Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8167, del 10-11-2017 (2017/9280)

RESOLUCIÓ de 3 d'octubre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 11/16-AIA Alcalà de Xivert.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8167

Data del DOGV
:   10-11-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/9280

CVE


Data del document
:   03-10-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 d'octubre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 11/16-AIA Alcalà de Xivert. [2017/9280]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 11/16-AIA Alcalà de Xivert.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 11-2016-AIA  
Títol: explotació avícola d'engreixament de broilers  
Promotor: Avícolas Cumex, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: polígon 25, parcel·les 146-147-150-152-156-157-161. Alcalà de Xivert (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'ampliació d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres des d'una capacitat de 56.000 fins a una capacitat de 350.000 animals.  
L'activitat es desenvolupava en dues naus situades en la parcel·la 152 del polígon 25. Les naus, amb dimensions de 105 x 13 m respectivament, tenen 150 m² destinats a zona de vestidor, magatzem i oficina. Actualment l'explotació no té activitat.  
Per a aconseguir la capacitat productiva prevista s'han de modernitzar les instal·lacions existents i se'n construiran set naus en les parcel·les 146, 147, 150, 156, 157 i 161. Les naus noves ocuparan una superfície total de 14.469 m² (set naus de 135 x 15,2 m amb un magatzem tècnic annex de 5 x 3 m cada una). La superfície total construïda serà de 18.189 m². El projecte es realitzarà per fases fins a aconseguir la capacitat prevista.  
En totes les naus l'activitat consistirà en l'engreixament de pollastres fins a un pes de 2.100 kg. Els animals s'han de rebre de la incubadora amb 1 dia d'edat i 50 g de pes. El cicle de criança ha dura uns 50 dies.  
La criança es realitza sobre jaç (borumballa o palla) que s'ha de mantindre en tot moment amb la humitat idònia, estimada en un 60 %. L'excés d'humitat en el jaç s'ha de combatre per mitjà d'una renovació major i calfament de l'aire amb els equips de calefacció i ventilació de la nau.  
Després de l'eixida dels animals, es retira i ven el fem produït el mateix dia de l'eixida dels pollastres, així com es netegen i es desinfecten els equips, el sòl i els paraments de la nau.  
  
S'ha de fer un buidatge sanitari després de la criança, d'una duració d'uns deu dies, amb la qual cosa el nombre de criances que s'aconsegueixen a l'any és de 5,5 a 6.  
L'explotació tindrà de femer de formigó impermeable i en pendent cap al pou d'arreplega de lixiviats. Els possibles efluents generats han de ser abocats novament al fem.  
El femer només s'ha d'utilitzar en casos excepcionals ja que l'empresa de retirada carrega directament el fem des de l'interior de les naus quan finalitza la criança.  
En cada fase de producció s'ha d'usar un pinso adaptat el màxim possible a les necessitats de l'animal a fi d'incrementar-ne l'eficàcia i així disminuir la producció de residus.  
A fi de disminuir l'excreció de nitrogen i de fòsfor s'han de formular dietes baixes en proteïna que han d'utilitzar, si és necessari, més aminoàcids sintètics. Amb açò s'aconsegueix reduir el consum d'aigua, les emissions d'olors i l'excreció de compostos del catabolisme nitrogenat.  
En totes les naus el sòl s'ha dissenyat de tal forma que es garanteix l'estanquitat.  
En el procés es consumeixen com a matèries primeres: pinso compost, aigua potable, borumballa/llit, electricitat i gas propà. Els consums mitjans seran: 31.815 m³ d'aigua de beure a l'any, 152,80 m³ d'aigua de neteja, 2002 t de pinso, 393,75 kw/dia de consum energètic.  
Per a l'eliminació de cadàvers, l'explotació compta amb un contenidor homologat d'acumulació de cadàvers de 950 l, on es depositen fins a la retirada al punt de gestió.  
L'aigua que està previst que es consumisca en l'explotació procedirà d'un pou ubicat en la parcel·la 152 del polígon 25 d'Alcalà de Xivert. Actualment s'ha realitzat el canvi de titularitat i s'ha sol·licitat l'augment de la concessió per a cobrir les necessitats previstes.  
L'activitat no genera efluents líquids, ja que l'aigua de neteja que s'empra és molt escassa, ja que la neteja principal es fa en sec i l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per evaporació (per mitjà d'una ventilació adequada) i queda el residu sòlid com a part del fem produït.  
  
Les aigües residuals es derivaran a una fossa impermeable des d'on es gestionaran a través d'EDAR. Les aigües pluvials s'han de canalitzar a través voreres perimetrals de les naus, en forma de falca i en la part posterior, les quals al seu torn s'han de comunicar entre si per a desaiguar, a la parcel·la restant, en forma de pinta per a evitar entollades.  
Com a subproducte de l'activitat es generaran 4.725 t de fem que ha de ser retirat per al l'ús com a fertilitzant orgànic o com a substrat per a la producció de xampinyó i bolets comercialitzats per una empresa especialitzada.  
Antecedents i tramitació administrativa  
No consten antecedents administratius en les bases de dades del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
El 5 de febrer de 2016 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació del projecte procedent del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació a fi de determinar la idoneïtat i suficiència de la documentació aportada pel promotor.  
El 24 de febrer de 2016 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet un informe en què s'indiquen aspectes del projecte que han de ser aclarits, com ara la possible afectació de la via pecuària canyada Reial de la Bassa de Espiges, la previsió de l'increment de consum de recursos, la descripció ambiental de les noves parcel·les que resultaran afectades per l'ampliació proposada, garanties de l'ús legal de l'aigua així com la protecció del patrimoni cultural valencià.  
El 9 de febrer el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació tramet la documentació i sol·licita un nou informe sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació aportada.  
El 17 de febrer de 2017 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental indica que als efectes de la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental pot realitzar-se el tràmit d'informació pública.  
  
El 5 de juliol de 2017 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació del projecte, així com el resultat del tràmit d'informació pública i consulta als organismes afectats; per la qual cosa es considera aquesta data, d'acord amb l'article 39 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental, com a data d'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de la inserció d'un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 21 de març de 2017. Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions.  
Informes sectorials  
Tenint en compte les afectacions legals del projecte, s'han emés els informes següents:  
- Informe de compatibilitat urbanística, de 19 d'agost de 2015: segons l'informe les parcel·les on es pretén instal·lar l'explotació avícola tenen la classificació de sòl no urbanitzable tipus RC 1, en el qual l'activitat que s'ha de desenvolupar en les parcel·les 152 i 156 és urbanísticament compatible. No obstant això, ha de tindre's en compte que les parcel·les 147, 152 i 161 tenen una part de la superfície en zona de protecció d'infraestructures i domini públic.  
- Informe regulat per la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de 24 d'octubre de 2016, de la Direcció Territorial de Castelló en sentit favorable.  
- Informe del 16 de juny de 2016 del Servei d'Ordenació del Territori que indica que l'actuació proposada no es troba afectada per risc d'inundació.  
- Informe de 17 de juny de 2016, del Servei de Vida Silvestre, relatiu a l'afectació als espais Xarxa Natura 2000 i a les espècies de flora i fauna amenaçades que indica que no hi ha afectació dels espais esmentats ni d'espècies protegides.  
- Informe de 2 de setembre de 2016, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en sentit favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Informe de 17 de juny de 2016, de la Secció Forestal, referent a les vies pecuàries classificades, sòl forestal PATFOR, forests gestionades i finques patrimonials.  
L'informe assenyala que a l'est del projecte d'ampliació discorre la via pecuària canyada Reial de la Bassa d'Espiges, de 75 metres d'ample. En la zona pròxima a l'explotació la via pecuària no es troba delimitada. «Tenint en compte la localització de les 7 naus que s'han ampliar i el recorregut de la via pecuària indicada es comprova que les noves construccions no suposen afectacions a la infraestructura ramadera esmentada».  
L'informe conclou: «El projecte d'ampliació d'explotació avícola d'engreixament de pollastres, promogut per Avícola Cumex, SL, no produirà afectacions de sòl forestal, vies pecuàries, muntanyes gestionades ni finques patrimonials».  
Consideracions ambientals  
De l'estudi d'impacte ambiental es destaca el següent:  
La parcel·la afectada per l'activitat no presenta afectacions ambientals rellevants i no hi ha en l'entorn espais protegits per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, inclosos els espais de la Xarxa Natura 2000. Tampoc es localitzen en l'àmbit hàbitats o espècies prioritàries que puguen resultar afectats per l'activitat.  
En l'entorn on s'ubica l'explotació es destaca:  
- La presència a menys de 500 metres de terreny forestal comú segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
- La canyada Reial de la Bassa d'Espiges que discorre a l'oest de les parcel·les objecte del projecte.  
- El barranc del Regalfari que discorre a més de 100 metres de les instal·lacions.  
Estudiades diverses alternatives, es conclou que l'ampliació de l'activitat en l'actual parcel·la és l'opció més acceptable ambientalment i com que no provoca la degradació de terrenys inalterats o destinats a altres usos, no cal fer noves connexions de serveis, i està prou allunyada del nucli urbà (més de 1.000 metres) com per a no ocasionar molèsties a la població.  
Identificació dels elements i accions del projecte que poden produir impactes. Es considera el següent:  
a) Fase de construcció: les accions que poden produir efectes ambientals són el desbrossament i l'aclarida del terreny, la realització d'excavacions i les accions inherents al procés constructiu.  
En la fase de funcionament la producció d'olors, la generació d'aigües residuals i de fem, la presència de substàncies perilloses, com ara productes biocides, veterinaris, combustibles, etc., el transport dels animals i la incidència visual de les instal·lacions són les accions que poden generar efectes ambientals.  
Durant la fase d'abandó els edificis podran ser reconvertits per a altres usos agrícoles o bé ser derruïts i deixar el terreny en l'estat inicial per a ser cultivat.  
Quant als efectes ambientals de l'actuació es destaquen els següents:  
  
- Fase d'obres: augment del nivell de sorolls, derivats de la construcció de les edificacions, i la possible generació de residus de construcció.  
- Fase de funcionament: en la fase de funcionament la producció d'olors derivats de la presència de CH4, NH3 i SH2 i la possibilitat de contaminació de sòl i aigües, la generació de residus i subproductes (fem, cadàvers d'animals, restes de productes biocides i veterinaris), així com el soroll procedent del trànsit de camions es consideren els efectes més significatius. A més de l'emissió d'olors, el CH4 contribuïx a l'efecte hivernacle.  
Les mesures preventives i correctives que s'han d'implantar són les següents:  
- Fase de construcció  
Control dels residus generats (sacs, papers, plàstics etc) durant la construcció que s'han d'arreplegar en bosses i portar-los a l'abocador municipal.  
Control d'abocaments de maquinària utilitzada prohibits (olis, filtres etc), que l'ha de realitzar un taller autoritzat.  
- Fase de funcionament  
Es pot elaborar una relació dels consums d'aigua en l'explotació.  
  
Enjardinament. Barrera vegetal. Finalment es decideix no portar-la a terme.  
Femer: després de cada cicle de criança s'ha de revisar la impermeabilitat de les construccions i del pou d'arreplega de lixiviats per a detectar possibles fugues.  
Per a previndre la generació d'olors i que aquests puguen arribar a afectar la població cal adoptar mesures com ara la construcció de les naus en orientació oposada al vent dominant. Les instal·lacions han de ser fàcils de netejar, no ha d'haver-hi acumulació de fem a l'exterior, s'han de col·locar finestres i fumerals de ventilació en les naus. El flux d'entrada d'aire s'ha de controlar a fi d'evitar el moviment de gasos en l- interior de les instal·lacions, s'han de col·locar fumerals en carener o extractors en alçat per a facilitar la dispersió de l'aire, amb aquesta ventilació s'aconsegueix disminuir la humitat dins de les naus i es generen menys gasos, i s'han de retirar els cadàvers amb la màxima freqüència possible.   
L'estudi d'impacte ambiental conclou que l'explotació suposa un impacte negatiu molt moderat sobre l'entorn, la qual cosa és típica d'explotacions porcines i avícoles i impacte positiu en la creació de riquesa.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
- Figures de protecció ambiental: destaca la presència de la via pecuària, les noves instal·lacions no n'afectaran el domini públic, segons l'informe emés; però, les antigues instal·lacions poden afectar-ne una part. Segons la cartografia del planejament urbanístic del municipi d'Alcalà de Xivert, les parcel·les no afectarien el domini públic de la via pecuària.  
La canyada Reial de la Bassa d'Espiges, al seu pas pels voltants de la granja, no està delimitada. No obstant això, ha de garantir-se que les noves instal·lacions incloses les tanques se situen a una distància suficient de la via pecuària per a preservar-la com a domini públic i com a element del medi ambient. Atesa la falta de delimitació, en el moment de realització d'aquest acte, ha de respectar-se el que en resulte.  
  
Quant a les antigues instal·lacions, l'òrgan competent ha de pronunciar-se respecte a la manera d'actuar per a garantir la protecció del domini públic.  
Respecte a la protecció de llits hídrics, s'han d'augmentar les mesures de protecció contra la possible contaminació per aigües contaminades.  
Quant al terreny forestal, s'han d'adoptar mesures tant d'autoprotecció com de prevenció en compliment de la normativa de prevenció d'incendis forestals.  
- Ús de recursos: respecte a l'ús de l'aigua, actualment es disposa d'aigua per a 56.000 animals i està previst sol·licitar una ampliació de la concessió per a cobrir les necessitats previstes per la qual cosa no pot ampliar-se l'activitat fins que existisca una resolució definitiva de concessió d'aigües. En qualsevol cas la capacitat productiva ha d'adaptar-se a l'aigua que l'organisme de conca considere oportú atorgar tenint en compte termes de sostenibilitat ambiental.  
- Integració de les obres en el paisatge: atesa l'envergadura de les instal·lacions i la ubicació adjacent a una via principal de comunicació ha de procurar-se la integració en el paisatge. En la zona que dóna a la via de comunicació principal, CV-133, s'ha de plantar una bardissa opaca i en la resta podrà reforçar-se la vegetació amb cultius propis de la zona: garroferes, ametlers, oliveres, etc.  
- Finalment la declaració d'impacte ambiental fa referència a les mesures que s'han d'aplicar en cas d'abandó, cal recordar la necessitat de complir la legislació vigent en matèria de residus així com realitzar totes les actuacions siguen oportunes per a disminuir la contribució del projecte al canvi climàtic.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'annex I, grup 1a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i l'annex I, 1.h, del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici d'obtenir prèviament les autoritzacions sectorials aplicables, el projecte d'explotació avícola d'engreixament de broilers, projecte promogut per Cumex, SL, Alcalà de Xivert (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Les noves instal·lacions incloent la tanca no poden ocupar el domini de la via pecuària canyada Reial de la Bassa d'Espiges. Quant a les antigues instal·lacions, que pareix que ocupen aquest domini, l'òrgan competent ha de pronunciar-se sobre les mesures que han de prendre's per a garantir la protecció de la via pecuària.  
En qualsevol cas el promotor, en cas de delimitació, ha de respectar el que en resulte.  
2.a) No es pot atorgar l'autorització ambiental integrada i, per tant, augmentar la capacitat productiva per damunt de la que hi havia (56.000 aus) fins que no s'obtinga la resolució definitiva de l'òrgan de conca respecte a la concessió d'aigües. La capacitat productiva s'ha d'adaptar als cabals concedits.  
b) En cas de variació del nombre d'aus respecte del projecte presentat, s'ha de comunicar al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
3. Un tècnic competent ha de redactar les mesures que s'han d'implantar per a evitar la generació d'impactes sobre la zona forestal així com, si és el cas, les mesures d'autoprotecció.  
4. La ubicació de les naus s'ha d'adaptar a la fisonomia del terreny i evitar al màxim els moviments de terra.  
5. El femer s'ha d'ubicar en una zona no favorable als vents dominants i allunyat del barranc.  
6. No pot emmagatzemar-se a l'exterior de les instal·lacions o sense la deguda protecció qualsevol matèria que per arrossegament puga contaminar els cursos d'aigua.  
7. S'ha d'integrar l'explotació en el paisatge, per a la qual cosa s'ha de posar una barrera vegetal d'ocultació en la zona que dóna a la CV-133, i mitjançant una plantació que estiga d'acord amb els cultius de la zona en la resta del perímetre de l'explotació.  
8. En la fase d'abandó de l'explotació, cal prioritzar la reutilització dels materials sobre l'eliminació. En el cas de reutilitzar les instal·lacions per a altres usos no ramaders, s'han de desmantellar els depòsits de pinso i reutilitzar-se en altres explotacions o gestionar-se a través d'un gestor autoritzat.  
9. Una empresa autoritzada ha de gestionar els residus i subproductes ramaders generats i retirar-los. L'empresa ha d'estar inscrita en el registre d'establiments Sandach, en aplicació dels reglaments (CE) núm. 1069/2009 i (UE) núm. 142/2011. La posada en marxa de l'activitat queda supeditada a la presentació, davant de l'òrgan substantiu, del contracte d'acceptació i retirada de fems per part del gestor Sandach.  
  
  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no és objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental és la que estableix l'article 43 de la Llei 21/2013, esmentada.  
  
València, 29 d'agost de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor»  
  
València, 3 d'octubre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8167, del 10-11-2017 (2017/9280)

RESOLUCIÓN de 3 de octubre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 11/16-AIA Alcalà de Xivert.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8167

Fecha DOGV
:   10-11-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/9280

CVE


Fecha del documento
:   03-10-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de octubre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 11/16-AIA Alcalà de Xivert. [2017/9280]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 11/16-AIA Alcalà de Xivert.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 11-2016-AIA.  
Título: explotación avícola de engorde de broilers.  
Promotor: Avícolas Cumex, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: polígono 25, parcelas 146-147-150-152-156-157-161. Alcalà de Xivert (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la ampliación de una explotación avícola de engorde de pollos desde una capacidad de 56.000 hasta una capacidad de 350.000 animales.  
La actividad venía desarrollándose en dos naves situadas en la parcela 152 del polígono 25. Las naves, con dimensiones de 105 x 13 m respectivamente, cuentan con 150 m² destinados a zona de vestuarios, almacén y oficina. Actualmente la explotación no tiene actividad.  
Para alcanzar la capacidad productiva prevista se procederá a la modernización de las instalaciones existentes y a la construcción de siete nuevas naves en las parcelas 146, 147, 150, 156, 157 y 161. Las nuevas naves ocuparán una superficie total de 14.469 m² (siete naves de 135 x 15,2 m con un almacén técnico anexo de 5 x 3 m cada una). La superficie total construida será de 18.189 m². El proyecto se realizará por fases hasta alcanzar la capacidad prevista.  
En todas las naves la actividad a desarrollar consistirá en el engorde de pollos hasta un peso de 2.100 kg. Los animales a engordar se reciben de la incubadora con 1 día de edad, y 50 g de peso. El ciclo de crianza dura unos 50 días.  
La crianza se realiza sobre yacija (viruta o paja) que se mantendrá en todo momento con la humedad idónea estimada en un 60 %. El exceso de humedad en la yacija se combatirá mediante una mayor renovación y caldeamiento del aire con los equipos de calefacción y ventilación de la nave.  
Tras la salida de los animales se procede a la retirada y venta del estiércol producido en el mismo día de la salida de los pollos, así como a la limpieza y desinfección de los equipos, suelo y paramentos de la nave.  
Se efectuará un vacío sanitario después de la crianza, de una duración de unos diez días, con lo cual el número de crianzas que se consiguen al año es de 5,5 a 6.  
La explotación dispondrá de estercolero de hormigón impermeable y pendiente hacia poceta de recogida de lixiviados. Los posibles efluentes generados serán vertidos nuevamente sobre el estiércol.  
El estercolero solo se utilizará en casos excepcionales ya que la empresa de retirada carga directamente el estiércol desde el interior de las naves cuando finaliza la crianza.  
En cada fase de producción se aplicará un pienso adaptado lo máximo posible a las necesidades del animal con el fin de incrementar su eficacia y así disminuir la producción de residuos.  
Con el fin de disminuir la excreción de nitrógeno y de fósforo se formularán dietas bajas en proteína utilizando si es necesario más aminoácidos sintéticos. Con esto se consigue reducir el consumo de agua, las emisiones de olores y la excreción de compuestos del catabolismo nitrogenado.  
En todas las naves las soleras se han diseñado de tal forma que se garantice su estanqueidad.  
En el proceso se consumen como materias primas: pienso compuesto, agua potable, viruta/cama, electricidad y gas propano. Los consumos medios serán: 31.815 m³ de agua de bebida al año, 152,80 m³ de agua de limpieza, 2002 t de pienso, 393,75 kw/día de consumo energético.  
Para la eliminación de cadáveres, la explotación cuenta con un contenedor homologado de acumulación de cadáveres de 950 l, donde se depositarán hasta su retirada al punto de gestión.  
El agua que está previsto consumir en la explotación procederá de pozo ubicado en la parcela 152 del polígono 25 de Alcalà de Xivert. Actualmente se ha realizado el cambio de titularidad y se ha solicitado el aumento de la concesión para cubrir las necesidades previstas.  
La actividad no genera efluentes líquidos, ya que el agua de limpieza que se emplea es muy escasa dado que la limpieza principal se realiza en seco y el exceso de humedad de las deyecciones se elimina por evaporación (por medio de una ventilación adecuada) quedando el residuo sólido de estas como parte del estiércol producido.  
Las aguas residuales se derivarán a fosa impermeable desde donde se gestionarán a través de EDAR. Las aguas pluviales se canalizarán a través aceras perimetrales de las naves, en forma de cuña y en la parte posterior, las cuales a su vez se comunicarán entre sí para desaguar a la parcela restante, en forma de peine para evitar encharcamientos.  
Como subproducto de la actividad se generarán 4.725 t de estiércol que será retirado para su uso como fertilizante orgánico o como sustrato para la producción de champiñón y setas comerciales por una empresa especializada.  
Antecedentes y tramitación administrativa  
No constan antecedentes administrativos en las bases de datos del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
El 5 de febrero de 2016 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación del proyecto procedente del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación a efectos de determinar la idoneidad y suficiencia de la documentación aportada por el promotor.  
El 24 de febrero de 2016 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emite informe en el que se indican aspectos del proyecto que deben ser aclarados, tales como la posible afección a la vía pecuaria cañada Real de la Balsa de Espiges, la previsión del incremento de consumo de recursos, la descripción ambiental de las nuevas parcelas que resultarán afectadas por la ampliación propuesta, garantías del uso legal del agua así como la protección del patrimonio cultural valenciano.  
El 9 de febrero el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación remite documentación y solicita nuevo informe sobre suficiencia e idoneidad de la documentación aportada.  
El 17 de febrero de 2017 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental indica que a efectos de la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental puede realizarse el trámite de información pública.  
El 5 de julio de 2017 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación del proyecto así como el resultado del trámite de información pública y consulta a los organismos afectados considerándose esta fecha, de acuerdo con el artículo 39 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental, como fecha de inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
La información pública se realizó mediante inserción de anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 21 de marzo de 2017. Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
Informes sectoriales  
Atendiendo a las afecciones legales del proyecto, se han emitido los siguientes informes:  
- Informe de compatibilidad urbanística de 19 de agosto de 2015: según dicho informe las parcelas donde se pretende instalar la explotación avícola tienen la clasificación de suelo no urbanizable tipo RC.1 en el cual la actividad a desarrollar en las parcelas 152 y 156 es urbanísticamente compatible. No obstante deberá tenerse en cuenta que las parcelas 147, 152 y 161 tienen parte de su superficie en zona de protección de infraestructuras y dominio público.  
- Informe regulado en la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de 24 de octubre de 2016, de la Dirección Territorial de Castellón en sentido favorable.  
- Informe del 16 de junio de 2016 del Servicio de Ordenación del Territorio indicando que la actuación propuesta no se encuentra afectada por riesgo de inundación.  
- Informe de 17 de junio de 2016, del Servicio de Vida Silvestre, relativo a la afección a los espacios Red Natura 2000 y especies de flora y fauna amenazadas indicando que no existe afección a los espacios referidos ni a especies protegidas.  
- Informe de 2 de septiembre de 2016, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, en sentido favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano.  
- Informe de 17 de junio de 2016, de la Sección Forestal, referente a vías pecuarias clasificadas, suelo forestal PATFOR, montes gestionados y fincas patrimoniales.  
El informe señala que al este del proyecto de ampliación discurre la vía pecuaria cañada Real de la Balsa de Espiges, de 75 metros de ancho. En la zona cercana a la explotación la vía pecuaria no se encuentra deslindada. «Vista la localización de las 7 naves a ampliar y el recorrido de la vía pecuaria indicada se comprueba que las nuevas construcciones no supondrán afecciones a dicha infraestructura ganadera».  
  
El informe concluye: «El proyecto de ampliación de explotación avícola de engorde de pollos, promovida por Avícola Cumex, SL, no se producirán afecciones a suelo forestal, vías pecuarias, montes gestionados ni fincas patrimoniales».  
Consideraciones ambientales  
Se destaca lo siguiente del estudio de impacto ambiental:  
La parcela afectada por la actividad no presente afecciones ambientales relevantes no localizándose en su entorno espacios protegidos por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, incluidos los espacios de la Red Natura 2000. Tampoco se localizan en el ámbito hábitats o especies prioritarias que puedan resultar afectados por la actividad.  
En el entorno donde se ubica la explotación se destaca:  
- La presencia a menos de 500 metros de terreno forestal común según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
- La cañada Real de la Balsa de Espiges que discurre al oeste de las parcelas objeto del proyecto.  
- El Barranc del Regalfari, que parece discurrir a más de 100 metros de las instalaciones.  
Estudiadas diversas alternativas se concluye que la ampliación de la actividad en la actual parcela es la opción más aceptable ambientalmente al no provocar la degradación de terrenos inalterados o destinados a otros usos, no ser necesaria la realización de nuevas acometidas de servicios, estando lo suficientemente alejada del casco urbano (más de 1.000 metros) como para no ocasionar molestias a la población.  
Identificación de los elementos y acciones del proyecto que pueden producir impactos. Se considera lo siguiente:  
a) Fase de construcción: las acciones que pueden producir efectos ambientales son el desbroce y despeje del terreno, la realización de excavaciones, y las acciones inherentes al proceso constructivo.  
En la fase de funcionamiento la producción de olores, la generación de aguas residuales y de estiércol, la presencia de sustancias peligrosas tales como productos biocidas, veterinarios, combustibles, etc., el transporte de los animales y la incidencia visual de las instalaciones serán las acciones que pueden generar efectos ambientales.  
Durante la fase de abandono los edificios podrán ser reconvertidos para otros usos agrícolas o bien ser derruidos dejando el terreno en su estando inicial para ser cultivado.  
En cuanto a los efectos ambientales de la actuación se destacan los siguientes:  
- Fase de obras: aumento del nivel de ruidos derivado de la construcción de las edificaciones, y la posible generación de residuos de construcción.  
- Fase de funcionamiento: en la fase de funcionamiento la producción de olores derivados de la presencia de CH4, NH3 y SH2 y la posibilidad de contaminación de suelo y aguas, la generación de residuos y subproductos (estiércol, cadáveres de animales, restos de productos biocidas y veterinarios) así como el ruido procedente del tránsito de camiones se consideran los efectos más significativos. Además de la emisión de olores, el CH4 contribuye al efecto invernadero.  
Las medidas preventivas y correctoras que se implantarán serán las siguientes:  
- Fase de construcción  
Control de residuos generados (sacos, papeles, plásticos etc), durante la construcción, recogiéndolos en bolsas y ser llevados a vertedero municipal.  
Control de vertidos de maquinaria utilizada, prohibiéndolos (aceites, filtros etc), debiéndose realizar en taller autorizado.  
- Fase de funcionamiento  
Se podrá llevar una relación de los consumos de agua en la explotación.  
Ajardinamiento. Barrera vegetal. Finalmente se decide no llevarla a cabo.  
Estercolero: después de cada ciclo de crianza se revisará la impermeabilidad de las construcciones y de la poceta de recogida de lixiviados para detectar posibles fugas.  
Para prevenir la generación de olores y que estos puedan llegar a afectar a la población se adoptarán medidas tales como la construcción de las naves en orientación opuesta al viento dominante. Las instalaciones serán de fácil limpieza, no habrá acumulación de estiércol al exterior, se colocarán ventanas y chimeneas de ventilación en las naves. El flujo de entrada de aire se controlará con el fin de evitar el movimiento de gases en e interior de las instalaciones, se colocaran chimeneas en cumbrera o extractores en alzado para facilitar la dispersión del aire. Con esta ventilación se logrará disminuir la humedad dentro de las naves y se generen menos gases, se retirarán los cadáveres con la máxima frecuencia posible.  
El estudio de impacto ambiental concluye que la explotación supone un impacto negativo muy moderado sobre el entorno, que es típico de explotaciones porcinas y avícolas e impacto positivo en la creación de riqueza.  
Consideraciones del órgano ambiental  
- Figuras de protección ambiental: se destaca la presencia de la vía pecuaria cuyas nuevas instalaciones no afectarán al dominio público según informe emitido pero cuyas antiguas instalaciones pueden afectar a parte de las mismas. Según al cartografía del planeamiento urbanístico del municipio de Alcalà de Xivert, las parcelas no afectarían al dominio público de la vía pecuaria.  
La cañada Real de la Balsa de Espiges, a su paso por las inmediaciones de la granja, no está deslindada. No obstante debe garantizarse que las nuevas instalaciones incluidos los vallados se sitúan a distancia suficiente de la vía pecuaria para preservarla como dominio público y como elemento del medio ambiente. Dada la falta de deslinde, en el momento de realización de este acto, deberá respetarse lo que resulte del mismo.  
En cuanto a las antiguas instalaciones será el órgano competente el que deberá pronunciarse respecto a la manera de actuar para garantizar la protección del dominio público.  
Respecto a la protección de cauces hídricos deberán aumentarse las medidas de protección frente a posibles contaminaciones por aguas que pudieran estar contaminadas.  
En cuanto al terreno forestal, deberán adoptarse medidas tanto de autoprotección como de prevención en cumplimiento de la normativa de prevención de incendios forestales.  
- Uso de recursos: respecto al uso del agua, actualmente se dispone de agua para 56.000 animales y está previsto solicitar una ampliación de la concesión para cubrir las necesidades previstas por lo que no podrá ampliarse la actividad hasta que exista resolución definitiva de concesión de aguas. En cualquier caso la capacidad productiva deberá adaptarse al agua que el organismo de cuenca considere oportuno otorgar atendiendo a términos de sostenibilidad ambiental.  
- Integración de las obras en el paisaje: dada la envergadura de las instalaciones, y su ubicación adyacente a una vía principal de comunicación deberá procurarse su integración en el paisaje. En la zona recayente a la vía de comunicación principal, CV-133, deberá plantarse seto opaco y en el resto podrá reforzarse la vegetación con cultivos propios de la zona: algarrobos, almendros, olivos, etc.  
- Por último la declaración de impacto ambiental se referirá a las medidas a aplicar en caso de abandono, recordará la necesidad de cumplir con la legislación vigente en materia de residuos así como de realizar cuantas actuaciones sean oportunas para disminuir la contribución del proyecto al cambio climático.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del anexo I, grupo 1.ª) 3.º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y anexo I, 1.h, del Decreto 162/1990, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación avícola de engorde de broilers, proyecto promovido por Cumex, SL, Alcalà de Xivert (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Las nuevas instalaciones incluyendo el vallado no podrán ocupar el dominio de la vía pecuaria cañada Real de la Balsa de Espiges. En cuanto a las antiguas instalaciones, que parecen ocupar su dominio, el órgano competente deberá pronunciarse sobre las medidas que deben tomarse para garantizar la protección de la vía pecuaria.  
En cualquier caso el promotor, en caso de deslinde, deberá respetar lo que resulte del mismo.  
2.a) No podrá otorgarse la autorización ambiental integrada y por lo tanto aumentar la capacidad productiva por encima de la que venía realizándose (56.000 aves) hasta que no se obtenga la resolución definitiva del órgano de cuenca respecto a la concesión de aguas. La capacidad productiva se adaptará a los caudales concedidos.  
b) En caso de variación del número de aves respecto del proyecto presentado, se comunicará al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
3. Se redactará por técnico competente las medidas a implantar para evitar la generación de impactos sobre la zona forestal así como en su caso, las medidas de autoprotección.  
4. La ubicación de las naves se adaptará a la fisonomía del terreno evitando al máximo los movimientos de tierra.  
5. El estercolero se ubicará en zona no favorable a los vientos dominantes y alejado del barranco.  
6. No podrán almacenarse al exterior de las instalaciones o sin la debida protección cualquier materia que por arrastre pueda contaminar los cursos de agua.  
7. Se integrará la explotación en el paisaje implantando barrera vegetal de ocultación en la zona recayente a la CV-133 y mediante plantación acorde con los cultivos de la zona en el resto del perímetro de la explotación.  
8. En la fase de abandono de la explotación, se priorizará la reutilización de los materiales sobre su eliminación. En el caso de reutilizar las instalaciones para otros usos no ganaderos, se desmantelarán los depósitos de pienso reutilizándose en otras explotaciones o gestionándose a través de gestor autorizado.  
9. La gestión de residuos y subproductos ganaderos generados serán retirados por una empresa gestora autorizada. Dicha empresa estará inscrita en el registro de establecimientos Sandach, en aplicación de los reglamentos (CE) núm. 1069/2009 y (UE) núm. 142/2011. La puesta en marcha de la actividad quedará supeditada a la presentación ante el órgano sustantivo del contrato de aceptación y retirada de estiércoles por parte del gestor Sandach.  
  
  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
Valencia, 29 de agosto de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 3 de octubre de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML