equilibrio entre plantas respecto a la cantidad de residuos recibidos.
  
- En base a criterios de accesibilidad y proximidad, se ha planteado que los residuos de Camp de Morvedre se valoricen y eliminen en la zona III junto con los del Alto Palancia y Plana Baixa.
  
Las ventajas de esta solución son:
  
- La flexibilidad que aporta el disponer de varias zonas de tratamiento sin que suponga un exceso de plantas.
  
- Tiene en cuenta infraestructuras ya existentes (Planta de Transferencia de Segorbe, vertedero de dos Aguas)
  
- El cumplimiento de criterios medioambientales de valorización de materiales y ubicación de instalaciones.
  
En cuanto a los sistemas de tratamiento considerados en el presente plan zonal, hay que hacer notar, que los sistemas basados en la recuperación del valor energético contenido en los residuos, si bien no se duda de su eficiencia técnica, no es menos cierto que pueden suponer unos costes elevados de la inversión necesaria. Sin embargo, en algunas zonas debido a la masa de residuos existentes, son amortizables. Estos sistemas, realizando una recogida selectiva previa de envases y de materia orgánica, no suponen una merma de la cantidad de productos recuperables y reintroducibles en el mercado.
  
Por lo tanto, los tratamientos basados en la combinación de técnicas diversas y especificas para cada una de las fracciones que componen los residuos, se consideran más adecuados por su modularidad, simplicidad y flexibilidad de explotación.
  
2.1 Aspectos generales
  
La gestión de los residuos del área de gestión 2 se ha planificado para conseguir los siguientes objetivos generales:
  
- Reducción (prevención) de la generación. Como medidas de promoción de la minimización de residuos, se proponen las siguientes:
  
- Exigencias ambientales en la concesión de licencias municipales para una actividad concreta. Los ayuntamientos deberán exigir a las nuevas actividades que generan residuos una serie de condiciones de obligado cumplimiento. Estas se deben centrar en los siguientes aspectos:
  
- Utilización de las mejores tecnologías disponibles para la reducción de la producción de residuos y para la reducción de su peligrosidad.
  
- Garantías sobre la valorización de los residuos.
  
- Diseño de los productos manufacturados de tal manera que faciliten la recuperación de los subproductos y la valorización de las materias y substancias que contienen cuando queden fuera de uso.
  
- Realización de auditorias y planes de minimización en aquellas actividades ya existentes, que por sus características tengan una elevada generación de residuos.
  
- Campañas de formación y concienciación ciudadana dirigidas a fomentar la disminución del uso de envases y embalajes de productos, principalmente los de difícil reutilización o reciclaje.
  
- Incentivos fiscales a la minimización de los residuos en origen, penalizando a aquellas actividades que no apuesten por la reducción de sus residuos.
  
- Valorización de los materiales contenidos en los residuos, incluida la reutilización.
  
- Eliminación controlada de los rechazos no valorizables.
  
2.2 Propuesta de tratamiento de residuos urbanos
  
2.2.1 Características de la recogida
  
Para el cumplimiento de los objetivos marcados y descritos en el documento de información, se ha planteado un sistema de recogida mixto:
  
- En acera, donde se recogen en contenedores la fracción orgánica de determinados municipios a partir del año 2.009 (ver cuadro anexo) y la fracción resto.
  
- En área de aportación, donde se recogen vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
El número de contenedores mínimo para cada material será el siguiente:
  
- En acera:
  
- Materia orgánica y resto: contenedores cada 75 habitantes.
  
- En área de aportación:
  
- Papel-cartón, vidrio y envases ligeros: contenedores cada 500 habitantes.
  
Se implantará además la recogida selectiva puerta a puerta de los residuos urbanos de los grandes generadores siguientes:
  
- Papel y cartón: comercios y oficinas.
  
- Vidrio: bares, hoteles, centros hospitalarios.
  
- Materia orgánica: mercados, bares, restaurantes, colegios, centros hospitalarios, etc.
  
Se implantará un sistema gradual que permita alcanzar los objetivos de recogida selectiva de materia orgánica previstos en el documento de información.
  
La implantación de la recogida de materia orgánica se ha previsto realizar en dos fases:
  
- A partir del año 2003 se recogerá selectivamente la materia orgánica de los grandes productores (mercados, hipermercados, edificios institucionales, hoteles, grandes restaurantes, etc).
  
- A partir del año 2009 se recogerá selectivamente la materia orgánica en todos los municipios que se citan en el documento de información.
  
2.2.2 Infraestructuras
  
De acuerdo con el análisis realizado en los apartados anteriores, las infraestructuras que se van a proponer para la gestión de los RSU permitirán disponer de la capacidad necesaria para la valorización y eliminación de los residuos generados en el área de gestión 2, cumpliendo con los objetivos marcados.
  
Para ello, las instalaciones y sistemas de tratamiento que se proponen siguen los criterios establecidos por el PIR y analizados en el apartado anterior y por el Plan Nacional de Residuos Urbanos:
  
- Recogida selectiva de materia orgánica en productores singulares en el año 2003 y establecimiento de sistemas de recogida selectiva para municipios de mas de 5.000 hab) en el año 2009.
  
- Recogida selectiva de envases en áreas de aportación y sistema de recogida puerta a puerta de papel y cartón y vidrio para grandes generadores, en aquellos municipios de más de 10.000 habitantes.
  
- Recogida selectiva en diferentes tipos de ecoparque en todos los municipios.
  
- Plantas de valorización de la materia orgánica y otros materiales de los residuos sólidos urbanos
  
- Plantas de clasificación de envases ligeros, propuestas por el Programa de Envases
  
- Estaciones de transferencia de residuos sólidos urbanos cuando la distancia de transporte a la instalación sea superior a 25 km.
  
- Eliminación, si se realiza mediante vertedero controlado, se cumplirán los requisitos marcados por la Directiva de vertido, 99/31/CEE.
  
En cuanto a los proyectos de gestión deben satisfacer los siguientes requisitos:
  
- Las características de las plantas así como su construcción y explotación deberán ser consideradas en el proyecto de gestión.
  
- El proyecto deberá recoger con claridad los detalles de la planta, de la obra, sus características, detalles técnicos, planos, etc, así como las operaciones de explotación y mantenimiento y su valoración económica.
  
- Máxima flexibilidad y modulación en su diseño de operación
  
- Capacidad de ampliaciones futuras que garanticen la operatividad de la planta
  
- Posibilidad de recepción alternativa de residuos de la recogida tradicional y de la recogida selectiva de materia orgánica
  
- Máxima capacidad de recuperación de los materiales constitutivos de los residuos sólidos urbanos.
  
- Máximo aprovechamiento de los recursos de la materia orgánica.
  
- Optimo equilibrio económico y financiero de las inversiones y de los costes previstos de explotación.
  
- Minimización de los residuos y de los rechazos que deban ser depositados en vertedero
  
- Mínima o nula generación de gases, olores, lixiviados, etc y por supuesto la gestión adecuada de los mismos en caso de producirse.
  
En base a lo anteriormente reflejado, deberán especificar claramente la tecnología que consideran más conveniente para cumplir los requisitos anteriormente especificados. En cualquier caso, si la opción fuera la valorización de la materia orgánica contenida en los residuos recogidos en masa y según las experiencias dadas en nuestro entorno, el proyecto de gestión se basará en las siguientes premisas:
  
- La basura todo uno tras su pesaje será recepcionada en área cerrada.
  
- Se preverá un sistema que elimine los elementos que por sus características (volumen, densidad,) no puedan ser recepcionados con el resto
  
- Separar las dos fracciones principales de los residuos, con sistema de apertura de bolsas y que separen lo máximo la materia orgánica del resto.
  
- Los materiales inorgánicos pasarán a recibir un triaje manual o automático, que facilita la recuperación de materiales reciclables (vidrio, papel, aluminio, etc)
  
- La fracción con mayor contenido en materia orgánica será preparada para su compostaje o aprovechamiento energético mediante la obtención de biogás y posterior conversión en energía eléctrica.
  
- Los rechazos producidos será eliminados cumpliendo la normativa correspondiente.
  
Para el área de gestión 2 se proponen las siguientes instalaciones:
  
- Instalación 1: Un Complejo de valorización, con línea de valorización de sólo materia orgánica, con capacidad de 120.000Tm/año, a instalar en los suelos aptos definidos para infraestructuras, preferentemente en el caso de la instalación de valorización y obligatoriamente para el caso de vertederos.
  
En la figura adjunta se muestra la distribución de residuos. Las cantidades mostradas son las correspondientes a la producción actual.
  
La instalación 1 que se propone, dado que se va a realizar una recogida selectiva de materia orgánica según los objetivos planteados, debe estar diseñada de tal manera que en la situación de partida procese una cantidad mínima inicial de materia orgánica y esta se debe tratar por una línea independiente de la línea de residuos procedentes de la bolsa todo uno. En la medida en la que este plan se vaya implantando, la cantidad de materia orgánica selectiva se irá incrementando y la línea de sólo materia orgánica deberá adaptarse a cada una de las situaciones. La cantidad global de residuos a tratar se muestra en el balance de masas que se adjunta.
  
En el cuadro adjunto se muestran las instalaciones propuestas y su ubicación según las zonas del PIR:
  
\* La cantidad de materia orgánica a tratar se indica en las tablas anexas del documento de información
  
Se adjunta a continuación el balance de la planta.
  
Diseño y operación de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos
  
La operación de las plantas de valorización deberá cumplir los siguientes criterios:
  
- Control de recepción. Se deberá disponer de un procedimiento de control de las características de los residuos recibidos y de la cantidad.
  
- Control de accesos. Se deberá disponer de un control de accesos para evitar la entrada de residuos de manera incontrolada.
  
- Gestión de lixiviados. Se recogerán todos los lixiviados para su gestión de forma segura, evitando su derrame de forma no controlada. En el caso de vertedero se realizará en la fase de explotación un control del volumen de lixiviados mensualmente y durante la fase posterior de mantenimiento se realizará cada seis meses. La composición de los lixiviados se realizará trimestralmente en la fase de explotación y cada seis meses en la fase posterior de mantenimiento.
  
- Control de gases. Se deberá disponer de instalaciones de tratamiento de los gases producidos en las plantas de valorización y un programa de control en las instalaciones de eliminación. El control de las emisiones se realizará trimestralmente en fase de explotación y cada seis meses en fase de mantenimiento posterior.
  
- Control de aguas. Se deberá llevar un control de las aguas superficiales en cuanto a volumen y composición. Se realizará trimestralmente un control del volumen y composición de las aguas superficiales durante la fase de explotación del vertedero y cada seis meses en la fase de mantenimiento posterior. Se deberá controlar el agua de las precipitaciones que penetre en el vaso de vertido, e impedir que las aguas superficiales o subterráneas penetren en los residuos vertidos.
  
- Control de la topografía. Se realizará un control anual de la estructura de composición del vaso de vertido y del comportamiento de asentamiento del nivel de vaso de vertido durante la fase de explotación del vertedero.
  
2.3 Propuesta de gestión de residuos inertes y voluminosos
  
2.3.1 Características de la recogida
  
La recogida selectiva de los residuos inertes y voluminosos se realizará a través de los ecoparques que se detallan en el apartado de residuos singulares del presente documento o por medio de transportistas privados. Los residuos inertes y voluminosos deberán reciclarse en una planta para permitir el cumplimiento de objetivos. Los municipios cercanos a la unidad de tratamiento deberán trasladar los residuos de construcción y demolición a esta planta, mientras que los municipios más alejados los depositarán en los vertederos de inertes más cercanos. La planta debe estar construida antes del año 2005 para posibilitar el cumplimiento de objetivos. Esta planta de reciclaje podría disponer infraestructuras comunes con la planta de residuos voluminosos descrita en el apartado siguiente (línea de trituración y machaqueo y línea de desmontaje manual).
  
Según los objetivos de recogida, reciclaje y eliminación propuestos en este plan y teniendo en cuenta las características geográficas y de producción de los distintos municipios y zonas se propone la siguiente distribución geográfica y de tratamiento de los residuos de la construcción y demolición:
  
Área Alto Palancia: La producción total de los municipios de Alto Palancia no alcanza las 400 Tm/día (masa crítica para la instalación de una unidad de tratamiento. Por lo tanto se propone que los residuos de la construcción y demolición de esta zona se destinen, según los objetivos de reciclaje, a una planta de reciclaje que se instalará en la Plana Baixa, siempre que la producción y la distancia del municipio a la planta lo permita de forma viable. En caso contrario se destinarán a los vertederos de inertes efectuando de forma previa una clasificación.
  
Area de la Plana Baixa y el Camp de Morvedre:
  
La producción total diaria conjunta de estas dos zonas es de 630 Tm/día por lo tanto se puede instalar una planta pequeña que de servicio a estas dos zonas y a parte de los residuos del Alto Palancia. Esta planta trataría los residuos generados en la zona de la Vall d'Uixó y el Camp de Morvedre.
  
Con el fin de cumplir los objetivos la construcción de esta planta se debería realizar antes del año 2005.
  
2.3.2 Infraestructuras
  
Se tratarán residuos voluminosos e inertes municipales. No obstante también podrán tratarse otros residuos inertes como los procedentes de la construcción y demolición. Según el modelo propuesto las infraestructuras de gestión necesarias para los residuos de construcción y residuos voluminosos son las siguientes:
  
- 1 Planta de reciclaje necesarias para el cumplimiento de objetivos de residuos de la construcción y demolición y residuos voluminosos denominadas ?Unidades de Tratamiento de residuos de la construcción y demolición y residuos voluminosos?.
  
Características de las plantas de reciclaje o Unidades de Tratamiento
  
En general, estas Plantas de reciclaje estarán compuesto por:
  
- Recepción de materiales, pesaje y clasificación inicial:
  
De forma previa a la incorporación de los residuos al proceso de clasificación, se efectuará su descarga para la separación de residuos voluminosos de forma manual y mecanizada. Todo centro de tratamiento estará vallado, urbanizado y provisto de una báscula.
  
- Planta de clasificación:
  
Los residuos inertes a tratar en la planta de clasificación presentan una tipología variada motivada por la incorrecta clasificación de estos residuos en origen. En esta planta se separaran los residuos orgánicos y peligrosos de los que realmente son inertes.
  
De estas fracciones unas irán a vertederos controlados de residuos urbanos y los residuos peligrosos deberán ser entregados a un gestor autorizado para este tipo de residuos. El porcentaje correspondiente a escombros pasará a la siguiente fase.
  
La fracción de voluminosos no valorizable se destinarán a un vertedero controlado de residuos urbanos en celda independiente.
  
La fracción de residuos de la construcción y demolición no inerte se destinará a un vertedero controlado de residuos urbanos en celda independiente.
  
- Planta de machaqueo:
  
En la planta de machaqueo se incorporarán la fracción de escombros procedente de la planta anterior. El objetivo de esta planta es la reducción de tamaño y eliminación de impurezas de forma que se obtenga un producto final apto para la venta como áridos de construcción.
  
- Vertederos de Inertes. Se construirán los vertederos de inertes necesarios para cubrir los aportes de residuos que se muestran en el cuadro adjunto. En cada uno de los vertederos se acondicionará una zona de clasificación y separación de los no inertes que pudieran acompañar a los mismos.
  
AÑO ZONA COMARCA M3/AÑO T/DÍA
  
2001-2005 III Alto Palancia 28.974 111
  
 III Plana Baixa 102.751 394
  
 III Camp de Morvedre 61.571 236
  
2005 III Alto Palancia 24.695 95
  
 III Plana Baixa 86.306 331
  
 III Camp de Morvedre 52.530 201
  
2006 III Alto Palancia 12.499 48
  
 III Plana Baixa 43.563 167
  
 III Camp de Morvedre 26.595 102
  
2.4 Residuos singulares
  
2.4.1 Residuos de Jardinería:
  
La producción de los residuos verdes de jardinería procede de dos fuentes:
  
- Podas de jardines privados
  
- Podas de espacios verdes públicos realizada por los servicios municipales
  
Para la valorización de estos residuos será necesario establecer sistemas de recogida selectiva de estos residuos.
  
- Recogida selectiva:
  
Zonas ajardinadas privadas:
  
Se propone la ubicación y recogida periódica de contenedores en zonas privadas ajardinadas. La cantidad y periodicidad de recogida de estos contenedores deberá definirse en los planes locales en función de la amplitud de las zonas ajardinadas.
  
Zonas ajardinadas públicas:
  
Recogida selectiva de los residuos de poda y jardinería por los propios servicios que realizan las labores de jardinería, o bien por empresas contratadas para tal fin.
  
- Tratamiento:
  
Los residuos de poda se enviarán a las plantas de valorización de materia orgánica. Estas plantas dispondrán de la infraestructura necesaria (trituradoras) para poder aprovechar estos residuos.
  
El destino final será el de compostaje en caso de ramas y restos verdes, y el de triturado para aglomerado en caso de leña.
  
2.4.2 Residuos Peligrosos de origen doméstico
  
Atendiendo a la definición de ecoparques realizada en el apartado correspondiente a producción de residuos se calculan las infraestructuras necesarias.
  
En la tabla siguiente se exponen los criterios seguidos para estimar el número de ecoparques necesarios en función de la población de derecho del municipio y/o comarca.
  
CRITERIOS PARA LA INSTALACIÓN DE ECOPARQUES
  
MUNICIPIO/COMARCA ECOPARQUE
  
 TIPO A TIPO B TIPO C TIPO D
  
1 - 2.000 hab. 1
  
2.001 € 5.000 hab. 2 - - -
  
5.001- 10.000 hab. - 1 - -
  
10.001 € 30.000 hab. 1 -
  
30.001 € 70.000 hab. - - 1 -
  
70.001 € 120.000 hab. - - 2 -
  
120.001 € 170.000 hab. - - 3 -
  
170.001- 230.000 hab. - - - 1
  
230.001 € 300.000 hab. - - 1
  
> 300.000 hab. - - 1 (por cada
  
 300.000 hab.)
  
Los cuatro Ecoparques tipo surgen de un mismo concepto esencial que esta adaptado a sus necesidades en función del número potencial de usuarios previsto en cada una de ellas.
  
ECOPARQUES HABITANTES POTENCIALES /POR ECOPARQUE
  
Tipo A 1-5.000 hab.
  
Tipo B 5.001 € 10.000 hab.
  
Tipo C 10.001 € 70.000 hab.
  
Tipo D > 70.000 hab.
  
Las instalaciones más pequeñas (tipo A y B) se han planteado de forma más sencilla, con una sola cota, común para todas las áreas y una superficie de circulación alrededor de la cuál se distribuyen colocados en batería los contenedores de los diferentes residuos, con una capacidad máxima de 15 m3. Las instalaciones A y B están planteadas como áreas de aportación para la recogida selectiva de pequeños municipios de vidrio, papel, envases ligeros e inertes, no incluyendo residuos peligrosos.
  
La instalación mediana (Tipo C) tendrá zonas a diferentes niveles con muelles de descarga para facilitar la carga de los contenedores por parte de particulares.
  
En esta instalación los viales tendrán dos carriles, uno para la circulación y uno para el estacionamiento necesario para las operaciones de descarga, de forma que los usuarios no interrumpan el paso de los otros. Así mismo se ha previsto un doble bucle de circulación que permitirá al usuario acceder a todos y cada uno de los contenedores existentes en la instalación en un único circuito, o bien salir del mismo si fuese necesario sin tener que completar el trayecto completo del circuito.
  
La instalación grande (Tipo D) reúne las mismas características esenciales que el ecoparque tipo C completadas con la existencia de un vial de circunvalación, con un acceso y salida independientes del de los usuarios, con sus correspondientes áreas de maniobra para los camiones y vehículos de recogida de los residuos, de forma que no interfieran en ningún momento dentro de la instalación con los vehículos de los particulares.
  
Las infraestructuras necesarias en el área de gestión 2 son las siguientes
  
MUNICIPIO POBLACIÓN 1998 ECOPARQUES TIPO DE
  
 NECESARIOS ECOPARQUE
  
Algimia de Almonacid 504 1 A
  
Almedíjar 496 1 A
  
Altura 5.507 1 B
  
Azuébar 615 1 A
  
Barracas 291 1 A
  
Bejís 634 1 A
  
Benafer 150 1 A
  
Castellnovo 1.797 1 A
  
Caudiel 1.238 1 A
  
Chóvar 688 1 A
  
Gaibiel 359 1 A
  
Geldo 1.233 1 A
  
Higueras 72 1 A
  
Jérica 2.757 2 A
  
Fuente la Reina 51 10 A
  
Matet 243 1 A
  
Montán 596 1 A
  
Navajas 890 1 A
  
Pavías 102 1 A
  
Pina de Montalgrao 293 1 A
  
Sacañet 208 1 A
  
Segorbe 13.505 1 C
  
Soneja 2.429 2 A
  
Sot de Ferrer 709 1 A
  
Teresa 645 1 A
  
Torás 454 1 A
  
Toro (El) 624 1 A
  
Vall de Almonacid 511 1 A
  
Viver 2.167 2 A
  
Aín 206 1 A
  
Alfondeguilla 1.223 1 A
  
Almenara 6.654 1 B
  
Artana 2.487 2 A
  
Chilches 2.956 2 A
  
Eslida 1.019 1 A
  
Llosa (la) 1.240 1 A
  
Moncofa 4.955 2 A
  
Nules 15.288 1 C
  
Vall d'Uixó (la) 38.349 1 C
  
Vilavella (la) 4.525 2 A
  
Alquerías del Niño Perdido 4.406 2 A
  
Albalat dels Tarongers 791 1 A
  
Alfara de Algimia 595 1 A
  
Algar de Palancia 496 1 A
  
Algimia de Alfara 976 1 A
  
Benavites 775 1 A
  
Benifairó de les Valls 2.343 2 A
  
Canet d'En Berenguer 2.674 2 A
  
Estivella 1.282 1 A
  
Faura 3.360 2 A
  
Gilet 1.764 1 A
  
Petrés 883 1 A
  
Quart de les Valls 1.291 1 A
  
Quartell 1.628 1 A
  
Sagunto/Sagunt 67.461 1 (ya existente) C
  
Segart 200 1 A
  
Torres Torres 495 1 A
  
Otros residuos peligrosos son las pilas y fluorescentes, cuya recogida y transporte, es competencia del ayuntamiento y su valorización y tratamiento, es competencia de la Generalitat Valenciana.
  
Residuos Voluminosos:
  
El tratamiento de residuos voluminosos está relacionado con los tipos de residuos existentes descritos en la Memoria Justificativa y sus posibilidades de reciclaje.
  
El tratamiento y capacidad de valorización de la planta de RECD y RV vista en el apartado anterior viene determinada por el cumplimiento de objetivos de recuperación y reciclaje.
  
La planta debería disponer como mínimo de :
  
- Tratamiento de Línea blanca con CFC: extracción de los gases del interior del espumado
  
- Tratamiento de línea blanca sin CFC: Desmontaje de elementos que dificulte el tratamiento posterior
  
- Línea Marrón: Desmontaje de elementos peligrosos
  
- Línea de colchones y muebles: Trituración y valorización de los distintos elementos.
  
2.5 Resumen de las instalaciones previstas
  
(1): De acuerdo con el programa de envases.
  
(2): Variable.
  
(\*) Área 7: Comarca del Alto Palancia
  
(\*) Área 10: La Plana Baixa
  
(\*) Área 14: Camp de Morvedre
  
2.6 Modelo económico
  
a) Los proyectos de gestión de residuos tanto de iniciativa pública como de iniciativa privada deberán incluir los estudios y compromisos económico financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones realizar.
  
b) En la memoria económica se distinguirá claramente dos apartados:
  
c) Las inversiones para la construcción de las instalaciones previstas en el plan zonal.
  
d) Los costes de explotación de los servicios de valorización y eliminación de los residuos.
  
En el apartado relativo a las inversiones la memoria económica especificará las amortizaciones de las inversiones con inclusión de todos los costes, que será a veinte años para la obra civil, obras de urbanización y edificaciones y de diez años para la maquinaria fija y móvil.
  
En el supuesto de que el proyecto de gestión comprenda otras inversiones se justificarán debidamente los plazos de amortización que se apliquen a las inversiones propuestas.
  
En estos supuestos se propondrá el plazo, forma y condiciones en que revertirán las instalaciones a la administración.
  
En el proyecto de gestión se fijará el canon por tonelada a cobrar por la gestión de cada uno de los residuos. En el cálculo de dicho canon se tendrá en cuenta además de las amortizaciones de las inversiones, los gastos de mantenimiento, gastos de explotación, fianzas, seguros y para el caso de vertederos el mantenimiento de las medidas de control y vigilancia por un periodo de treinta años a partir de su clausura.
  
Asimismo se establecerá el cálculo del correspondiente canon, para los supuestos que el coste de la inversión en las instalaciones se financie con de fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25, el 50, el 70 ó el 85 por ciento del total de la inversión.
  
2.7 Condiciones a cumplir por las entidades supramunicipales para garantizar la eficacia de su actuación en la ejecución del plan zonal.
  
Los municipios que se encuentren integrados en las área de gestión 2 del Plan Zonal de las Zonas III y VIII podrán agruparse en Consorcios o Mancomunidades para la ejecución del Plan Zonal de conformidad con lo establecido en la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana, de acuerdo con lo establecido en la legislación de régimen local.
  
La entidad supramunicipal que se constituya actuará como administración competente para la tramitación y adjudicación de los proyectos de gestión, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 36 y 37 de la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Consorcio o Mancomunidad que se constituya deberá estar integrada por municipios incluidos dentro del ámbito territorial del Plan Zonal, que representen al menos a más del 50 por ciento de la población total de la zona, de acuerdo con el número de habitantes de derecho de la última rectificación patronal válidamente aprobada antes de la fecha de su constitución.
  
En todo caso deberá quedar abierta la incorporación de cualquiera de los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
El Consorcio o Mancomunidad que se constituya deberá disponer de plena capacidad y recursos técnicos y económicos suficientes para garantizar la correcta ejecución y desarrollo de las previsiones contenidas en el Plan Zonal y deberá estar constituido antes de que transcurra el plazo de tres meses desde la aprobación definitiva del Plan Zonal.
  
El Consorcio o Mancomunidad tendrá como finalidad principal la ejecución de las previsiones contenidas en este Plan Zonal y aquéllas otras que asuma en aplicación de la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Para los residuos urbanos, el Consorcio o Mancomunidad que se constituya tendrá para el área de gestión, una única tasa que será calculada a partir de los costes de construcción y explotación de todas las instalaciones de valorización y eliminación previstas en el área de gestión.
  
Condiciones que ha de reunir el Consorcio:
  
El Consorcio que se constituya podrá estar integrado, además de por los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan Zonal, por la Generalitat Valenciana y por las Diputaciones Provinciales de Castellón y Valencia.
  
Sus Estatutos determinarán sus fines de conformidad con lo establecido en este Plan Zonal, así como las particularidades de su régimen orgánico, funcional y financiero.
  
Condiciones que ha de reunir la Mancomunidad:
  
La Mancomunidad que se constituya únicamente podrá estar integrada por los municipios comprendidos en el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
Sus Estatutos establecerán sus fines, de conformidad con lo establecido en este Plan Zonal, así como su régimen orgánico, funcional y económico financiero.
  
En todo caso el contenido mínimo de sus estatutos será el que determina el artículo 36 del Real Decreto Legislativo 781/1986, de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las Disposiciones Legales Vigentes en materia de Régimen Local.
  
Su régimen jurídico será el que determine la legislación de régimen local, y en especial el artículo 44 de la Ley 7/1985, de 2 de abril, reguladora de las Bases de Régimen Local; los artículos 35 a 38 del Real Decreto Legislativo 781/1986, de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las Disposiciones Legales Vigentes en materia de Régimen Local y disposiciones concordantes.
  
2.8 Plazo de ejecución del plan
  
En la tabla adjunta se muestran los plazos de ejecución para implantar cada una de las infraestructuras planteadas en el presente plan zonal.
  
El Plan tendrá una vigencia de 20 años, transcurridos los cuales deberá revisarse en su integridad. No obstante si se producen cambios tecnológicos o legislativos que lo aconsejen, podrá revisarse antes del término de su vigencia las veces necesarias.
  
2.9 Medidas de compensación
  
A continuación se exponen las opciones a escoger, que podrán presentarse en el proyecto de gestión en cuanto a las medidas de compensación, a favor de aquellos municipios en cuyo término municipal se ubiquen las instalaciones de eliminación y valorización de los residuos.
  
Medidas económicas:
  
- Reducción de la carga económica que conlleva la prestación del servicio mancomunado de gestión de los residuos (reducción de la tasa de gestión de residuos).
  
- Compensaciones directas en la gestión de residuos:
  
- 100 PTA. o más por tonelada de residuos tratados en la planta de valorización
  
- 200 PTA. o más por tonelada de residuos eliminados en el depósito controlado
  
- 5.000.000 PTA. o más anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo independiente.
  
- Medidas de carácter ambiental:
  
- Financiación para la creación de zonas verdes dentro del municipio afectado.
  
- Financiación para la reforestación de áreas de bosque del término municipal que hayan sufrido un incendio.
  
- Ayudas para realizar auditorías ambientales o implantar la Agenda 21 Local.
  
- Medidas de promoción y educación ambiental:
  
- Creación de una oficina de información ambiental o aula medioambiental, que coordine y planifique todos los programas informativos y educativos que tengan por objetivo la divulgación del Plan Zonal y la educación de los ciudadanos en la gestión de los residuos.
  
- Jornadas de puertas abiertas de las instalaciones de gestión de los residuos.
  
- Coloquios y debates con la participación de las asociaciones civiles para explicar en que consiste el nuevo modelo de gestión de los residuos.
  
- Cualquier otra medida que comporte una mejora ambiental en los municipios de la zona.
  
2.10 Medidas de ámbito municipal
  
2.10.1 Ordenanzas municipales
  
Las ordenanzas municipales deberán adaptarse a las prescripciones y objetivos del Plan Zonal para favorecer su implantación y garantizar los siguientes objetivos de gestión:
  
- La minimización de la producción de residuos
  
- La recogida selectiva de materia orgánica, vidrio, papel-cartón y envases ligeros
  
- La correcta gestión de los residuos inertes.
  
A continuación se enumeran las principales condiciones que deberán incluirse en las ordenanzas municipales:
  
- Condiciones relacionadas con los contenedores y horarios
  
- La entidad local establecerá, en concordancia con el consorcio, mancomunidad o asociación que se cree, el horario y la frecuencia para la recogida de los contenedores.
  
- Se requerirán a los usuarios las siguientes especificaciones:
  
- Los contenedores se utilizarán adecuadamente dentro del horario establecido, depositando los residuos en bolsas bien cerradas, y cerrando igualmente los contenedores después de usarlos.
  
- No se obstaculizará la carga, el vaciado o el traslado de los contenedores. Por ello deberá impedirse que los ciudadanos depositen las bolsas en el suelo, en lugar de en el interior de los contenedores.
  
- No se desplazarán los contenedores de la ubicación dada por el ayuntamiento.
  
- No se producirán daños a los contenedores (adhesivos o carteles, hacer pintadas o inscripciones, etc.). El ayuntamiento imputará a los responsables el coste del contenedor o contenedores, además de imponer la sanción correspondiente.
  
- Condiciones relacionadas con la minimización de la producción de residuos
  
- Se establecerán exigencias ambientales en la concesión de licencias municipales para nuevas empresas que quieran establecerse en el municipio. En este punto los Ayuntamientos deberán exigir una serie de condiciones de obligado cumplimiento a aquellas actividades de nueva creación que generen residuos. Estas condiciones se centrarán en:
  
- Utilización de la mejor tecnología disponible para la reducción de la producción de residuos y para la reducción de su peligrosidad
  
- Garantías sobre la valorización de los residuos generados por la actividad
  
- Diseño de los productos manufacturados de tal manera que faciliten la recuperación de los subproductos y la valorización de las materias y substancias que contienen cuando queden fuera de uso
  
- Recogida selectiva de materia orgánica, papel-cartón, vidrio y envases ligeros:
  
Se considerarán dos modalidades:
  
- Obligatoria: Para los generadores singulares. En el caso de los comercios que generen cajas de cartón se deberá doblar y atar dichas cajas antes de la recogida.
  
- Voluntaria: Extensiva para los vecinos. Su recogida se realizará en contenedores comunitarios.
  
- Deberá prohibirse:
  
- El depósito de materiales en contenedores que no correspondan al que se especifique.
  
- La recogida de la fracción depositada en estos contenedores por parte de personal ajeno a la empresa de recogida.
  
2.10.2 Promoción y educación ambiental.
  
Para la consecución de los objetivos de un programa integrado de gestión municipal de residuos, es imprescindible la participación de los ciudadanos y de los agentes sociales implicados. Para ello, el ente mancomunado, con la colaboración de los municipios, debe impulsar la realización de una campaña de concienciación social destinada no sólo a dar información sino también a promover la educación medioambiental en los municipios.
  
2.10.2.1 Objetivos de la campaña de concienciación social
  
Los objetivos de la campaña de concienciación social serán los siguientes:
  
- Conseguir que los ciudadanos entiendan la problemática de los residuos y conozcan los diferentes factores implicados (aspecto cognoscitivo)
  
- Crear conciencia en los ciudadanos sobre el impacto ambiental de una gestión inadecuada de los residuos y de la necesidad de aplicar un modelo más correcto, aunque este exija un mayor esfuerzo (aspecto emocional)
  
- Concienciar sobre las implicaciones ambientales de la compra y el uso de cualquier producto o servicio.
  
- Dar a conocer el modelo de gestión de residuos y el papel de los diversos agentes sociales en la cadena de consumo: productores, distribuidores, vendedores y consumidores (qué deben y pueden hacer)
  
- Conseguir que los ciudadanos aprendan a distinguir las diferentes fracciones de los residuos que han de separar en origen, principalmente la materia orgánica y los residuos peligrosos, y la manera en la que han de entregarla a los sistemas de recogida selectiva
  
- Cambiar los hábitos cotidianos, (en un porcentaje bastante significativo) de los ciudadanos, por lo que respecta a la reducción (evitar los embalajes superfluos, envases no retornables, productos de un solo uso, etc...), la recogida selectiva de las fracciones valorizables y la recogida selectiva de los residuos especiales
  
- Incentivar el uso y consumo de productos de menor impacto ambiental o provenientes del reciclado
  
- Lograr que los distribuidores y vendedores tengan el incentivo y la sensibilidad para participar activamente en el modelo de gestión, mirar de ofrecer a sus clientes la posibilidad de generar menos residuos (productos sin embalajes superfluos, productos que no generen residuos especiales...), colaborar en su valorización (envases y embalajes retornables o reciclables...) y favorecer la compra de productos reciclados y de eco balance positivo
  
- Proporcionar a los diversos agentes sociales un sistema de información ágil y fundamentado sobre los diversos condiciones que afectan al Plan Zonal de Residuos, que les dé apoyo y evite la circulación de ideas tópicas e inexactas.
  
- Coordinar la participación en la recogida selectiva según las características locales de cada municipio.
  
Estos objetivos generales de la campaña de concienciación deberán ayudar a alcanzar los objetivos cuantitativos del Plan Zonal de Residuos.
  
2.10.2.2 Planificación cronológica de la campaña
  
En función de su distribución en el tiempo, deben desarrollarse dos tipos de elementos de comunicación:
  
- Comunes y simultáneos, para todo el territorio en que se aplicará el Plan de Gestión de Residuos. Estos elementos corresponden básicamente a la fase inicial de la campaña y al seguimiento y son principalmente las actuaciones en los medios de comunicación (TV, prensa y radio), las inauguraciones de las instalaciones de tratamiento, la presentación oficial del Plan de Gestión, las exposiciones, etc.
  
- Específicos para los municipios, de manera que cada municipio los distribuya en función de su planificación cronológica. Corresponden a la fase de puesta en marcha del programa en el municipio. Estos elementos son principalmente: la distribución de correo personalizado a los habitantes del municipio, la distribución de material (tríptico de sensibilización, guía de segregación, medios de segregación interna), las visitas puerta a puerta, etc.
  
La campaña tendrá tres fases bien diferenciadas: inicial, de puesta en marcha, y de seguimiento; (cada una con unos elementos de comunicación concretos y diferentes).
  
- Fase Inicial:
  
Es una fase fundamentalmente descriptiva. Dada la importancia de que los ciudadanos conozcan la gestión de los residuos sólidos urbanos y la recogida selectiva, se creará una serie de actuaciones de comunicación general para que términos como «residuos», «recogida selectiva», «reciclaje», etc., pasen a formar parte de las inquietudes y preocupaciones de la mayor parte de la población. Al mismo tiempo, esta actuación contribuirá a crear una cierta expectativa para la puesta en marcha del nuevo sistema de recogida y gestión.
  
Para esta campaña, se utilizarán diversos elementos de comunicación como:
  
- Artículos de prensa
  
- Realización de un vídeo sobre el Plan de Gestión en general
  
- Preparación de una exposición itinerante de carácter general sobre residuos abierta al público
  
- Exposiciones en las instalaciones de gestión que se inauguren y jornadas de puertas abiertas
  
Sesiones informativas para asociaciones y colectivos específicos; particularmente para aquellos que deberán de participar en la recogida puerta a puerta
  
Preparación de material didáctico para los escolares
  
Edición y distribución de un tríptico de sensibilización
  
Preparación del voluntariado que realizará las visitas «puerta a puerta» en la siguiente fase de la campaña.
  
Realización de encuestas para conocer la opinión de los ciudadanos en condiciones como la conciencia medioambiental, el nivel de conocimiento de la recogida selectiva, la imagen del actual sistema de recogida, el grado de predisposición a participar en la recogida selectiva y las motivaciones más importantes, para encontrar argumentos de peso sobre los que fundamentar la campaña.
  
Estas encuestas, además de permitir conocer el nivel de sensibilización de los ciudadanos y sus preocupaciones en este ámbito, harán una importante función como elemento de comunicación y educación, porque muchas veces despiertan la conciencia de los ciudadanos encuestados.
  
La campaña de comunicación se dirigirá a todos los ciudadanos, pero habrá elementos concretos para determinados grupos o colectivos que, dadas sus características, se harán mediante canales de comunicación específicos. Por ejemplo, se prevé la preparación de material adecuado para la prensa, los escolares, las asociaciones de vecinos, los comercios, las oficinas y los mercados, entre otros.
  
- Puesta en marcha de la campaña
  
La puesta en marcha de la campaña requiere unas actuaciones de comunicación con un contenido muy concreto que debe coordinarse con la puesta en marcha del sistema de recogida de residuos. Por este motivo, los elementos de comunicación que se diseñen se distribuirán a los ayuntamientos, de forma que cada uno los distribuya a la población unos días antes de la puesta en marcha de la recogida.
  
Entre los diferentes elementos de comunicación que se pueden realizar para esta etapa se encuentran:
  
- Envío de una carta conjunta de la Conselleria de Medio Ambiente y de las autoridades locales, pidiendo la participación ciudadana e informando del día en que empezará a funcionar el nuevo sistema de recogida.
  
- Visitas puerta a puerta (con voluntarios bien preparados).
  
- Colocación de carteles informativos en los portales sobre la ubicación de los contenedores de recogida selectiva.
  
- Reuniones o visitas informativas a comercios, mercados, escuelas, bares y restaurantes.
  
- Distribución de pegatinas entre los comercios, escuelas y otros agentes colaboradores, con la figura y el color del contenedor previsto para la recogida de cada fracción.
  
También es importante, como un elemento más de comunicación, la publicación o la difusión a través de la prensa local de los primeros resultados del programa (por ejemplo, mediante las radios municipales).
  
- Seguimiento
  
Esta es, sin duda, la fase más larga de la campaña. Su objetivo es consolidar la segregación en origen y la participación por parte de los ciudadanos y colectivos. Los propósitos que persigue esta fase se indican a continuación:
  
- Aumentar la participación
  
- Mejorar la calidad de los materiales segregados
  
- Evitar la desmotivación de los ciudadanos, pasada la primera fase de la campaña.
  
Durante esta fase, además de la información a los ciudadanos, se deberán continuar:
  
- Los contactos directos con los medios de comunicación
  
- Las acciones recordatorias de los materiales solicitados a los puntos de entrega
  
- Los programas de educación a las escuelas con la organización de talleres de reciclaje, de compostaje, jornadas sobre ecología, etc.
  
- Las encuestas a los ciudadanos para conocer el grado de participación y el grado de satisfacción con el servicio
  
2.11 Criterios para el desarrollo de los proyectos de gestión
  
Los proyectos de gestión se presentarán una vez constituido el Consorcio o Mancomunidad de municipios que integran el ámbito del área de gestión correspondiente. La elaboración de los proyectos de gestión podrán realizarse por el propio Consorcio o Mancomunidad o por personas físicas o jurídicas. En desarrollo de este Plan zonal se podrán presentar los siguientes Proyectos de Gestión de residuos para las áreas de gestión:
  
- Proyecto de gestión de residuos sólidos urbanos y residuos de jardinería. Este proyecto incluirá la construcción del complejo de valorización descrito en el apartado 2.2 del presente documento. La red de ecoparques, así como la gestión de los residuos recogidos en estas instalaciones.
  
- Proyecto de gestión de residuos de obra y construcción y voluminosos. Este proyecto incluirá la construcción de la planta de reciclaje ?unidad de tratamiento de residuos de la construcción y demolición y residuos voluminosos- descrita en el apartado 2.3 del presente documento y vertederos de inertes. Los residuos a tratar serán los voluminosos e inertes urbanos, así como otros residuos inertes de construcción.
  
- Otros proyectos de gestión que las administraciones competentes consideren necesario.
  
Los proyectos de gestión que desarrollan el plan zonal correspondiente, contendrán como mínimo:
  
a) El ámbito territorial y la categoría o tipo de residuo que constituye su objeto, siempre en referencia al área de gestión correspondiente.
  
La delimitación territorial no podrá excluir de su ámbito territorial áreas que dentro de la misma zona, establecida por el plan zonal, no tengan entidad suficiente para constituir un ámbito de gestión propio del residuo objeto del proyecto.
  
b) La localización de las infraestructuras con un grado de detalle 1/5.000, en caso de ser necesario la construcción de éstas.
  
c) Anteproyecto de las instalaciones donde se definen las dimensiones y características de las infraestructuras, obras e instalaciones necesarias para la ejecución del proyecto de gestión.
  
d) Plan de gestión-explotación de las instalaciones
  
e) El calendario de ejecución de las infraestructuras e instalaciones y el plazo en el que finalizarán las obras y se pondrá en funcionamiento el servicio de gestión de residuos.
  
f) Se establecerá el plazo de duración de la gestión del servicio.
  
g) En el caso de infraestructuras de valorización y eliminación de residuos se requerirá un estudio de detalle del emplazamiento en el que se realizarán los sondeos, ensayos y trabajos de campo necesarios para determinar:
  
- Permeabilidad del terreno
  
- Estabilidad de taludes
  
- Problemas de expansividad
  
- Agresividad química del suelo
  
- Nivel freático y funcionamiento hidrogeológico
  
Estos parámetros deberán cumplir con los criterios establecidos en el PIR y en la Directiva 31/99 para ubicación de vertederos.
  
h) Estudio económico-financiero y cálculo de la Tasa de tratamiento para cubrir la amortización de las instalaciones y gastos de explotación del servicio y fórmula para su actualización en los diferentes años.
  
i) Criterios para el control de funcionamiento y calidad de las instalaciones.
  
j) Aquellas otras que vengan establecidas por una norma de rango superior.
  
El Plan de Gestión en los Proyectos de Gestión, que incluirá, al menos:
  
1.Las técnicas de valorización y eliminación de residuos.
  
2. Justificación del cumplimiento de los objetivos de valorización y eliminación conforme a lo establecido en el apartado 1.1.6. del presente plan zonal.
  
3. Los compromisos asumidos, distinguiendo entre aquellos que sean mínimos e imprescindibles y aquellos otros de mejora o complementarios.
  
4. La constitución de garantías conforme a la Ley 13/1995 de 18 de mayo, de Contratos de las Administraciones Públicas.
  
5. La forma de prestación del servicio o servicios incluidos en el plan de gestión.
  
6. Los estudios y compromisos económico-financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones a realizar. Todos los costes de las obras, instalaciones, explotación y cualquier otro derivado de su construcción o gestión serán a cargo del adjudicatario del plan de gestión.
  
7. Plazo, forma y condiciones en que, en su caso, revertirán las instalaciones y los terrenos a la administración.
  
8. Organigrama general del personal que gestionará las plantas.
  
9. Descripción de la maquinaria, vehículos y otros medios auxiliares que serán destinados a la explotación.
  
10. Plan de mantenimiento de instalaciones y equipos.
  
11. Consumos previstos de energía, agua y otros reactivos o materiales
  
12. Los proyectos de gestión que valoricen la materia orgánica y obtengan compost deberán incluir también un plan de calidad del producto, donde se indique la cantidad de compost a muestrear y las analíticas a realizar. Además deberá incluir un sistema de control del etiquetaje del compost.
  
El Anteproyecto de las Instalaciones contendrá:
  
- Memoria: Descripción del proyecto y de los principales elementos que forman la planta
  
Dimensionamiento del proceso
  
Diagramas generales del proceso
  
Balances de masas y energía, en su caso
  
Marcas, tipos y diferentes características de los equipos y maquinaria móvil o fija
  
Plan de obras
  
- Planos: planos generales, de conjunto, de situación y de detalle, estructurales y mecánicos, suficientes y necesarios para que la obra quede perfectamente definida y que no puedan dar lugar a equívocos.
  
- pliego de condiciones técnicas: Descripción de las obras y relación de prescripciones.
  
Especificaciones de los equipos.
  
- Presupuesto: se confeccionarán incluyendo todas las partidas necesarias para la ejecución de obras.
  
- Estudio de Impacto ambiental, cuyo contenido se ajustará a la Ley Valenciana de Impacto Ambiental y Reglamento que la desarrolla.
  
- Plan de calidad: se elaborará un plan de calidad para la ejecución de los trabajos, que incluirá la elección del laboratorio especializado, donde se indique la metodología empleada, así como los ensayos y controles que se harán durante la fase de ejecución de las obras.
  
El Estudio Económico-Financiero del Proyecto de Gestión contendrá:
  
1. Capacidad de la planta según el anteproyecto de ejecución
  
2. Rendimiento de las infraestructuras y maquinaria.
  
3. Coste de reparaciones y mantenimiento previsto de la obra civil, separado por años de vida útil4. Coste de reparaciones y mantenimiento previsto de las instalaciones mecánicas separados por años de vida útil
  
5. Coste de personal de explotación
  
6. Coste de suministros de operación (agua, electricidad, combustible, teléfono)
  
7. Coste de depuración de efluentes
  
8. Bonificación por venta de materiales y/o electricidad.
  
9. Intereses de financiación, plazo de amortización y coste de la amortización.
  
10. Cálculo de la tasa por habitante y por kilo tratado.
  
2.12 Criterios para la adjudicación
  
Los criterios de valoración que pueden servir para la adjudicación y la ponderación que se les atribuye, son los siguientes:
  
1. Solución técnica propuesta en la que se ponga de manifiesto el grado de aprovechamiento de los recursos contenidos en los residuos y minimización de los vertidos de rechazo e impacto ambiental
  
- Minimización en el consumo energético, agua y producción de lixiviados
  
- Fiabilidad en la medida de los parámetros de control, simplicidad del proceso y fiabilidad respecto a la reposición de los equipos
  
2. Propuesta económica financiera de la tasa a repercutir
  
3. Experiencia en obras similares de la tecnología propuesta, así como en la explotación de instalaciones para el tratamiento de residuos



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI