Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5655, del 07-12-2007 (2007/14685)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Venta del Moro, Benimuslem, Senyera, Favara i Paiporta.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5655

Data del DOGV
:   07-12-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14685

CVE


Data del document
:   21-11-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Benimuslem](javascript:void(0))
    * [Favara](javascript:void(0))
    * [Venta del Moro](javascript:void(0))
    * [Senyera](javascript:void(0))
    * [Paiporta](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Venta del Moro, Benimuslem, Senyera, Favara i Paiporta. [2007/14685]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a als expedients 017/05-AIA Venta del Moro, 134/05-AIA Benismulem, 011/06-AIA Senyera, 152/06-AIA Favara, i 212/06-AIA Paiporta, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 21 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 017/2005-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana  
Promotor: Ajuntament de Venta del Moro  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Venta del Moro i conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Venta del Moro (València)  
Descripció del projecte  
1. Objectiu de projecte  
L'objectiu del Pla general d'ordenació urbana presentat és l'actualització del planejament vigent actualment; les normes subsidiàries de Venta del Moro, aprovades i publicades en el Butlletí Oficial de la Província el 15 de març de 1988. Amb aquest es pretenen solucionar els problemes de cessió d'espais públics i d'esgotament dels sòls previstos per a expansió urbana i industrial.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Com a conseqüència de les necessitats regularització, el PGOU proposa la distribució de sòls següent:  
1. SNU Sòl no urbanitzable, el qual es qualifica en:  
1.1. SNUPG Sòl no urbanitzable de protecció genèrica  
1.2. SNUPF Sòl no urbanitzable de protecció forestal  
1.3. SNUPN Sòl no urbanitzable de protecció natural  
1.4. SNUPE Sòl no urbanitzable de protecció especial  
1.5. SNUPA Sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
1.6. SNUPU Sòl no urbanitzable de protecció de vora urbana  
1.7. SNUPC Sòl no urbanitzable de protecció cultural  
1.8. SNUPI Sòl no urbanitzable de protecció per risc d'inundació  
1.9. SNUPB Sòl no urbanitzable de protecció de llits i barrancs  
1.10. SNUPP Sòl no urbanitzable de protecció de pous i fonts  
1.11. SNUPV Sòl no urbanitzable de protecció viària  
1.12. SNUND Sòl no urbanitzable de nuclis dispersos  
1.13. SNURD Sòl no urbanitzable de reserva dotacional  
2. Sòl urbanitzable (13,13 ha) qualificant-se en:  
2.1. ACA Ampliació de nucli.  
2.2. AIS-1 Habitatges aïllats-1.  
2.3. INA Industrial aïllada  
3. Sòl urbà (78,43 ha) qualificant-se en:  
3.1. NUH Nucli històric.  
3.2. CAS Nucli urbà.  
3.3. ACA Ampliació de nucli  
3.4. ADO Habitatges adossats  
3.5. ADO-1 Habitatges adossats-1  
3.6. AIS Habitatges aïllats  
3.7. TIN Tolerància industrial  
3.8. DOT Dotacional  
La població es localitza en xicotets nuclis de població situats en la meitat nord-est del municipi. A data 1 de gener de 2002, són: Casas de Moya (118 habitants), Casas de Pradas (107 habitants), Casas del Rey (80 habitants), Jaraguas (257 habitants), Las Monjas (119 habitants), Los Marcos (115 habitants) i Venta del Moro (791 habitants). En la meitat sud-oest tan sols es registren escassos nuclis dispersos, als voltants de caserius vinculats a activitats ramaderes o agrícoles i amb una població molt reduïda.   
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental presenta, per a cadascun dels nuclis de població, el raonament que ha portat a determinar les zones d'expansió del sòl a edificar i la seua classificació urbanística i les proteccions en sòl no urbanitzable. Els principals criteris que s'han seguit són:  
- Completar la trama urbana amb vials d'amplària regular en les zones d'ampliació i un vial perimetral amb filera d'arbratge per a integrar el sòl rústic.  
- Completar les dotacions amb infraestructures, equipaments i zones verdes.  
- Sòl residencial destinat principalment a habitatges de segona residència  
- Afavorir el desenvolupament de sòl industrial  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 12 de gener de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, va remetre una còpia del Pla general d'ordenació urbana de Venta del Moro, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'estudi de paisatge, com també el certificat sobre l'aprovació provisional del Pla general d'ordenació urbana pel Ple de l'Ajuntament.   
Revisada la documentació, s'observa que falten documents necessaris per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, Per la qual cosa en data 31 de març de 2005, es requereix a la Direcció Territorial la següent documentació, indicant que es remeta al Servei d'Impacte Ambiental en el termini màxim de vint dies:   
- Certificat del resultat del tràmit d'informació pública de tots els documents.  
- Còpia de les al·legacions presentades.  
- Còpia dels informes evacuats en contestació a aquestes.  
- Còpia de les observacions que l'òrgan amb competència substantiva estime pertinents   
- Informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià  
- Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent.  
En data 24 de novembre de 2005, transcorreguts set mesos des de la sol·licitud de la documentació, es declara caducat el procediment administratiu, per causes imputables a l'interessat.   
En data 22 de desembre de 2005, l'Ajuntament de Venta del Moro sol·licita admissió del recurs d'alçada i reobertura de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
En data 16 de febrer de 2006, s'estima la pretensió formulada en el recurs d'alçada interposat i es notifica a l'Ajuntament de Venta del Moro.   
En data 15 de març de 2006, el Servei d'Impacte Ambiental requereix la següent informació per a continuar amb la tramitació de l'expedient:   
- Completar la documentació tècnica del projecte:  
- Memòria informativa i justificativa.  
- Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori.  
- Normes urbanístiques.  
- Fitxes de planejament de desenvolupament i gestió.  
- Catàleg de béns i espais protegits.  
- Certificat del resultat del tràmit d'informació pública, còpia de les al·legacions presentades i dels informes evacuats en contestació a aquestes.  
- Informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
- Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts per part de l'organisme encarregat d'això, que segons l'estudi d'impacte ambiental es realitza mitjançant conveni amb Girsa.  
- Pla de classificació del sòl en què s'incorpore la delimitació de l'àmbit afectat pel Pla d'ordenació dels recursos naturals de Hoces del Cabriel, com també la seua transcripció en la part normativa del Pla general d'ordenació urbana.  
- Quadre resum en què figure la població, tant fixa com estacional, com també la demanda d'aigua potable i el volum d'aigües residuals, per a cada un dels set nuclis de població.  
- Localització dels diversos punts d'abocament a llit públic, amb la seua corresponent autorització d'abocament a llit públic atorgada per l'organisme de conca.  
- Establir el sistema de tractament adequat per a les aigües residuals dels nuclis de població existents al municipi.   
- Estudi de detall del Pla general d'ordenació forestal ja que part del sòl classificat per aquest com a sòl forestal d'arbratge natural es recull ací com a sòl no urbanitzable comú. D'altra banda, part d'aquests sòls coincideixen amb barrancs.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anunci publicat en el diari Levante, de 25 de febrer de 2004, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4703, de 2 de març de 2004.  
Durant el període d'informació pública es van presentar trenta al·legacions, totes emeses a títol individual.   
3. Resum d'al·legacions  
De totes aquestes es destaca l'única que es basa en criteris ambientals, realitzada per Pedro Beltrán Medina, en data 1 d'abril de 2004. S'hi expressa la conveniència de protegir l'àrea associada a una planta d'insistència de pedra, propietat de l'empresa Fomento de Construcciones i Contratas, SA, atés que tota la zona circumdant està protegida. En contestació a aquesta, l'Ajuntament de Venta del Moro informa que l'esmentada àrea no disposa de protecció específica des de l'aprovació de la modificació de les normes subsidiàries de Venta del Moro, publicada en el Butlletí Oficial de la Província el 16 de març de 1995, i que l'activitat que es realitza ha de disposar de la llicència adequada. La resposta proposa comprovar el compliment de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental de la modificació de les normes subsidiàries, la legalitat de l'activitat extractiva i el compliment de les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental d'aquesta.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
- Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües:  
En data 9 de març de 2006, se sol·licita informe a l'esmentada entitat perquè es pronuncie respecte de les dues alternatives possibles de tractament d'aigües, bé situant estacions depuradores en cada un dels set nuclis de població, bé construint xarxes de clavegueram des de cada un dels esmentats nuclis poblacionals a la depuradora actual de Venta del Moro. En contestació a l'esmentat escrit, el 15 de maig de 2006, l'entitat de Sanejament d'Aigües indica que no hi ha previsió en el II Pla de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana per a ampliar l'actual depuradora de Venta del Moro ni per a construir-ne cap de nova en els nuclis de població dispersos i que la solució més idònia és la construcció de diverses estacions depuradores d'aigües residuals compactes en els diversos disseminats, atesa la distància d'aquests al nucli principal i la baixa densitat de població.   
- Informe sobre la catalogació, estat i qualitat de l'arbratge a la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.   
En data 15 de març de 2006, se sol·licita informe sobre la catalogació, estat i qualitat de l'arbratge natural localitzat en la franja central del terme municipal de Venta del Moro, en relació amb l'últim epígraf del requeriment de documentació. En data 10 d'abril de 2006, es rep informe de la Tercera Demarcació Forestal de València, indicant que no s'observen circumstàncies ambientals que aconsellen la classificació d'aquests sòls com a no urbanitzable d'especial protecció, fins i tot tractant-se d'una zona matalàs o limítrofa del Parc Natural de Los Cuchillos i Las Hoces del Cabriel.   
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits. Al sud i sud-est del terme de Venta del Moro es troba el Parc Natural de Hoces del Cabriel, també classificat com a lloc d'interés comunitari (LIC) i zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA). Està constituït pel llit del riu Cabriel i els voltants d'aquest, caracteritzat per unes vessants molt erosionades, acanalades i policromes, amb una notable complexitat topogràfica fruit de l'erosió i l'afonament del riu. Aquesta zona es recull com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i recull la normativa de protecció de les esmentades àrees.   
2. Microreserva vegetal Casa del Pino. Declarada microreserva vegetal per Ordre de 24 d'octubre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge. Es tracta d'una superfície d'1,4 ha. Les espècies vegetals prioritàries són Limonium sucronicum, els usos prohibits són les labors silvícoles (excepte si és a causa de motius fitosanitaris, prevenció de caigudes i aclarides postincendi), remoció del substrat o dany a les plantes i l'abocament de runes. L'estudi d'impacte ambiental no ha considerat aquesta reserva. Malgrat això, és compatible amb la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i forestal.   
3. Forests d'utilitat pública. Gran part de les serres situades al terme municipal de Venta del Moro estan catalogades com a forests d'utilitat pública. Revisada la documentació s'observa que aquestes zones de forest d'utilitat pública cauen dins de la zona classificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i natural, per la qual cosa reben una classificació apropiada.   
4. Incendis. Els incendis succeïts en Venta del Moro es caracteritzen per ser nombrosos, però afectar poca superfície (43 ha). El Pla general d'ordenació urbana classifica els esmentats terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
5. Camins ramaders. Existeixen en a l'àmbit del terme municipal dos camins ramaders classificats:  
- Assagador Real de la Mancha o de San Juan, amb una amplària de 75,22 m i longitud de 25 km. Recorre el terme en direcció sud-oest - nord-est. Ve de la Manchuela, entrant per Vadocañas, on travessa el riu Cabriel. Fa aforadora a la Fuente de la Oliva, puja pel Collado de la Horca, torç cap a Jaraguas i la Ceja de los Catalanes, passa per Casilla del Cura, i ix al terme de Caudete, continuant cap a la plana fèrtil del riu Magre i San Juan de Requena.   
- Assagador Real de la Serranía o de Hortolà, amb una amplària de 75,22 m i longitud de 15 km. Recorre el terme en direcció nord-sud. Ve de la serra de Conca per Aliaguilla, creua els termes de Fuenterrobles i Camporrobles, entra en Venta del Moro i creua l'assagador de la Mancha per la Ceja de los Catalanes. Passa per la Salobreja, Casa Segura, Los Boquerones, la Muela i arriba al terme de Requena pel caseriu d'Hortolà.   
S'inclouen en el sòl no urbanitzable de protecció viària.   
6. Rambles i llits. El terme apareix solcat per dos llits principals, el del riu Cabriel, afluent del Xúquer, i el riu Magre. El curs del Cabriel és de traçat sinuós, amb nombroses revoltes i meandres especialment aguts.   
Juntament amb aquests dos principals llits, el terme de Venta del Moro està solcat per rambles, barrancs i rieres. En el nord-est destaquen la rambla Albosa i el barranc Boquerón; ambdós cursos conflueixen sota el nom únic de rambla Albosa, per a passar després a anomenar-se rambla de Caballero, desembocant per l'esquerra del riu Cabriel. La resta del municipi està travessat per una densa xarxa arterial de drenatge cap al riu Cabriel, pel seu marge esquerre, destacant els barrancs del Tollo, Lombardo, Ludes, Toro, Hoya Quemada, Mulo, Moro, Salgar, Cinorrio, Juan Martínez, Carcachal i Moluengo i l'assagador del Palomarejo i la rambla del mateix nom.   
S'inclouen en el sòl no urbanitzable de llits i barrancs.   
7. Catàleg de béns i espais protegits. Recull els principals béns i espais protegits, indicant el règim d'ordenació i protecció per a cada un d'ells. S'inclouen en el sòl no urbanitzable de protecció cultural.   
8. Patricova. L'estudi d'impacte ambiental indica que al terme municipal de Venta del Moro es localitzen dues zones amb distint risc d'inundació:  
- Rambla d'Albosa: nivell de risc 4, en un tram pròxim al nucli de Jaraguas.   
- Entorn del riu Cabriel: nivell de risc 5.  
L'estudi d'impacte ambiental recull les obres de canalització, mitjançant dic urbà en la rambla Albosa, consistent en la construcció d'un mur de 500 m al marge esquerre al seu pas pel nucli de Venta del Moro, previstes pel Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana i assenyala que l'ordenació plantejada pel pla general s'ha desenvolupat en funció d'aquests condicionants.  
S'inclouen en el sòl no urbanitzable de protecció per risc d'inundació.  
9. Pla zonal de residus de les zones VI, VII I IX. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla caracteritza l'àrea situada al nord-est del terme, afrontant amb els municipis de Caudete de las Fuentes i Requena, com a àrea impermeable, apta per a la possible futura ubicació d'un abocador de residus urbans. L'esmentada superfície ha de preservar-se d'altres usos i reservar-se per a aquest ús, fins que s'adjudique la gestió de l'esmentat pla. Atés que la zona està classificada com a sòl no urbanitzable de protecció natural, compleix les restriccions d'ús i reserva apropiades. Així mateix, el projecte de gestió de les zones VI, VII i IX ha d'incloure la construcció i explotació d'un ecoparc tipus B al municipi de Venta del Moro. La classificació de l'abocador determina els residus que s'han de recollir en l'ecoparc i les característiques de superfície i contenidors. D'altra banda, està prevista la construcció d'un abocador controlat de residus inerts per part de la conselleria de Territori i Habitatge, emplaçada en el Cerro de la Cabeza, a uns 500 m al nord-est del nucli de Venta del Moro.   
10. Estudi acústic. Realitzat en el mes de març de 2006, d'acord amb el que estableix la Llei 7/2002, s'han mesurat els nivells de soroll en la zona central del nucli urbà i en la vora urbana. Els nivells de soroll obtingut són reduïts, a causa de la situació allunyada de les principals infraestructures de comunicació i a l'escassa activitat industrial. Cap mesurament supera el màxim permés en l'exterior de zones d'ús residencial o industrial. No s'han realitzat mesuraments nocturns ja que les activitats productores de soroll cessen durant la nit. Malgrat que els nivells acústics no són elevats, s'han pres les mesures correctores i protectores apropiades.  
11. Àrees degradades. L'estudi d'impacte ambiental identifica com a àrees degradades:  
- Pèrdues de sòl per transformacions agrícoles en zones de relleu moderat de la meitat sud-oest i nord-est del terme. Les operacions que impliquen afavoreixen l'antropització del paisatge, contaminació del subsòl i l'erosió del sòl. Per a evitar els prejudicis d'aquestes actuacions, el pla delimita les zones de protecció incloent les zones on predomina el sòl de forest i limita els usos en elles, de manera que siguen compatibles amb els valors que motiven la protecció d'aquestes.   
- Àrees que han patit incendis forestals, eliminant la cobertura vegetal, afavorint l'erosió del medi i destruint l'hàbitat de bona part de la fauna. El pla proposa condicionar els depòsits d'aigua existents perquè puguen servir als serveis d'extinció d'incendis i millorar les dotacions de prevenció i extinció.   
- Pedreres existents o abandonades, per l'extracció de sòl, moviment de terres i impacte paisatgístic. El pla proposa la regeneració dels sòls afectats d'acord amb la legislació.   
- Abocadors clandestins. Per a evitar-los, el pla recull el projecte d'abocador controlat de residus inerts previst al paratge denominat Cerro de la Cabeza.   
- Construcció d'edificacions en sòl rústic amb alta incidència en el paisatge, principalment granges o naus agrícoles. El pla estableix mesures per a millorar la integració en l'entorn de les edificacions en sòl rústic, a més de regular-ne la ubicació en el règim de compatibilitat d'usos de les diverses zones.   
Consideracions ambientals  
1. En línies generals, Venta del Moro està situat en la part més meridional de la serralada Ibèrica i en les proximitats de la zona de transició amb la cadena Bètica. La major part dels terrenys del terme municipal són d'origen marí o lacustre. Per la seua composició geològica, les erosions de tipus hídric i eòlic adquireixen notable importància, caracteritzant el paisatge.  
El terme municipal presenta una vulnerabilitat dels aqüífers elevada, aconseguint el nivell de molt elevada en l'àrea ocupada pels tallats muntanyosos de la serra de Rubial i una zona aïllada junt amb el nucli de Jaraguas.   
El risc de lliscament és alt o molt alt en la serra del Rubial i Las Hoces del Cabriel, i es redueix, segons la pendent, cap a l'interior del terme.   
Els riscs d'inundació, encara que no molt elevats, estan associats a les conques de rius i barrancs.  
2. El clima pot definir-se com a mesomediterrani sec amb tendència a la continentalitat.   
Els hiverns són molt freds (cinc mesos no passen de 10ºC de mitjana), i es produeixen gelades fins ja entrada la primavera.   
La precipitació mitjana anual és de 440 mm. Els màxims es produeixen a finals de tardor i primavera i el mínim a l'estiu.   
3. La vegetació del terme municipal de Venta del Moro pot distingir-se en la forestal (meitat sud-oest) i l'agrícola (meitat nord-est).   
La superfície forestal arborada és de 13.257,33 ha. Aquesta superfície es reparteix en pi blanc, pi negre, pinassa, mescla d'alzina amb altres espècies i arbratge esclarissat amb coníferes i frondoses. La degradació del sòl ha propiciat la desaparició d'orgànics i l'aparició de pedregositat, la qual cosa ha portat a l'aparició de les etapes subserials més degradades: timonedes, romerars i argilagars.   
Les vores del riu Cabriel són un dels enclavaments de major interés botànic del terme. Abunden els àlbers blancs i oms. Hi ha alborços en els llocs més humits de les proximitats del Cabriel i en determinades vessants ombries. A la vora de les rambles poden trobar-se baladres i esbarzers. En els terrenys amb substrat d'algeps, principalment al voltant al riu Cabriel, es troben diversos endemismes del gènere Limonium, catalogats com a microreserva. També, a la vora del Cabriel, poden trobar-se en els tallats calcaris, com ara Globularia repens, subsp. borjae.   
El cultiu de la vinya ha tingut històricament molta importància en la zona. Els cultius agrícoles, entre ells oliveres, cereals i ametlers, han augmentat en les últimes dècades, amb ajudes de reg a degoteig.   
4. Dins de l'apartat de la fauna paga la pena ressaltar diversos fets:  
- L'abundància de diversos tipus de masses forestals permeten l'existència de nombroses aus forestals, com ara el pinsà comú, el trencapinyes, la griva, el raspinell comú, el gaig, la senyoreta, capellanet de cresta, capellanet, mallerenga carbonera i la mallerenga blava. Durant els passos migratoris la comunitat d'aus s'enriqueix considerablement. També en aquestes zones van associats mamífers com l'esquirol comú, musaranya comuna i el ratolí de camp, depredadors com la rabosa o el teixó, i rèptils com la colobra bastarda, la serp blanca, la sargantana cuallarga i la sargantana cendrosa. I amfibis com ara el tòtil, el gripau comú o el Discoglossus galganoi.   
- La presència d'una colònia d'oreneta de ribera en el riu Clarià. Aquesta espècie posseeix una població molt escassa a la Comunitat Valenciana i que ha patit destruccions importants en altres rius.  
- El declivi de nombroses espècies forestals no rapaces a causa dels incendis forestals.  
5. El proveïment d'aigua potable a Venta del Moro es realitza des de quatre perforacions d'aigua: Puntal Merino, Cañadillas, Paso de la Puebla i Carrasquilla. S'aporta informe, a petició de l'Ajuntament de Venta del Moro, realitzat pel tècnic agrícola municipal, concloent que amb les perforacions realitzades, queda garantit el consum d'aigua de la població, pel que fa a disponibilitat, compatibilitat i no-afecció a altres usos legalment establits d'increment de l'aigua previst. En data 12 de maig de 2005 es va sol·licitar informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer corresponent a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos. Amb data 14 de juny de 2005 aquesta entitat sol·licita ampliació de documentació a fi de poder emetre l'esmentat certificat.   
En l'actualitat tots els nuclis principals de població del terme municipal disposen de xarxa de sanejament mitjançant col·lector, però tan sols les aigües residuals del nucli de Venta del Moro són tractades en estació depuradora. El pla general preveu la instal·lació d'estacions depuradores d'aigües residuals adaptades a les necessitats cada nucli. L'entitat de sanejament considera aquesta solució com a apropiada, condicionada a la remissió dels projectes de construcció de les diverses depuradores previstes a aquesta i la revisió per part d'aquesta dels aspectes tècnics.   
Està previst l'abocament de les aigües pluvials i les residuals ja tractades a llit públic. Amb aquest fi s'adjunta cartografia amb els punts d'abocament i sol·licitud d'autorització d'abocament en els set nuclis de població del municipi.   
L'estudi d'impacte ambiental recull que la gestió de recollida dels residus de tot el municipi es realitza per l'empresa Girsa. L'esmentada empresa ha emés certificat, en data 10 de maig de 2006, sobre la suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans. Els residus seran tractats en la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal VI, VII i IX, moment en què tots els residus sòlids urbans seran rebuts i tractats en la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal.  
6. D'una manera general, el paisatge de Venta del Moro es pot dividir en quatre unitats bàsiques:  
- Zona agrícola de relleus suaus: inclou la plana que s'estén cap al nord-est. La seua topografia suau permet que la major part d'aquesta zona estiga ocupada per cultius de secà, principalment vinyes, limitats per les característiques del sòl i escassetat de l'aigua.   
- Zona de forest: situada en la meitat sud-oest, inclou el sistema denominat de relleus aïllats i el de llomes de materials detrítics sobre una topografia abrupta. L'ús principal d'aquesta és forestal.   
- Zona de Hoces del Cabriel: està format pel llit del riu i el seu entorn, caracteritzat per vessants molt erosionades, acanalades i policromes, amb una notable complexitat topogràfica.   
- Zona de rambles: està constituïda per les zones al·luvials, principalment als voltants del barranc de l'Albosa i els afluents d'aquest. Engloba els diversos nivells de terrasses quaternàries que apareixen com a plataformes escalonades descendint en la direcció del llit, amb pendents molt suaus.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Venta del Moro, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental. S'haurà de realitzar la corresponent prospecció arqueològica i la redacció de les corresponents fitxes.   
2. Prèviament al desenvolupament del pla general, s'acreditarà davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla general, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. S'establirà un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl no urbanitzable, a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable.  
4. El desenvolupament dels sòls urbanitzables quedarà supeditat a:  
- La creació de les infraestructures necessàries i adequades de sanejament, mitjançant xarxa separativa, en cada una de les zones poblacionals que en l'actualitat no tenen elles.  
- La construcció i posada al punt de les estacions depuradores d'aigües residuals, a fi de garantir l'adequat tractament.   
- La revisió dels projectes de construcció de les diverses depuradores previstes per part de l'entitat de sanejament d'aigües.  
5. Es disposarà de les pertinents autoritzacions d'abocament a llit públic emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a cada una de les estacions depuradores que se situaran.   
6. Es recollirà en la documentació del planejament el contingut de la declaració de la microreserva vegetal denominada Casa del Pino, declarada per Ordre de 24 d'octubre de 2003, i incloure la citada microreserva en el Catàleg de béns i espais protegits del pla general.   
7. Es realitzarà la reserva de sòl impermeable en el límit amb els municipis de Requena i Caudete de las Fuentes, d'acord amb el pla zonal VI, VII i IX, aprovat per Ordre de 29 d'octubre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge. Es recollirà en el planejament la reserva de sòl destinada al futur abocador de residus urbans.  
8. De la mateixa manera, conforme allò que estableix el pla zonal, es propiciarà la col·laboració i promoció en la localització, ús i gestió de l'ecoparc tipus B, que ha d'emplaçar-se en l'esmentat municipi, amb una superfície entre 500 i 1000 m².  
9. L'Ajuntament haurà de vetlar per la legalitat de totes les activitats instal·lades al terme municipal d'aquest, de la manera que s'indica en la resposta evacuada a l'al·legació número 22 d'aquest Pla general d'ordenació urbana. Així, doncs, s'haurà de comprovar que les activitats disposen de les autoritzacions apropiades i es compleixen les condicions imposades, si és el cas, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
10. S'hauran de recollir en les normes urbanístiques per a les forests d'utilitat pública, les mesures de protecció necessàries, de conformitat amb els articles 12 i 14 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
11. Per al sòl no urbanitzable de protecció de llits, les normes urbanístiques hauran de preveure la necessitat d'obtenir informe previ de l'organisme de conca corresponent per a qualsevol construcció que es vulga realitzar dins dels 100 metres de policia, com també per a qualsevol modificació que afecte el domini públic hidràulic, de conformitat amb l'informe emés en data de 3 de novembre de 2004 per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic pertanyent a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
12. Les àrees de terrenys forestals afectats per incendis d'acord amb la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable s'hauran de recollir en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis, per a garantir segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que aquests terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable, ni es minoren les seues proteccions.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 24 de la Llei 3/1993, s'hauria d'estudiar la possibilitat de classificar els terrenys afectats per incendi forestal, o almenys aquells que actualment presenten indicis de regeneració, com a zones d'actuació urgent ZAU, amb la finalitat de conservar-los i afavorir-ne la restauració.  
13. Els residus sòlids inerts, procedents de les activitats extractives o del desenvolupament del sòl urbanitzable, hauran de traslladar-se a un abocador o a un gestor autoritzat, i exigir l'Ajuntament als productors d'aquest tipus de residus, els documents de lliurament corresponents.  
14. Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i prohibir-se l'ocupació de fosses sèptiques i pous cecs.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 17 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 134/05-AIA  
Promotor: Ajuntament de Benimuslem  
Autoritat substantiva: conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Objecte del projecte: Revisió de Pla general d'ordenació urbana de Benimuslem  
Localització: Terme municipal de Benimuslem  
Descripció del projecte   
D'acord amb el que s'ha exposat en la memòria justificativa, l'objecte del projecte és la revisió del Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de Benimuslem atés que el pla general vigent, aprovat definitivament l'11 de març de 1999, s'ha conclòs. L'ordenació projectada, d'acord amb el document aprovat provisionalment proposa la distribució següent del sòl.   
1. Sòl urbà (276.929 m²). Ve definit pel sòl consolidat per l'edificació que se situa a un costat i a l'altre de la carretera Alberic-Alzira, coincidint amb l'antic sòl urbà i les unitats d'execució desenvolupades i transformades en sòl urbà com són el SUR-3 i el SUI i algunes parcel·les de vora.   
2. Sòl urbanitzable (422.738 m²). Es distribueix al voltant del nucli urbà, com a necessitat de compactar el sòl urbà en tot l'entorn d'aquest amb una ordenació més pròpia d'eixample i d'una menor densitat edificatòria i com a solució de continuïtat amb la borsa de sòl urbanitzable del planejament vigent que no han arribat a desenvolupar-se. D'altra banda s'assumeixen les noves propostes de sòl urbanitzable que cobreixen l'extensió de sòl fins a la futura ronda nord de la manera següent.  
2ª) Sòl urbanitzable amb ordenació detallada   
- Sud-1 i Sud-2. Es correspon amb terrenys classificats com a urbanitzables d'ús residencial en el planejament vigent. Es delimita un sol sector amb tipologia d'habitatges unifamiliars entre mitgeres com a ampliació del nucli urbà, de trama irregular combinada amb espais enjardinats.  
- Sud-4. Igual que els anteriors és un sòl urbanitzable d'ús residencial que manté l'ordenació i tipologies vigents. L'ordenació és pròpia d'habitatges unifamiliars adossats compatibles amb aïllats, de trama regular, sector longitudinal amb espais enjardinats situats enmig del sector.  
- Sud- 5. És un nou sector de sòl urbanitzable d'ús residencial situat entre el nucli urbà i futura ronda nord, afrontat per l'est amb el futur polígon industrial. La justificació d'aquest nou sòl urbanitzable no respon a un creixement poblacional vegetatiu i estadístic, resultat d'hipòtesis demogràfiques, sinó que és la resposta a la demanda, de l'actual mercat immobiliari, d'un producte immobiliari nou i diferent, accessible amb qualitat, espais verds i equipaments.   
- SUI 2. S'incorpora el sector de sòl urbanitzable industrial, que disposa d'aprovació definitiva.   
2.b) Sòl urbanitzable sense ordenació detallada   
- SUI 3 és un nou sector situat en la xicoteta zona enclavada entre la carretera d'Alzira-Alberic i el límit est del terme municipal.   
3. Com a sòl no urbanitzable inicialment el pla general proposa tres qualificacions:  
- Sòl no urbanitzable comú (SNUc) comprén la major part del sòl no urbanitzable (3.268.256 m²).   
- Sòl no urbanitzable de protecció viària (97.605 m²). Es qualifiquen així els terrenys situats a un costat i a l'altre de la xarxa viària, amb l'objecte de protegir-los i garantir futures intervencions en matèria d'infraestructures viàries.  
- Sòl no urbanitzable de protecció de riberes i llits (1.763.307 m²). S'assigna l'esmentada qualificació als terrenys situats en les proximitats del riu Xúquer, protegint-los d'intervencions que puguen alterar o perjudicar-ne la funció hidràulica.   
La població actual és de 634 habitants i la capacitat del pla general projectat, si es desenvolupen la totalitat dels sòls urbanitzables és de 6.074 habitants.   
Posteriorment com a resultat de la incorporació dels resultats de l'estudi d'inundabilitat, la classificació i qualificació del sòl ha patit les variacions següents:  
- S'elimina el SUI 3, per estar situat sobre una àrea classificat com a zona A en l'estudi d'inundabilitat (és a dir, sòl no edificable) passant a classificar-se com a sòl no urbanitzable amb la qualificació d'especial protecció de llits i riberes.   
- Es modifica la distribució de les qualificacions del sòl no urbanitzable per a adaptar-la als resultats i recomanacions de l'estudi d'inundabilitat en els termes que segueixen:  
- S'ajusta la qualificació de sòl no urbanitzable comú a les zones considerades com a zones B, en l'estudi d'inundabilitat i resulta finalment una superfície d'1.658.600 m².  
- S'incrementa el sòl no urbanitzable de protecció de llits i riberes ja que s'inclouen en aquesta qualificació la totalitat de les zones A de l'estudi d'inundabilitat que engloba tant les zones amb un elevat risc d'inundació com a zones amb riscs d'inundació baixos però amb calats molt importants.   
Tramitació administrativa  
Com a antecedent de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental existeix en l'àrea d'avaluació ambiental un expedient de consulta (exp. 29/05-CON) efectuada a aquesta Direcció General, evacuant informe el 10 de juny sobre la documentació remesa composta per:  
- Memòria informativa  
- Memòria justificativa   
- Estudi d'inundabilitat  
- Estudi paisatgístic.   
- Estudi d'impacte ambiental   
- Plànols d'informació (5)  
- Plànols d'ordenació (3)   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental pròpiament dit va ser incoat amb la remissió, des de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València el dia 30 de juny de 2005, de la documentació tècnica i administrativa corresponent al pla general.   
El dia 7 de setembre es va sol·licitar un exemplar de l'estudi d'inundabilitat, degudament diligenciat, esmenant-se la deficiència el dia 15 de desembre de 2005.  
El dia 20 de setembre de 2005 es va sol·licitar informe l'Oficina del Pla de Carreteres sobre el grau de desenvolupament de la variant de Benimuslem com també la possibilitat de variació del traçat. La resposta a l'esmentada consulta es va rebre el dia 3 de novembre de 2005.   
El dia 1 i 21 de desembre es rep de l'Ajuntament de Benimuslem i de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, respectivament un exemplar del projecte de revisió del Pla general d'ordenació urbana indicant que s'havien integrat les deficiències observades, adjuntant Decret de l'Alcaldia sobre remissió del Text refós del pla general de Benimuslem.   
El 12 de desembre de 2005 es va rebre informe del Servei d'ordenació Territorial sobre l'estudi d'inundabilitat.  
El dia 18 de gener de 2006 es remeten dos exemplars de l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana.   
El 9 de febrer de 2006 es va emetre un informe l'Ajuntament de Benimuslem sobre la documentació rebuda, al desembre de 2005, indicant-hi les deficiències que no havien sigut esmenades.   
Els dies 23 i 25 de maig de 2006, es van rebre, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial informes relatius a l'estudi de paisatge i a l'estudi d'inundabilitat, respectivament.  
El dia 2 de juny de 2006, la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge de València, va remetre un exemplar de la documentació tècnica.   
Informació pública   
Segons certificat de la secretària de l'Ajuntament el projecte de pla general ha sigut sotmés a dos tràmits d'informació pública. El primer com a materialització de l'acord de l'Ajuntament en sessió plenària de 13 d'octubre de 2004, a través d'edicte de 19 d'octubre de 2004 i anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4876, de 4 de novembre de 2004 i el segon mitjançant un Edicte de 8 de febrer de 2005 i publicació del corresponent anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4978, de 16 de febrer de 2005.   
Les al·legacions formulades no tenen caràcter ambiental excepte la que fa referència a la no-justificació dels nous sectors de sòl urbanitzable com també a la falta de consideració dels riscs d'inundació (PATRICOVA) existents en l'àmbit d'aquests.  
L'aprovació provisional del pla general, d'acord amb el certificat de la secretària de l'Ajuntament es va realitzar en sessió plenària extraordinària celebrada el 29 d'abril de 2005.  
Informació complementària   
Tal com s'ha indicat anteriorment l'àrea d'avaluació ambiental va emetre un informe sobre la documentació exposada a informació pública (exp. 29/05-CON). L'esmentat informe es considera vàlid i el punt de partida de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental ja que la documentació coincideix amb l'aprovada per l'Ajuntament provisionalment. En l'esmentat informe es feien les consideracions següents:   
- La documentació és quelcom confusa i contradictòria pel que fa a la justificació i abast de la revisió del pla general.  
Així, en la memòria informativa es fa referència al fet que els 4 sectors d'ús residencial previstos en el pla general vigent no s'han desenvolupat i posteriorment en la memòria justificativa s'indica que es promou la revisió del pla general per haver-se acabat de manera quasi completa les previsions del pla general.   
També hi ha confusió respecte de l'abast de la revisió ja que en la pàgina 30 de la memòria justificativa s'afirma que la revisió no comporta la reclassificació de sòl classificat com a sòl no urbanitzable comú i que s'acompanya estudi d'impacte ambiental per a la justificació del sòl d'especial protecció. No obstant això en la pàgina 49, en la definició del model territorial, s'indica que es defineixen dues noves borses de sòl urbanitzable d'ús residencial i una altra d'ús industrial amb ordenació detallada i una altra borsa de sòl industrial sense ordenació detallada, que ja es troben en tramitació. No obstant això, no hi ha constància en aquest servei d'aquestes noves reclassificacions.  
Vista la dinàmica poblacional inclosa en la documentació presentades no sembla estar justificada la necessitat de reclassificació d'un nou sector ja que amb els sectors residencials previstos en el planejament vigent es cobria un potencial creixement de la població del 123% (increment de 714 habitants).  
Amb l'actual revisió es preveu un augment de població del 5.498 habitants, la qual cosa comporta un 955% respecte de la població actual (576 habitants censats l'any 2003). Les infraestructures actuals tant de subministrament d'aigua potable com de tractament d'aigües residuals no han d'haver tingut en compte creixements tan desorbitats per la qual cosa, cas que es justifique la necessitat reclassificació de nou sòl residencial, resultarà absolutament imprescindible obtenir certificat de l'organisme de conca sobre disponibilitat de recursos hídrics com també de l'EPSAR sobre possibilitat de tractament les aigües residuals generades pel nou sòl residencial en les instal·lacions actuals de tractament (tenint en compte que l'EDAR és mancomunada per a tres pobles).  
- Un segon punt, no per això menys important, és que el pla general aprovat per a la informació pública no ha tingut en compte les dades, conclusions i recomanacions de l'estudi d'inundabilitat especific elaborat per la Universitat Politècnica que aprofundeix i matisa els nivells de risc detectats en el PATRICOVA.  
En qualsevol cas, pel fet de ser el terme de Benimuslem un municipi catalogat d'acord amb les disposicions addicionals primera i segona, com a municipi amb elevat risc d'inundació addicional primera del PATRICOVA els desenvolupaments que es plantegen tendiran a models intensius de concentració de l'edificació, enfront de models extensius de baixa alçària i alta ocupació del territori per la qual cosa s'entén que la DEUT 2ª (p. 50 de la memòria justificativa) és contrària a les determinacions de l'esmentada disposició addicional.  
D'acord amb l'estudi d'inundabilitat presentat que concreta els diferents graus de risc en el municipi (respecte del PATRICOVA) el nou sector de sòl urbanitzable se situa en zona de risc 2 quan hi ha al municipi altres àrees pròximes al nucli urbà en què els riscos d'inundació són sensiblement menors, tant en freqüència com en calat. Per tant, els creixements que es justificaren com a necessaris haurien d'orientar-se cap aquestes àrees. Precisament aquest estudi, que matisa la qualificació efectuada a escala menys detallada, haurà de servir de suport per a una correcta ordenació del terme municipal de manera que els creixements que s'estimen necessaris es realitzen cap a les àrees que presenten un menor risc d'inundació i que requereixen un menor nombre de mesures d'adequació de l'edificació. D'altra banda l'edificació d'àrees amb risc d'inundació més elevat poden tenir incidència en el risc d'inundació dels terrenys limítrofs.   
Tampoc s'ha tingut en compte els resultats de l'estudi d'inundabilitat en la zonificació del sòl no urbanitzable ja que únicament s'han grafiat com a sòl no urbanitzable de projecció de llits i riberes la zona sud del nucli urbà, quan l'estudi d'inundabilitat és absolutament concloent pel que fa a les àrees del terme municipal que han de quedar exemptes d'edificació (zones A del plànol núm. 10 denominat zonificació del pla general).  
Les conclusions de l'estudi d'inundabilitat tampoc han sigut incorporades a l'estudi d'impacte ambiental ja que no es preveu les possibles alternatives de reclassificació del sòl d'acord amb l'esmentat estudi d'inundabilitat i els graus de risc consignats en les diverses unitats fan referència als de la cartografia temàtica, ni tan sols als del PATRICOVA i fins i tot s'afirma que en la unitat 3 (zona periurbana que se suposa és coincident amb la unitat reflectida en el pla núm. 3 denominada unitat d'influència urbana condicionada per la futura zona nord) la inundabilitat només restringeix de manera moderada la possibilitats de desenvolupament.  
En aquest sentit la DEUT 5ª (que d'altra banda no sembla necessària segons el que s'ha comentat en el punt anterior) hauria d'aplicar-se tenint en compte les conclusions obtingudes de l'estudi d'inundabilitat.   
- Les unitats ambientals definides en el text de l'estudi d'impacte ambiental no tenen una representació ambiental clara. El traçat de l'únic camí ramader qualificat al terme municipal està malament grafiat en el plànol d'unitats ambientals, estant correctament grafiat en el pla d'ordenació estructural de la documentació tècnica i afectant per tant a la unitat de nucli urbà concentrat i en part per sòl urbanitzable. (Serà necessari corregir la fitxa de l'esmentada unitat).  
- Així mateix l'afirmació que s'efectua en la p 94 de l'estudi d'impacte ambiental sobre la suficiència de l'EDAR respecte de la dimensió d'aquesta haurà de ser avalada en tot cas per un certificat de l'EPSAR.  
- Igualment l'increment previst incrementarà les necessitats de comprovar la idoneïtat de les infraestructures de recollida i tractament (punt de destinació dels residus sòlids urbans).  
- Pel que fa al control de la contaminació acústica, caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 7 /2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció de la contaminació acústica.  
- S'haurà de completar la normativa del sòl urbanitzable industrial indicant expressament la no-admissió d'indústria no compatibles amb l'ús residencial, d'acord amb el que estableix el preàmbul del nomeclator d'activitats qualificades. Per la qual cosa haurà de ser modificat en aquest sentit l'article 5.33 ja que en ser els polígons industrials limítrofs amb els sòls urbanitzables o urbans deu igualment establir-se limitacions al grau de les qualificacions de les indústries.  
- Es considera correcta l'ordenança d'abocament inclosa en les normes urbanístiques, ja que s'ha transcrit el model d'ordenances elaborat conjuntament a aquest efecte per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies advertint malgrat que hi ha un error en els nivells de la concentració instantània màxima (el correcte és 0,5 en compte de 3).  
Com a conseqüència de tot l'anterior es considera que el model d'ordenació i les directrius d'evolució com també l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser revisat i modificat, pel que fa a la classificació del sòl (necessitat de sòl urbanitzable) i la qualificació del sòl no urbanitzable tenint en compte, en tot cas; els resultats i recomanacions de l'estudi d'inundabilitat.  
Al desembre de 2005 es va rebre documentació del pla general aprovat provisionalment al qual s'acompanyava   
- Informe de l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals (EPSAR)  
- Informe de l'empresa gestora de residus sòlids (TETma)  
- Informe de l'empresa concessionària de l'aigua potable (EGEVASA)   
El contingut d'aquests es resumeix en l'apartat d'informes sectorials.   
Sobre l'esmentada documentació es va remetre nou informe l'Ajuntament on se sol·licitava l'esmena de les deficiències següents, el 9 de febrer de 2006, en els termes següents:  
1) Sobre el sistema de proveïment d'aigua potable   
S'haurà d'aportar certificat de l'organisme de conca sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda que generarà el desenvolupament dels nous sòls urbanitzables i, si és el cas, la solució adoptada per a garantir en condicions adequades la font de subministrament d'aigües potable   
2) Es desconeixen les dades subministrades a EGEVASA i a TETma, sobre l'increment de població que es deriva de la revisió el pla general, ja que les referències a aquest aspecte, en sengles informes (200 i 300% respectivament) són molt inferiors al sostre de població prevista en el projecte.   
3) Sobre la incorporació dels resultats de l'estudi d'inundabilitat a l'ordenació   
En l'ordenació del sòl no urbanitzable s'ha ampliat la qualificació del sòl no urbanitzable d'especial protecció de riberes i llits, encara que es desconeix els criteris aplicats en l'esmentada modificació ja que no s'ajusta als criteris i recomanacions de l'estudi d'inundabilitat.  
No s'han modificat les normes urbanístiques ni les DEUT   
L'estudi d'inundabilitat delimita:  
- Zones A (un total de 5) que han de quedar exemptes d'edificació, en tot cas, a causa de l'alt risc d'inundació actual i futur i a la seua necessitat de manteniment com a zones de sacrifici.  
- Zones B que al seu torn se subdivideixen en B1 i B2 dependent del major a menor grau de limitació d'usos segons el grau del risc d'inundació resultant de l'estudi d'inundabilitat.  
D'acord amb les conclusions i recomanacions del mateix estudi d'inundabilitat :  
Les zones A haurien de correspondre's amb el sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits i riberes, preservant-los de l'actual o futura reclassificació a sòl urbanitzable.  
En aquest sentit s'apunta que la classificació com a sòl urbanitzable (sòl SUI-3. Sòl urbanitzable no detallat d'ús industrial) de part de la zona A5 és contrària a les conclusions de l'estudi d'inundabilitat.  
Les zones B1, són zones de SNU amb risc d'inundació alt i mitjà, constitueixen zones intermèdies entre les zones A i les zones B2, és a dir, que a nivell d'ordenació presenten una limitació d'usos important i la hipotètica necessitat de reclassificació a sòl urbanitzable només estaria justificada si no existiren terrenys de sòl no urbanitzable amb risc d'inundació baix (zones B2).  
Les zones B2 serien, en principi, les que presenten un menor risc d'inundació per tant les que, en cas de necessitat de futurs desenvolupaments, són més adequades per a possibilitar la reclassificació del sòl no urbanitzable, és a dir, sobre les quals seria aplicable si és el cas la DEUT 5ª.  
Els plans d'ordenació no recullen les delimitacions de l'estudi d'inundabilitat ni les normes urbanístiques recullen explícitament les diferents categories del sòl no urbanitzable ni les limitacions d'usos que l'estudi d'inundabilitat estableix per a cada una de les zones d'acord al risc.   
Tampoc s'han recollit en les normes urbanístiques l'adequació de la urbanització per a les zones urbanitzables de l'estudi d'inundabilitat  
En el sòl urbanitzable tampoc s'ha assumit allò que estableix la disposició addicional segona del PATRICOVA sobre la tipologia de l'ordenació (alta densitat).  
A més, els ajusts del Pla general d'ordenació urbana a l'estudi d'inundabilitat, han sigut establits com a condicionants per a l'aprovació definitiva d'aquest pel Servei d'Ordenació Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge.  
4) Sobre altres aspectes de la normativa   
- S'ha afegit a l'article 5.33 la limitació en els usos compatibles de no-admissió d'indústries no compatibles amb l'ús residencial i simultàniament es manté (apartat b2) com a ús compatible les indústries IND3, que es correspon, d'acord amb la definició l'article 6.6 de les normes urbanístiques amb indústries d'índex alt (grau 4 i 5) que en principi no són compatibles amb l'ús residencial .  
- No s'ha corregit en l'article 4.153 la concentració instantània màxima del crom VI (ha de ser de 0,5 mg/l).  
Com a contestació a la sol·licitud d'esmena de deficiències es va rebre des de la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i del projecte de pla general, el dia 2 de juny de 2006.  
Informes sectorials  
Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial sobre l'estudi d'inundabilitat corresponent a la revisió del Pla General de Benimuslem :  
1. Vist l'informe de data 11 de novembre de 2005 emés per la Comissària d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'estudi d'inundabilitat per a la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Benimuslem en el qual s'assenyala el que segueix:  
- El terme municipal de Benimuslem es troba afectat per la zona VC28 Inundació massiva del riu Xúquer, classificat de risc 5 en el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
- L'estudi parteix de la cartografia inicial del PATRICOVA en el qual s'aclareix que la totalitat del municipi es troba afectada per risc d'inundació de nivell 5, i s'analitza aquesta situació a partir d'un estudi geomorfològic i històric i la revisió dels estudis hidrològics i de la cartografia de risc d'inundació existent (Cartografia de risc d'inundació en la ribera del Xúquer a escala 1:2.000 realitzada pel CEDEX) i s'obté un mapa de risc d'inundació actualitzat, concretant riscos 1, 2, 3, 4, 5 i 6, recollit en el plànol núm. 9 i analitza les possibles mesures correctores que minimitzen els danys en la previsió del Pla general d'ordenació urbana.  
- Tenint en compte que és un municipi d'elevat risc d'inundació, es planteja una delimitació de les zones segons el risc, intentant delimitar com a urbanitzables les de menor risc i recomanant les actuacions que han de seguir per a minimitzar els danys.  
- Aquest informe es refereix exclusivament a l'estudi d'inundabilitat i no a allò que s'ha recollit en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana d'ordenació del territori i protecció del paisatge pel que fa a la justificació dels recursos hídrics disponibles, ni a la possible afectació del domini públic hidràulic o a la zona d'afecció d'aquest.   
- Pel que fa al fet que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia. Haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que el desenvolupen) igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
2. Vist que l'estudi d'inundabilitat està subscrit per un tècnic competent, tal com l'avala el corresponent visat del col·legi professional (en article 16.2 normativa del PATRICOVA) per la qual cosa suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'arriba són correctes.  
3. Vist que en l'estudi d'inundabilitat concreta el risc establits en el PATRICOVA a escala regional (1:50.000) a una escala major (.:2.000) d'acord amb la cartografia del risc d'inundació de la ribera del Xúquer, passant de risc 5 a riscs 1, 2, 3, 4, 5 i 6.  
4. Vist que el municipi de Benimuslem està inclòs en el llistat del municipis amb elevat risc d'inundació del PATRICOVA en ser inundable tot el seu terme municipal, i que en aquests municipis qualsevol reclassificació de sòl no urbanitzable inundable que es propose haurà de justificar les fortes limitacions per a orientar els desenvolupaments cap a zones amb menor risc (DA 2ª de la normativa).  
5. Vist que l'estudi d'inundabilitat preveu 4 grups de zones a l'efecte del planejament i del risc d'inundació i estableix per a cada una de les limitacions d'usos i en el seu torre, mesures d'adequació de l'edificació i de la urbanització.  
6. Vist que el PATRICOVA estableix que el planejament, en cap cas, podrà donar lloc a un increment significatiu del risc al terme municipal d'aquest, l'Ajuntament com a administració competent per a l'aprovació dels projectes d'urbanització, haurà de vigilar del correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge (en particular el drenatge transversal dels viaris principals i parcel·les dotacionals) de manera que no s'afecte tercers aliens al sector que s'ha d'urbanitzar, havent de rescabalar dels danys que es produïsquen conseqüència de la gestió de les actuacions   
Conclusions  
S'emet un informe favorable condicionat a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent a la revisió del pla general de Benimuslem, en no existir inconvenient per part de l'organisme de conca i considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); aprovació de l'estudi que es considerarà subsumida en la de l'expedient de planejament que habilita l'actuació (pla general), havent de constar en l'expedient aprovatori les condicions següents:  
- Haurà d'assumir-se la zonificació proposada en l'estudi d'inundabilitat a l'efecte del planejament.  
- Atés que el terme municipal, amb les mesures enunciades, continua tenint la condició d'inundable, són exigibles les limitacions d'usos i mesures d'adequació de l'edificació i urbanització proposades en l'estudi d'inundabilitat per a cada zona i en tot cas les generals d'adequació de les edificacions i infraestructures en zones inundables establides en els articles 26, 27 i 28 de la normativa del PATRICOVA  
- En els desenvolupaments que es plantegen es tendirà a models intensius de concentració de l'edificació enfront d'altres models extensius de baixa alçària i major ocupació del territori (DA 2ª)   
- L'Ajuntament com a administració competent per a l'aprovació dels projectes d'urbanització haurà de vigilar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge de la zona i punts d'abocament de manera que no s'afecte tercers aliens al sector. Havent de rescabalar dels danys que es produïsquen conseqüències de la gestió de les actuacions.   
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia. Haurà d'ajustar-se a allò que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que el desenvolupen) igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.   
Informe de l'Oficina del Pla de Carreteres   
Analitzada la documentació aportada, aquest servei emet l'informe següent:  
Primer. El projecte de traçat de la variant de Benimuslem es troba en fase de planificació, és a dir, una reserva prevista en el Pla general d'ordenació urbana del municipi.  
Segon. Els principis bàsics de disseny tinguts en compte són la comoditat i seguretat de la conducció com també la limitació d'accessos.  
Tercer. Respecte al fet que el traçat de la variant discorre per zona inundable, cal dir que també ho fa la carretera actual i no hi ha possibilitat d'un altre traçat més allunyat del municipi ja que es perdria amb això l'accessibilitat, servei bàsic per al municipi de la futura variant.  
Informe de l'EPSAR  
L'informe és de juliol de 2005 i es refereix a la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Alberic, que dóna servei als municipis d'Alberic, Massalavés i Benimuslem. Les dades sobre el sostre poblacional s'ajusten al que preveu el pla general.   
En principi s'assenyala la capacitat amb les instal·lacions actuals per al tractament de l'increment de volum que comportarà el desenvolupament dels nous sòls urbanitzables projectats, havent de complir els condicionants següents cas d'optar per resoldre el sanejament i depuració d'aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents:  
1. En el seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenvolupaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
2. En qualsevol cas l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència, haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure, abans del punt de connexió, la disposició d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial a més de disposar de l'esmentada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.   
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar en l'entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul de suplement d'infraestructures efectuat, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Benimuslem.   
Sobre la disponibilitat de recursos hídrics, com a contestació a la sol·licitud de la justificació per part de l'organisme de conca sobre disponibilitat de recursos hídrics s'aporta  
1r) Informe de la concessionària de proveïment d'aigua potable (EGEVASA). S'emet un informe sobre un creixement d'un 200% de població i indica literalment que amb les instal·lacions actuals i els cabals disponibles no és possible l'abastiment al nou PGOU i proposa que l'Ajuntament busque fonts alternatives entre les possibles solucions consistents en:  
- Sol·licitar a la conselleria d'Obres públiques una connexió amb la nova canonada del sistema de proveïment de la Ribera que discorre pel terme municipal de Benimuslem i que es posarà en marxa en un futur pròxim.  
- Realitzar una prospecció en la zona a fi de trobar un sondeig que permeta aflorar aigua de qualitat i cabal suficient.   
- Determinar la qualitat d'uns quants pous de reg existents en la zona pertanyents a societats de regants i posteriorment ser adquirits o cedits a l'Ajuntament.   
2n) S'inclou en la memòria justificativa, presentat el dia 2 de juny de 2006 còpia de l'escrit, del director general d'Obres Públiques (de gener de 2006)   
En l'escrit s'indica que és viable la connexió amb la conducció general de proveïment que part dels pous de la Garrofera que, en un futur, subministrarà aigua amb molt baix nivell de nitrats a diversos municipis de la comarca, trobant-se en fase d'estudi, des del punt de vista tècnic el cabal dotacional necessari per a atendre les necessitats del municipi de Benimuslem, en condicions de mescla iguals o semblants a les previstes en el projecte per a la resta de municipis. Com també la traça, perfil, característiques tècniques i pressupost estimat de la conducció de connexió des del punt d'entroncament fins a la xarxa municipal.   
Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial sobre l'estudi del paisatge   
Realitza una anàlisi detallada sobre els aspectes tractats o deficiències de l'estudi agrupats en els punts següents:  
- Àmbit d'estudi   
- Acció i interacció de factors naturals o humans  
- Visibilitat :unitats visuals.  
- Unitats de paisatge  
- Recursos paisatgístics  
- Valoració de les unitats de paisatge i recursos paisatgístics   
- Catàleg de recursos paisatgístics. Sistemes d'espais oberts.  
- Objectius de qualitat paisatgístiques. Proposta de mesures i accions   
- Normes d'integració paisatgístiques   
- Suport digital   
Emetent un informe favorable condicionat en els termes exposats respecte de la integració paisatgística de la planificació prevists en la revisió del pla general en especial respecte de l'encontre de vora urbana que haurà de tenir un adequat tractament per a la integració paisatgista d'aquesta en relació amb l'ordenació detallada del sector SUR 5 i SUI 2 com també l'accés al municipi per la prolongació del carrer Mestre Serrano, havent de requerir de l'interessat que esmene els aspectes enumerats en aquest informe.  
Informe de l'empresa gestora de la recollida de residus  
S'aporta informe favorable de l'empresa gestora de la recollida de residus sòlids del municipi (TETMA), en el que s'afirma que la viabilitat de recollida i tractament en la planta de Guadassuar per a un increment de volum superior al 300%.   
Afeccions legals   
- Camins ramaders. Al terme municipal només hi ha un camí ramader classificat: l'assagador del camí de la Vall amb una amplària legal de 4,5 metres.   
- Domini públic hidràulic. Benimuslem se situa al marge esquerre del riu Xúquer, i constitueix l'esmentat llit el límit sud del terme municipal:  
- Patrimoni cultural. Entre els documents del Pla general s'inclou el catàleg, d'acord amb allò que estableix l'article 25 de la LRAU. En aquest s'inclou l'inventari de béns immobles,etnològics i arqueològics i la normativa aplicable a aquests.   
- PATRICOVA. El terme de Benimuslem es troba entre els que presenten un elevat risc d'inundació (tot el terme presenta risc 5), d'acord amb la disposició addicional primera del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana, aprovat definitivament mitjançant un acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.   
Consideracions ambientals   
Des del punt de vista ambiental s'han detectat, des del primer moment, dos problemes importants en l'ordenació projectada:  
- La no-incorporació al pla de les recomanacions de l'estudi d'inundabilitat per a pal·liar o minimitzar el risc d'inundació.  
- La no-disponibilitat de recursos hídrics per a satisfer la demanda dels nous sòls urbanitzables, d'acord amb el mateix informe desfavorable de l'empresa concessionària del proveïment al nucli urbà.  
Per la qual cosa, en el procediment d'avaluació s'han sol·licitat les corresponents esmenes, tal com s'ha descrit en els apartats precedents.   
En la documentació remesa finalment al juny de 2006 s'ha ajustat la distribució de les diverses qualificacions del sòl no urbanitzable als resultats i recomanacions de l'estudi d'inundabilitat, encara que no es fa una referència clara i expressa a aquest en la documentació amb eficàcia normativa. Per tant es considera que, tant en les DEUT com els diversos articles de les normes urbanísques han d'indicar-se les limitacions i mesures que s'han d'adoptar aplicables en cada una de les zones del sòl no urbanitzable, d'acord amb allò que estableix l'estudi d'inundabilitat que concreta i delimita clarament la normativa del PATRICOVA.  
Per exemple, en la DEUT 5ª s'hauria d'indicar la gradació de les diverses zones del sòl no urbanitzable (d'acord amb les limitacions derivades del risc d'inundació), en relació amb les futures reclassificacions a sòl urbanitzable.   
Així mateix hauria d'incloure's en les normes urbanístiques les recomanacions sobre l'edificació i la urbanització especificades en l'estudi d'inundabilitat per al sòl urbà i urbanitzable.   
Pel que fa a la disponibilitat de recursos hídrics, l'escrit del director general d'Obres Públiques, de gener de 2006 només indica l'alternativa per la qual l'Ajuntament s'ha decantat per a satisfer la demanda dels nous sòls urbanitzables, i queda per justificar, ja que està en fase d'estudi, la disponibilitat dels esmentats recursos per al municipi de Benimuslem.  
No s'hi han aportat nous certificats sobre la viabilitat de gestió dels residus sòlids.  
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental, el Projecte de revisió del Pla general d'ordenació urbana de Benimuslem, sempre que s'ajuste a la documentació presentada el dia 2 de juny de 2006 i als condicionants del punt segon d'aquesta resolució.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1) L'estudi d'inundabilitat es considerarà, amb caràcter general, documentació amb eficàcia normativa, tenint en compte que ha modificat la distribució dels riscs d'inundació establits en el Pla d'acció territorial de prevenció de riscs d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i que en aquest s'estableixen clarament que articles del PATRICOVA són aplicables per a cada zona tant del sòl urbà i urbanitzable com no urbanitzable.  
Igualment serà considerada determinant en la interpretació de les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana (DEUT) sobretot pel que fa a futures reclassificacions del sòl no urbanitzable comú (DEUT 5ª).   
2) Igualment el desenvolupament dels sectors de sòl urbanitzable quedaran supeditats   
2.1) A l'adequació, tant de la urbanització com de l'edificació a les mesures establides en l'estudi d'inundabilitat.   
2.2) A la ratificació per part de l'organisme de conca de la disponibilitat de recursos hídrics per a satisfer la demanda del nou sector, bé mitjançant certificat de l'esmentat organisme o mitjançant confirmació de la Direcció d'Obres Hidràuliques sobre la possibilitat de proveïment des de la futura conducció de la Ribera.  
2.3) La possibilitat de tractament real de l'increment de volum d'aigües residuals generat pel nou sector, mitjançant la connexió efectiva a l'EDAR mancomunada d'Alberic en els termes establits en l'informe de l'entitat pública de sanejament d'aigües residuals (EPSAR).  
2.4) A la confirmació, per part de l'empresa gestora, de la viabilitat de la recollida de l'increment del volum de residus que, en cada cas, genere el nou sector i d'acord amb els criteris establits en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, es preveurà en els projectes d'urbanització la reserva de les corresponents àrees d'aportació i de vorera per a facilitar la recollida selectiva dels residus urbans.   
Aquests condicionants s'inclouran en les corresponents fitxes de planejament amb mesures prèvies obligatòries per a la programació del sector.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natura: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 011/06-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial modificatiu sector SUH-1 R  
Residencial  
Promotor: Ajuntament de Senyera  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme de València  
Objecte: Modificació de les normes subsidiàries i establiment de l'ordenació estructural i ordenació detallada, en l'àmbit del sector SUH-1 Residencial  
Localització: Franja adjacent a l'actual sòl urbà residencial de Senyera, pel nord-oest, nord-est i sud-est i parcel·la al sud del nucli urbà   
Descripció del projecte  
Senyera té normes subsidiàries aprovades el 1987, amb una superfície d'1,77 ha de sòl apte per a urbanitzar residencial. Amb l'entrada en vigor de la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística (LRAU), té pendent l'homologació del seu planejament a l'esmentada llei.   
A l'agost de 2001 s'aprova la fase de concert previ del pla general que preveu 7,20 ha de sòl urbanitzable residencial, però el novembre de 2005 es presenta un nou concert previ que inclou un sector industrial no previst el 2001 i amplia el sòl urbanitzable residencial.   
Amb la intenció de disposar d'un sòl en condicions òptimes per a una gestió ràpida (p. 4 del document homologació parcial modificativa, d'aquest expedient), assumint que la tramitació del pla general serà més llarga que la d'una homologació modificativa, l'Ajuntament opta per plantejar aquesta homologació modificativa de les actuals normes subsidiàries paral·lelament a la redacció del pla general.   
El projecte reclassifica sòl no urbanitzable comú en urbanitzable residencial, a partir del triangle d'1,77 ha que proposaven les normes subsidiàries, en forma de franja contínua rodejant el nucli urbà per nord-oest, nord-est i sud-est, i un rectangle més al sud del nucli urbà, també limítrof amb aquest, fins a completar les 9,24 ha.  
Tramitació administrativa  
El 17 de gener de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València sol·licita que s'emeta declaració d'impacte ambiental de l'homologació i pla parcial modificatiu sector SUH-1 residencial, per a la qual cosa remet la documentació següent:  
- Pla parcial (1 tom)  
- Homologació parcial modificativa (1 tom)  
- Programa d'actuació integrada (1 tom)  
- Projecte d'urbanització, tom I, II i III  
- Còpia de l'expedient administratiu municipal  
- Estudi d'impacte ambiental (1 tom) i document de síntesi (1 tom)  
Amb aquesta documentació s'obri l'expedient 011/06-AIA d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 21 de març de 2006 la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita al promotor la remissió de la documentació complementària següent:  
- Documentació diligenciada del concert previ iniciat per a la revisió del pla general.   
- Certificat on conste que s'ha sotmés a informació pública l'estudi d'impacte ambiental, còpia de les al·legacions i respostes, si és el cas.  
- Justificació de la disponibilitat de recursos hídrics per als consums previstos en aquests desenvolupaments.   
- Informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord amb la Llei 4/1998, de patrimoni cultural.  
- Respecte a la depuració d'aigües residuals, i partint de l'informe de l'EPSAR de 23 de juny de 2004 que assenyala que és necessària l'ampliació de la planta depuradora que dóna servei a Senyera o la construcció d'una nova, còpia del conveni que garanteix que s'han d'emprendre les actuacions necessàries per a donar solució al tractament de les aigües residuals.  
El 28 de març de 2006, i després de sol·licitud telefònica, la Direcció Territorial de València remet pla presentat per a concert previ el novembre de 2005, pel municipi de Senyera.  
El 4 d'abril de 2006 l'Ajuntament de Senyera remet la documentació següent:  
1. Edicte de sotmetiment a informació pública de l'estudi d'impacte ambiental i certificat de la secretaria de l'Ajuntament al respecte.  
2. Còpia compulsada de la instància de l'agent urbanitzador a la Direcció de Patrimoni Cultural, sol·licitant l'emissió de l'informe previst en la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià  
3. Certificat del tècnic municipal sobre la suficiència de recursos hídrics.  
4. Edicte de sotmetiment a informació pública de l'estudi de paisatge i certificat de la secretaria de l'Ajuntament al respecte.  
5. Certificat de l'empresa gestora dels RSU de Senyera, sobre disponibilitat de capacitat per a la gestió dels generats pel desenvolupament del sector SUH-1 residencial  
6. Estudi de paisatge  
Respecte a aquesta documentació es comprova que el document 3 és incorrecte, ja que es justifica la disponibilitat de recursos amb l'ampliació de la depuradora, per la qual cosa se sol·licita verbalment que s'esmene aquest error.  
El 19 d'abril de 2006 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a l'Àrea d'Urbanisme l'emissió d'informe sobre l'estudi de paisatge, sense que fins al moment s'haja rebut contestació.  
El 10 de maig de 2006 l'Ajuntament presenta informe complementari de l'EPSAR. El 17 de maig remet per fax còpia de la resposta de la Direcció General de Patrimoni, a la sol·licitud de l'agent urbanitzador d'emissió de l'informe previst en la Llei 4/1998.   
El 31 de maig de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet la documentació següent:  
1. Nou informe del tècnic municipal sobre suficiència de recursos hídrics  
2. Còpia de l'escrit de l'Ajuntament a l'EPSAR sobre ampliació de la depuradora de Senyera i contestació d'aquella  
3. Certificat de l'Ajuntament sobre les condicions del contracte amb EGEVASA per al subministrament d'aigua  
4. Documentació sobre legalitat de pou del terme de Senyera.  
5. Nova còpia de l'informe de l'EPSAR que ja estava inclòs en la documentació inicial amb què aquest obri aquest expedient i que, per tant, està repetit.  
El 4 de juliol de 2006 se sol·licita per fax a l'Ajuntament que aporte documentació sobre la normativa municipal sobre contaminació acústica de l'ús industrial i sobre activitats qualificades, i es rep resposta per fax el 14 de juliol de 2006.  
El 7 de juliol de 2006 se sol·licita a la Direcció Territorial de València còpia de l'informe sobre l'estudi acústic d'esta actuació. En data d'avui no s'ha rebut resposta.  
Informació pública  
El 20 d'agost de 2004 es publica en el DOGV anunci d'informació pública de l'alternativa tècnica formada per projecte d'homologació, pla parcial i programa d'actuació integrada amb projecte d'urbanització de la unitat d'execució del sector SUH-1 residencial. El 16 d'agost es fa l'anunci en el diari Levante. No es produeixen al·legacions de caràcter ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no havia sigut sotmés a informació pública, per la qual cosa, a petició d'aquesta Direcció General, se sol·licita a l'Ajuntament el seu sotmetiment. La informació pública es va anunciar en el DOGV de 7 de febrer de 2006. Segons certificat del secretari de l'Ajuntament, no van haver-hi al·legacions.  
Informes sectorials  
S'ha sol·licitat informe de l'estudi de paisatge a l'Àrea d'Urbanisme d'aquesta conselleria. A hores d'ara, no s'ha remés resposta.  
S'ha sol·licitat informe de l'estudi acústic a la Direcció Territorial de València, sense que a hores d'ara hi haja tingut entrada cap resposta.  
Afeccions legals  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable comú, d'acord amb les normes subsidiàries, de Senyera vigents.   
Consideracions ambientals  
En primer lloc cal assenyalar que, des del punt de vista ambiental, haguera sigut més adequat que el promotor tramitara el projecte de pla general per a valorar totes les actuacions que es planifiquen, la previsió d'infraestructures, serveis i dotacions per al conjunt del terme municipal.   
Aquesta avaluació ambiental ha verificat que, almenys, l'esquema del pla general que s'elabora siga coherent amb la proposta de sector SUH-1. A la vista de la documentació aportada per la Direcció Territorial de València consistent en còpia del pla presentat per Senyera per a concert previ, es comprova que el sector SUH-1 Residencial està previst en aquestes previsions com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada, sent la resta del sòl d'aquest tipus el que correspon al sector SUHI-3 Industrial, avaluat ambientalment en l'expedient 160/05-AIA. No apareixen altres sectors de sòl urbanitzable ordenats detalladament; hi ha un altre sòl urbanitzable limítrof amb el SUHI-3 Industrial, de 8,90 ha. La resta del terme municipal és sòl no urbanitzable.  
Per tant, l'avanç de pla general de Senyera no augmenta significativament els sòls urbanitzables respecte al conjunt de sòl urbanitzable que sumen els expedients 160/05-AIA i 011/06-AIA, i al seu torn, aquests estan dins del marc que correspon a les previsions del futur pla general, per la qual cosa no hi ha discordances entre els diversos documents i aquest pla parcial pot admetre's efectivament com la tramitació d'una part que es pretén desenvolupar immediatament. Ara bé, aquests aspectes han de mantenir-se i comprovar-se en la corresponent avaluació ambiental del projecte de pla general, per a garantir la coherència amb el que s'ha tramitat amb anterioritat.  
El pla parcial del sector SUH-1 residencial incorpora projecte d'urbanització i programa, per la qual cosa és d'execució immediata. Comporta la creació d'un màxim de 210 habitatges, respecte a una població actual de 1.045, i una ocupació de 9,24 ha de sòl d'alta capacitat agrícola destinada a cultius, respecte a l'actual sòl urbà residencial de 19,59 ha (quasi un 50% d'increment). L'oferta d'habitatges i l'increment potencial de població són significatius, més encara que són d'execució pròxima i, per això, han d'observar-se 3 aspectes fonamentals:   
a) Que aquest desenvolupament cobreix pràcticament les expectatives de creixement residencial del municipi, almenys a curt i mitjà termini. Això s'ha verificat en comprovar les previsions del pla general en el concert previ, com s'ha explicat més amunt.  
b) La disponibilitat de recursos hídrics per a aquest desenvolupament.  
c) El tractament de les aigües residuals generades per aquest sector.  
Pel que fa a la disponibilitat de recursos hídrics, i d'acord amb la documentació aportada per l'Ajuntament, el municipi es proveeix d'un pou propi amb un volum màxim anual aproximat de 67.000 m³ (183,56 m³/dia), i té subscrit un contracte amb EGEVASA per un volum màxim diari de 500 m³ per a proveïment del polígon industrial, però amb possibilitat de destinar recurs a altres sectors, sempre dins del màxim diari de 500 m³.  
En la documentació també es detallen els consums d'aigua de l'any 2005 en Senyera, resultant que del pou es va consumir 49.979 m³ (136,93 m³/dia) i del contracte amb EGEVASA es van facturar 6.757 m³ (18,51 m³/dia), en total, 56.736 m³/any i 155,44 m³/dia. El cabal necessari estimat per als 210 nous habitatges del sector SUH-1 residencial és de 90,45 m³/dia.  
Per tant, els recursos estimats necessaris són inferiors a les aportacions màximes del pou i del contracte d'EGEVASA.  
Pel que fa a la depuració d'aigües residuals, d'acord amb la documentació, s'opta per la connexió al sistema públic i la depuradora de Senyera, gestionada per l'EPSAR. Aquesta entitat ha elaborat dos informes petició de l'Ajuntament sobre la viabilitat del tractament de les aigües residuals que es generaran en el sector.  
El primer, de juny de 2004, conclou la no viabilitat del tractament en l'EDAR de Senyera amb la configuració actual. Afig que perquè es puga realitzar la connexió efectiva han d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries o la construcció d'una nova EDAR, si fóra necessari.  
L'informe posterior, d'abril de 2006, afig que en la programació d'inversions del Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana està previst un conveni entre la Generalitat i la Diputació Provincial de València per a realitzar l'ampliació i millora de l'EDAR de Senyera en 2007, encara que aquesta previsió pot veure's afectada per l'execució d'altres actuacions que es consideren prioritàries. I afig que per part de l'EPSAR, es promouran les condicions per a coordinar les programacions del pla de sanejament i l'execució del sector per a donar tractament a les aigües residuals que genere.  
En el moment de sol·licitar la connexió efectiva a l'EPSAR, si aquesta l'autoritza, es farà d'acord amb els condicionants tècnics que fixe l'esmentada entitat. En el cas que no siga possible connectar-se al sistema públic, el sector haurà de proposar una solució tècnica que garantisca el correcte tractament de les aigües residuals que genera i sempre abans de l'entrada en funcionament. Aquests aspectes han d'incorporar-se a la fitxa de gestió del sector perquè l'urbanitzador tinga en compte aquestes restriccions.   
Respecte a la part del sector residencial que és limítrof amb l'ús industrial, d'acord amb l'informe de l'Ajuntament, l'estudi acústic fa una anàlisi dels nivells de soroll i proposa mesures correctores. Aquesta actuació complirà les determinacions de l'informe de l'estudi acústic sol·licitat a la Direcció Territorial o, si no n'hi ha, les mesures correctores que proposa l'esmentat estudi acústic.  
Pel que fa a la possibilitat de molèsties de l'ús industrial en el residencial limítrof, el mateix informe de l'Ajuntament indica que la normativa municipal preveu el compliment del Decret 54/1990, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
Segons la cartografia de la conselleria, discorre una línia elèctrica pel riu Albaida, a més de 200 m de la part més pròxima a aquest sector, distància que es considera suficient tenint en compte que la línia és de 66 kv.  
Consideracions jurídiques  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març.  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat per Decret 32/2006, de 10 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a dictar les resolucions en matèria d'avaluació d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació Homologació i pla parcial modificatiu sector SUH-1 Residencial, promoguda pel mateix Ajuntament, sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i després del compliment previ dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, fins que no entren en contradicció amb aquells.  
Segon  
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment dels condicionants següents:  
1. Compliment de les determinacions que, si és el cas, continga l'informe preceptiu i vinculant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre aquesta actuació, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. Aquest informe haurà d'obtenir-se, en tot cas, abans del desenvolupament i l'execució d'aquesta actuació.  
2. S'incorporarà en la fitxa de gestió del sector la necessitat compliment de les especificacions que faça l'EPSAR si és el cas, quan se li sol·licite la connexió efectiva a la xarxa pública de sanejament, o l'obligació de proposar en el seu moment una altra solució tècnica adequada per al tractament de les aigües residuals del sector, si no és possible connectar-se a l'EDAR. La fitxa de gestió també ha d'afegir que el tractament de les aigües residuals haurà d'estar resolt, en tot cas, abans de l'entrada en funcionament d'aquest.  
3. Compliment de les determinacions que continga l'informe sobre l'estudi acústic o, si no n'hi ha, les mesures correctores que proposa l'estudi acústic.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
València, 14 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 152/2006-AIA  
Títol: Pla parcial modificatiu de millora sector SNUP-1 Muntanya de Favara, de Favara.  
Promotor: Ajuntament de Favara  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Favara i CTV  
Localització: Terme municipal de Favara.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
La proposta objecte d'estudi d'impacte ambiental consisteix en la redelimitació del sector SUNP-1 Muntanya de Favara, desplaçant els límits nord i sud cap a les zones amb aprofitament agrícola limítrofes i respectant els límits establits per les mateixes normes subsidiàries de planejament. Amb aquest fi es pretén el desenvolupament de 171.800 m² de sòl urbanitzable no detallat i la reclassificació de 142.354 m² de sòl no urbanitzable, entre els quals es troben 10.000 m² de sòl d'equipaments de tipus recreatiu (piscines municipals i àrea recretiva de Sant Llorenç). Encara que s'incrementa la superfície del sector es manté inalterat el sostre màxim edificable.  
El projecte preveu la connexió del sector amb el nucli urbà de Favara mitjançant un nou pas sota l'autopista AP-7, com també la connexió directa amb la carretera N-332 per mitjà d'una rotonda situada en la intersecció de la N-332 i el carrer Barranc.  
El sistema general recreativoesportiu (RD2), del sòl no urbanitzable queda integrat en aquest pla parcial dins d'una de les illes destinades a sòl dotacional públic, i queda la totalitat de l'illa com a element estructural.  
Es transformaran els usos del sòl, sòl agrícola i forestal a sòl construït i impermeabilitzat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El terme municipal de Favara se situa a la comarca de la Ribera Baixa, a una distància d'uns 3 km del mar Mediterrani. Se situa en la porció sud d'aquesta comarca i limita amb el terme municipal de Cullera a l'est i al nord, amb Llaurí al nord i a l'oest, amb Alzira a l'oest i al sud, amb Tavernes de la Valldigna al sud i a l'est i puntualment al sud amb Benifairó de la Valldigna.  
Se situa en el límit de la zona de transició entre el pla de la Plana de València i l'inici de les serres litorals del sud de la província de València, en concret de la serra de Corbera.  
L'àrea d'actuació prevista se situa en la lloma anomenada el Pla del Poble i les dues xicotetes valls que la circumden. Es troba a la vora del nucli urbà de Favara i al sud d'aquest, i separats únicament pel traçat de l'autopista A-7, mentre que a l'est i oest limita amb zones de cultiu de cítrics que ocupen els barrancs que limiten la lloma (el barranc de la Font i el barranc del Poble), i al sud limita amb els contraforts de la serra de Corbera, de les quals la lloma és una prolongació.  
Planejament vigent  
El municipi de Favara disposa, com a instrument de planejament vigent, d'una homologació global de les normes subsidiàries de planejament, aprovada definitivament el 13 de novembre de 2002 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, en què consta el sòl del sector objecte d'estudi amb la classificació i qualificació següent:  
- Sòl urbanitzable no detallat: zona tocant a la zona de protecció de l'autopista AP-7 i amb el sòl no urbanitzable comú i ocupa una superfície de 171.800 m².  
- Sòl no urbanitzable comú: zona al voltant del sòl urbanitzable no detallat, i ocupa una superfície de 142.354 m² dels quals 10.000 m² corresponen a una zona d'equipaments recreativoesportiu.  
Zonificació del sector i usos  
La distribució de superfícies per al sector projectat és la que segueix:  
Edificable residencial  
Compost per 12 illes 164.952 m²  
Cessions  
 Zones verdes 66.984 m²  
 Equipaments 20.185 m²  
 Vials 62.033 m²  
 Total 149.202 m²  
Superfície total sector 314.154 m²  
Cessió no computable al sector 27.826 m²  
3. Alternatives  
No es presenta una anàlisi d'alternatives tècniques, sinó únicament una justificació de la solució proposada.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 2 de maig de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge de València va remetre estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla parcial modificatiu de millora sector SUNP-1 del municipi de Favara, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias de data 20 de juliol de 2005 i en el DOGV núm. 5059, de 28 de juliol de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 6 al·legacions, i no són cap d'elles de caràcter ambiental, segons consta en els certificats emesos pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Favara, acompanyat en l'expedient administratiu per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 23 de desembre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
- El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta, en data 1 de juny de 2006, al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, sobre l'afecció de l'actuació proposada sobre el lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera, pel fet que la zona on se situa el projecte es troba inclosa en l'esmentat lloc d'interés comunitari.   
En data 4 de juliol de 2006, es reben 3 informes del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, tots ells desfavorables a l'actuació projectada:   
1r. Informe sobre el projecte relatiu al Pla parcial modificatiu de millora sector SUNP-1 de Favara (València), de data 16 de maig de 2006.  
2n. Informe complementari a l'informe en relació al projecte relatiu al Pla parcial modificatiu de millora sector SUNP-1 de Favara (València), de data 15 de juny de 2006.  
3r. Informe sobre llocs d'interés comunitari (LIC) i zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), referent al projecte relatiu Pla parcial de millora sector SUNP-1 forest Favara de Favara (València), de data 20 de juny de 2006.  
- El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta, en data 1 de juny de 2006, a l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, i sol·licita informe pel fet que després de revisar la documentació presentada s'observa que segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, elaborat per la conselleria de Medi Ambient d'acord amb el mandat expressat en la Llei 3/93, forestal, de la Comunitat Valenciana, les parcel·les 53, 62, 69, 73, 74, 75, part de la 249, 250, 310, 343, 344, 348 del polígon 5 del municipi de Favara estan classificades com a sòl forestal arbrat natural i formen part de la zona objecte del sector SUNP-1 sobre el qual es pretén actuar.  
- El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza consulta, en data 2 de juny de 2006, al Servei Territorial de Medi Ambient de València sobre la viabilitat de l'actuació en relació al sòl forestal i al lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera.  
Informes sectorials  
Informe desfavorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 16 de maig de 2006 (corregit pel 2n informe complementari del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 15 de juny de 2006).  
1) Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a:  
a. Espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 com a llocs d'interés comunitari (LIC), inclosos en la llista aprovada per acord del Govern Valencià de data de 10 de juliol de 2001, per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres (transferència a l'ordenament jurídic de l'estat Espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre);  
b. Espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), designades segons la Directiva 79/409/CEE del Consell, de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres; i  
c. Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i instruments d'ordenació de recursos naturals, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
2) Que l'esmentat projecte preveu la urbanització d'una zona natural al terme municipal de Favara (València).  
3) Que no resulta afectat cap espai natural protegit dels actualment existents en aquesta Comunitat Autònoma, ni en tràmit per a la declaració d'aquest, ni cap instrument d'ordenació o gestió d'espais naturals.  
4) Que no resulta afectat cap dels espais proposats per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció d'aus (ZEPA).  
5) Que a la vista de la cartografia presentada en l'estudi d'impacte ambiental del referit projecte, es constata un greu error en la representació cartogràfica dels límits del lloc d'interés comunitari serra de Corbera, inclòs en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià de data d 10 de juliol de 2001, i proposat per a formar part de la xarxa Natura 2000, la cartografia oficial del qual és la continguda en el servidor de cartografia gestionat pel Servei d'Informàtica d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge, que és la mateixa que consta en la Comissió Europea, que no té transcripció textual, i que no es correspon amb aquells terrenys situats per damunt dels 100 m de cota sobre el nivell del mar, sinó amb els representats en la cartografia adjunta 1:5.000, que és còpia de la del servidor anteriorment indicat, per la qual cosa la representació de l'estudi d'impacte ambiental és incorrecta, ja que el límit no és la cota de 100 m, com es pretén.  
6) Que a la vista d'aquesta nova cartografia que s'adjunta a escala 1:5.000, resulta afectat el lloc d'interés comuniari LIC Serra de Corbera.  
7) Que aquest lloc d'interés comunitari serra de Corbera correspon a un relleu prelitoral que s'alça sobre la plana inundable del riu Xúquer, i que constitueix un fita paisatgística de primer ordre.  
8) En la zona proposada es denota la presència dels hàbitats d'interés comunitari següents, d'acord a l'annex I del Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre:  
6220. Zones subespècies de gramínies i anuals de therobrachypodietea.  
6110. Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion (Sedetum micrantho-sediformis O. Bolòs & Masalles in O. Bolòs 1981).  
5330. Matolls termomediterranis i preestépics (Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl., Font Quer, G.Br.Bl., Frey, Jansen & Moor 1936).  
Que d'aquests hàbitats, 6220 i el 6110 estan considerats com prioritaris, és a dir, espais naturals amenaçats de desaparició la conservació dels quals comporta una especial responsabilitat.  
9) Que de la cartografia relativa a l'inventari de sòl forestal, publicada com a annex del Pla general d'ordenació forestal (PGOF), aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, s'observa que la zona LIC afectada està classificada tota ella com a terreny forestal, a excepció d'una xicoteta superfície en l'extrem occidental d'aquesta l'àrea considerada en el projecte que, sent LIC, no és terreny forestal, sinó plantacions de tarongers. Aquesta cartografia és part normativa vinculant del citat PGOF.  
10) Que d'acord amb les ordenances del sòl forestal incloses en el Pla general d'ordenació forestal (PGOF), en l'article 33.e s'indica que: Els terrenys forestals que alberguen hàbitats protegits i zones d'especial protecció per a l'aus, proposades en desenvolupament de la normativa que regula la xarxa ecològica europea Natura 2000, hauran de ser catalogats com a àrees de sòl forestal de protecció.  
11) Que segons el citat PGOF, en l'article 62.3 s'indica que: Els nous plans d'ordenació territorial, els plans generals i les modificacions d'aquests establiran classificacions urbanístiques que garantisquen la protecció per raons forestals dels terrenys classificats com a àrees de sòl forestal de protecció segons aquest pla...  
A la vista de tot l'anteriorment exposat, l'informe conclou que:  
1. L'actuació proposada afecta hàbitats considerats prioritaris i no és compatible amb la declaració com a lloc d'interés comunitari Serra de Corbera, la cartografia real de la qual correspon amb el plànol 1:5.000 adjunt i no amb la presentada en l'estudi d'impacte ambiental que és incorrecta.  
2. Aquesta actuació és incompatible amb els objectius i valors continguts en la zona LIC i comportarà un impacte paisatgístic intolerable sobre el conjunt de la serra de Corbera.  
3. La zona LIC afectada que tinga caràcter forestal, és a dir, la pràctica totalitat de la zona afectada per l'actuació proposada, ha de considerar-se a l'efecte de planificació territorial com àrea de sòl forestal de protecció i ha de classificar-se com a no urbanitzable protegit.  
4. La localització del projecte en la zona proposada i fora de la zona LIC exigiria igualment un informe d'avaluació de l'impacte del projecte sobre la LIC que hauria d'elaborar aquest servei, ja que quedaria annex a aquest i, per tant, podria veure's afectat.  
5. Que per tant, i de tot l'anteriorment exposat i modificacions realitzades, es ratifica el sentit negatiu de l'informe relatiu a l'actuació proposada.  
Informe desfavorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 20 de juny de 2006. Informe sobre llocs d'interés comunitari (LIC) i zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), referent al pla parcial.  
1. Aquest informe es refereix, exclusivament, a la possible afecció del projecte a:  
a) Zones incloses en la llista de llocs d'interés comunitari (LIC), de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, aprovada per Acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001 per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transferida a l'ordenament jurídic de l'estat Espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre).  
b) Espais de la Comunitat Valenciana inclosos en la xarxa Natura 2000 com a zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), designades segons Directiva 79/409/CEE del Consell de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres.  
c) Espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
2. L'actuació projectada consisteix en la redelimitació del sector SUNP-1 Muntanya de Favara, desplaçant els límits nord i sud cap a les zones amb aprofitament agrícola limítrofes. Es transformaran els usos del sòl, sòl agrícola i forestal a sòl construït i impermeabilitzat.  
3. El terme municipal de Favara se situa a la comarca de la Ribera Baixa, província de València i troba parcialment inclòs en el lloc d'interés comunitari (LIC) Serra de Corbera. La zona on se situa el projecte es troba inclosa en l'esmentat lloc d'interés comunitari.  
Aquesta serra és un interessant relleu prelitoral que es llança sobre el pla d'inundació del Xúquer i constitueix un fita paisatgística de primer ordre. Alberga hàbitats de gran valor i singularitat, com ara els boscos de llorer. A més, s'inclouen diverses coves considerades com a refugi de quiròpters. Els hàbitats millor representats són els matolls i timonedes i els pastius anuals, encara que també cal destacar la vegetació de penyals, els prats calcaris càrstics i els pendents rocosos calcícoles. En tot cas, l'hàbitat més rellevant de la zona és probablement el de matolls arborescents de Laurus nobilis, ja que la representació present en la zona supera el 15% del total de la regió mediterrània espanyola. En aquesta zona protegida trobem, com es va dir anteriorment, l'hàbitat prioritari 6220\* (zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea), catalogat segons la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres.  
Respecte a les espècies, abunden diverses rapaces com Aquila chrysaetos, Hieraetus fasciatus, Falco peregrinus o Bubo bubo, com també diverses espècies de quiròpters, entre les quals cabria destacar Minopterus schreibersii o Rhinolopus ferrum-equinum.  
4. El projecte generarà una sèrie d'impactes sobre el sòl, flora i fauna, de la zona (entre altres), que són:  
- Sòl: Es modificaran els processos edàfics a causa de la transformació dels usos del sòl agrícola i forestal a sòl construït i impermeabilitzat. S'eliminarà sòl a causa de les tasques de condicionament, anivellació de cotes i adequació de les reserves de sòl per a infraestructures. Es transformarà la morfologia edàfica, a causa de la maquinària pesant podran ocasionar-se abocaments de combustibles, olis, etc. Com es va dir abans, desapareixerà sòl destinat a usos agrícoles i sòl forestal per la transformació a usos residencials.  
- Vegetació: S'eliminarà la vegetació existent en la zona a causa de les tasques de condicionament i explanació superficial per a la construcció. Es corre el risc de proliferació de flora al·lòctona o exòtica a causa de la creació de zones verdes i àrees enjardinades en la urbanització. També es corre el risc d'aparició de plagues desconegudes.  
- Fauna: Es produirà un desplaçament de les espècies de fauna, principalment ornitofauna, invertebrats i xicotets mamífers a zones limítrofes, a causa de les tasques de condicionament i urbanització i per la posterior posada en marxa de les activitats pròpies de la urbanització. També es correrà el risc d'introducció d'espècies al·lòctones o de plagues a causa de les activitats humanes que poden atraure espècies antropòfiles, sobretot a causa de la generació i abassegament de residus orgànics.  
5. Per tot l'anteriorment indicat, es considera que les actuacions que pretén dur a terme el projecte causaran efectes negatius sobre el lloc d'interés comunitari (LIC) Serra de Corbera; ja que la reconversió d'usos comportarà l'alteració de l'actual distribució topogràfica de la zona i la modificació substancial de cotes del terreny, ja que per a la construcció de la urbanització s'hauran de realitzar desmunts i terraplens per a igualar el terreny.  
6. Conclusions:  
1ª. La classificació del sòl en què es troba immers el LIC, ha d'afavorir els objectius de conservació dels hàbitats i espècies d'interés comunitari reflectits en la Directiva 92/43/CEE, traslladada a l'ordenament jurídic de l'estat Espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre.  
2ª. En aquest sentit, i segons la recent Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable (DOGV - núm. 4900, del 10 de desembre de 2004), s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i la servitud com també les declaracions formals o mesures administratives que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, flora, fauna, aigua o del territori, reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del lloc d'interés comunitari (LIC) Serra de Corbera.  
3ª. Ateses les característiques, la ubicació i la documentació aportada a aquest servei, es considera desfavorable el projecte relatiu al Pla parcial de millora sector SUNP-1 Forest de Favara, de Favara (València).  
Altres informes  
El Servei Territorial de Medi Ambient de València i l'Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, no ha contestat fins al moment a la consulta formulada.  
Afeccions legals  
1. Xarxa natura 2000 i espais protegits de la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, s'ha constatat l'existència en l'àmbit de l'actuació del lloc d'interés comunitari o LIC denominat Serra de Corbera.   
L'actuació projectada es troba inclosa en l'esmentat lloc d'interés comunitari i generarà una sèrie de greus impactes sobre el sòl en modificar els processos edàfics a causa de la transformació dels usos del sòl agrícola i forestal a sòl construït i impermeabilitzat. També es generaran forts impactes sobre la vegetació ja que s'eliminarà vegetació existent en la zona i s'incentivarà la proliferació d'espècies exòtiques o al·lòctones a causa de la creació de zones verdes. Finalment, es produiria un desplaçament de les espècies de fauna autòctona i es provocaria la introducció de noves espècies al·lòctones que poden provocar un desequilibri en la zona.   
La posterior redacció d'un Pla general d'ordenació urbana hauria de contenir la classificació d'aquest sòl com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgisticoforestal.  
2. Rambles i llits. Domini públic hidràulic  
El límit sud de l'actuació sita amb la traça del barranc de la Font que discorre d'est a oest. Aquest barranc recull l'escorriment de la vessant sud de la urbanització projectada. Pel nord, l'actuació limita amb el barranc del Poble.  
L'actuació projectada pretén escometre l'escorriment de les aigües pluvials fins als llits i canalitzacions existents en les proximitats de l'actuació. Amb aquest fi, d'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà de disposar de l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament en llit públic.   
3. Camins ramaders  
No n'hi ha ni es veuen afectats cap camí ramader en l'àmbit d'actuació.  
4. Sòl forestal  
El projecte provocarà la desaparició d'una important superfície de sòl classificat com a sòl forestal pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, elaborat per la conselleria de Medi Ambient d'acord amb el mandat expressat en la Llei 3/93, forestal, de la Comunitat Valenciana. Es transformarà l'àrea d'actuació on hi ha actualment un terreny forestal a usos residencials provocant una eliminació de coberta vegetal i processos d'impermeabilització per l'edificació i per condicionament de viari.  
Aquest sòl forestal està format per arbratge natural, és a dir, agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal.   
Segons indica l'estudi d'impacte ambiental en l'apartat 3.6. Àrees que han patit incendis (pàgina 124 de l'estudi d'impacte ambiental), fa al voltant de 2-3 anys es van cremar alguns exemplars de pins i matoll en una parcel·la de 500 m² situada en la vora entre la zona de cultiu de cítrics i la zona de matolls i pineda en el vessant de solana de la lloma del Pla del Poble.   
El projecte no inclou cap pla de prevenció de la urbanització enfront d'incendis forestals.  
5. Patrimoni cultural  
No s'ha presentat l'informe que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció.  
6. Carreteres  
Cal destacar que l'àmbit de l'actuació afronta a l'est amb l'autopista AP-7 o autopista del Mediterrani, important via de comunicació del litoral mediterrani espanyol.  
Per tant, el pla parcial haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera. La Llei 14/2005, de la Generalitat, de mesures fiscals de gestió financera i administrativa, es modifica en els articles 84 i 85, i aquesta modificació afecta els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991 citada anteriorment, que estableixen la zona de protecció de les carreteres.  
Amb aquesta modificació, la zona de protecció de l'autopista AP-7 ha de ser de 100 metres a fi de garantir la seguretat viària impedint que tinguen lloc actuacions que puguen posar-la en perill, assegurar la disponibilitat de terrenys per a la realització d'activitats de manteniment de les vies o la instal·lació de serveis annexos a aquestes, i protegir els usos circumdants de l'impacte negatiu de les vies.  
En les zones de protecció no podran realitzar-se obres ni es permeten més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat viària, amb l'autorització prèvia, en tot cas, de l'administració titular de la via. No s'admet en aquesta zona la nova construcció cap d'edificació.  
7. Subministrament d'energia elèctrica  
En l'expedient administratiu presentat consta una al·legació realitzada per Blas Antequera Molina, en nom i representació d'Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, que fa constar que la infraestructura elèctrica prevista resulta insuficient per a l'actuació proposada.  
Consideracions ambientals  
L'àrea objecte d'estudi ve contextualitzada en el clima de la plana septentrional, el qual es caracteritza per registrar unes precipitacions anuals d'uns 450 mm, amb un màxim destacat a la tardor, un dèbil màxim secundari a la primavera i un període sec estival d'uns 4 mesos. La temperatura mitjana de gener fluctua al voltant dels 10 ºC, i al juliol i agost s'aproxima als 25 ºC. Un aspecte que cal destacar en aquest tipus de clima, és l'elevada humitat relativa en el període estival i el molt freqüent règim de brises marines, les quals exerceixen d'efecte suavitzador de les temperatures, però augmenten, al seu torn, la humitat de l'aire.  
La pràctica totalitat de la zona d'estudi es troba en una zona muntanyosa, ocupada per sòl forestal amb pendents superiors al 30%. La zona perimetral, en canvi, es troba dins d'una àrea ondulada on apareixen cultius, principalment de cítrics, amb uns pendents entre el 2% i el 8%. En general s'observen grans pendents, alguns arriben al 60%.  
En l'àrea d'estudi queda pràcticament ocupada per sòls amb una baixa capacitat d'ús, no obstant això, en la zona perimetral es pot observar sòls amb una capacitat elevada.   
Pel que fa a la geologia, es tracta d'entisòls característics de les àrees de les riberes del Xúquer. Són sòls molt poc evolucionats per la qual cosa les propietats d'aquests estan àmpliament determinades pels materials originals. Pel que fa a la litologia, segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, en la zona d'estudi podem diferenciar dues zones litològiques ben diferenciades, la primera és la zona que coincideix amb les àrees del lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera i està composta per dolomies i calcàries; la segona es correspon amb les zones perimetrals de cultiu que es corresponen amb cudols, graves i argiles. El pla parcial modificatiu provocarà que es modifiquen els processos edàfics a causa de la transformació dels usos del sòl agrícola i forestal a sòl construït i impermeabilitzat. S'eliminarà sòl a causa a les tasques de condicionament, anivellació de cotes i adequació de les reserves de sòl per a infraestructures. Es transformarà la morfologia edàfica, a causa de la maquinària pesant podran ocasionar-se abocaments de combustibles, olis, etc.   
Pel que fa a la vegetació existent en la zona, les pinedes adultes de pi blanc (Pinus halepensis), ocupen una àrea important de la zona estudiada. Aquesta vegetació s'acompanya d'un sotabosc compost per espècies d'arbusts com a coscolls (Quercus coccifera), brucs (Erica multiflora), llentiscles (Pistacia lentiscus), margallons (Chamaerops humilis), romer (Rosmarinus officinalis), timons (Thymus sp.), ginebres (Juniperus sp.), timons mascles (Teucrium sp.), entre els més importants, que arriben a formar matolls de fins a 2 metres d'alçària. D'altra banda, en la zona perimetral, ocupada per cultius de cítrics, la vegetació està constituïda per espècies de caràcter nitròfil, habituals en els mitjans alterats per la mà de l'home. Moltes d'aquestes espècies es troben en el catàleg segons la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres, i formen part del lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera.  
Pel que fa a la fauna, en l'estudi d'impacte ambiental es destaca que «...no hi ha cap espècie resident destacable o que presente importància en cap dels seus apartats.» No obstant això, la major part de la zona d'estudi s'inclou en el lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera o és limítrof amb aquest. Zona caracteritzada per presentar espècies entre les quals abunden diverses rapaces com ara Aquila chrysaetos, Hieraetus fasciatus, Falco peregrinus o Bubo bubo, com també diverses espècies de quiròpters, entre les quals cabria destacar Minopterus schreibersii o Rhinolopus ferrum-equinum. En la zona perifèrica de cultius podem trobar espècies d'avifauna i xicotets rosegadors i rèptils associats a cultius, amb una marcat caràcter antropòfil. Amb l'actuació projectada es produirà un desplaçament de les espècies de fauna, principalment ornitofauna, invertebrats i xicotets mamífers a zones limítrofes, a causa de les tasques de condicionament i urbanització i per la posterior posada en marxa de les activitats pròpies de la urbanització. També es correrà el risc d'introducció d'espècies al·lòctones o de plagues a causa de les activitats humanes que poden atraure espècies antropòfiles, sobretot a causa de la generació i abassegament de residus orgànics.  
L'estudi del paisatge de la zona d'actuació s'ha dividit en tres unitats diferenciades. La primera, coincideix amb les àrees del lloc d'interés comunitari LIC Serra de Corbera i els seus ixents cap a la plana, dominat per forts pendents i materials calcaris. La segona unitat del paisatge, es compon de les valls estretes i allargades de fort pendent i caràcter argilós, dominats per barrancs de curs intermitent que se situen entre els braços de la serra de Corbera. I, finalment, la plana d'inundació del Xúquer dominada totalment pels cultius de tarongers, separada de les dues unitats anteriors per l'autopista A-7 què exerciria de línia de ruptura.  
Pràcticament la totalitat de l'àrea d'estudi es troba en una zona classificada com de vulnerabilitat d'aqüífers alta, la qual cosa comporta un factor limitant molt important per a garantir la sostenibilitat de la zona. Aquestes zones són desaconsellables per a usos urbanístics intensius. Els usos residencials extensius poden ser tolerats sempre que el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades siga efectiva i estan garantides.  
En la documentació presentada no s'inclou informe favorable a l'actuació per part de l'entitat encarregada de la gestió de l'EDAR de Favara. Consultada la fitxa tècnica de gestió de l'EDAR de Favara en el catàleg de depuradores de l'entitat EPSAR, s'observa que amb l'actuació projectada se sobrepassaria el cabal de projecte de l'estació depuradora. Per tant, no es garanteix l'adequada gestió de les aigües residuals generades.  
Al terme municipal de Favara, són aplicables les exigències i obligacions establides en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIR) desenvolupat pel Pla zonal de residus de la zona XI al qual pertany el municipi de Favara en la seua adscripció a l'àrea 1 de gestió d'aquest. En aquest sentit, en la documentació presentada no s'inclou certificat sobre la capacitat del municipi de gestionar els residus sòlids urbans que s'hi generaran.   
La xarxa de proveïment d'aigua potable del projecte es connectarà a un dipòsit de proveïment existent en l'interior del sector situat en l'illa d'equipaments públics, la qual cosa comportarà, atesa l'orografia del terreny, a la necessària implantació un grup de pressió que garantisca el subministrament a totes les parcel·les edificables. El consum d'aigua total projectat per a tot l'àmbit del sector és de 474,60 m³/dia. En la documentació presentada no s'inclou Informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, segons estableix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Pel que fa als incendis, consultada la Cartografia temàtica d'incendis d'aquesta conselleria, s'adverteix que la zona d'estudi presenta en la gran majoria un risc estadístic d'incendi alt, sent el risc potencial d'incendi forestal moderat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar no acceptable, a l'efecte ambiental el Pla parcial modificatiu de millora sector SUNP-1 Muntanya de Favara, de Favara (València), promogut per l'Ajuntament de Favara, per les raons següents:  
- La zona on se situa el projecte es troba inclosa en el lloc d'interés comunitari (LIC) Serra de Corbera, en relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, tal com s'indica en l'informe desfavorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 16 de maig de 2006 (corregit pel 2n informe complementari del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de data 15 de juny de 2006).  
- Es considera que les actuacions que pretén dur a terme el projecte del pla parcial causaran efectes negatius i incompatibles amb els objectius i valors continguts en la zona (LIC) Serra de Corbera. Tot això comportarà un impacte paisatgístic intolerable sobre el conjunt de la serra de Corbera.  
- L'actuació proposada afecta hàbitats considerats com prioritaris i no és compatible amb la declaració com a lloc d'interés comunitari Serra de Corbera.   
- La zona LIC afectada que tinga caràcter forestal, és a dir la pràctica totalitat de la zona afectada per l'actuació proposada, ha de considerar-se a l'efecte de planificació territorial com a àrea de sòl forestal de protecció i hauran de classificar-se com a no urbanitzable protegit.   
- La classificació del sòl en què es troba immers el LIC, ha d'afavorir els objectius de conservació dels hàbitats i espècies d'interés comunitari reflectits en la Directiva 92/43/CEE, traslladada a l'ordenament jurídic de l'estat Espanyol mitjançant el Reial decret 1997/1995 de 7 de desembre. Per això, i d'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable (DOGV - Núm. 4900, del 10 de desembre de 2004), s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit aquells terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, incloses les limitacions i la servitud com també les declaracions formals o mesures administratives, que, de conformitat amb l'esmentada legislació tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, flora, fauna, aigua o del territori, reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del lloc d'interés comunitari (LIC) Serra de Corbera. Sent aquest l'únic canvi en el planejament que s'estima viable ambientalment per a la zona d'estudi.  
- Són desaconsellables els usos residencials extensius en una zona classificada com de vulnerabilitat d'aqüífers alta, en la qual no queda bastant garantida l'adequada gestió de les aigües residuals generades per l'actuació.  
Segon  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 212/2006-AIA  
Clasificació del sòl PGOU 98 Modificació puntual   
Sòl urbà 1.336.934 m² 1.336.934 m²   
Sòl urbanitzable 665.248 m² 669.692,94 m²  
Sòl no urbanitzable 2.044.968 m² 2.040.523,06 m²  
Total 4.047.150 m² 4.047.150 m²   
Dotacions   
Zona verda primària 149.431 m² 149.536,93 m²  
Zona verda local 82.500 m² 82.500 m²   
Zona esportiva 45.969 m² 45.969 m²   
Escolar 78.034 m² 82.373,01 m²   
Dotacions 51.438 m² 51.438 m²   
Total 407.372 m² 411.816,94 m²  
\* \* \* \* \*  
Clasificación del suelo PGOU 98 Modificación puntual  
Suelo urbano 1.336.934 m² 1.336.934 m²  
Suelo urbanizable 665.248 m² 669.692,94 m²  
Títol: Modificació puntual núm. 10 del PGOU de Paiporta  
Promotor: Ajuntament de Paiporta  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Paiporta i CTU  
Localització: Terme municipal de Paiporta.   
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte pretén la reclassificació de 4.444,94 m² de sòl no urbanitzable de protecció agrícola a sòl urbanitzable per a ús zona verda (ZV-10), a fi de compensar la reducció de la zona verda de la xarxa estructural denominada Vil·la Amparo (ZV-5) provocada per l'ampliació del sòl dotacional EC-9 destinat a institut d'educació secundària.  
L'objecte de la modificació és l'increment de superfície de la parcel·la EC-9, la qual passa de 12.000 m² a 16.279,81 m², en detriment de la zona verda limítrofa ZV-5, que passa de 19.706,84 m² a 15.367,83 m². Per això, la superfície minorada en ZV-5 es restitueix al nord del municipi en la ZV-10 de nova creació i idèntica classificació.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte es realitza al municipi de Paiporta, que pertany a la comarca de l'Horta Sud, concretament l'àrea d'actuació comprén el sector SC-2 del Pla general d'ordenació urbana (PGOU) de Paiporta aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 5 de novembre de 1998.  
La modificació puntual núm. 10 del PGOU de Paiporta es realitza amb la finalitat d'incrementar la dotació escolar del municipi, amb aquest fi es necessita un solar de 16.000 m² per a poder construir un nou institut d'educació secundària amb capacitat per a 930 places escolars. Aquesta modificació consisteix en:  
1r. Adaptació d'àrea d'equipament EC-9 a la superfície sol·licitada per la conselleria de Cutura, Educació i Esport, en el seu informe de data 4 de juliol de 2005, per al programa proposat de l'institut d'educació secundària.  
2n. Restitució de la superfície minorada en la ZV-5 de xarxa estructural en la ZV-10 d'idèntica classificació i de nova creació.   
El promotor justifica l'actuació perquè el sector SC-2 es troba ja en fase d'urbanització amb la reparcel·lació aprovada definitivament i únicament es podia efectuar a costa de la zona ZV-5 per ser limítrofa a la dotació EC-9.  
Respecte a la ubicació de la zona verda ZV-10, objecte de reclassificació, el promotor ha considerat com a zona més adequada per la seua ubicació i proximitat, la zona nord del municipi i per complir amb les condicions establides en els articles 34, 35 36 i 37 del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, considerant que les dimensions del municipi no sobrepassen els 4 km².  
Quadre comparatiu de les modificacions proposades respecte a l'ordenació vigent.  
Suelo no urbanizable 2.044.968 m² 2.040.523,06 m²  
Total 4.047.150 m² 4.047.150 m²  
Dotaciones   
Zona verde primaria 149.431 m² 149.536,93 m²   
Zona verde local 82.500 m² 82.500 m²  
Zona deportiva 45.969 m² 45.969 m²   
Escolar 78.034 m² 82.373,01 m²   
Dotaciones 51.438 m² 51.438 m²  
Total 407.372 m² 411.816,94 m²3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives tècniques al projecte.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 1 de juny de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge de València va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu a la modificació puntual núm. 10 del PGOU de Paiporta, i va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Antecedent: La modificació pretesa es va sotmetre a informació pública mitjançant un edicte publicat en el DOGV núm. 4986, de 15 d'abril de 2005, i en el periòdic Las Provincias de data 15 d'abril de 2005. Transcorregut el període d'informació pública, durant el qual no es van presentar al·legacions, segons certificat del secretari de l'Ajuntament de Paiporta de data 20 de maig de 2005, el projecte es va aprovar provisionalment per acord plenari de data 31 de març de 2005.  
Remés l'expedient a la conselleria de Territori i Habitatge per a l'informe preliminar d'aquest, per resolució del director general de Planificació i Ordenació Territorial, de data 12 de desembre de 2005, es va informar desfavorablement ja que segons el dictamen del Consell Jurídic Consultiu núm. 2001/071, de 31 de gener de 2001, es fixa la doctrina següent:  
La qualificació d'una zona verda, exigeix que el sòl estiga prèviament qualificat com a urbanitzable (...).  
Per això, l'Ajuntament en ple, en data 30 de març de 2006, ha aprovat l'esmena manifestada en l'informe previ de la conselleria de Territori i Habitatge, incloent la reclassificació de sòl no urbanitzable per a destinar-lo a zona verda i el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5240, de 18 d'abril de 2006 i en el periòdic Las Provincias de data 5 d'abril de 2006.   
Peticions d'informació o documentació complementària  
No es requereix l'ampliació de documentació.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, PATRICOVA i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que puguen entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel·la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, per tant, no s'ha d'atendre a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, segons el qual els jaciments arqueològics i els camins ramaders presents en el municipi estan fora de l'àmbit de l'actuació.   
Consideracions ambientals  
La superfície afectada per l'actuació se situa íntegrament en el clima de la plana litoral septentrional, caracteritzada per registrar unes precipitacions anuals d'uns 450 mm, que augmenten de sud a nord, amb un màxim estacat a la tardor, un dèbil màxim secundari a la primavera i un període màxim estival d'uns 4 mesos.  
S'emmarca des del punt de vista geològic en una zona de depòsits mixtos continentals-marins. Pel que fa a la litologia, en la zona nord del terme municipal de Paiporta predominen els afloraments de cudols, graves, arenes i llims.  
El domini geomorfològic sobre el qual se situa l'àrea d'estudi és la plana costanera. L'única unitat geomorfològica identificativa ha sigut l'al·luvial. La subunitat representada és: terrasses fluvials de València.  
L'àrea estudiada se situa en l'extrem oriental del sistema aqüífer núm. 51 (la Plana de València), de naturalesa essencialment detrítica. Els materials que componen aquest aqüífer corresponen a una sèrie inferior d'edat helvecià-tortonià (miocé), constituït per arenes i arenoses llimoses, limonites i argiles, amb una potència mitjana de l'ordre dels 80-100 m i coronada per una sèrie superior calcària lacustre, generalment no saturada.  
El terme municipal de Paiporta correspon a una zona de l'Horta de València, on predominen els sòls amb capacitat d'ús molt elevada. Aquest tipus de sòls presenten unes propietats molt favorables per a qualsevol ús agrari.  
En la zona d'estudi es dóna un valor mitjà de la vulnerabilitat de la zona enfront de la contaminació (categoria III) a causa d'una falta de protecció natural efectiva contra la contaminació fisicoquímica per l'absència de formacions geològiques de baixa permeabilitat interposades, si bé hi ha un grau de protecció suficient enfront de la contaminació de tipus microbiològic, per gruix o condicions de permeabilitat adequades a la zona saturada per a garantir la completa autodepuració.  
Pel que fa a la vegetació actual, en la zona d'actuació ZV-10 predomina el cultiu de fruiters. La zona es troba dividida en parcel·les on es combinen els tarongerars, els erms i l'horta. El cultiu predominant el constitueixen els cítrics, encara que aquest és el cultiu més abundant, trobem alguns arbres dispersos com ara nesprers, pomeres i albercoquers. Algunes parcel·les estan destinades a l'horta on es cultiven carxofes, cols, encisams, etc. S'observa en la zona la presència de comunitats nitròfiles (vores de camins, carreteres, talussos, solars, etc.) conseqüència directa de la constant acció humana sobre el medi natural. És el cas de la zona EC-9.  
La fauna present en la zona és la característica de les zones de cultiu. La zona posseeix un marcat caràcter antròpic i les espècies existents estan adaptades a la presència humana. Es tracta d'espècies comunes en tot el territori del cultiu dels tarongers que s'estén per les planes litorals de la Comunitat Valenciana.  
Pel que fa a la producció d'aigües residuals, en tractar-se d'una actuació de caràcter dotacional on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat comportar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. En tot cas, les aigües residuals seran abocades al clavegueram públic, en concret a la xarxa de clavegueram municipal existent i conduïdes a l'estació depuradora d'aigües residuals en les condicions establides en les ordenances municipals d'abocament de clavegueram.  
Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran gestionats de la manera correcta.   
Els residus sòlids urbans hauran de procedir de l'ús dotacional-jardins, com ara restes de poda i de manutenció dels jardins, per la qual cosa s'estima que no es produirà un increment de la producció de RSU, pel fet de no comportar un increment efectiu poblacional per a la ciutat de Paiporta.  
Les principals mesures correctores es basen en la correcta gestió dels residus, el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats en la fase d'obra, i s'hi hauran d'aplicar totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable el projecte, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació a la Modificació puntual núm. 10 del PGOU de Paiporta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en el punt segon d'aquesta declaració d'impacte ambiental:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
4. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
5. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, en serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants afectada o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
6. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terra realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzemament d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions d'humitat i les característiques edàfiques.  
7. Per a l'enjardinament de la zona ZV-10 s'hauran d'utilitzar espècies vegetals autòctones, intentant en tot moment que siguen espècies vegetals poc exigents en recursos hídrics per a no incrementar els recursos necessaris per a la manutenció de l'esmentada zona.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5655, del 07-12-2007 (2007/14685)

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Venta del Moro, Benimuslem, Senyera, Favara y Paiporta.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5655

Fecha DOGV
:   07-12-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/14685

CVE


Fecha del documento
:   21-11-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Benimuslem](javascript:void(0))
    * [Favara](javascript:void(0))
    * [Venta del Moro](javascript:void(0))
    * [Senyera](javascript:void(0))
    * [Paiporta](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Venta del Moro, Benimuslem, Senyera, Favara y Paiporta. [2007/14685]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las resoluciones correspondiente a los expedientes 017/05-AIA Venta del Moro, 134/05-AIA Benimuslem, 011/06-AIA Senyera, 152/06-AIA Favara, y 212/06-AIA Paiporta, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 21 de noviembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 017/2005-AIA  
Título: Plan General de Ordenación Urbana  
Promotor: Ayuntamiento de Venta del Moro  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Venta del Moro y conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Venta del Moro (Valencia)  
Descripción del proyecto   
1. Objetivo de proyecto  
El objetivo del Plan General de Ordenación Urbana presentado es la actualización del planeamiento vigente actualmente; las Normas Subsidiarias de Venta del Moro, aprobadas y publicadas en el Boletín Oficial de la Provincia el 15 de marzo de 1988. Con el mismo se pretenden solucionar los problemas de cesión de espacios públicos y de agotamiento de los suelos previstos para expansión urbana e industrial.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Como consecuencia de las necesidades de regularización, el PGOU propone la siguiente distribución de suelos:  
1. SNU Suelo No Urbanizable calificándose en:  
1.1. SNUPG Suelo No Urbanizable de Protección Genérica  
1.2. SNUPF Suelo No Urbanizable de Protección Forestal  
1.3. SNUPN Suelo No Urbanizable de Protección Natural  
1.4. SNUPE Suelo No Urbanizable de Protección Especial  
1.5. SNUPA Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola  
1.6. SNUPU Suelo No Urbanizable de Protección de Borde Urbano  
1.7. SNUPC Suelo No Urbanizable de Protección Cultural  
1.8. SNUPI Suelo No Urbanizable de Protección por Riesgo de Inundación  
1.9. SNUPB Suelo No Urbanizable de Protección de Cauces y Barrancos  
1.10. SNUPP Suelo No Urbanizable de Protección de Pozos y Fuentes  
1.11. SNUPV Suelo No Urbanizable de Protección Viaria  
1.12. SNUND Suelo No Urbanizable de Núcleos Dispersos  
1.13. SNURD Suelo No Urbanizable de Reserva Dotacional  
2. Suelo Urbanizable (13,13 Ha) calificándose en:  
2.1. ACA Ampliación de Casco.  
2.2. AIS-1 Viviendas Aisladas-1.  
2.3. INA Industrial Aislada  
3. Suelo Urbano (78,43 Ha) calificándose en:  
3.1. NUH Núcleo histórico.  
3.2. CAS Casco Urbano.  
3.3. ACA Ampliación de Casco  
3.4. ADO Viviendas Adosadas  
3.5. ADO-1 Viviendas Adosadas-1  
3.6. AIS Viviendas Aisladas  
3.7. TIN Tolerancia Industrial  
3.8. DOT Dotacional  
La población se localiza en pequeños núcleos de población situados en la mitad Noreste del municipio. A fecha 1 de enero de 2002, son: Casas de Moya (118 habitantes), Casas de Pradas (107 habitantes), Casas del Rey (80 habitantes), Jaraguas (257 habitantes), Las Monjas (119 habitantes), Los Marcos (115 habitantes) y Venta del Moro (791 habitantes). En la mitad sudoeste tan sólo se registran escasos núcleos dispersos, en el entorno de caseríos vinculados a actividades ganaderas o agrícolas y con una población muy reducida.   
3. Alternativas  
El estudio de Impacto Ambiental presenta, para cada uno de los núcleos de población, el razonamiento que ha llevado a determinar las zonas de expansión del suelo a edificar y su clasificación urbanística y las protecciones en Suelo No Urbanizable. Los principales criterios que se han seguido son:  
- Completar la trama urbana con viales de anchura regular en las zonas de ampliación y un vial perimetral con hilera de arbolado para integrar el suelo rústico.  
- Completar las dotaciones con infraestructuras, equipamientos y zonas verdes.  
- Suelo residencial destinado principalmente a viviendas de segunda residencia  
- Favorecer el desarrollo de suelo industrial  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 12 de enero de 2005, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitió una copia del Plan General de Ordenación Urbana de Venta del Moro, del Estudio de Impacto Ambiental y del Estudio de Paisaje, así como el certificado sobre la aprobación provisional del Plan General de Ordenación Urbana por el Pleno del Ayuntamiento.   
Revisada la documentación se observa que faltan documentos necesarios para poder continuar con el procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, por lo que en fecha 31 de marzo de 2005, se requiere a la Dirección Territorial la siguiente documentación, indicando que se remita al Servicio de Impacto Ambiental en el plazo máximo de veinte días:   
- Certificado del resultado del trámite de información pública de todos los documentos.  
- Copia de las alegaciones presentadas.  
- Copia de los informes evacuados en contestación a las mismas  
- Copia de las observaciones que el órgano con competencia sustantiva estime pertinentes   
- Informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano  
- Informe regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será evacuado por el Organismo de cuenca competente.  
En fecha 24 de noviembre de 2005, transcurridos siete meses desde la solicitud de la documentación, se declara caducado el procedimiento administrativo, por causas imputables al interesado.   
En fecha 22 de diciembre de 2005, el Ayuntamiento de Venta del Moro solicita admisión del recurso de Alzada y reapertura del expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.   
En fecha 16 de febrero de 2006, se estima la pretensión formulada en el recurso de Alzada interpuesto y se notifica al Ayuntamiento de Venta del Moro.   
En fecha 15 de marzo de 2006, el Servicio de Impacto Ambiental requiere la siguiente información para continuar con la tramitación del expediente:   
- Completar la documentación técnica del proyecto:  
- Memoria informativa y justificativa.  
- Directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y de ocupación del territorio.  
- Normas urbanísticas.  
- Fichas de planeamiento de desarrollo y gestión.  
- Catálogo de bienes y espacios protegidos.  
- Certificado del resultado del trámite de información pública, copia de las alegaciones presentadas y de los informes evacuados en contestación a las mismas.  
- Informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
- Informe regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será evacuado por el Organismo de cuenca competente.  
- Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes por parte del organismo encargado de ello, que según el Estudio de Impacto Ambiental se realiza mediante convenio con GIRSA.  
- Plano de clasificación del suelo en el que se incorpore la delimitación del ámbito afectado por el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel, así como su transcripción en la parte normativa del Plan General de Ordenación Urbana.  
- Cuadro resumen en el que figure la población, tanto fija como estacional, así como la demanda de agua potable y el volumen de aguas residuales, para cada uno de los siete núcleos de población.  
- Localización de los diferentes puntos de vertido a cauce público, con su correspondiente autorización de vertido a cauce público otorgada por el organismo de Cuenca.  
- Establecer el sistema de tratamiento adecuado para las aguas residuales de los núcleos de población existentes en el municipio.   
- Estudio de detalle del Plan General de Ordenación Forestal puesto que parte del suelo clasificado por éste como Suelo Forestal de Arbolado Natural se recoge aquí como Suelo No Urbanizable Común. Por otra parte, parte de estos suelos coinciden con barrancos.  
2. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, según anuncio publicado en el Diario Levante, de 25 de febrero de 2004, y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 4703, de 2 de marzo de 2004.  
Durante el periodo de información pública se presentaron treinta alegaciones, todas ellas emitidas a título individual.   
3. Resumen de alegaciones  
De todos ellas se destaca la única que se basa en criterios ambientales, realizada por Pedro Beltrán Medina, en fecha 1 de abril de 2004. En ella se expresa la conveniencia de proteger el área asociada a una planta de machaqueo de piedra, propiedad de la empresa Fomento de Construcciones y Contratas, SA., dado que toda la zona circundante está protegida. En contestación a la misma, el Ayuntamiento de Venta del Moro informa que dicha área no cuenta con protección específica desde la aprobación de la Modificación de las Normas Subsidiarias de Venta del Moro, publicada en el Boletín Oficial de la Provincia el 16 de marzo de 1995, y que la actividad que se realiza debe contar con la licencia adecuada. La respuesta propone comprobar el cumplimiento de las condiciones impuestas en la Declaración de Impacto Ambiental de la Modificación de las Normas Subsidiarias, la legalidad de la actividad extractiva y el cumplimiento de las condiciones impuestas en su Declaración de Impacto Ambiental.  
Solicitud de informes sectoriales  
Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas:  
En fecha 9 de marzo de 2006, se solicita informe a dicha entidad para que se pronuncie respecto de las dos alternativas posibles de tratamiento de aguas, bien ubicando estaciones depuradoras en cada uno de los siete núcleos de población, bien construyendo redes de alcantarillado desde cada uno de dichos núcleos poblacionales a la depuradora actual de Venta del Moro. En contestación a dicho escrito, el 15 de mayo de 2006, la Entidad de Saneamiento de Aguas indica que no existe previsión en el II Plan de Saneamiento de Aguas de la Comunidad Valenciana para ampliar la actual depuradora de Venta del Moro ni para construir ninguna nueva en los núcleos de población dispersos y que la solución más idónea es la construcción de diversas Estaciones Depuradoras de Aguas Residuales compactas en los distintos diseminados, dada la distancia de éstos al núcleo principal y la baja densidad de población.   
Informe sobre la catalogación, estado y calidad del arbolado a la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda.   
En fecha 15 de marzo de 2006, se solicita informe sobre la catalogación, estado y calidad del arbolado natural localizado en la franja central del término municipal de Venta del Moro, en relación con el último epígrafe del requerimiento de documentación. En fecha 10 de abril de 2006, se recibe informe de la Tercera Demarcación Forestal de Valencia, indicando que no se observan circunstancias ambientales que aconsejen la clasificación de estos Suelos como No Urbanizable de Especial Protección, incluso tratándose de una zona colchón o limítrofe del Parque Natural de los Cuchillos y las Hoces del río Cabriel.   
Afecciones legales  
1. Espacios naturales protegidos. Al sur y sudeste del término de Venta del Moro se encuentra el Parque Natural de las Hoces del Cabriel, también clasificado como Lugar de Interés Comunitario (LIC) y Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA). Está constituido por el Cauce del río Cabriel y sus entornos, caracterizado por unas vertientes muy erosionadas, acanaladas y polícromas, con una notable complejidad topográfica fruto de la erosión y el hundimiento del río. Esta zona se recoge como Suelo No Urbanizable de Especial Protección, recogiendo la normativa de protección de dichas áreas.   
2. Microrreserva vegetal "Casa del Pino". Declarada microrreserva vegetal por Orden de 24 de octubre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda. Se trata de una superficie de 1,4 ha. Las especies vegetales prioritarias son Limonium sucronicum, Los usos prohibidos son las labores silvícolas (excepto si se debe a motivos fitosanitarios, prevención de caídas y aclareos post-incendio), remoción del sustrato o daño a las plantas y el vertido de escombros. El Estudio de Impacto Ambiental no ha considerado esta reserva. Pese a ello, es compatible con la clasificación de Suelo No Urbanizable de Especial Protección Agrícola y Forestal.   
3. Montes de utilidad pública. Gran parte de las sierras ubicadas en el término municipal de Venta del Moro están catalogadas como montes de utilidad pública. Revisada la documentación se observa que estas zonas de Monte de Utilidad Pública caen dentro de la zona clasificada como Suelo No Urbanizable de Protección Forestal y Natural, por lo que reciben una clasificación apropiada.   
4. Incendios. Los incendios acontecidos en Venta del Moro se caracterizan por ser numerosos, pero afectar a poca superficie (43 ha.). El Plan General de Ordenación Urbana clasifica dichos terrenos como Suelo No Urbanizable de Protección Forestal.   
5. Vías pecuarias. Existen en al ámbito del término municipal dos vías pecuarias clasificadas:  
- Cañada Real de la Mancha o de San Juan, con una anchura de 75,22 m. y longitud de 25 km. Recorre el término en dirección Sudoeste-Noreste. Viene de la Manchuela, entrando por Vadocañas, donde atraviesa el río Cabriel. Hace mojonera en la Fuente de la Oliva, sube por el Collado de la Horca, tuerce hacia Jaraguas y la Ceja de los Catalanes, pasa por Casilla del Cura, y sale al término de Caudete, continuando hacia la vega del río Magro y San Juan de Requena.   
- Cañada Real de la Serranía o de Hórtola, con una anchura de 75,22 m. y longitud de 15 km. Recorre el término en dirección Norte-Sur. Viene de la Sierra de Cuenca por Aliaguilla, cruza los términos de Fuenterrobles y Camporrobles, entra en Venta del Moro y cruza la Cañada de la Mancha por la Ceja de los Catalanes. Pasa por la Salobreja, Casa Segura, los Boquerones, la Muela y llega al término de Requena por el caserío de Hortolá.   
Se incluyen en el Suelo No Urbanizable de Protección Viaria.   
6. Ramblas y cauces. El término aparece surcado por dos cauces principales, el del río Cabriel, afluente del Júcar, y el río Magro. El curso del Cabriel es de trazado sinuoso, con numerosas curvas y meandros especialmente agudos.   
Junto a estos dos principales cauces, el término de Venta del Moro está surcado por ramblas, barrancos y barranquizas. En el Noreste destacan la rambla Albosa y el barranco Boquerón; ambos cursos confluyen bajo el nombre único de rambla Albosa, para pasar luego a llamarse rambla de Caballero, desembocando por la izquierda del río Cabriel. El resto del municipio está atravesado por una densa red arterial de drenaje hacia el río Cabriel, por su margen izquierda, destacando los barrancos del Tollo, Lombardo, Luden, Toro, Hoya Quemada, Mulo, Moro, Salgar, Cinorrio, Juan Martínez, Carcachal y Moluengo y la cañada del Palomarejo y la rambla del mismo nombre.   
Se incluyen en el Suelo No Urbanizable de Cauces y Barrancos.   
7. Catálogo de bienes y espacios protegidos. Recoge los principales bienes y espacios protegidos, indicando el régimen de ordenación y protección para cada uno de ellos. Se incluyen en el Suelo No Urbanizable de Protección Cultural.   
8. Patricova. El Estudio de Impacto ambiental indica que en el término municipal de Venta del Moro se localizan dos zonas con distinto riesgo de inundación:  
- Rambla de Albosa: nivel de riesgo 4, en un tramo próximo al núcleo de Jaraguas.   
- Entorno del río Cabriel: nivel de riesgo 5.  
El EIA recoge las obras de encauzamiento, mediante dique urbano en la Rambla Albosa, consistente en la construcción de un muro de 500 m. en la margen izquierda a su paso por el casco de Venta del Moro, previstas por el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana y señala que la ordenación planteada por el Plan General se ha desarrollado en función de estos condicionantes.  
Se incluyen en el Suelo No Urbanizable de Protección por Riesgo de Inundación.   
9. Plan zonal de residuos de las zonas VI, VII Y IX. Mediante este Plan Zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos. Dicho Plan caracteriza el área ubicada en el nordeste del término, lindando con los municipios de Caudete de las Fuentes y Requena, como área impermeable, apta para la posible futura ubicación de un vertedero de residuos urbanos. Dicha superficie debe preservarse de otros usos y reservarse para tal uso, hasta que se adjudique la gestión de dicho Plan. Dado que la zona está clasificada como Suelo No Urbanizable de Protección Natural, cumple las restricciones de uso y reserva apropiadas. Asimismo, el proyecto de gestión de las zonas VI, VII y IX debe incluir la construcción y explotación de un ecoparque tipo B en el municipio de Venta del Moro. La clasificación del vertedero determina los residuos a recoger en el ecoparque y las características de superficie y contenedores. Por otra parte, está prevista la construcción de un vertedero controlado de Residuos Inertes por parte de la conselleria de Territorio y Vivienda, emplazada en el Cerro de la Cabeza, a unos 500 m. al Noreste del casco de Venta del Moro.   
10. Estudio acústico. Realizado en el mes de marzo de 2006, conforme a lo establecido en la ley 7/2002, se han medido los niveles de ruido en la zona central del casco urbano y en el borde urbano. Los niveles de ruido obtenido son reducidos, debido a la situación alejada de las principales infraestructuras de comunicación y a la escasa actividad industrial. Ninguna medición supera el máximo permitido en el exterior de zonas de uso residencial o industrial. No se han realizado mediciones nocturnas puesto que las actividades productoras de ruido cesan durante la noche. Pese a que los niveles acústicos no son elevados, se han tomado las medidas correctoras y protectoras apropiadas.   
11. Areas degradadas. El Estudio de Impacto Ambiental identifica como áreas degradadas:  
- Pérdidas de suelo por transformaciones agrícolas en zonas de relieve moderado de la mitad sudoeste y noreste del término. Las operaciones que implican favorecen la antropización del paisaje, contaminación del subsuelo y la erosión del suelo. Para evitar los prejuicios de estas actuaciones, el Plan delimita las zonas de protección incluyendo las zonas donde predomina el suelo de monte y limita los usos en ellas, de modo que sean compatibles con los valores que motivan su protección.   
- Áreas que han sufrido incendios forestales, eliminando la cobertura vegetal, favoreciendo la erosión del medio y destruyendo el hábitat de buena parte de la fauna. El Plan propone acondicionar los depósitos de agua existentes para que puedan servir a los servicios de extinción de incendios y mejorar las dotaciones de prevención y extinción.   
- Canteras existentes o abandonadas, por la extracción de suelo, movimiento de tierras e impacto paisajístico. El Plan propone la regeneración de los suelos afectados conforme a la legislación.   
- Vertederos clandestinos. Para evitarlos, el Plan recoge el proyecto de vertedero controlado de residuos inertes previsto en el paraje denominado Cerro de la Cabeza.   
- Construcción de edificaciones en suelo rústico con alta incidencia en el paisaje, principalmente granjas o naves agrícolas. El Plan establece medidas para mejorar la integración en el entorno de las edificaciones en suelo rústico, además de regular su ubicación en el régimen de compatibilidad de usos de las distintas zonas.   
Consideraciones ambientales  
1. En líneas generales, Venta del Moro está ubicado en la parte más meridional de la Cordillera Ibérica y en las cercanías de la zona de transición con la cadena bética. La mayor parte de los terrenos del término municipal son de origen marino o lacustre. Por su composición geológica, las erosiones de tipo hídrico y eólico adquieren notable importancia, caracterizando el paisaje.  
El término municipal presenta una vulnerabilidad de los acuíferos elevada, alcanzando el nivel de muy elevada en el área ocupada por los cortados montañosos de la Sierra de Rubial y una zona aislada junto al núcleo de Jaraguas.   
El riesgo de deslizamiento es alto o muy alto en la Sierra del Rubial y las Hoces del Cabriel, reduciéndose conforme la pendiente hacia el interior del término.   
Los riesgos de inundación, aunque no muy elevados, están asociados a las cuencas de ríos y barrancos.  
2. El clima puede definirse como Mesomediterráneo seco con tendencia a la continentalidad.   
Los inviernos son muy fríos (cinco meses no pasan de 10ºC de media), produciéndose heladas hasta ya entrada la primavera.   
La precipitación media anual es de 440 mm. Los máximos se producen a finales de otoño y primavera y el mínimo en verano.   
3. La vegetación del término municipal de Venta del Moro puede distinguirse en la forestal (mitad sudoeste) y la agrícola (mitad noreste).   
La superficie forestal arbolada es de 13.257,33 ha. Esta superficie se reparte en pino carrasco, pino negral, pino laricio, mezcla de encina con otras especies y arbolado ralo con coníferas y frondosas. La degradación del suelo ha propiciado la desaparición de orgánicos y la aparición de pedregosidad, lo que ha llevado a la aparición de las etapas subseriales más degradadas: tomillares, romerales y aliagares.   
Las orillas del río Cabriel son uno de los enclaves de mayor interés botánico del término. Abundan los álamos blancos y olmos. Existen madroños en los lugares más húmedos de las proximidades del Cabriel y en ciertas laderas umbrías. Junto a las ramblas pueden encontrarse adelfas y zarzas. En los terrenos con sustrato de yeso, principalmente entorno al río Cabriel, se encuentran diversos endemismos del género Limonium, catalogados como microrreserva. También junto a la orilla del Cabriel pueden encontrarse en los cortados calcáreos, como Globularia repens subsp. Borjae.   
El cultivo de la vid ha tenido históricamente mucha importancia en la zona. Los cultivos agrícolas, entre ellos olivos, cereales y almendros, han aumentado en las últimas décadas, con ayudas de riego a goteo.   
4. Dentro del apartado de la fauna merece la pena resaltar varios hechos:  
- La abundancia de diferentes tipos de masas forestales permiten la existencia de numerosas aves forestales, como el Pinzón Vulgar, el Piquituerto Común, el Zorzal Charlo, el Agateador Común, el Arrandejo, Mito, Herrerillo Capuchino, Carbonero Garrapinos, Carbonero Común y el Herrerillo Común. Durante los pasos migratorios la comunidad de aves se enriquece considerablemente. También en estas zonas van asociados mamíferos como la Ardilla Roja, Musaraña Común y el Ratón de Campo, depredadores como el Zorro o el Tejón, y reptiles como la Culebra Bastarda, la Culebra de Escalera, la Lagartija Colilarga y la Lagartija Cenicienta. Y anfibios como el Sapo Partero, el Sapo Común o el Sapillo Pintojo.   
- La presencia de una colonia de Avión Zapador en el río Clariano. Esta especie posee una población muy escasa en la Comunidad Valenciana y que ha sufrido destrucciones importantes en otros ríos.  
- El declive de numerosas especies forestales no rapaces debido a los incendios forestales.  
5. El abastecimiento de agua potable a Venta del Moro se realiza desde cuatro perforaciones de agua: Puntal Merino, Cañadillas, Paso de la Puebla y Carrasquilla. Se aporta informe, a petición del Ayuntamiento de Venta del Moro, realizado por el técnico agrícola municipal, concluyendo que con las perforaciones realizadas, queda garantizado el consumo de agua de la población, en cuanto a disponibilidad, compatibilidad y no afección a otros usos legalmente establecidos de incremento del agua previsto. En fecha 12 de Mayo de 2005 se solicitó informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar correspondiente a la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos. Con fecha 14 de junio de 2005 esta Entidad solicita ampliación de documentación con el fin de poder emitir dicho certificado.   
En la actualidad todos los núcleos principales de población del término municipal cuentan con red de saneamiento mediante colector, pero tan sólo las aguas residuales del núcleo de Venta del Moro son tratadas en Estación Depuradora. El Plan General prevé la instalación de Estaciones Depuradoras de Aguas Residuales adaptadas a las necesidades de cada núcleo. La Entidad de Saneamiento considera esta solución como apropiada, condicionada a la remisión de los proyectos de construcción de las diversas depuradoras previstas a la misma y la revisión por parte de ésta de los aspectos técnicos.   
Está previsto el vertido de las aguas pluviales y las residuales ya tratadas a cauce público. Para ello se adjunta cartografía con los puntos de vertido y solicitud de autorización de vertido en los siete núcleos de población del municipio.   
El EIA recoge que la gestión de recogida de los residuos de todo el municipio se realiza por la empresa GIRSA. Dicha empresa ha emitido certificado, en fecha 10 de mayo de 2006, sobre la suficiencia y capacidad de la gestión de residuos sólidos urbanos. Los residuos serán tratados en la planta de tratamiento de Guadassuar hasta que entre en funcionamiento el Plan Zonal VI, VII y IX, momento en el que todos los Residuos Sólidos Urbanos serán recepcionados y tratados en la Instalación de Gestión correspondiente a dicho Plan Zonal  
6. A grandes rasgos el paisaje de Venta del Moro se puede dividir en cuatro unidades básicas:  
- Zona agrícola de relieves suaves: incluye la llanura que se extiende hacia el nordeste. Su topografía suave permite que la mayor parte de esta zona esté ocupada por cultivos de secano, principalmente viñedos, limitados por las características del suelo y escasez del agua.   
- Zona de Monte: ubicada en la mitad sudoeste, incluye el sistema denominado de relieves aislados y el de Lomas de materiales detríticos sobre una topografía abrupta. Su uso principal es forestal.   
- Zona de Hoces del Cabriel: está formado por el cauce del río y su entorno, caracterizado por vertientes muy erosionadas, acanaladas y polícromas, con una notable complejidad topográfica.   
- Zona de Ramblas: está constituida por las zonas aluviales, principalmente en el entorno del barranco de la Albosa y sus afluentes. Engloba a los diferentes niveles de terrazas cuaternarias que aparecen como plataformas escalonadas descendiendo en la dirección del cauce, con pendientes muy suaves.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana de Venta del Moro, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Segundo   
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental. Se deberá realizar la correspondiente prospección arqueológica y la redacción de las correspondientes fichas.   
2. Previo al desarrollo del Plan General, se acreditará ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante Informe favorable del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos en la ordenación del Plan General, según las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
3. Se establecerá un orden para el desarrollo de los diferentes sectores de suelo no urbanizable, con el fin de garantizar un agotamiento total de este tipo de suelo, antes de considerar la opción de reclasificación de un suelo no urbanizable.  
4. El desarrollo de los suelos urbanizables quedará supeditado a:  
- La creación de las infraestructuras necesarias y adecuadas de saneamiento, mediante red separativa, en cada una de las zonas poblacionales que en la actualidad carecen de ellas.  
- La construcción y puesta a punto de la Estaciones Depuradoras de Aguas Residuales, con el fin de garantizar el adecuado tratamiento.   
- La revisión de los proyectos de construcción de las diversas depuradoras previstas por parte de la Entidad de Saneamiento de Aguas.  
5. Se dispondrá de las pertinentes autorizaciones de vertido a cauce público emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, para cada una de las estaciones depuradoras que se ubicarán.   
6. Se recogerá en la documentación del planeamiento el contenido de la declaración de la Microrreserva vegetal denominada «Casa del Pino», declarada por Orden de 24 de octubre de 2003, e incluir la citada Microrreserva en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General.   
7. Se realizará la reserva de suelo impermeable en el linde con los municipios de Requena y Caudete de las Fuentes, de acuerdo con el Plan Zonal VI, VII y IX, aprobado por Orden de 29 de octubre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda. Se recogerá en el planeamiento la reserva de suelo destinada al futuro vertedero de residuos urbanos.  
8. Del mismo modo, conforme lo establecido en el Plan Zonal, se propiciará la colaboración y promoción en la localización, uso y gestión del ecoparque tipo B, que debe emplazarse en dicho municipio, con una superficie entre 500 y 1000 m².   
9. El Ayuntamiento velará por la legalidad de todas las actividades instaladas en su término municipal, de la manera que se indica en la respuesta evacuada a la alegación número 22 del presente Plan General de Ordenación Urbana. Así pues, se comprobará que las actividades disponen de las autorizaciones apropiadas y se cumplen las condiciones impuestas, en su caso, en la Declaración de Impacto Ambiental correspondiente.   
10. Se recogerán en las normas urbanísticas para los Montes de Utilidad Pública, las medidas de protección necesarias, de conformidad con los artículos 12 y 14 del Decreto 98/1995, de 16 de Mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
11. Para el suelo no urbanizable de protección de cauces, las normas urbanísticas deberán contemplar la necesidad de obtener informe previo del Organismo de Cuenca correspondiente para cualquier construcción que se quiera realizar dentro de los 100 metros de policía, así como para cualquier modificación que afecte al dominio público hidráulico, de conformidad con el informe emitido en fecha de 3 de noviembre de 2004 por el Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico perteneciente a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
12. Las áreas de terrenos forestales afectados por incendios de acuerdo a la ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable se recogerán en el planeamiento como suelo no urbanizable de protección Forestal de incendios, para garantizar según el artículo 59.1 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, que dichos terrenos no puedan clasificarse o reclasificarse como urbano o urbanizable, ni se minoren sus protecciones.  
Por otro lado, de conformidad con el artículo 24 de la Ley 3/1993, se debería estudiar la posibilidad de clasificar los terrenos afectados por incendio forestal, o al menos aquellos que actualmente presentan indicios de regeneración, como Zonas de Actuación Urgente ZAU, con la finalidad de conservarlos y favorecer su restauración.  
13. Los residuos sólidos inertes, procedentes de las actividades extractivas o del desarrollo del suelo urbanizable, deberán trasladarse a vertedero o a gestor autorizado, exigiendo el Ayuntamiento a los productores de este tipo de residuos, los documentos de entrega correspondientes.  
14. Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 17 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 134/05-AIA  
Promotor: Ayuntamiento de Benimuslem  
Autoridad sustantiva: conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Objeto del proyecto: Revisión de Plan General de Ordenación Urbana de Benimuslem  
Localización: Término municipal de Benimuslem  
Descripción del proyecto   
De acuerdo con lo expuesto en la Memoria justificativa, el objeto del proyecto es la Revisión del Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Benimuslem dado que el Pan General vigente, aprobado definitivamente el 11 de marzo de 1999, se ha colmatado. La ordenación proyectada, de acuerdo con el documento aprobado provisionalmente propone la siguiente distribución del suelo   
1. Suelo Urbano(276.929 m²) Viene definido por el suelo consolidado por la edificación que se sitúa a ambos lados de la carretera Alberic-Alzira, coincidiendo con el antiguo suelo urbano y las unidades de ejecución desarrolladas y transformadas en suelo urbano como son el SUR-3 y el SUI y algunas parcelas de borde   
2. Suelo Urbanizable (422.738 m²). Se distribuye alrededor del casco urbano, como necesidad de compactar el Suelo urbano en todo su entorno con una ordenación más propia de ensanche y de una menor densidad edificatoria y como solución de continuidad con la bolsa de suelo urbanizables del planeamiento vigente que no han llegado a desarrollarse. Por otra parte se asumen las nuevas propuestas de suelo urbanizable que cubren la extensión de suelo hasta la futura ronda Nord del siguiente modo.  
2ª) Suelo Urbanizable con Ordenación pormenorizada   
- SUR-1 y SUR-2. Se corresponde con terrenos clasificados como urbanizables de uso residencial en el planeamiento vigente. Se delimita un solo sector con tipología de viviendas unifamiliares entre medianeras como ampliación del casco urbano, de trama irregular combinada con espacios ajardinados.  
- SUR-4. Al igual que los anteriores es un suelo urbanizable de uso residencial que mantiene la ordenación y tipologías vigentes . La ordenación es propia de viviendas unifamiliares adosadas compatibles con aisladas, de trama regular, sector longitudinal con espacios ajardinados situados en mitad del sector.  
- SUR- 5. Es un nuevo sector de suelo urbanizable de uso residencial situado entre el casco urbano y futura Ronda Nord, lindado por el este con el futuro polígono industrial. La justificación de este nuevo suelo urbanizable no responde a un crecimiento poblacional vegetativo y estadístico, resultado de hipótesis demográficas, sino que es la respuesta a la demanda, del actual mercado inmobiliario, de un producto inmobiliario nuevo y diferente, accesible con calidad, espacios verdes y equipamientos.   
- SUI 2. Se incorpora el Sector de suelo urbanizable Industrial, que cuenta con aprobación definitiva   
2.b) Suelo Urbanizable sin ordenación pormenorizada   
- SUI 3 es un nuevo sector situado en la pequeña zona enclavada entre la carretera de Alzira-Alberic y el límite este del término municipal,   
3. Como Suelo No Urbanizable inicialmente el Plan General propone tres calificaciones:  
- Suelo No urbanizable común (SNUc) Abarca la mayor parte del Suelo No urbanizable (3.268.256 m²)   
- Suelo No urbanizable de Protección Viaria (97.605 m²) .Se califican así los terrenos situados a ambos lados de la red viaria, con el objeto de protegerlos y garantizar futuras intervenciones en materia de infraestructuras viarias  
- Suelo No urbanizable de Protección de Riberas y Cauces (1.763.307 m²). Se asigna dicha calificación a los terrenos situados en las proximidades del río Júcar, protegiéndolo de intervenciones que puedan alterar o perjudicar su función hidráulica-   
La población actual es de 634 habitantes y la capacidad del Plan General proyectado, si se desarrollan la totalidad de los suelos urbanizables es de 6.074 habitantes   
Posteriormente como resultado de la incorporación de los resultados del estudio de inundabilidad, la clasificación y calificación del suelo ha sufrido las siguientes variaciones:  
- Se elimina el SUI 3, por estar situado sobre un área clasificado como zona A en el estudio de inundabilidad (es decir suelo no edificable) pasando a clasificarse como Suelo No Urbanizable con la calificación de Especial protección de cauces y Riberas   
- Se modifica la distribución de las calificaciones del Suelo No urbanizable apara adaptarla a los resultados y recomendaciones del estudio de inundabilidad en los siguientes términos:  
- Se ajusta la calificación de suelo no urbanizable común a las zonas consideradas como zonas B, en el estudio de inundabilidad, resultando finalmente una superficie de 1.658.600 m²  
- Se incrementa el Suelo No urbanizable de Protección de Cauces y Riberas ya que se incluyen en esta calificación la totalidad de las zonas A del estudio de inundabilidad que engloba tanto las zonas con un elevado riesgo de inundación como zonas con riesgos de inundación bajos pero con calados muy importantes   
Tramitación administrativa  
Como antecedente del expediente de evaluación de impacto ambiental existe en el área de evaluación ambiental un expediente de consulta (Expte 29/05-CON) efectuada a esta Dirección General, evacuando informe el 10 de junio sobre la documentación remitida compuesta por:  
- Memoria informativa  
- Memoria justificativa   
- Estudio de inundabilidad  
- Estudio Paisajístico.   
- Estudio de Impacto Ambiental   
- Planos de información (5)  
- Planos de Ordenación (3)   
El expediente de evaluación de impacto ambiental propiamente dicho fue incoado con la remisión, desde la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia el día 30 de junio de 2005, de la documentación técnica y administrativa correspondiente al Plan General.   
El día 7 de septiembre se solicitó un ejemplar del estudio de inundabilidad, debidamente diligenciado, subsanándose la deficiencia el día 15 de diciembre de 2005.  
El día 20 de septiembre de 2005 se solicitó informe a la Oficina del Plan de Carreteras acerca del grado de desarrollo de la variante de Benimuslem así como la posibilidad de variación del trazado. La respuesta a dicha consulta se recibió el día 3 de noviembre de 2005.   
El día 1 y 21 de diciembre se recibe del Ayuntamiento de Benimuslem y de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, respectivamente un ejemplar del proyecto de Revisión del Plan General de Ordenación Urbana indicando que se habían integrado las deficiencias observadas, adjuntando Decreto de la Alcaldía sobre remisión del texto refundido del Plan General de Benimuslem.   
El 12 de diciembre de 2005 se recibió informe del Servicio de ordenación Territorial sobre el estudio de inundabilidad.  
El día 18 de enero de 2006 se remiten dos ejemplares del estudio de impacto ambiental del Plan General de Ordenación urbana   
El 9 de febrero de 2006 se emitió informe al Ayuntamiento de Benimuslem sobre la documentación recibida, en diciembre de 2005, indicando en el mismo las deficiencias que no habían sido subsanadas.   
Los días 23 y 25 de mayo de 2006, se recibieron, de la D:G: de Planificación y ordenación territorial informes relativos al estudio de paisaje y al estudio de inundabilidad respectivamente.  
El día 2 de junio de 2006, la Sección de Planeamiento de la D:T: de La conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia, remitió un ejemplar de la documentación técnica.   
Información pública   
Según certificado de la secretaria de el Ayuntamiento el proyecto de Plan General ha sido sometido a dos trámites de información pública. El Primero como materialización del acuerdo del Ayuntamiento en sesión plenaria de 13 de octubre de 2004, a través de edicto de 19 de octubre de 2004 y anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 4876 de 4 de noviembre de 2004 y el segundo mediante Edicto de 8 de febrero de 2005 y publicación del correspondiente anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 4978 de 16 de febrero de 2005   
Las alegaciones formuladas no tienen carácter ambiental salvo la que se hace referencia a la no justificación de los nuevos sectores de suelo urbanizable así como a la falta de consideración de los riesgos de inundación (PATRICOVA) existentes en el ámbito de los mismos.  
La aprobación provisional del Plan General, de acuerdo con el certificado de la Secretaria del Ayuntamiento se realizó en sesión plenaria extraordinaria celebrada el 29 de abril de 2005   
Información complementaria   
Tal y como se ha indicado anteriormente el área de evaluación ambiental emitió informe sobre la documentación expuesta a información pública (expte 29/05-CON). Dicho informe se considera válido y el punto de partida del expediente de evaluación de impacto ambiental puesto que la documentación coincide con la aprobada por el Ayuntamiento provisionalmente: En dicho informe se hacían las siguientes consideraciones   
- La documentación es algo confusa y contradictoria en cuanto a la justificación y alcance de la revisión del Plan General.  
Así en la memoria informativa se hace referencia a que los 4 sectores de uso residencial previstos en el plan general vigente no se ha desarrollado y posteriormente en la memoria justificativa se indica que se promueve la revisión del Plan General por haber sido colmatado de forma casi completa las previsiones del Plan General.   
También existe confusión respecto del alcance de la revisión ya que en la página 30 de la memoria justificativa se afirma que la revisión no comporta la reclasificación de suelo clasificados como suelo no urbanizable común y que se acompaña estudio de impacto ambiental para la justificación del Suelo de Especial protección. Sin embargo en la página 49, en la definición del modelo territorial, se indica que se definen dos nuevas bolsas de suelo urbanizable de uso residencial y otra de uso industrial con ordenación pormenorizada y otra bolsa de suelo industrial sin ordenación pormenorizada, que ya se encuentran en tramitación. Sin embargo no existe constancia en este Servicio de estas nuevas reclasificaciones  
Vista la dinámica poblacional incluida en la documentación presentadas no parece estar justificado la necesidad de reclasificación de un nuevos sector puesto que con los sectores residenciales previstos en el planeamiento vigente se cubría un potencial crecimiento de la población del 123% (incremento de 714 habitantes).  
Con la actual revisión se está previendo un aumento de población del 5. 498 habitantes lo que supone un 955% respecto de la población actual (576 habitantes censado en el año 2003). Las infraestructuras actuales tanto de suministro de agua potable como de tratamiento de aguas residuales no deben haber tenido en cuenta crecimientos tan desorbitados por lo que, caso de que se justifiquen la necesidad de reclasificación de nuevo suelo residencial resultará absolutamente imprescindible obtener certificado del organismo de cuenca sobre disponibilidad de recursos hídricos así como de la EPSAR sobre posibilidad de tratamiento las aguas residuales generadas por el nuevo suelo residencial en las instalaciones actuales de tratamiento (teniendo en cuenta que la EDAR es mancomunada para tres pueblos).  
- Un segundo punto, no por ello menos importante, es que el Plan General aprobado para su información pública no ha tenido en cuenta los datos, conclusiones y recomendaciones del estudio de inundabilidad especifico elaborado por la Universidad Politécnica que profundiza y matiza los niveles de riesgo detectados en el PATRICOVA.  
En cualquier caso por ser el término de Benimuslem un municipio catalogado de acuerdo con las disposiciones adicionales primera y segundas, como municipio con elevado riesgo de inundación adicional primera del PATRICOVA los desarrollos que se planteen tenderán a, modelos intensivos de concentración de la edificación, frente a modelos extensivos de baja altura y alta ocupación del territorio por lo que se entiende que la DEUT 2ª (pag. 50 de la memoria justificativa) es contraria las determinaciones de dicha disposición adicional.  
De acuerdo con el estudio de inundabilidad presentado que concreta los diferentes grados de riesgo en el municipio (respecto del PATRICOVA) el nuevo sector de suelo urbanizable se ubica en zona de riesgo 2 cuando hay en el municipio otras áreas próximas al casco urbano en las que los riegos de inundación son sensiblemente menores, tanto en frecuencia como en calado. Por lo tanto, los crecimientos que se justificasen como necesarios deberían orientarse hacia esas áreas. Precisamente este estudio, que matiza la calificación efectuada a escala menos detallada, deberá servir de apoyo para una correcta ordenación del término municipal de forma que los crecimientos que se estimen necesarios se realicen hacia las áreas que presenten un menor riesgo de inundación y que requieren un menor número de medidas de adecuación de la edificación. Por otra parte la edificación de áreas con riesgo de inundación más elevado pueden tener incidencia en el riesgo de inundación de los terrenos colindantes.   
Tampoco se ha tenido en cuenta los resultados del estudio de inundabilidad en la zonificación del Suelo No Urbanizable ya que únicamente se han grafiado como suelo no urbanizbale de proyección de cauces y riberas la zona sur del casco urbano, cuando el estudio de inundabilidad es absolutamente concluyente en cuanto a las áreas del termino municipal que debe quedar exentas de edificación (zonas A del plano nº 10 denominado zonificación del Plan General).  
Las conclusiones del estudio de inundabilidad tampoco han sido incorporadas al estudio de impacto ambiental ya que no se contempla las posibles alternativas de reclasificación del suelo de acuerdo con el citado estudio de inundabilidad y los grados de riesgo consignados en las diferentes unidades hacen referencia a los de la cartografía temática, ni siquiera a los del PATRICOVA e incluso se afirma que en la unidad 3 (zona periurbana que se supone es coincidente con la unidad reflejada en el plano nº 3 denominada Unidad de influencia urbana condicionada por la futura zona norte) la inundabilidad solo restringe de forma moderada la posibilidades de desarrollo.  
En este sentido la DEUT 5ª (que por otra parte no parece necesaria según lo comentado en el punto anterior) debería aplicarse teniendo en cuenta las conclusiones obtenidas del estudio de inundabilidad.   
- Las unidades ambientales definidas en el texto del estudio de impacto ambiental no tienen una representación ambiental clara. El trazado de la única vía pecuaria calificada en el término municipal está mal grafiada en el plano de unidades ambientales, estando correctamente grafiado en el plano de ordenación estructural de la documentación técnica y afectando por tanto a la unidad de casco urbano concentrado y en parte por suelo urbanizable. (Será necesario corregir la ficha de dicha unidad)  
- Asimismo la afirmación que se efectúa en la pag 94 del estudio de impacto ambiental sobre la suficiencia de la EDAR respecto de la dimensión de la misma deberá ser avalada en todo caso por un certificado de la EPSAR.  
- Igualmente el incremento previsto incrementará las necesidades de comprobar la idoneidad de las infraestructuras de recogida y tratamiento (punto de destino de los residuos sólidos urbanos).  
- En cuanto al control de la contaminación acústica, se estará a lo dispuesto en la Ley 7 /2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de protección de la Contaminación acústica.  
- Se deberá completar la normativa del suelo urbanizable industrial indicando expresamente la no-admisión de industria no compatibles con el uso residencial, de acuerdo con lo establecido en el preámbulo del Nomeclator de actividades calificadas. Por lo que deberá ser modificado ene este sentido el artículo 5.33 ya que al ser los polígonos industriales colindantes con los suelos urbanizables o urbanos debe igualmente establecerse limitaciones al grado de las calificaciones de las industrias  
- Se considera correcta la ordenanza de vertido incluida en las normas urbanísticas, puesto que se ha transcrito el Modelo de ordenanzas elaborado conjuntamente al efecto por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y provincias advirtiendo no obstante que existe une error en los niveles de la concentración instantánea máxima (lo correcto es 0,5 en lugar de 3).  
Como consecuencia de todo lo anterior se considera que el modelo de ordenación y las directrices de evolución así como el estudio de impacto ambiental, debe ser revisado y modificado, en cuanto a la clasificación del suelo (necesidad de suelo urbanizable) y la calificación del suelo no urbanizable teniendo en cuenta, en todo caso; los resultados y recomendaciones del estudio de inundabilidad.  
En diciembre de 2005 se recibió documentación del Plan General aprobado provisionalmente al que se acompañaba :  
- Informe de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas residuales (EPSAR)  
- Informe de la empresa gestora de residuos sólidos (TETma)  
- Informe de la empresa concesionaria de al agua potable (EGEVASA)   
El contenido de los mismos se resume en el apartado de informes sectoriales.   
Sobre dicha documentación se remitió nuevo informe al Ayuntamiento solicitando la subsanación de las siguientes deficiencias, el 9 de febrero de 2006, en los siguientes términos:  
1) Sobre el sistema de abastecimiento de agua potable   
Se deberá aportar certificado del organismo de Cuenca sobre la disponibilidad de recursos hídricos para atender la demanda que generará el desarrollo de los nuevos suelos urbanizables y en su caso la solución adoptada para garantizar en condiciones adecuadas la fuente de suministro de aguas potable.  
2) Se desconocen los datos suministrados a EGEVASA y a TETma, sobre el incremento de población que se deriva de la Revisión el Plan General, ya que las referencias a este aspecto, en sendos informes (200 y 300% respectivamente) son muy inferiores al techo de población prevista en el proyecto.  
3) Sobre la incorporación de los resultados del estudio de inundabilidad a la ordenación  
En la ordenación del Suelo No Urbanizable se ha ampliado la calificación del Suelo No urbanizable de especial protección de Riberas y cauces, aunque se desconoce los criterios aplicados en dicha modificación puesto que no se ajusta a los criterios y recomendaciones del estudio de inundabilidad.  
No se han modificado las normas urbanísticas ni las DEUTs   
El estudio de inundabilidad delimita:  
- Zonas A (un total de 5) que deben quedar exentas de edificación, en todo caso, debido al alto riesgo de inundación actual y futuro y a su necesidad de mantenimiento como zonas de sacrificio.  
- Zonas B que a su vez se subdividen en B1 y B2 dependiente del mayor a menor grado de limitación de usos según el grado del riesgo de inundación resultante del estudio de inundabilidad.  
De acuerdo con las conclusiones y recomendaciones del propio estudio de inundabilidad:  
Las zonas A deberían corresponderse con el Suelo No urbanizable de Especial Protección de Cauces y Riberas, preservándolos de la actual y/o futura reclasificación a suelo urbanizable.  
En este sentido se apunta que la clasificación como suelo urbanizable (suelo SUI-3. Suelo Urbanizable no pormenorizado de uso industrial) de parte de la zona A5 es contraria a las conclusiones del estudio de inundabilidad.  
Las zonas B1, son zonas de SNU con riesgo de inundación alto y medio, constituyendo zonas intermedias entre las zonas A y las zonas B2, es decir que a nivel de ordenación presentan una limitación de usos importante y la hipotética necesidad de reclasificación a suelo urbanizable sólo estaría justificada si no existieran terrenos de suelo no urbanizable con riesgo de inundación bajo (zonas B2)  
Las zonas B2 serían en principio las que presentan un menor riesgo de inundación por tanto las que, en caso de necesidad de futuros desarrollos, son más adecuadas para posibilitar la reclasificación del suelo no urbanizable, es decir sobre las que sería aplicable en su caso la DEUT 5ª.  
Los planos de ordenación no recogen las delimitaciones del estudio de inundabilidad ni las normas urbanísticas recogen explícitamente las diferentes categorías del Suelo No urbanizable ni las limitaciones de usos que el estudio de inundabilidad establece para cada una de las zonas de acuerdo al riesgo.   
Tampoco se han recogido en las normas urbanísticas la adecuación de la urbanización para las zonas urbanizables del estudio de inundabilidad  
En el suelo urbanizable tampoco se ha asumido lo establecido en la disposición Adicional Segunda del PATRICOVA sobre la tipología de la ordenación (alta densidad),   
Además, los ajustes del Plan General de Ordenación Urbana al estudio de inundabilidad, han sido establecidos como condicionantes para la aprobación definitiva del mismo por el Servicio de Ordenación Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
4) Sobre otros aspectos de la Normativa   
- Se ha añadido al artículo 5.33 la limitación en los usos compatibles de "no admisión de industrias no compatibles con el uso residencial" y simultáneamente se mantiene (apartado b2) como uso compatibles las industrias Ind3, que se corresponde, de acuerdo con la definición el artículo 6.6 de las Normas urbanísticas con industrias de índice alto (grado 4 y 5) que en principio no son compatibles con el uso residencial.  
- No se ha corregido en el artículo 4.153 la concentración instantánea máxima del Cromo VI (debe ser de 0,5 mg/l).  
Como contestación a la solicitud de subsanación de deficiencias se recibió desde la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental y del proyecto de Plan General, el día 2 de junio de 2006.   
Informes sectoriales  
Informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial sobre el estudio de inundabilidad correspondiente a la revisión del Plan General de Benimuslem:  
1. " Visto el informe de fecha 11 de noviembre de 2005 emitido por la Comisaria de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre el estudio de inundabilidad para la Revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Benimuslem en el que se señala lo siguiente:  
- El término municipal de Benimuslem se encuentra afectado por la zona VC28 Inundación masiva del río Xúquer, clasificado de riesgo 5 en el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA)  
- El estudio parte de la cartografía inicial del PATRICOVA en el que e clarifica que la totalidad del municipio se encuentra afectado por riesgo de inundación de nivel 5, analizándose esta situación a partir de un estudio geomorfológico e histórico y la revisión de los estudios hidrológicos y de la cartografía de riesgo de inundación existente (Cartografía de riesgo de Inundación en la ribera del Júcar a escala 1:2.000 realizada por el CEDEX) obteniéndose un mapa de riesgo de inundación actualizado, concretando riesgos 1,2,3,4,5 y 6, recogido en el Plano nº 9 y analiza las posibles medidas correctoras que minimicen los daños en la Previsión del Plan General de Ordenación Urbana.  
- Teniendo en cuenta que es un municipio de elevado riesgo de inundación, se plantea una delimitación de las zonas según el riesgo, intentando delimitar como urbanizables las de menor riesgo y recomendando las actuaciones que han de seguir para minimizar los daños.  
- Este informe se refiere exclusivamente al Estudio de inundabilidad y no al lo recogido en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat Valenciana de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje en lo referente a la justificación de los recursos hídricos disponibles, ni a la posible afectación del dominio público hidráulico o a su zona de afección.   
- En cuanto a la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía. Deberá ajsutarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que lo desarrolla) igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
2. Visto que el estudio de inundabilidad está suscrito por un técnico competente, tal y como lo avala el correspondiente visado del colegio profesional (n artículo 16.2 Normativa del PATRICOVA) por lo que suponer que los resultados de la modelización y las conclusiones a las que se llega son correctos.  
3. Visto que en el estudio de inundabilidad concreta el riesgo establecidos en el PATRICOVA a escala regional (1:50.000) a una escala mayor (.:2.000) de acuerdo con la cartografía del riesgo de inundación de la ribera del Júcar, pasando de riesgo 5 a riesgos 1,2,3,4,5 y 6  
4. Visto que el municipio de Benimuslem está incluido en el listado del municipios con elevado riesgo de inundación del PATRICOVA al ser inundable todo su término municipal, y que en estos municipios cualquier reclasificación de suelo no urbanizable inundable que se proponga deberá justificar las fuertes limitaciones para orientar los desarrollos hacia zonas con menor riesgo (DA 2ª de la normativa)  
5. Visto que el estudio de inundabilidad contempla 4 grupos de zonas a efectos del planeamiento y del riesgo de inundación y establece para cada una de las limitaciones de usos y en su aso, medidas de adecuación de la edificación y de la urbanización.  
6. Visto que el PATRICOVA establece que el planeamiento, en ningún caso, podrá dar lugar a un incremento significativo del riesgo en su término municipal, el Ayuntamiento como administración competente para la aprobación de los Proyectos de Urbanización, deberá vigilar del correcto dimensionamiento y ejecución de las infraestructuras de drenaje (en particular el drenaje transversal de los viarios principales y parcelas dotacionales) de manera que no se afecte a terceros ajenos al sector a urbanizar, debiendo resarcir de los daños que se produzcan consecuencia de la gestión de las actuaciones   
Conclusiones   
Se emite informe favorable condicionado a la aprobación del estudio de inundabilidad correspondiente a la Revisión del Plan General de Benimuslem, al no existir inconveniente por parte del Organismo de Cuenca y considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA);: aprobación del estudio que se considerará subsumida en la del expediente de planeamiento que habilita la actuación (Plan General), debiendo constar en el expediente aprobatorio las siguientes condiciones:  
- Deberá asumirse la zonificación propuesta en el estudio de inundabilidad a efectos del planeamiento.  
- Dado que el término municipal, con las medidas enunciadas, sigue teniendo las condición de inundable, son exigibles las limitaciones de usos y medidas de adecuación de la edificación y urbanización propuestas en el estudio de inundabilidad para cada zona y en todo caso las generales de adecuación de las edificaciones e infraestructuras en zonas inundables establecidas en los artículos 26, 27 y 28 de la normativa del PATRICOVA  
- En los desarrollos que se planteen se tenderá a modelos intensivos de concentración de la edificación frente a otros modelos extensivos de baja altura y mayor ocupación del Territorio (DA 2ª)   
- El Ayuntamiento como Administración competente para la aprobación de los Proyectos de Urbanización deberá vigilar el correcto dimensionamiento y ejecución de las infraestructuras de drenaje de la zona y puntos de vertido de manera q1ue no se afecte a terceros ajenos al sector. Debiendo resarcir de los daños que se produzcan consecuencias de la gestión de las actuaciones.   
- En cuanto la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía. Deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (texto refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que lo desarrollan) igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.   
Informe de la Oficina del Plan de carreteras   
Analizada la documentación aportada, este servicio emite el siguiente informe  
Primero. El proyecto de trazado de la variante de Benimuslem se encuentra en fase de planificación es decir, una reserva contemplada en el Plan general de Ordenación urbana del Municipio.  
Segundo Los principios básicos diseño tenidos en cuenta son la comodidad y seguridad de la conducción así como la limitación de accesos  
Tercero. En cuanto a l que el trazado de la variante discurre por zona inundable, decir que también lo hace la carretera actual y no existe posibilidad de otro trazado más alejado de municipio ya que se perdería con ello la accesibilidad, servicio básico para el municipio de la futura variante"  
Informe de la EPSAR  
El informe es de julio de 2005 y se refiere a la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Alberic, que da servicio a los municipios de Alberic, Massalaves y Benimuslem. Los datos sobre el techo poblacional se ajustan a lo previsto en el Plan General.   
En principio se señala la capacidad con las instalaciones actuales para el tratamiento del incremento de volumen que supondrá el desarrollo de los nuevos suelos urbanizables proyectados, debiendo cumplir los siguientes condicionantes caso de optar por resolver el saneamiento y depuración de aguas residuales mediante la realización de las obras públicas necesarias para suplementar las infraestructuras existentes:  
1. En su día los urbanizadores responsables de los desarrollos urbanísticos deberán realizarla correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que de lugar el PGOU de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en al ordenanza municipal de vertidos o en su defecto en el modelo de Ordenanza de vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los Urbanizadores deberán prever antes del punto de conexión,la disposición de una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de ordenanza de vertidos a la red Municipal de Alcantarillado editado por esta entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para ña instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, en la conexión de la zona industrial además de disponer de la mencionada arqueta de registro, se deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
3. Con anterioridad a la ejecución e la conexión, se deberá ingresar a la entidad de Saneamiento de Aguas la cantidad resultante del cálculo de suplemento de infraestructuras efectuado, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Benimuslem.   
Sobre la disponibilidad de recursos hídricos, como contestación a la solicitud de la justificación por parte del organismo de cuenca sobre disponibilidad de recursos hídricos se aporta:  
1º) Informe de la concesionaria de abastecimiento de agua potable (EGEVASA). Se emite informe sobre un crecimiento de un 200% de población- e indica literalmente que «con las instalaciones actuales y los caudales disponibles no es posible el abastecimiento al nuevo PGOU proponiendo que el Ayuntamiento busque fuentes alternativas entre las posibles soluciones consistentes en:  
- Solicitar a la conselleria de Obras públicas una conexión con la nueva tubería del sistema de abastecimiento de la Ribera que discurre por el término municipal de Benimuslem y que se pondrá en marcha en un futuro próximo  
- Realizar una prospección en la zona a fin de encontrar un sondeo que permita aflorar agua de calidad y caudal suficiente   
- Determinar la calidad de varios pozos de riego existentes en la zona pertenecientes a sociedades de regantes y posteriormente ser adquiridos o cedidos al Ayuntamiento».  
2º) Se incluye en la memoria justificativa, presentado el día .2 de junio de de 2006 copia del escrito, del director general de Obras Públicas (de enero de 2006)   
En el escrito se indica que es viable la conexión con la conducción general de abastecimiento que parte de los pozos de la Garrofera que, en un futuro, suministrará agua con muy bajo nivel de nitratos a diversos municipios de la Comarca, encontrándose en fase de estudio,.desde el punto de vista técnico el caudal dotacional necesario para atender las necesidades del municipio de Benimuslem, en condiciones de mezcla iguales o similares a las contempladas en el proyecto para el resto de municipios. Así como la traza, perfil, características técnicas y presupuesto estimado de la conducción de conexión desde el punto de entronque hasta la red municipal   
Informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial sobre el estudio del Paisaje   
Realiza un análisis detallado sobre los aspectos tratados y/o deficiencias del estudio agrupados en los siguientes puntos:  
- Ámbito de estudio   
- Acción e interacción de factores naturales y/o humanos  
- Visibilidad: Unidades visuales.  
- Unidades de paisaje  
- Recursos paisajísticos  
- Valoración de las unidades de Paisaje y recursos paisajísticos   
- Catálogo de recursos paisajísticos. Sistemas de espacios abiertos.  
- Objetivos de calidad paisajísticas. Propuesta de medidas y acciones   
- Normas de integración paisajísticas   
- Soporte digital   
Emitiendo informe favorable condicionado en los términos expuestos respecto de la integración paisajística de la planificación previstos en la revisión del Plan general en especial respecto del encuentro de borde urbano que deberá tener un adecuado tratamiento para su integración paisajista en relación con la ordenación pormenorizada del Sector SUR 5 y SUI 2 así como el acceso al municipio por la prolongación de la calle maestro Serrano, debiéndose requerir del interesado que subsane los aspectos enumerados en el presente informe.  
Informe de empresa gestora de la recogida de Residuos.   
Se aporta informe favorable de la empresa gestora de la recogida de residuos sólidos del municipio (TETMA), en el que se afirma que la viabilidad de recogida y tratamiento en la planta de Guadassuar para un incremento de volumen superior al 300%.   
Afecciones legales  
- Vías Pecuarias. En el término municipal sólo existe una vía pecuaria clasificada: La Colada del Cº del Valle con una anchura legal de 4,5 metros   
- Dominio Público Hidráulico. Benimuslem se sitúa en la margen izquierda del Ríu Xuquer, constituyendo dicho cauce el límite sur del termino municipal:  
- Patrimonio cultural. Entre los documentos del Plan General se incluye el catálogo, de acuerdo con lo establecido en el artículo 25 de la LRAU. En el mismo se incluye el inventario de bienes inmuebles, etnológicos, y arqueológicos y la normativa aplicable a los mismos.   
- PATRICOVA. El término de Benimuslem se encuentre entre los que presentan un elevado riesgo de inundación (todo el término presenta riesgo 5), de acuerdo con la disposición adicional primera del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana, aprobado definitivamente mediante Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.   
Consideraciones ambientales   
Desde el punto de vista ambiental se han detectado, desde el primer momento dos problemas importantes en la ordenación proyectada:  
- La no incorporación al Plan de las recomendaciones del estudio de inundabilidad para paliar y/o minimizar el riesgo de inundación.  
- La no disponibilidad de recursos hídricos para satisfacer la demanda de los nuevos suelos urbanizables, de acuerdo con el propio informe desfavorable de la empresa concesionaria del abastecimiento al núcleo urbano.  
Por lo que en el procedimiento de evaluación se han solicitado las correspondientes subsanaciones, tal y como se ha descrito en los apartados precedentes.   
En la documentación remitida finalmente en junio de 2006 se ha ajustado la distribución de las diferentes calificaciones del Suelo No Urbanizable a los resultados y recomendaciones del estudio de inundabilidad, aunque no se hace una referencia clara y expresa al mismo en la documentación con eficacia normativa. Por tanto se considera que, tanto en las DEUT como los diferentes artículos de la NN.UU. deben indicarse las limitaciones y medidas a adoptar aplicables en cada una de las zonas del Suelo No Urbanizable, de acuerdo a lo establecido en el estudio de inundabilidad que concreta y delimita claramente la normativa del PATRICOVA.  
Por ejemplo en la DEUT 5ª se debería indicar la gradación de las diferentes zonas del Suelo No urbanizable (de acuerdo con las limitaciones derivadas del riesgo de inundación), en relación con las futuras reclasificaciones a Suelo Urbanizable   
Asimismo debería incluirse en las NN.UU. las recomendaciones sobre la edificación y la urbanización especificadas en el estudio de inundabilidad para el suelo urbano y urbanizable.   
En cuanto a la disponibilidad de recursos hídricos, el escrito del director general de Obras Públicas, de enero de 2006 sólo indica la alternativa por la que el Ayuntamiento se ha decantado para satisfacer la demanda de los nuevos suelos urbanizables, quedando por justificar, ya que está en fase de estudio, la disponibilidad de dichos recursos para el municipio de Benimuslem.  
No se ha aportado nuevos certificados sobre la viabilidad de gestión de los Residuos Sólidos,  
Consideraciones jurídicas   
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.   
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
- El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental   
Primero   
Estimar aceptable desde el punto de vista ambiental, el Proyecto de Revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Benimuslem, siempre que se ajuste a la documentación presentada el día 2 de junio de 2006 y a los condicionantes del punto segundo de la presente resolución   
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El estudio de inundabilidad se considerará, a todos los efectos, documentación con eficacia normativa, teniendo en cuenta que ha modificado la distribución de los riesgos de inundación establecidos en el Plan de Acción Territorial de Prevención de Riesgos de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA) y que en el mismo se establecen claramente que artículos del PATRICOVA son aplicables para cada zona tanto del Suelo urbano y urbanizable como No Urbanizable.  
Igualmente será considerada determinante en la interpretación de las Directrices Definitorias de la Estrategia de Evolución Urbana (DEUT) sobre todo en lo relativo a futuras reclasificaciones del Suelo No urbanizable Común (DEUT 5ª)   
2. Igualmente el desarrollo de los sectores de suelo urbanizable quedarán supeditados   
A la adecuación, tanto de la urbanización como de la edificación a las medidas establecidas en el Estudio de Inundabilidad .  
2.2 A la ratificación por parte del Organismo de Cuenca de la disponibilidad de recursos hídricos para satisfacer la demanda del nuevo sector, bien mediante certificado de dicho Organismo o mediante confirmación de la Dirección de Obras Hidraúlicas sobre la posibilidad de abastecimiento desde la futura conducción de la Ribera.  
2.3 La posibilidad de tratamiento real del incremento de volumen de aguas residuales generado por el nuevo sector, mediante la conexión efectiva a la EDAR mancomunada de Alberic en los términos que establecidos en el informe de la Entitat Pública fe Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR).  
2.4 A la confirmación, por parte de la empresa gestora, de la viabilidad de la recogida del incremento del volumen de residuos que, en cada caso, genere el nuevo sector y de acuerdo con los criterios establecidos en el Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana, se preverá en los proyectos de urbanización la reserva de las correspondientes áreas de aportación y de acera para facilitar la recogida selectiva de los residuos urbanos.   
Dichos condicionantes se incluirán en las correspondientes fichas de planeamiento con medidas previas obligatorias para la programación del sector.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 011/06-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial Modificativo Sector SUH-1 Residencial  
Promotor: Ayuntamiento de Senyera  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión de Urbanismo de Valencia  
Objeto: Modificación de las NNSS y establecimiento de la ordenación estructural y ordenación pormenorizada, en el ámbito del sector SUH-1 Residencial  
Localización: Franja adyacente al actual suelo urbano residencial de Senyera, por el noroeste, noreste y sureste y parcela al sur del casco urbano   
Descripción del proyecto  
Senyera tiene Normas Subsidiarias (NNSS) aprobadas en 1987, con una superficie de 1,77 ha de suelo apto para urbanizar residencial. Con la entrada en vigor de la Ley 6/1994, Reguladora de la Actividad Urbanística (LRAU), tiene pendiente la homologación de su planeamiento a dicha Ley.   
En agosto de 2001 se aprueba la fase de Concierto Previo del Plan General que contempla 7,20 ha de suelo urbanizable residencial, pero en noviembre de 2005 se presenta un nuevo Concierto Previo que incluye un sector industrial no contemplado en 2001 y amplía el suelo urbanizable residencial.   
Con la intención de disponer de un suelo en condiciones óptimas para una gestión rápida (pág. 4 del documento «Homologación Parcial Modificativa» de este expediente), asumiendo que la tramitación del Plan General será más larga que la de una Homologación Modificativa, el Ayuntamiento opta por plantear esta Homologación Modificativa de las actuales NNSS paralelamente a la redacción del Plan General.   
El proyecto reclasifica suelo no urbanizable común en urbanizable residencial, a partir del triángulo de 1,77 ha que proponían las NNSS, en forma de franja continua rodeando el casco urbano por noroeste, noreste y sureste, y un rectángulo más al sur del casco urbano, también colindante con él, hasta completar las 9,24 ha.  
Tramitación administrativa  
El 17 de enero de 2006 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia solicita que se emita declaración de impacto ambiental de la «Homologación y Plan Parcial Modificativo Sector SUH-1 Residencial», para lo cual remite la siguiente documentación:  
- Plan Parcial (1 tomo)  
- Homologación Parcial Modificativa (1 tomo)  
- Programa de Actuación Integrada (1 tomo)  
- Proyecto de Urbanización, Tomo I, II y III  
- Copia del expediente administrativo municipal  
- Estudio de Impacto Ambiental (EsIA) (1 tomo) y Documento de Síntesis (1 tomo)  
Con esta documentación se abre el expediente 011/06-AIA de evaluación de impacto ambiental.  
El 21 de marzo de 2006 la Dirección General de Gestión del Medio Natural solicita al promotor la remisión de la siguiente documentación complementaria:  
- documentación diligenciada del Concierto Previo iniciado para la revisión del Plan General   
- certificado donde conste que se ha sometido a información pública el Estudio de Impacto Ambiental, copia de las alegaciones y respuestas, en su caso  
- justificación de la disponibilidad de recursos hídricos para los consumos previstos en esos desarrollos.   
- Informe de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo con la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural  
- Respecto a la depuración de aguas residuales, y partiendo del Informe de la EPSAR de 23 de junio de 2004 que señala que es necesaria la ampliación de la planta depuradora que da servicio a Senyera o la construcción de una nueva, copia del Convenio que garantiza que van a emprenderse las actuaciones necesarias para dar solución al tratamiento de las aguas residuales  
El 28 de marzo de 2006, y tras solicitud telefónica, la Dirección Territorial de Valencia remite plano presentado para Concierto Previo en noviembre de 2005, por el municipio de Senyera.  
El 4 de abril de 2006 el Ayuntamiento de Senyera remite la siguiente documentación:  
1. Edicto de sometimiento a información pública del EsIA y certificado de la Secretaría del Ayuntamiento al respecto.  
2. Copia compulsada de la instancia del agente urbanizador a la Dirección de patrimonio Cultural, solicitando la emisión del Informe previsto en la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano  
3. Certificado del técnico municipal sobre la suficiencia de recursos hídricos  
4. Edicto de sometimiento a información pública del Estudio de Paisaje y certificado de la Secretaría del Ayuntamiento al respecto.  
5. Certificado de la empresa gestora de los RSU de Senyera, sobre disponibilidad de capacidad para la gestión de los generados por el desarrollo del sector SUH-1 Residencial.  
6. Estudio de Paisaje  
Respecto a esta documentación se comprueba que el documento 3 es incorrecto, ya que se justifica la disponibilidad de recursos con la ampliación de la depuradora, por lo que se solicita verbalmente que se subsane este error.  
El 19 de abril de 2006 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita al Área de Urbanismo la emisión de informe sobre el estudio de Paisaje, sin que hasta el momento se haya recibido contestación.  
El 10 de mayo de 2006 el Ayuntamiento presenta Informe complementario de la EPSAR. El 17 de mayo remite por fax copia de la respuesta de la Dirección General de Patrimonio, a la solicitud del agente urbanizador de emisión del Informe previsto en la Ley 4/1998.   
El 31 de mayo de 2006 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remite la siguiente documentación:  
1. Nuevo informe del técnico municipal sobre suficiencia de recursos hídricos  
2. Copia del escrito del Ayuntamiento a la EPSAR sobre ampliación de la depuradora de Senyera y contestación de aquella  
3. Certificado del Ayuntamiento sobre las condiciones del contrato con EGEVASA para el suministro de agua  
4. Documentación sobre legalidad de pozo del término de Senyera  
5. Nueva copia del Informe de la EPSAR que ya estaba incluido en la documentación inicial con la que ese abre este expediente y que, por tanto, está repetido  
El 4 de julio de 2006 se solicita por fax al Ayuntamiento que aporte documentación sobre la normativa municipal sobre contaminación acústica del uso industrial y sobre actividades calificadas, y se recibe respuesta por fax el 14 de julio de 2006.  
El 7 de julio de 2006 se solicita a la Dirección Territorial de Valencia copia del Informe sobre el Estudio Acústico de esta actuación. A fecha de hoy no se ha recibido respuesta.  
Información pública  
El 20 de agosto de 2004 se publica en el DOGV anuncio de información pública de la alternativa técnica formada por proyecto de homologación, plan parcial y programa de actuación integrada con proyecto de urbanización de la unidad de ejecución del sector SUH-1 Residencial. El 16 de agosto se hace el anuncio en el diario Levante. No se producen alegaciones de carácter ambiental.  
El EsIA no había sido sometido a información pública, por lo que, a petición de esta Dirección General, se solicita al Ayuntamiento su sometimiento. La información pública se anunció en el DOGV de 7 de febrero de 2006. Según certificado del Secretario del Ayuntamiento, no hubo alegaciones.  
Informes sectoriales  
Se ha solicitado Informe del Estudio de Paisaje al Área de Urbanismo de esta conselleria. A día de hoy, no se ha remitido respuesta.  
Se ha solicitado Informe del Estudio Acústico a la Dirección Territorial de Valencia, sin que a día de hoy hay atenido entrada respuesta.  
Afecciones legales  
Clasificación y calificación urbanística  
La actuación afecta a suelo no urbanizable común, de acuerdo con las NNSS de Senyera vigentes.   
Consideraciones ambientales  
En primer lugar hay que señalar que, desde el punto de vista ambiental, hubiera sido más adecuado que el promotor tramitara el proyecto de Plan General para valorar todas las actuaciones que se están planificando, la previsión de infraestructuras, servicios y dotaciones para el conjunto del término municipal.   
Esta evaluación ambiental ha verificado que, al menos, el esquema del Plan General que se está elaborando sea coherente con la propuesta de sector SUH-1. A la vista de la documentación aportada por la Dirección Territorial de Valencia consistente en copia del plano presentado por Senyera para Concierto Previo, se comprueba que el sector SUH-1 Residencial está contemplado en esas previsiones como suelo urbanizable con ordenación pormenorizada, siendo el resto del suelo de este tipo el que corresponde al sector SUHI-3 Industrial, evaluado ambientalmente en el expediente 160/05-AIA. No aparecen otros sectores de suelo urbanizable ordenados pormenorizadamente; hay otro suelo urbanizable colindante con el SUHI-3 Industrial, de 8,90 ha. El resto del término municipal es suelo no urbanizable.  
Por tanto, el avance de Plan General de Senyera no aumenta significativamente los suelos urbanizables respecto al conjunto de suelo urbanizable que suman los expedientes 160/05-AIA y 011/06-AIA, y a su vez, éstos están dentro del marco que corresponde a las previsiones del futuro Plan General, por lo que no hay discordancias entre los distintos documentos y este Plan Parcial puede admitirse efectivamente como la tramitación de una parte que se pretende desarrollar inmediatamente. Ahora bien, estos aspectos deben mantenerse y comprobarse en la correspondiente evaluación ambiental del proyecto de Plan General, para garantizar la coherencia con lo tramitado con anterioridad.  
El Plan Parcial del sector SUH-1 Residencial incorpora proyecto de urbanización y programa, por lo que es de ejecución inmediata. Supone la creación de un máximo de 210 viviendas, respecto a una población actual de 1.045, y una ocupación de 9,24 ha de suelo de alta capacidad agrícola destinada a cultivos, respecto al actual suelo urbano residencial de 19,59 ha (casi un 50% de incremento). La oferta de viviendas y el incremento potencial de población son significativos, más aún cuando son de ejecución próxima y, por ello, han de observarse 3 aspectos fundamentales:   
a) Que este desarrollo cubre prácticamente las expectativas de crecimiento residencial del municipio, al menos a corto y medio plazo. Esto se ha verificado al comprobar las previsiones del Plan General en el Concierto Previo, como se ha explicado más arriba  
b) La disponibilidad de recursos hídricos para este desarrollo  
c) El tratamiento de las aguas residuales generadas por este sector  
En cuanto a la disponibilidad de recursos hídricos, y de acuerdo con la documentación aportada por el Ayuntamiento, el municipio se abastece de un pozo propio con un volumen máximo anual aproximado de 67.000 m³ (183,56 m³/día), y tiene suscrito un contrato con EGEVASA por un volumen máximo diario de 500 m³ para abastecimiento del polígono industrial, pero con posibilidad de destinar recurso a otros sectores, siempre dentro del máximo diario de 500 m³.  
En la documentación también se detallan los consumos de agua del año 2005 en Senyera, resultando que del pozo se consumió 49.979 m³ (136,93 m³/día) y del contrato con EGEVASA se facturaron 6.757 m³ (18,51 m³/día), en total, 56.736 m³/año y 155,44 m³/día. El caudal necesario estimado para las 210 nuevas viviendas del sector SUH-1 Residencial es de 90,45 m³/día.  
Por tanto, los recursos estimados necesarios son inferiores a los aportes máximos del pozo y del contrato de EGEVASA.  
En cuanto a la depuración de aguas residuales, de acuerdo con la documentación, se opta por la conexión al sistema público y la depuradora de Senyera, gestionada por la EPSAR. Esta entidad ha elaborado dos informes a petición del Ayuntamiento sobre la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales que se generarán en el sector.  
El primero, de junio de 2004, concluye la no viabilidad del tratamiento en la EDAR de Senyera con la configuración actual. Añade que para que se pueda realizar la conexión efectiva deben ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias o la construcción de una nueva EDAR, si fuera preciso.  
El Informe posterior, de abril de 2006, añade que en la programación de inversiones del Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana está previsto un Convenio entre la Generalitat y la Diputación Provincial de Valencia para realizar la ampliación y mejora de la EDAR de Senyera en 2007, aunque esa previsión puede verse afectada por la ejecución de otras actuaciones que se consideren prioritarias. Y añade que por parte de la EPSAR, se promoverán las condiciones para coordinar las programaciones del Plan de Saneamiento y la ejecución del sector para dar tratamiento a las aguas residuales que genere.  
En el momento de solicitar la conexión efectiva a la EPSAR, si ésta la autoriza, se hará conforme a los condicionantes técnicos que fije dicha entidad. En caso de que no sea posible conectarse al sistema público, el sector deberá proponer una solución técnica que garantice el correcto tratamiento de las aguas residuales que genera y siempre antes de la entrada en funcionamiento. Estos aspectos deben incorporarse a la ficha de gestión del sector para que el urbanizador tenga en cuenta estas restricciones.   
Respecto a la parte del sector residencial que es colindante con el uso industrial, de acuerdo con el Informe del Ayuntamiento, el Estudio Acústico hace un análisis de los niveles de ruido y propone medidas correctoras. Esta actuación cumplirá las determinaciones del Informe del Estudio Acústico solicitado a la Dirección Territorial o, en su defecto, las medidas correctoras que propone dicho Estudio Acústico.  
En cuanto a la posibilidad de molestias del uso industrial en el residencial colindante, el mismo Informe del Ayuntamiento indica que la normativa municipal contempla el cumplimiento del Decreto 54/90, por el que se aprueba el Nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.  
Según la cartografía de la conselleria, discurre una línea eléctrica por el río Albaida, a más de 200 m de la parte más cercana a este sector, distancia que se considera suficiente teniendo en cuenta que la línea es de 66 kv.  
Consideraciones jurídicas  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8. g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, modificado por Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por Decreto 32/2006, de 10 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para dictar las resoluciones en materia de evaluación de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
- El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, la actuación «Homologación y Plan Parcial Modificativo Sector SUH-1 Residencial», promovida por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se ajuste a la documentación presentada, y previo cumplimiento de los condicionantes que se señalan en el punto Segundo de esta Declaración y de las medidas correctoras del Estudio de Impacto Ambiental, en tanto que no entren en contradicción con aquellos.  
Segundo  
Se supedita la ejecución de esta actuación al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Cumplimiento de las determinaciones que en su caso contenga el Informe preceptivo y vinculante de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano sobre esta actuación, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano. Este Informe deberá obtenerse, en cualquier caso, antes del desarrollo y ejecución de esta actuación.  
2. Se incorporará en la ficha de gestión del sector la necesidad de cumplimiento de las especificaciones que haga la EPSAR en su caso, cuando se le solicite la conexión efectiva a la red pública de saneamiento, o la obligación de proponer en su momento otra solución técnica adecuada para el tratamiento de las aguas residuales del sector, si no es posible conectarse a la EDAR. La ficha de gestión también debe añadir que el tratamiento de las aguas residuales deberá estar resuelto, en cualquier caso, antes de la entrada en funcionamiento del mismo.  
3. Cumplimiento de las determinaciones que contenga el Informe sobre el Estudio Acústico o, en su defecto, las medidas correctoras que propone el Estudio Acústico.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
Valencia, 14 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 152/2006-AIA  
Título: Plan Parcial Modificativo de Mejora Sector SNUP-1 "Monte Favara" de Favara.  
Promotor: Ayuntamiento de Favara  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Favara y CTV  
Localización: Término Municipal de Favara.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
La propuesta objeto de estudio de Impacto Ambiental consiste en la redelimitación del Sector SUNP-1 «Monte Favara», desplazando los lindes norte y sur hacia las zonas con aprovechamiento agrícola colindantes y respetando los lindes establecidos por las propias Normas Subsidiarias de Planeamiento. Para ello se pretende el desarrollo 171.800 m² de Suelo Urbanizable No Pormenorizado y la reclasificación de 142.354 m² de Suelo No Urbanizable, entre los cuales se encuentran 10.000 m² de suelo de equipamientos de tipo recreativo (Piscinas Municipales y Área Recretiva de Sant Llorenç). Aunque se incrementa la superficie del sector se mantiene inalterado el techo máximo edificable.  
El proyecto contempla la conexión del sector con el casco urbano de Favara mediante un nuevo paso bajo la autopista AP-7, así como la conexión directa con la carretera N-332 por medio de una rotonda situada en la intersección de la N-332 y la Calle Barranc.  
El sistema general recreativo-deportivo (RD2), del suelo no urbanizable queda integrado en el presente Plan Parcial dentro de una de las manzanas destinadas a suelo dotacional público, quedando la totalidad de la manzana como elemento estructural.  
Se transformarán los usos del suelo, suelo agrícola y forestal a suelo construido e impermeabilizado.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El término municipal de Favara se ubica en la comarca de la Ribera Baixa, a una distancia de unos 3 km del Mar Mediterráneo. Se sitúa en la porción sur de esta comarca y limita con el término municipal de Cullera al este y al norte, con Llaurí al norte y al oeste, con Alzira al oeste y al sur, con Tavernes de la Valldigna al sur y al este y puntualmente al sur con Benifairó de la Valldigna.  
Se sitúa en el límite de la zona de transición entre el llano de la «Plana de Valencia» y el inicio de las sierras litorales del sur de la provincia de Valencia, en concreto de la «Serra de Corbera».  
El área de actuación prevista se sitúa en la loma llamada «El Pla del Poble» y los dos pequeños valles que la circundan. Se encuentra junto al casco urbano de Favara y al sur de éste, y separados únicamente por el trazado de la autopista A-7, mientras que al este y oeste limita con zonas de cultivo de cítricos que ocupan los barrancos que limitan la loma (el barranco de la Font y el barranco del Poble), y al sur limita con las estribaciones de la Serra de Corbera, de las cuales la loma es una prolongación.  
Planeamiento vigente  
El municipio de Favara cuenta, como instrumento de planeamiento vigente, con una Homologación Global de las Normas Subsidiarias de Planeamiento, aprobada definitivamente el 13 de noviembre de 2002 por la Comisión Territorial de Urbanismo, en a que consta el suelo del sector objeto de estudio con la siguiente clasificación y calificación:  
- Suelo Urbanizable No Pormenorizado: zona lindante con la zona de protección de la autopista AP-7 y con el suelo no urbanizable común ocupando una superficie de 171.800 m².  
- Suelo No Urbanizable Común: zona alrededor del suelo urbanizable no pormenorizado, ocupando una superficie de 142.354 m² de los cuales 10.000 m² corresponden a una zona de equipamientos recreativo-deportivo.  
Zonificación del sector y usos  
La distribución de superficies para el sector proyectado es la siguiente:  
Edificable residencial   
Compuesto por 12 manzanas 164.952 m²  
Cesiones   
 Zonas Verdes 66.984 m²  
 Equipamientos 20.185 m²  
 Viales 62.033 m²  
 Total 149.202 m²  
Superficie total sector 314.154 m²  
Cesión no computable al sector 27.826 m²  
3. Alternativas  
No se presenta un análisis de alternativas técnicas, sino únicamente una justificación de la solución propuesta.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 2 de mayo de 2006 la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia remitió Estudio de Impacto Ambiental, expediente administrativo y proyecto relativo al Plan Parcial Modificativo de Mejora Sector SUNP-1 del Municipio de Favara, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias de fecha 20 de julio de 2005 y en el DOGV nº 5.059, de 28 de julio de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 6 alegaciones, no siendo ninguna de ellas de carácter medioambiental, según consta en los certificados emitidos por el Secretario-Interventor del Ayuntamiento de Favara, acompañado en el expediente administrativo por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 23 de diciembre de 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
- El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realiza consulta, en fecha 1 de junio de 2006, al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, sobre la afección de la actuación propuesta sobre el Lugar de Interés Comunitario LIC «Serra de Corbera», debido a que la zona donde se ubica el proyecto se encuentra incluida en dicho Lugar de Interés Comunitario.   
En fecha 4 de julio de 2006, se reciben 3 informes del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, todos ellos desfavorables a la actuación proyectada:   
1º.Informe Sobre el Proyecto Relativo al Plan Parcial Modificativo de Mejora Sector SUNP-1 de Favara (Valencia), de fecha 16 de mayo de 2006.  
2º.Informe Complementario al Informe en Relación al Proyecto Relativo al Plan Parcial Modificativo de Mejora Sector SUNP-1 de Favara (Valencia), de fecha 15 de junio de 2006.  
3º.Informe Sobre Lugares de Interés Comunitario (LICs) y Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPAs), Referente al Proyecto Relativo Plan Parcial de Mejora Sector SUNP-1 «Monte Favara» de Favara (Valencia), de fecha 20 de junio de 2006.  
- El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realiza consulta, en fecha 1 de junio de 2006, al Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental, solicitando informe debido a que después de revisar la documentación presentada se observa que según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, elaborado por la conselleria de Medio Ambiente de acuerdo con el mandato expresado en la Ley 3/93, Forestal, de la Comunidad Valenciana, las parcelas 53, 62, 69, 73, 74, 75, parte de la 249, 250, 310, 343, 344, 348 del polígono 5 del Municipio de Favara están clasificadas como Suelo Forestal arbolado natural y forman parte de la zona objeto del Sector SUNP-1 sobre el que se pretende actuar.  
- El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realiza consulta, en fecha 2 de junio de 2006, al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia sobre la viabilidad de la actuación en relación al suelo Forestal y al Lugar de Interés Comunitario LIC «Serra de Corbera».  
Informes sectoriales  
Informe desfavorable del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de fecha 16 de mayo de 2006 (Corregido por el 2º Informe Complementario del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de fecha 15 de junio de 2006).  
1. Este informe se refiere, exclusivamente, a la posible afección del proyecto a:  
a. Espacios de la Comunidad Valenciana propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 como Lugares de Interés Comunitario (LICs), incluidos en la lista aprobada por acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha de 10 de julio de 2001, en virtud de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y la Fauna Silvestres (transferencia al ordenamiento jurídico del Estado Español mediante Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre);  
b. Espacios de la Comunidad Valenciana incluidos en la Red Natura 2000 como Zonas de Especial Protección de Aves (ZEPAs), designadas según directiva 79/409/CEE del consejo de 2 de abril, relativa a la Conservación de las Aves Silvestres; y  
c. Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana e instrumentos de ordenación de recursos naturales, contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
2. Que el citado proyecto contempla la urbanización de una zona natural en el término municipal de Favara (Valencia).  
3. Que no resulta afectado ningún Espacio Natural Protegido de los actualmente existentes en esta Comunidad Autónoma, ni en trámite para su declaración, ni a ningún instrumento de ordenación o gestión de espacios naturales.  
4. Que no resulta afectado ninguno de los espacios propuestos para su inclusión en la Red Natura 2000 como Zonas de Especial Protección de Aves (ZEPAs).  
5. Que a la vista de la cartografía presentada en el estudio de impacto ambiental del referido proyecto, se constata un grave error en la representación cartográfica de los límites del Lugar de Interés Comunitario "Serra de Corbera", incluido en el listado aprobado por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha d 10 de julio de 2001, y propuesto para formar parte de la Red Natura 2000, cuya cartografía oficial es la contenida en el servidor de cartografía gestionado por el Servicio de Informática de esta conselleria de Territorio y Vivienda, que es la misma que consta en la Comisión Europea, que no tiene transcripción textual, y que no se corresponde con aquellos terrenos situados por encima de los 100 m de cota sobre el nivel del mar, sino con los representados en la cartografía adjunta 1:5.000, que es copia de la del servidor anteriormente indicado, por lo que la representación del estudio de impacto ambiental es incorrecta, ya que el límite no es la cota de 100 m, como se pretende.  
6. Que a la vista de esta nueva cartografía que se adjunta a escala 1:5.000, resulta afectado el Lugar de Interés Comuniario LIC «Serra de Corbera».  
7. Que este Lugar de Interés Comunitario «Serra de Corbera» corresponde a un relieve prelitoral que se alza sobre la llanura inundable del río Xuquer, constituyendo un hito paisajístico de primer orden.  
8. En la zona propuesta se denota la presencia de los siguientes hábitats de interés comunitario, de acuerdo al Anexo I del Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre:  
6220. Zonas subespécies de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea.  
6110. Prados calcáreos cársticos o basófilos del Alysso-Sedion (Sedetum micrantho-sediformis O. Bolòs & Masalles in O. Bolòs 1981).  
5330. Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos (Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl., Font Quer, G.Br.Bl., Frey, Jansen & Moor 1936).  
Que de estos hábitats, 6220 y el 6110 están considerados como prioritarios, es decir, espacios naturales amenazados de desaparición cuya conservación supone una especial responsabilidad.  
9. Que de la cartografía relativa al Inventario de Suelo Forestal, publicada como anexo del Plan General de Ordenación Forestal (PGOF), aprobado por Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, se observa que la zona LIC afectada está clasificada toda ella como terreno forestal, a excepción de una pequeña superficie en su extremo occidental el área considerada en el proyecto que, siendo LIC, no es terreno forestal, sino plantaciones de naranjos. Esta cartografía es parte normativa vinculante del citado PGOF.  
10. Que de acuerdo con las Ordenanzas del Suelo Forestal incluidas en el Plan General de Ordenación Forestal (PGOF), en su artículo 33.e se indica que «los terrenos forestales que alberguen hábitats protegidos y zonas de especial protección para la aves, propuestas en desarrollo de la normativa que regula la Red Ecológica Europea Natura 2000», deberán ser catalogados como «...áreas de suelo forestal de protección.»  
11. Que según el citado PGOF, en su artículo 62.3 se indica que «Los nuevos planes de ordenación territorial, los planes generales y sus modificaciones establecerán clasificaciones urbanísticas que garanticen la protección por razones forestales de los terrenos clasificados como áreas de suelo forestal de protección según este Plan...»  
A la vista de todo lo anteriormente expuesto, el informe concluye que:  
1. La actuación propuesta afecta a hábitats considerados como prioritarios y no es compatible con la declaración como Lugar de Interés Comunitario «Serra de Corbera», cuya cartografía real corresponde con el Plano 1:5.000 adjunto y no con la presentada en el Estudio de Impacto Ambiental que es incorrecta.  
2. Esta actuación es incompatible con los objetivos y valores contenidos en la zona LIC y supondrá un Impacto paisajístico intolerable sobre el conjunto de la Serra de Corbera.  
3. La zona LIC afectada que tenga carácter forestal, es decir la práctica totalidad de la zona afectada por la actuación propuesta, debe considerarse a los efectos de planificación territorial como «área de suelo forestal de protección» y deben clasificarse como «No Urbanizable Protegido».  
4. La localización del proyecto en la zona propuesta y fuera de la zona LIC, exigiría igualmente un informe de evaluación del impacto del proyecto sobre la LIC a elaborar por este servicio, ya que quedaría anexo al mismo y, por tanto, podría verse afectado.  
5. Que por tanto, y de todo lo anteriormente expuesto y modificaciones realizadas, se ratifica el sentido negativo del informe relativo a la actuación propuesta.  
Informe desfavorable del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de fecha 20 de junio de 2006 . Informe sobre Lugares de Interés Comunitario (LICs) y Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPAs), referente al Plan Parcial.  
1. Este informe se refiere, exclusivamente, a la posible afección del proyecto a:  
a) Zonas incluidas en la Lista de Lugares de Interés Comunitario (LICs), de la Comunidad Valenciana propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 10 de julio de 2001 en virtud de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres (transferida al ordenamiento jurídico del estado Español mediante el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre).  
b) Espacios de la Comunidad Valenciana incluidos en la Red Natura 2000 como Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPAs), designadas según Directiva 79/409/CEE del Consejo de 2 de abril, relativa a la Conservación de las Aves Silvestres.  
c) Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
2. La actuación proyectada consiste en la redelimitación del Sector SUNP-1 «Monte Favara», desplazando los lindes norte y sur hacia las zonas con aprovechamiento agrícola colindantes. Se transformarán los usos del suelo, suelo agrícola y forestal a suelo construido e impermeabilizado.  
3. El término municipal de Favara se ubica en la comarca de la Ribera Baixa, provincia de Valencia y encuentra parcialmente incluido en el Lugar de Interés Comunitario (LIC) «Serra de Corbera». La zona donde se ubica el proyecto se encuentra incluida en dicho Lugar de Interés Comunitario.  
Esta sierra es un interesante relieve prelitoral que se lanza sobre el llano de inundación del Xúquer constituyendo un hito paisajístico de primer orden. Alberga hábitats de gran valor y singularidad, como los bosques de laurel. Además, se incluyen diversas cuevas consideradas como refugio de quirópteros. Los hábitats mejor representados son los matorales y tomillares y los pastizales anuales, aunque también es de destacar la vegetación de roquedos, los prados calcáreos cársticos y las pendientes rocosas calcícolas. En todo caso, el hábitat más relevante de la zona es probablemente el de matorrales arborescentes de Laurus nobilis, puesto que la representación presente en la zona supera el 15% del total de la región mediterránea española. En esta zona protegido encontramos, como se dijo anteriormente, el hábitat prioritario 6220\* (zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea), catalogo según la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de fauna y flora silvestres.  
Respecto a las especies, abundan diversas rapaces como Aquila chrysaetos, Hieraetus fasciatus, Falco peregrinus o Bubo bubo, así como diversas especies de quirópteros, entre las que cabría destacar Minopterus schreibersii o Rhinolopus ferrum-equinum.  
4. El proyecto generará una serie de impactos sobre el suelo, flora y fauna, de la zona (entre otros), saber:  
- Suelo: Se modificarán los procesos edáficos debido a la transformación de los usos del suelo agrícola y forestal a suelo construido e impermeabilizado. Se eliminará suelo debido a las tareas de acondicionamiento, nivelación de cotas y adecuación de las reservas de suelo para infraestructuras. Se transformará la morfología edáfica debido a la maquinaria pesada podrán ocasionarse vertidos de combustibles, aceites, etc. Como se dijo antes, desaparecerá suelo destinado a usos agrícolas y suelo forestal por la transformación a usos residenciales.  
- Vegetación: Se eliminará la vegetación existente en la zona debido a las tareas de acondicionamiento y explanación superficial para la construcción. Se corre el riesgo de proliferación de flora alóctona o exótica debido a la creación de zonas verdes y áreas ajardinadas en la urbanización. También se corre el riesgo de aparición de plagas desconocidas.  
- Fauna: Se producirá un desplazamiento de las especies de fauna, principalmente ornitofauna, invertebrados y pequeños mamíferos a zonas colindantes, debido a las tareas de acondicionamiento y urbanización y por la posterior puesta en marcha de las actividades propias de la urbanización. También se correrá el riesgo de introducción de especies alóctonas o de plagas debido a las actividades humanas que pueden atraer a especies antropófilas, sobre todo debido a la generación y acúmulo de residuos orgánicos.  
5. Por todo lo anteriormente indicado, se considera que las actuaciones que pretende llevar a cabo el proyecto causarán efectos negativos sobre el Lugar de Interés Comunitario (LIC) «Serra de Corbera»; ya que la reconversión de usos va a suponer la alteración de la actual distribución topográfica de la zona y la modificación sustancial de cotas del terreno, ya que para la construcción de la urbanización se deberán realizar desmontes y terraplenes para igualar el terreno.  
6. Conclusiones:  
1ª.La clasificación del suelo en la que se encuentra inmerso el LIC, debe favorecer los objetivos de conservación de los hábitats y especies de interés comunitario reflejados en la Directiva 92/43/CEE, transpuesta al ordenamiento jurídico del estado Español mediante el Real Decreto 1997/1995 de 7 de diciembre.  
2ª.En este sentido, y según la reciente Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable (DOGV - Num. 4.900 del 10 de diciembre de 2004), se deberán clasificar como Suelo No Urbanizable Protegido aquellos terrenos sujetos a un régimen específico de protección o mejora conforme a la correspondiente legislación administrativa, incluidas las limitaciones y la servidumbre así como las declaraciones formales o medidas administrativas, que, de conformidad con dicha legislación tengan por objeto la conservación de la naturaleza, flora, fauna, agua o del territorio, reuniendo este requisito los terrenos del municipio incluidos en el ámbito territorial del Lugar de Interés Comunitario (LIC) «Sierra de Corbera».  
3ª.Dadas las características, la ubicación y la documentación aportada a este servicio, se considera desfavorable el proyecto relativo al Plan Parcial de mejora sector SUNP-1 «Monte Favara» de Favara (Valencia).  
Otros informes  
El Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia y el Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental, no ha contestado hasta el momento a la consulta formulada.  
Afecciones legales  
1. Red natura 2000 y Espacios Protegidos de la Comunidad Valenciana  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, se ha constatado la existencia en el ámbito de la actuación del Lugar de Interés Comunitario o LIC denominado «Serra de Corbera».   
La actuación proyectada se encuentra incluida en dicho Lugar de Interés Comunitario y generará una serie de graves impactos sobre el suelo al modificar los procesos edáficos debido a la transformación de los usos del suelo agrícola y forestal a suelo construido e impermeabilizado. También se generarán fuertes impactos sobre la vegetación ya que se eliminará vegetación existente en la zona y se incentivará la proliferación de especies exóticas o alóctonas debido a la creación de zonas verdes. Por último, se produciría un desplazamiento de las especies de fauna autóctona y se provocaría la introducción de nuevas especies alóctonas que pueden provocar un desequilibrio en la zona.   
La posterior redacción de un Plan General de Ordenación Urbana debería contener la clasificación de este suelo como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Paisajístico-Forestal.  
2. Ramblas y cauces. Dominio Público Hidráulico.  
El linde sur de la actuación sita con la traza del barranco de «La Font» que discurre de este a oeste. Este barranco recoge la escorrentía de la ladera sur de la urbanización proyectada. Por el norte, la actuación limita con el Barranco del «Poble».  
La actuación proyectada pretende acometer la escorrentía de las aguas pluviales hasta los cauces y encauzaminetos existentes en las cercanías de la actuación. Para ello, de acuerdo con el artículo 245 del Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, deberá contar con la autorización del Organismo de Cuenca competente para el vertido en cauce público.   
3. Vías pecuarias.  
No existen ni se ven afectadas ninguna Vía Pecuaria en el ámbito de actuación.  
4. Suelo forestal  
El proyecto provocará la desaparición de una importante superficie de suelo clasificado como Suelo Forestal por el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, elaborado por la conselleria de Medio Ambiente de acuerdo con el mandato expresado en la Ley 3/93, Forestal, de la Comunidad Valenciana. Se transformará el área de actuación donde existe actualmente un terreno forestal a usos residenciales provocando una eliminación de cubierta vegetal y procesos de impermeabilización por la edificación y por acondicionamiento de viario.  
Este suelo forestal está formado por arbolado natural, es decir, agrupación de árboles en espesura con una fracción de cabida cubierta superior al 5% y uso netamente forestal.   
Según indica el Estudio de Impacto Ambiental en el apartado 3.6. Áreas que han sufrido incendios (página 124 del EIA), hace alrededor de 2-3 años se quemaron algunos ejemplares de pinos y matorral en una parcela de 500 m² situada en el borde entre la zona de cultivo de cítricos y la zona de matorrales y pinar en la vertiente de solana de la loma del Pla del Poble.   
El proyecto no incluye ningún Plan de Prevención de la Urbanización frente a incendios forestales.  
5. Patrimonio Cultural  
No se ha presentado el informe que establece el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección.  
6. Carreteras  
Hay que destacar que el ámbito de la actuación linda al este con la autopista AP-7 o Autopista del Mediterráneo, importante vía de comunicación del litoral mediterráneo español.  
Por tanto, el Plan Parcial deberá tener en cuenta lo establecido en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, en especial en lo referente a las zonas de afección de la carretera. La Ley 14/2005, de la Generalitat, de Medidas Fiscales de Gestión Financiera y Administrativa, se modifica en los artículos 84 y 85, y esta modificación afecta a los apartados 3 y 4 del artículo 33 de la Ley 6/1991 citada anteriormente, que establecen la zona de protección de las carreteras.  
Con esta modificación, la zona de protección de la Autopista AP-7 debe ser de 100 metros a fin de garantizar la seguridad vial impidiendo que tengan lugar actuaciones que puedan ponerla en peligro, asegurar la disponibilidad de terrenos para la realización de actividades de mantenimiento de las vías o la instalación de servicios anexos a las mismas, y proteger los usos circundantes del impacto negativo de las vías.  
En las zonas de protección no podrán realizarse obras ni se permiten más usos que aquellos que sean compatibles con la seguridad vial, previa autorización, en cualquier caso, de la administración titular de la vía. No se admite en esta zona la nueva construcción de edificación alguna  
7. Suministro de Energía Eléctrica.  
En el Expediente Administrativo presentado, consta una Alegación realizada por Blas Antequera Molina, en nombre y representación de Iberdrola Distribución Eléctrica SAU., que hace constar que la infraestructura eléctrica prevista resulta insuficiente para la actuación propuesta.  
Consideraciones ambientales  
El área objeto de estudio viene contextualizada en el Clima de la Llanura Septentrional, el cual se caracteriza por registrar unas precipitaciones anuales de unos 450 mm, con un máximo destacado en otoño, un débil máximo secundario en primavera y un periodo seco estival de unos 4 meses. La temperatura media de enero fluctúa alrededor de los 10 ºC, y en julio y agosto se aproxima a los 25 ºC. Un aspecto a destacar en este tipo de clima, es la elevada humedad relativa en el periodo estival y el muy frecuente régimen de brisas marinas, las cuales ejercen de efecto suavizador de las temperaturas, pero aumentando a su vez la humedad del aire.  
La práctica totalidad de la zona de estudio se encuentra en una zona montañosa, ocupada por suelo forestal con pendientes superiores al 30%. La zona perimetral, en cambio, se encuentra dentro de un área ondulada donde aparecen cultivos, principalmente de cítricos, con unas pendientes entre el 2% y el 8%. En general se observan grandes pendientes, algunas de ellas alcanzan el 60%.  
En el área de estudio queda prácticamente ocupada por suelos con una baja capacidad de uso, sin embargo, en la zona perimetral se puede observar suelos con una capacidad elevada.   
En cuanto a la geología, se trata de entisoles característicos de las áreas de las riberas del Júcar. Son suelos muy poco evolucionados por lo que sus propiedades están ampliamente determinadas por los materiales originales. En cuanto a la litología, según la Cartografía Temática de la conselleria de Territorio y Vivienda, en la zona de estudio podemos diferenciar dos zonas litológicas bien diferenciadas, la primera es la zona que coincide con las áreas del Lugar de Interés Comunitario LIC "Serra de Corbera" y esta compuesta por Dolomías y Calcáreas; la segunda se corresponde con las zonas perimetrales de cultivo que se corresponden con Cantos, Gravas y Arcillas. El Plan Parcial Modificativo provocará que se modifiquen los procesos edáficos debido a la transformación de los usos del suelo agrícola y forestal a suelo construido e impermeabilizado. Se eliminará suelo debido a las tareas de acondicionamiento, nivelación de cotas y adecuación de las reservas de suelo para infraestructuras. Se transformará la morfología edáfica debido a la maquinaria pesada podrán ocasionarse vertidos de combustibles, aceites, etc.   
En cuanto a la vegetación existente en la zona, los pinares adultos de pino carrasco o «pi blanc» (Pinus halepensis), ocupan un área importante de la zona estudiada. Esta vegetación se acompaña de un sotobosque compuesto por especies de arbustos como coscojas (Quercus coccifera), brezos (Erica multiflora), lentiscos (Pistacia lentiscus), palmitos (Chamaerops humilis), romero (Rosmarinus officinalis), tomillos (Thymus sp.), enebros (Juniperus sp.), teucrios (Teucrium sp.), entre los más importantes, que llegan a formar matorrales de hasta 2 metros de altura. Por otra parte, en la zona perimetral, ocupada por cultivos de cítricos, la vegetación está constituida por especies de carácter nitrófilo, habituales en los medios alterados por la mano del hombre. Muchas de estas especies se encuentran en el catálogo según la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de fauna y flora silvestres, y forman parte del Lugar de Interés Comunitario LIC «Serra de Corbera».  
En cuanto a la fauna, en el Estudio de Impacto Ambiental se destaca que «...no existe ninguna especie residente destacable o que presente importancia en ninguno de sus apartados.» No obstante, la mayor parte de la zona de estudio se incluye en el Lugar de Interés Comunitario LIC «Serra de Corbera» o es colindante con este. Zona caracterizada por presentar especies entre las que abundan diversas rapaces como Aquila chrysaetos, Hieraetus fasciatus, Falco peregrinus o Bubo bubo, así como diversas especies de quirópteros, entre las que cabría destacar Minopterus schreibersii o Rhinolopus ferrum-equinum. En la zona periférica de cultivos podemos encontrar especies de avifauna y pequeños roedores y reptiles asociadas a cultivos, con una marcado carácter antropófilo. Con la actuación proyectada se producirá un desplazamiento de las especies de fauna, principalmente ornitofauna, invertebrados y pequeños mamíferos a zonas colindantes, debido a las tareas de acondicionamiento y urbanización y por la posterior puesta en marcha de las actividades propias de la urbanización. También se correrá el riesgo de introducción de especies alóctonas o de plagas debido a las actividades humanas que pueden atraer a especies antropófilas, sobre todo debido a la generación y acúmulo de residuos orgánicos.  
El Estudio del Paisaje de la zona de actuación se ha dividido en tres unidades diferenciadas. La primera, coincide con las áreas del Lugar de Interés Comunitario LIC «Serra de Corbera» y sus salientes hacia la llanura, dominado por fuertes pendientes y materiales calizos. La segunda unidad del paisaje, se compone de los valles estrechos y alargados de fuerte pendiente y carácter arcilloso, dominados por barrancos de curso intermitente que se sitúan entre los brazos de la Sierra de Corbera. Y, finalmente, la llanura de inundación del Júcar dominada totalmente por los cultivos de naranjos, separada de las dos unidades anteriores por la Autopista A-7 que ejercería de línea de ruptura.  
Prácticamente la totalidad del área de estudio se encuentra en una zona clasificada como de Vulnerabilidad de acuíferos ALTA, lo cual supone un factor limitante muy importante para garantizar la sostenibilidad de la zona. Estas zonas son desaconsejables para usos urbanísticos intensivos. Los usos residenciales extensivos pueden ser tolerados siempre que el saneamiento y la depuración de las aguas residuales generadas sea efectiva y están garantizadas.  
En la documentación presentada no se incluye Informe Favorable a la actuación por parte de la entidad encargada de la gestión de la EDAR de Favara. Consultada la ficha técnica de gestión de la EDAR de Favara en el Catálogo de Depuradoras de la entidad EPSAR, se observa que con la actuación proyectada se rebasaría el caudal de proyecto de la Estación Depuradora. Por lo tanto, no se garantiza la adecuada gestión de las aguas residuales generadas.  
En el término municipal de Favara, son aplicables las exigencias y obligaciones establecidas en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana (PIR) desarrollado por el Plan Zonal de Residuos de la zona XI al cual pertenece el municipio de Favara en su adscripción al área 1 de gestión del mismo. En este sentido, en la documentación presentada no se incluye certificado sobre la capacidad del municipio de gestionar los Residuos Sólidos Urbanos que se generarán.   
La red de abastecimiento de agua potable del proyecto se conectará a un depósito de abastecimiento existente en el interior del sector ubicado en la manzana de equipamientos públicos, lo que conllevará, dada la orografía del terreno, a la necesaria implantación un grupo de presión que garantice el suministro a todas las parcelas edificables. El consumo de agua total proyectado para todo el ámbito del sector es de 474,60 m³/día. En la documentación presentada no se incluye Informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo de recursos hídricos, motivado por la actuación, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, según establece el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
En cuanto a los incendios, consultada la Cartografía Temática de Incendios de esta conselleria, se advierte que la zona de estudio presenta en su gran mayoría un Riesgo Estadístico de Incendio Alto, siendo el Riesgo Potencial de Incendio Forestal Moderado.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar No aceptable, a los efectos ambientales el Plan Parcial Modificativo de Mejora Sector SUNP-1 «Monte Favara» de Favara (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Favara, por las siguientes razones:  
- La zona donde se ubica el proyecto se encuentra incluida en el Lugar de Interés Comunitario (LIC) «Serra de Corbera», en relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, tal como se indica en el Informe desfavorable del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de fecha 16 de mayo de 2006 (Corregido por el 2º Informe Complementario del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de fecha 15 de junio de 2006).  
- Se considera que las actuaciones que pretende llevar a cabo el proyecto del Plan Parcial causarán efectos negativos e incompatibles con los objetivos y valores contenidos en la zona (LIC) «Serra de Corbera». Todo ello supondrá un Impacto paisajístico intolerable sobre el conjunto de la Serra de Corbera.  
- La actuación propuesta afecta a hábitats considerados como prioritarios y no es compatible con la declaración como Lugar de Interés Comunitario «Serra de Corbera».  
- La zona LIC afectada que tenga carácter forestal, es decir la práctica totalidad de la zona afectada por la actuación propuesta, debe considerarse a los efectos de planificación territorial como «área de suelo forestal de protección» y deberán clasificarse como «No Urbanizable Protegido».  
- La clasificación del suelo en la que se encuentra inmerso el LIC, debe favorecer los objetivos de conservación de los hábitats y especies de interés comunitario reflejados en la Directiva 92/43/CEE, transpuesta al ordenamiento jurídico del estado Español mediante el Real Decreto 1997/1995 de 7 de diciembre. Por ello, y de acuerdo con la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable (DOGV - Num. 4.900 del 10 de diciembre de 2004), se deberán clasificar como Suelo No Urbanizable Protegido aquellos terrenos sujetos a un régimen específico de protección o mejora conforme a la correspondiente legislación administrativa, incluidas las limitaciones y la servidumbre así como las declaraciones formales o medidas administrativas, que, de conformidad con dicha legislación tengan por objeto la conservación de la naturaleza, flora, fauna, agua o del territorio, reuniendo este requisito los terrenos del municipio incluidos en el ámbito territorial del Lugar de Interés Comunitario (LIC) «Sierra de Corbera». Siendo este el único cambio en el planeamiento que se estima viable ambientalmente para la zona de estudio.  
- Son desaconsejables los usos residenciales extensivos en una zona clasificada como de Vulnerabilidad de acuíferos ALTA, en la que no queda suficientemente garantiza la adecuada gestión de las aguas residuales generadas por la actuación.  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 212/2006-AIA  
Clasificació del sòl PGOU 98 Modificació puntual   
Sòl urbà 1.336.934 m² 1.336.934 m²   
Sòl urbanitzable 665.248 m² 669.692,94 m²  
Sòl no urbanitzable 2.044.968 m² 2.040.523,06 m²  
Total 4.047.150 m² 4.047.150 m²   
Dotacions   
Zona verda primària 149.431 m² 149.536,93 m²  
Zona verda local 82.500 m² 82.500 m²   
Zona esportiva 45.969 m² 45.969 m²   
Escolar 78.034 m² 82.373,01 m²   
Dotacions 51.438 m² 51.438 m²   
Total 407.372 m² 411.816,94 m²  
\* \* \* \* \*  
Clasificación del suelo PGOU 98 Modificación puntual  
Suelo urbano 1.336.934 m² 1.336.934 m²  
Suelo urbanizable 665.248 m² 669.692,94 m²  
Título: Modificación Puntual Nº 10 del PGOU de Paiporta  
Promotor: Ayuntamiento de Paiporta  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Paiporta y CTU  
Localización: Término Municipal de Paiporta.   
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El proyecto pretende la reclasificación de 4.444,94 m² de Suelo No Urbanizable de protección agrícola a Suelo Urbanizable para uso Zona Verde (ZV-10), con el fin de compensar la reducción de la Zona Verde de la Red Estructural denominada "Villa Amparo" (ZV-5) provocada por la ampliación del Suelo Dotacional EC-9 destinado a Instituto de Educación Secundaria.  
El objeto de la Modificación es el incremento de superficie de la parcela EC-9, la cual pasa de 12.000 m² a 16.279,81 m², en detrimento de la zona verde colindante ZV-5, que pasa de 19.706,84 m² a 15.367,83 m². Por ello, la superficie minorada en ZV-5, se restituye al norte del municipio en la ZV-10 de nueva creación e idéntica clasificación.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El proyecto se realiza en el municipio de Paiporta, que pertenece a la comarca de L'Horta Sud, concretamente el área de actuación comprende el sector SC-2 del Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) de Paiporta aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 5 de noviembre de 1998.  
La Modificación Puntual nº 10 del PGOU de Paiporta, se realiza con la finalidad de incrementar la dotación escolar del municipio, para ello se necesita un solar de 16.000 m² para poder construir un nuevo Instituto de Educación Secundaria con capacidad para 930 puestos escolares. Esta Modificación consiste en:  
1º. Adaptación de área de equipamiento EC-9 a la superficie solicitada por la conselleria de Cutura, Educación y Deporte, en su informe de fecha 4 de julio de 2005, para el programa propuesto del Instituto de Educación Secundaria.  
2º. Restitución de la superficie minorada en la ZV-5 de Red Estructural en la Zv-10 de idéntica clasificación y de nueva creación.   
El promotor justifica la actuación porque el sector SC-2 se encuentra ya en fase de urbanización con la reparcelación aprobada definitivamente y únicamente se podía efectuar a costa de la zona ZV-5 por ser colindante a la Dotación EC-9.  
Respecto a la ubicación de la zona verde ZV-10, objeto de reclasificación, el promotor ha considerado como zona más adecuada por su ubicación y proximidad, la zona norte del municipio y por cumplir con las condiciones establecidas en el artículo 34, 35 36 y 37 del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana, considerando que las dimensiones del municipio no sobrepasan los 4 km².  
Cuadro comparativo de las modificaciones propuestas respecto a la ordenación vigente.  
Suelo no urbanizable 2.044.968 m² 2.040.523,06 m²  
Total 4.047.150 m² 4.047.150 m²  
Dotaciones   
Zona verde primaria 149.431 m² 149.536,93 m²   
Zona verde local 82.500 m² 82.500 m²  
Zona deportiva 45.969 m² 45.969 m²   
Escolar 78.034 m² 82.373,01 m²   
Dotaciones 51.438 m² 51.438 m²  
Total 407.372 m² 411.816,94 m²3. Alternativas  
No se han presentado alternativas técnicas al proyecto.  
Tramitación administrativa  
Admisión a trámite  
En fecha 1 de junio de 2006 la sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia remitió copia del documento de estudio de impacto ambiental, expediente administrativo y proyecto relativo a la Modificación Puntual Nº 10 del PGOU de Paiporta, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
Antecedentes: La modificación pretendida se sometió a información pública mediante edicto publicado en el DOGV nº 4.986, de 15 de abril de 2005 y en el periódico LAS PROVINCIAS de fecha 15 de abril de 2005. Transcurrido el periodo de información pública, durante el cual no se presentaron alegaciones, según certificado del Secretario del Ayuntamiento de Paiporta de fecha 20 de mayo de 2005, el proyecto se aprobó provisionalmente por acuerdo plenario de fecha 31 de marzo de 2005.  
Remitido el expediente a la conselleria de Territorio y Vivienda para su informe preliminar, por resolución del director General de Planificación y Ordenación Territorial de fecha 12 de diciembre de 2005, se informó desfavorablemente puesto que según Dictamen del Consejo Jurídico Consultivo nº 2001/071 de 31 de enero de 2001 se fija la siguiente doctrina:  
«La calificación de una zona verde, exige que el suelo esté previamente calificado como urbanizable (...).»  
Por ello, el Ayuntamiento en pleno en fecha 30 de marzo de 2006 ha aprobado la subsanación manifestada en el informe previo de la conselleria de Territorio y Vivienda, incluyendo la reclasificación de suelo no urbanizable para destinarlo a zona verde y el correspondiente Estudio de impacto Ambiental.  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según Edicto publicado en el DOGV nº 5.240, de 18 de abril de 2006 y en el periódico Las Provincias de fecha 5 de abril de 2006.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se requiere la ampliación de documentación.  
Solicitud de informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF, PATRICOVA y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
Dentro del ámbito de actuación, no existen cauces y/o barrancos entendidos como tales de manera que pudieran entenderse sujetos a lo dispuesto en la Ley 25/1998, de 2 de agosto, de Aguas, y en el Real Decreto 1849/1986 por el que se aprueba el reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
Una vez consultada la red de vías pecuarias del municipio, la parcela en estudio no se ve afectada por ninguna de las vías pecuarias que cruzan el Término, no debiendo atenderse a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
No consta en el expediente Informe Favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, según el cual los yacimientos arqueológicos y las vías pecuarias presentes en el municipio están fuera del ámbito de la actuación.   
Consideraciones ambientales  
La superficie afectada por la actuación, se sitúa íntegramente en el clima de la llanura litoral septentrional, caracterizada por registrar unas precipitaciones anuales de unos 450 mm, aumentando de sur a norte, con un máximo estacado en otoño, un débil máximo secundario en primavera y un periodo máximo estival de unos 4 meses.  
Se enmarca desde el punto de vista geológico en una zona de depósitos mixtos continentales-marinos. En lo que se refiere a la litología, en la zona norte del término municipal de Paiporta predominan los afloramientos de cantos, gravas arenas y limos.  
El dominio geomorfológico sobre el que se sitúa el área de estudio, es la «Llanura Costera». La única unidad geomorfológico identificativa ha sido la Aluvial. La subunidad representada es: Terrazas fluviales de Valencia.  
El área estudiada se sitúa en el extremo oriental del sistema acuífero nº 51 (La Plana de Valencia), de naturaleza esencialmente detrítica. Los materiales que componen esta acuífero corresponden a una serie inferior de edad Helvesciense-Tortoniense (Mioceno), constituido por arenas y areniscas limosas, limonitas y arcillas, con una potencia media del orden de los 80-100 m y coronada por una serie superior calcárea lacustre, generalmente no saturada.  
El término municipal de Paiporta corresponde a una zona de «L'Horta de Valéncia», donde predominan los suelos con capacidad de uso muy elevada. Este tipo de suelos presentan unas propiedades muy favorables para cualquier uso agrario.  
En la zona de estudio se da un valor medio de la vulnerabilidad de la zona frente a la contaminación (Categoría III) debido a una falta de protección natural efectiva contra la contaminación fisicoquímica por la ausencia de formaciones geológicas de baja permeabilidad interpuestas, si bien existe un grado de protección suficiente frente a la contaminación de tipo microbiológico, por espesor o condiciones de permeabilidad adecuadas a la zona saturada para garantizar la completa autodepuración.  
En cuanto a la vegetación actual, en la zona de actuación ZV-10, predomina el cultivo de frutales. La zona se encuentra dividida en parcelas donde se combinan los naranjales, los eriales y la huerta. El cultivo predominante lo constituyen los cítricos, aunque este es el cultivo más abundante, encontramos algunos árboles dispersos como los nispereros, manzanos y albaricoqueros. Algunas parcelas están destinadas a la huerta donde se cultivan alcachofas, coles, lechugas, etc. Se observa en la zona la presencia de comunidades nitrófilas (bordes de caminos, carreteras, taludes, solares, etc.) consecuencia directa de la constante acción humana sobre el medio natural. Es el caso de la zona EC-9.  
La fauna presente en la zona es la característica de las zonas de cultivo, la zona posee un marcado carácter antrópico y las especies existentes están adaptadas a la presencia humana. Se trata de especies comunes en todo el territorio del cultivo de los naranjos que se extiende por las llanuras litorales de la Comunidad Valenciana.  
En cuanto a la producción de aguas residuales, al tratarse de una actuación de carácter dotacional donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales. En cualquier caso, las aguas residuales serán vertidas al alcantarillado público, en concreto a la Red de alcantarillado municipal existente y conducidas a la Estación Depuradora de Aguas Residuales en las condiciones establecidas en las Ordenanzas Municipales de vertido de alcantarillado.  
Por lo que respecta a los residuos sólidos inertes generados durante la fase de ejecución, el Estudio de Impacto Ambiental afirma respecto a los residuos de obra que estos serán gestionados de la forma correcta.   
Los residuos sólidos urbanos procederán del uso dotacional-jardines, como restos de poda y de manutención de los jardines, por lo que se estima que no se producirá un incremento de la producción de RSUs, al no suponer un incremento efectivo poblacional para la ciudad de Paiporta.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en la correcta gestión de los residuos, el control de la contaminación sobre el medio físico y la minimización de los impactos ambientales detectados en la fase de obra, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable el proyecto, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación la Modificación Puntual Nº 10 del PGOU de Paiporta, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos en el punto segundo de la presente Declaración de Impacto Ambiental:  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
3. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
4. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
5. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes afectada o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.  
6. Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional bien para otros usos externos al proyecto. Se definirá el lugar y condiciones de almacenamiento de las misma, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
7. Para el ajardinameinto de la zona ZV-10 se utilizaran especies vegetales autóctonas, intentando en todo momento que sean especies vegetales poco exigentes en recursos hídricos para no incrementar los recursos necesarios para la manutención de dicha zona.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 5 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML