Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5627, del 26-10-2007 (2007/12818)

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Moncofa, Chiva, Alpuente i Carcaixent.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5627

Data del DOGV
:   26-10-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/12818

CVE


Data del document
:   08-10-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Carcaixent](javascript:void(0))
    * [Moncofa](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Moncofa, Chiva, Alpuente i Carcaixent. [2007/12818]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, per tot això resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 240/03-AIA Moncofa, 016/05-AIA Chiva, 106/05-AIA Alpuente, 162/05-AIA Carcaixent i 199/05-AIA Carcaixent, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 8 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 240/2003-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del sector Rajadell a Moncofa (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de Moncofa  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Moncofa, Comissió Territorial d'Urbanisme   
Localització: terme municipal de Moncofa (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la reclassificació en sòl urbanitzable del sector conegut com a Rajadell que, en l'actualitat es troba classificat en les normes subsidiàries de planejament del terme municipal de Moncofa, aprovades definitivament per la resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 29 de desembre de 1989, com a sòl no urbanitzable comú.  
L'actuació es realitza sobre un únic sector, situat al terme municipal de Moncofa (Castelló), entre el poble i la platja, i comprén una superfície total de 11.60 ha.  
La superfície delimitada pel sector es troba ocupada per plantacions de cítrics, cultius de regadiu i séquies de reg entre les quals cal destacar:  
- La séquia del Comú, que discorre oberta al costat del límit NE del sector i serveix de sobreeixidor a les aigües pluvials del poble conduint-les fins a la séquia de sanejament.  
- Séquia de Sanejament, que discorre oberta a la vora del camí de les Marjals Noves que finalment comunica amb la séquia de l'Hilla.  
- Séquia de l'Hilla, que discorre a la vora del límit SE del sector i la importància del qual radica que els camps que hi ha al voltant evacuen les aigües a través d'una xarxa de séquies menors en aquesta la funció de la qual és abocar l'aigua recollida d'embassaments pròxims, perquè impulsen l'aigua a la mar per mitjà de turbines.  
Com a edificacions existents dins del sector, cal comentar la presència de dos habitatges unifamiliars, una discoteca i dos hivernacles amb instal·lacions annexes.  
Com a infraestructures viàries, el camí asfaltat conegut com a Marjals Noves, que travessa el sector en sentit SO-NO.  
La zona d'actuació es localitza entre el nucli urbà de Moncofa i la platja. El sector es troba delimitat per:  
- SO: la unitat d'actuació A16 Camí la Mar.  
- SE: la unitat d'actuació de la platja sector nord A19.  
- NE: sòl no urbanitzable comú.  
- NO: la unitat d'actuació del poble A2.  
Es projecta el desenvolupament d'aquesta zona per a la construcció d'un màxim de 522 habitatges tipus residencial aïllat i adossat, zones verdes, dotacions de la xarxa viària i equipaments. L'ús dominant és el residencial i com a ús compatible apareix el terciari i l'industrial tipus A i esta prohibits els usos: industrial (excepte el tipus A), hoteler i estacions de servei.  
L'ús destinat a habitatges es distribueix de la manera següent:  
Habitatge aïllat o adossat (codi AIS/ADO). Nombre màxim de plantes PB+1, distribuïdes en 8 illes al llarg de tot el sector.  
Habitatge residencial múltiple bloc adossat (codi RmBA). De plantes PB+4, distribuït en 1 illa situada a l'est del sector a la vora del sòl dotacional.  
L'alternativa tècnica proposada per al desenvolupament de l'homologació i pla parcial del sector Rajadell de Moncofa, proposa reclassificar un total de 116.001,74 m² de sòl no urbanitzable de règim comú en sòl urbanitzable   
El sòl d'ús residencial es divideix en habitatges de tipologia aïllada o adossada en bloc exempt de 49.185,70 m² de superfície i una altra d'habitatges d'edificació múltiple en bloc adossat de 9.290,09 m² de sòl ocupat.  
Les dotacions representen el 49,59% de la superfície del sector, i les destinades a viari són el 28,59% i les destinades a albergar zones verdes i equipaments, el 21%.  
Es dotarà el sector amb una xarxa viària de 33.165,42m².  
Els equipaments, de tipus esportiu-recreatiu, ocuparan una superfície de 12.760,35 m².  
Les zones verdes es divideixen en 4 jardins i ocupen una superfície de 11.600,17 m².  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector, sent que els actuals serveis municipals no són suficients, es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg.  
Les aigües potables necessàries per a dotar el sector provindran de l'excedent de la localitat i de les procedents del consorci concessionari d'aigües, segons resa certificat del servei d'aigües de l'ajuntament de data 11 de novembre de 2004.  
Pel que fa a la gestió dels residus sòlids, aquests seran posats a disposició de l'ajuntament, per la qual cosa hauran de complir-se les ordenances de recollida i subsidiàriament allò que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i pla zonal de la zona que el desenvolupa. L'ajuntament emet certificat en què indica que ha firmat un conveni de col·laboració amb diversos ajuntaments per a finançar les despeses d'emmagatzemament en l'abocador de Garrut, vigilància, transport i tractament fins a la planta autoritzada de residus generats al municipi, que estarà en vigor fins a la posada en funcionament de les instal·lacions previstes en el pla zonal.  
2. Alternatives  
No hi consten alternatives  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'alternativa tècnica del Programa d'actuació integrada del sector Rajadell, que comprén: la memòria del programa, homologació del sector, pla parcial del sector, estudi d'impacte ambiental i avantprojecte d'urbanització, juntament amb el certificat d'exposició pública, va ser remesa per l'Ajuntament de Moncofa a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, en data 26 de juny de 2003.  
Posteriorment, el 5 de novembre de 2004, l'ajuntament remet a aquesta direcció general còpia de la publicació del Diari Oficial de la Generalitat número 4416, de 13 de gener de 2003, com a requisit sobre el sotmetiment a informació pública de l'actuació, acord plenari de 10 d'abril de 2003 sobre Aprovació pla parcial, homologació, estudi d'impacte ambiental del sector Rajadell, i aprovació alternativa tècnica i adjudicació de la condició d'urbanitzador i aprovació d'ordenació detallada sòl dotacional i zones verdes, i les al·legacions presentades durant el període d'informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre al tràmit d'informació al públic per mitjà d'un anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, número 4416, de 13 de gener de 2003, segons consta en el certificat emés pel secretari - interventor de l'Ajuntament de Moncofa. En l'esmentat certificat s'indica que no es van presentar, en el termini legalment establit, al·legacions que puguen afectar l'àrea ambiental.  
En data de 10 d'abril de 2003, per acord plenari de l'Ajuntament de Moncofa, s'aprova provisionalment l'alternativa tècnica promoguda per les mercantils Calviga SA i la gestora urbanística l'Estany SL. En el mateix certificat de l'acord de l'ajuntament també s'inclou la resolució d'al·legacions presentades, l'adjudicació de la condició d'urbanitzador i l'aprovació de la proposició juridicoeconòmica seleccionada de la unitat d'execució de Rajadell. També s'especifica que l'adjudicació del programa d'actuació integrada per al desenvolupament de l'única unitat del sector Rajadell es realitzarà amb les condicions següents:  
Es presentaran còpies firmades i visades dels diversos documents de planejament i projecte d'urbanització on es puntualitzarà el següent:  
- En la tipologia d'habitatge adossat es permetrà el residencial col·lectiu.  
- La depuradora es traurà del sòl dotacional i se situarà en la parcel·la que confronta a la depuradora existent pròxima al sector.  
- Es presentaran els convenis amb les distintes companyies subministradores d'energia elèctrica i telefonia, com també l'informe favorable de la xarxa de proveïment d'aigua, dissenyada per l'empresa FACSA.  
2. Resum de les al·legacions  
De les set al·legacions presentades en resposta a la informació pública, cap d'elles es considera de caràcter ambiental, tenint totes elles caràcter urbanístic, fent referència aquestes a disconformitats amb l'aprofitament particular de determinades parcel·les i a la delimitació de parcel·les.  
Una de les al·legacions fa referència a la disposició inadequada de la depuradora. En aquest sentit, cal indicar que la ubicació de la depuradora ha sigut canviada segons la documentació de la modificació del concert previ del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU).  
Aquestes al·legacions, pel fet de no tenir caràcter ambiental, no procedeixen per a la seua consideració en allò que a avaluació d'impacte ambiental es refereix.  
La resolució de les al·legacions queda inclosa en l'acord plenari de 10 d'abril de 2003.  
3. Sol·licitud d'informació i documentació complementària  
Amb data 11 de novembre de 2004 se sol·licita, al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, informe sobre la possible presència d'espècies de fauna catalogada com ara la tortuga europea o comuna.  
Amb data 12 de novembre de 2004 se sol·licita, a l'empresa FACSA, informe relatiu al subministrament actual d'aigua potable del municipi de Moncofa, com també previsions d'actuacions a curt i mitjà termini amb indicació de la disponibilitat quantitativa de cabals per als nous sectors urbanitzables que es projecten (Rajadell i Palafangues).  
Amb data 16 de novembre de 2004 es va enviar nota de règim intern a l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental com a consulta sobre l'adequació dels projectes urbanístics al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i al pla zonal en què està inclòs el municipi de Moncofa.  
Amb data 17 de novembre de 2004 es va sol·licitar a la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació informe sobre les possibles repercussions sobre el canvi d'ús agrícola en la requalificació dels terrenys projectats en el cas que hagen sigut objecte d'alguna subvenció.   
Amb data 18 de novembre de 2004 se sol·licita, a la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, informe relatiu l'homologació i pla parcial de Rajadell tenint en compte que el sector es troba afectat d'un risc d'inundació 3, segons el PATRICOVA.  
Amb data 23 de novembre de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural va sol·licitar a l'Ajuntament de Moncofa informe favorable de Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment d'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb data 13 de setembre de 2005, l'Àrea d'Avaluació Ambiental consulta al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial si l'Ajuntament de Moncofa ha esmenat les deficiències indicades en l'estudi d'inundabilitat i en aquest cas es requereix el preceptiu informe.  
Dels informes sol·licitats, van ser contestats tots a excepció de la consulta remesa a la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Informes sectorials  
Informe del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat  
El 16 de novembre el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat va emetre nota de règim interior en resposta a la consulta que li va ser realitzada el dia 11 de novembre en què es diu:  
[?] En relació amb la presència d'espècies amenaçades o de particular interés, i consultats els informes disponibles en aquest servei, us informe del següent:  
Com a espècie de fauna catalogada (Decret 32/2004) només cal mencionar la presència possible de tortuga europea en la zona de l'Estanyol, emparada per la seua inclusió en el Catàleg de zones humides.  
Com a espècie de flora d'especial rellevància per a la conservació, ha de citar-se Siline cambessedesii, espècie que apareix únicament a les illes Pitiüses i en aquest tram de la costa de Castelló. Per a la seua protecció ja es va declarar una microreserva al litoral del terme de Moncofa, ja prevista en el planejament. La presència d'aquesta espècie en altres zones del litoral ha de ser investigada, per la qual cosa ja s'han donat les oportunes instruccions als tècnics de conservació de flora a Castelló.  
L'informe remés en data 26 de novembre de 2004, fa referència a les àrees litorals pròximes a la desembocadura del riu Belcaire, i no afecta l'àrea de l'actuació, per la qual cosa no procedeix la seua consideració.  
Informes de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori. Servei d'Ordenació Territorial  
El 30 de novembre de 2004, l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori remet comunicació interna com a resposta a la consulta que li va ser realitzada el dia 18 de novembre. Aquesta nota conclou que l'estudi d'inundabilitat i concreció del risc d'inundació en el tram de la desembocadura del riu Belcaire afecte el Pla general de Moncofa, tan sols dóna cobertura als Belcaire Nord i Belcaire Sud i no al sector Rajadell, ja que la inundació que afecta aquest últim correspon a una altra zona d'inundació diferent (CC21, barranc de Juan Mora) que té altres mecanismes d'inundació, que no s'han analitzat en l'estudi tramitat.  
El 14 de febrer de 2005, l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori remet un altre informe relatiu a l'estudi d'inundabilitat en el quale s'indiquen una sèrie de deficiències en ell, sol·licitant finalment que siguen esmenades.  
El 9 de gener de 2006 es rep un informe favorable a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat emés pel Servei d'Ordenació Territorial en considerar-se prou complides les previsions contingudes en el PATRICOVA.  
Segons aquest informe l'estudi d'inundabilitat presenta una concreció del risc en la partida objecte d'estudi no havent-se modificat el nivell de risc inicial (risc 3), sinó exclusivament l'extensió i la forma de la taca d'inundació, i la partida de Rajadell fora de l'àrea inundable.  
L'estudi s'ha realitzat amb les condicions del terreny natural i amb les imprecisions pròpies de la topografia utilitzada i de la modelització, per la qual cosa qualsevol modificació que es pretenga realitzar en un futur en una zona de risc CC21 i contornada podria afectar els resultats obtinguts.  
En el model utilitzat se suposa en el funcionament hidràulic algunes ruptures dunars al terme municipal de Nules que condicionen els resultats de l'estudi d'inundabilitat i les seues conclusions. És a dir, que cal garantir que en el futur es mantindran les esmentades condicions de desguàs.  
Basant-se en l'estudi i mapa de riscos presentats, es manifesta una nova zona inundable en la zona CC21 a la partida el Pou del terme municipal de Nules.  
El sector presentat queda fora de la zona inundable i a més proposa com a mesura de seguretat en les parcel·les tocant a la zona inundable, elevar per mitjà de farciment les parcel·les urbanitzables amb cota pròximes a +1.60 msnm fins a la cota +2.00 msnm.  
En les seues conclusions, aquest informe insta que en l'acord aprovatori consten les següents condicions que haurà de verificar l'ajuntament:  
- En el desenvolupament dels sòls urbanitzables previstos haurà de garantir-se l'adopció de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat.  
- L'Ajuntament de Moncofa, en coordinació amb el de Nules, haurà de vetlar i garantir que no s'alteraran negativament les condicions actuals de drenatge de la marjal de Nules com a conseqüència de futures edificacions.  
- L'Ajuntament de Moncofa, com a administració competent per a l'aprovació dels projectes de supervisió de les obres d'urbanització del sector, haurà de comprovar el correcte dimensionament i l'execució de les infraestructures de drenatge per a no afectar tercers aliens al sector, i haurà de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu.  
A més en el moment que l'actuació afecte domini públic hidràulic o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen), igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Informe del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental  
El 29 de novembre de 2004 el Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental dóna eixida a l'informe patrimonial sol·licitat a l'ajuntament per la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
En aquest informe es realitza una llista històric d'esdeveniments en relació amb l'aprovació a efectes patrimonials de l'homologació i pla parcial de Rajadell al terme municipal de Moncofa.  
El procés es va iniciar en data 3 de novembre de 2003, pel cap del Servei de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló amb la remissió de documentació a la conselleria de Cultura, i es va concloure en data 13 d'octubre de 2004 després de la remissió al Servei de Patrimoni per part de l'Ajuntament de Moncofa de documentació per a esmenar els impediments patrimonials existents en la memòria i normes urbanístiques de l'homologació i pla parcial Rajadell de Moncofa, de data octubre de 2004.  
L'informe del Servei de Patrimoni emet informe en el sentit següent:  
1. Per mitjà d'un escrit d'aquest centre directiu de data 20 de maig de 2004 es va tornar a emetre informe desfavorable a l'efecte patrimonial la referida ordenació ja que s'indicava llavors que per a poder emetre informe favorable sobre el document esmentat, els redactors hauran d'incloure per a tot l'àmbit de l'ordenació l'obligatorietat d'aplicar-hi la normativa que emana del títol tercer de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, particularment en les determinacions del document urbanístic es concretarà la necessitat legal de realitzar estudi previ arqueològic conforme a l'article 62 de la Llei del Patrimoni Cultural valencià, i de les seues resultes abordar les actuacions també arqueològiques que es revelen necessàries, i se supeditaran expressament l'efectivitat i vigència de l'ordenació detallada a les condicions que aquesta administració tutelar impose per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic que si és el cas es detecte.  
2. En el document finalment aportat ja s'ha inclòs l'obligatorietat d'aplicar el títol III de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per la qual cosa vist el que estableix en els articles 38.2.b, 12.f i 17.3 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, els articles 14, 57, 92 i següents i 172 del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 201/1998, de 15 de desembre, sobretot l'article 47.1, 58.4 i disposició transitòria tercera de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i per raó de les competències que a aquesta Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià assigna específicament el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Cultura, Educació i Esport aprovat per Decret 183/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, havent-se demanat l'informe dels serveis tècnics i de conformitat amb aquest, per aquesta s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial la referida ordenació.  
Informe de l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
El dia 3 de desembre de 2004, es rep informe de l'Àrea de Residus en què s'indica el següent:  
1. L'esmentat pla zonal, aprovat per Ordre del conseller de Medi Ambient de 18 de gener de 2002 estableix que, per a l'àrea de gestió 2, a la qual pertany el municipi de Moncofa, una població equivalent de prop de 210.000 hab, per al quale es dimensiona la capacitat de les instal·lacions de valoració i eliminació de residus urbans en 120.000 t/any.  
2. Les bases tècniques del concurs de projectes de gestió aprovats pel Consorci de l'Àrea de Gestió 2 en data 16/07/2004 preveuen una capacitat de tractament de residus urbans de 120.000 t/any, incrementada en un 25% més (això és, fins a 150.000 t/any) en règim continu, conseqüència d'increments poblacionals de les taxes de generació de residus.  
3. Per tant, atés que el previsible increment de població de Moncofa és de 45.000 hab, quelcom inferior al 25% del total de l'àrea de gestió 2 (52.500 hab), no hi hauria inconvenient a admetre els residus urbans derivats d'aquest creixement urbanístic de Moncofa, encara que ha de deixar-se constància que les instal·lacions se situarien pràcticament al 100% de la seua capacitat màxima.  
4. Aportacions d'informació o documentació complementària  
Amb data 3 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa aporta document sobre la modificació del concert previ com també informes favorables a aquest.  
Amb data 5 de novembre l'Ajuntament de Moncofa remet a la conselleria de Medi Ambient documentació sobre el tractament dels residus sòlids. Aquesta documentació consta de:   
- Certificat municipal de tractament de residus generats.  
- Pla especial centre de tractament de residus amb estimació d'impacte ambiental.  
- Aquest mateix dia es rep a més:  
- Fotocòpia de la publicació en el DOGV núm. 4416, de 13 de gener de 2003.  
- Acord plenari d'aprovació, amb data 10/4/2003.  
- Fotocòpia de les al·legacions rebudes.  
- Certificat del secretari interventor, de l'Ajuntament de Moncofa, en el qual es procedeix a l'aprovació provisional del Pla parcial, homologació, estudi d'impacte ambiental del sector Rajadell, aprovació de l'alternativa tècnica i adjudicació d'urbanitzador i aprovació d'ordenació detallada de sòl dotacional i zones verdes.   
En dia 9 de novembre de 2004 l'Ajuntament remet projecte de la planta potabilitzadora, planta depuradora d'aigües residuals i plans del traçat de línia elèctrica.  
El projecte de proveïment no recull el proveïment de Palafangues i Rajadell perquè ja s'ha certificat la disponibilitat de recursos hídrics.  
En dia 11 de novembre de 2004, es rep informe del cap del Servei Municipal d'Aigües Potables en què se certifica la disponibilitat de recursos hídrics per a satisfer les necessitats les actuacions denominades Rajadell i Palafangues.  
En dia 9 de gener de 2006, es rep informe del Servei d'Ordenació Territorial informant favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat al considerar-se prou complides les previsions contingudes en el PATRICOVA.  
5. Anàlisi de la informació complementària rebuda  
El dia 3 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa remet informe de concert previ sobre el document denominat Modificació del concert previ i fixació de la política municipal sobre vivendes de protecció oficial. En aquest es considera que és possible mantenir el caràcter favorable de l'anterior informe (emés l'11 d'abril de 2003), amb les observacions que llavors es van efectuar i les que a continuació s'hi detallen:  
Com a condició de desenvolupament, els sectors de sòl urbanitzable de Belcaire Nord i Sud han d'assumir l'obligació de dur a terme totes les actuacions que s'indiquen tant en l'estudi d'inundabilitat com en l'informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori.  
El nou pla general haurà d'ajustar-se en la seua totalitat a allò que estableix la Llei 4/2004, de juny, d'ordenació del territori i de protecció del paisatge.  
Es considera que és possible continuar amb la tramitació de les actuacions: Belcaire Nord i sud, Palafangues i Rajadell, sense esperar a l'aprovació definitiva del pla general, sempre que se n'acredite la compatibilitat amb el nou model territorial que s'ha d'establir per aquest últim. No obstant això, es fa també necessari que es complete la documentació per mitjà d'un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació amb l'ordenació estructural dels altres sectors, com també la suficiència dels accessos als nous sectors des de les principals vies de comunicació i que es garantisca, conjuntament per a tots ells, la suficiència de subministrament d'aigua potable i de tractament de les residuals.  
Es remarca en la necessitat de complir el que estableix la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'Ordenació i Modernització de les Estructures Agràries de la Comunitat Valenciana.  
Per raó de tot el que succeeix, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, amb data 27 de setembre de 2004, emet un informe favorable al concert previ en relació amb la nova documentació remesa per l'Ajuntament de Moncofa, amb les observacions assenyalades en l'informe.   
El dia 5 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa remet certificat sobre aprovació provisional del Pla parcial, homologació, estudi d'impacte ambiental del sector Rajadell, aprovació de l'alternativa tècnica i adjudicació d'urbanitzador i aprovació d'ordenació detallada de sòl dotacional i zones verdes, com també document del Pla especial d'ordenació de l'àrea destinada a centre de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos.  
En el referit certificat, de data 10 d'abril de 2003, es fa referència a què s'ha firmat un conveni entre l'agent urbanitzador i l'associació d'interés urbanístic en el qual es diu: "[?] La depuradora s'extraurà del sòl dotacional i se situarà en la parcel·la que s'enfronta a la depuradora existent pròxima al sector.", allò que se cita en les anteriors línies ha sigut modificat per l'ajuntament, i s'entén que no es desenvoluparà cap actuació fins que la nova depuradora es trobe operativa. Per la qual cosa no es podrà desenvolupar el sector de Rajadell fins que s'execute la nova depuradora el que canvia la proposta primitiva de l'Ajuntament que proposava desenvolupar els sectors Rajadell i Palafangues abans que els altres sectors, per a la qual cosa s'ampliaria la depuradora existent estant aquesta en servei fins a la posada en funcionament de depuradora que comprendrà la totalitat del municipi. El projecte d'aquesta nova depuradora es va rebre en la Direcció General de Gestió del Medi Natural, el 9 de novembre de 2004.  
El dia 9 de novembre l'Ajuntament de Moncofa remet documentació sobre projecte de proveïment d'aigua potable, realitzat per l'empresa FACSA, plànols de traçat de línia elèctrica i el projecte de la nova EDAR.  
El projecte de proveïment supleix la carència de recursos per als altres sectors que es volen desenvolupar al municipi, Belcaire Nord, Belcaire Sud i Bobalar, ja el subministrament per als sectors Rajadell i Palafangues està garantit amb els excedents i assignacions actuals existents al municipi segons certificat del Servei Municipal d'Aigües Potables de Moncofa.  
El projecte de la depuradora justifica la necessitat una planta de depuració d'aigües residuals, realitzant-se una previsió de capacitat i ocupació de sòl, a partir d'unes hipòtesis de consum i abocament per a un any horitzó, considerant-se, a més, la plena ocupació del sostre, residencial i terciari, construït, present i futur, a tot el municipi.  
En data 11 de novembre de 2004, el Servei Municipal d'Aigües Potables de l'Ajuntament de Moncofa, informa el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental que sí que hi ha disponibilitat de recursos hídrics per a les actuacions dels sectors Palafangues i Rajadell, segons les previsions de zones verdes, dotacionals i edificabilitat màxima definida en el projecte (497 habitatges al sector Rajadell), que comportarien una dotació punta prevista de 641 m³/dia per a aquest sector. Aquests recursos es preveu que procedisquen de l'actual excedent de 400 m³/dia de la planta d'osmosi inversa existent i del volum assignat al municipi de 1.525 m³/dia d'aigua potable, procedent del Consorci Concessionari d'Aigües (Xarxa de Proveïment de la Plana). També s'indica en aquest informe que la disponibilitat no comporta cap minva per a la resta del municipi.  
Els altres certificats aportats s'ajusten en forma i continguts al que sol·licita.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari, denominat LIC, encara que pot ser afectat per l'actuació el LIC denominat els Alguers de Burriana-Nules-Moncofa, situats a la platja, a 400 m de l'àmbit d'estudi.  
En la zona d'actuació no apareixen espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés, paisatge protegit), zones humides registrades en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, ni camins ramaders.  
En referència a la presència de camins ramaders no en discorre cap per l'àmbit d'estudi, existint al municipi dos camins ramaders: l'assagador del Camí de Cabra i l'assagador del Serradal.  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'hi indiquen a continuació:  
Patrimoni cultural: el terme municipal compta amb un total de 4 jaciments catalogats en l'inventari de patrimoni. S'indica que, en les proximitats de l'àrea d'estudi es troba el poblat romà de Rajadell, que actualment està sepultat per la carretera, segons la cartografia temàtica, si bé en la descripció que consta en la fitxa del jaciment s'indica que la seua ubicació està a l'eixida del poble a la part esquerra de la carretera, on acaben les cases. Aquesta zona pot coincidir amb la zona d'actuació. En l'àmbit de l'actuació pot existir un jaciment arqueològic i etnològic, sent-li aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana. En l'esmentat acord s'inclou part de l'àrea de l'actuació com a zona amb nivell de risc d'inundació 3.  
En aquest sentit l'informe d'inundabilitat ha sigut informat favorablement pel Servei d'Ordenació Territorial. Aquest informe concreta el risc d'inundació en la zona a escala 1:2000, i queda el sector fora de risc d'inundació.  
Els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
Consideracions ambientals  
L'àrea d'actuació, es caracteritza per estar actualment ocupada per cultius agrícoles, generalment hortofructícoles. Per la seua condició de terrenys de cultiu, a l'àrea hi ha una xarxa de séquies per al reg d'aquests, i destaquen per la seua importància les denominades com del Comú i de Sanejament. A més, les séquies comuniquen les marjals de Nules i Almenara, com també el front litoral de la desembocadura del riu Belcaire.  
Malgrat no existir cap espai natural protegit a la zona d'actuació, en les proximitats convé citar l'existència de 3 LIC com són: els Alguers de Burriana-Nules-Moncofa a menys de 400 m, la marjal de Nules i a uns 800 m la marjal d'Almenara a menys de 3 km. El municipi compta a més amb la presència de la microreserva de flora de la platja de Moncofa, situada a 3 km de l'àmbit d'estudi.  
La zona d'actuació es troba sobre sòls amb cudols, graves, argiles i llims.   
La vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies, es cataloga com a mitjà en la zona occidental i molt alt al terç oriental. Suposarà una de les limitacions importants que cal tenir en compte a l'hora d'aplicar mesures preventives i correctores.  
L'accessibilitat a les aigües subterrànies també es troba catalogada com a molt alta a la zona oriental.  
No hi ha riscos de despreniment ni lliscament.  
La capacitat agrològica del sòl és molt elevada en tot l'àmbit d'estudi  
El risc d'erosió actual en l'àmbit d'estudi, segons la cartografia del COPUT, es descriu com a molt baix, i passa a ser moderat en el plànol corresponent al risc potencial.  
La vegetació actual en l'àrea d'estudi està composta per cítrics i altres espècies agrícoles cultivables.  
Entre la fauna i flora, destaca la presència possible de tortuga europea (Emys orbicularis).  
Es determina el clima de la zona com a clima mediterrani, concretament pertanyent al clima litoral septentrional amb temperatures suaus i una precipitació mitjana de 500 l/m².   
La zona d'actuació es troba ocupada majoritàriament per camps de cultiu. La seua fisiografia és plana completament. El paisatge és el propi d'un ambient rural.  
Referent a l'anàlisi socioeconòmica, es tracta d'un municipi que ha patit un augment de la població durant els últims 20 anys.   
Si bé es concreta el risc d'inundació de la zona quedant el sector fora de risc, com a mesura preventiva, l'estudi d'inundabilitat proposa l'elevació de la cota del terreny de les parcel·les urbanitzables per mitjà de farciment de 40 centímetres a les parcel·les tocant a la zona inundable. S'ha de garantir que els materials necessaris procedisquen de pedrera o zona de préstec autoritzada.  
En referència a la presència de camins ramaders, al terme municipal n'hi ha dos (una sendera i un assagador), tot i que cap d'aquests afecta l'àmbit d'estudi.  
El paisatge de l'àmbit d'estudi és eminentment agrícola, conformat per camps de cítrics i algunes edificacions rurals de xicotet port.  
Respecte al patrimoni arqueològic, pròxim a la zona afectada per l'actuació hi ha un jaciment catalogat i identificat per la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
La gestió de les aigües residuals generades i les pluvials hauran de separar-se en xarxes de sanejament distintes i es requereix la construcció d'una estació depuradora suficientment capacitada per al tractament de les aigües residuals generades.   
Actualment les instal·lacions de depuració existents al municipi de Moncofa no són capaces d'assumir el tractament de l'aigua que ocasiona l'increment de població previst pel sector. Per això es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg (s'indica amb destinació a camp de golf i zones verdes). L'abocament de l'aigua residual depurada es té previst realitzar-lo al riu Belcaire a la cota de 13 msnm, a 300 m de la desembocadura.  
Les aigües residuals que es generen per l'execució del sector poden tenir efectes ambientals adversos en cas de no gestionar-se adequadament, i s'estima que han d'adoptar-se mesures preventives i correctores addicionals a les ja previstes amb aquest fi.  
Atés que l'Ajuntament de Moncofa no disposa actualment d'ordenances d'abocament al clavegueram ajustades al model d'ordenança d'abocament al clavegueram municipal elaborat per l'Entitat de Sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, s'haurà d'incorporar a la normativa del sector les exigències derivades d'aquesta.  
La generació de residus pot ocasionar, si la gestió no és adequada, impactes paisatgístics, sobre el sòl, aqüífers, etc i fins i tot sent-ho requereixen d'infraestructures que generen un impacte territorial allí on s'implanten. Es produirà com a conseqüència del desenvolupament del sector un increment considerable en la producció de residus sòlids urbans, inerts, etc. I s'ha indicat per part de l'Ajuntament que es fa càrrec de la gestió d'aquests fins que s'implanten les instal·lacions previstes en el Pla zonal de residus.  
El creixement del municipi requereix l'estudi sobre la viabilitat d'aquest basant-se en la disponibilitat de lloc per a depositar els residus que es generen al municipi, en resposta a això, l'ajuntament ha aportat un pla especial per a fixar la ubicació d'un centre de tractament de residus de la construcció i demolició i residus voluminosos i així adequar el planejament del municipi al Pla zonal de residus de la Comunitat Valenciana de les zones III i VIII, àrea de gestió 2.  
L'aigua com a recurs, es veurà afectat pel substancial increment en el consum de recursos hídrics per al consum de la població.  
Els moviments de terres vinculats amb el desenvolupament del sector tenen unes repercussions ambientals de caràcter territorial ja que impliquen el consum de terres externes al sector, ja siga del mateix municipi o fora d'ell, a més de la generació de sorolls, pols, alteracions de paisatge, etc.  
En tot cas, pel fet que a més del pla parcial proposat per al sector Rajadell, concorren altres quatre plans parcials (Palafangues, Belcaire nord, Belcaire sud i Bobalar) al mateix municipi, es podrien generar importants impactes ambientals si aquest augment no és acompanyat de la necessària previsió d'infraestructures i integració conjunta d'aquestes en el marc d'un planejament general. En aquest sentit, i com es comenta en l'anàlisi de la informació complementària rebuda, l'Ajuntament de Moncofa ha realitzat una modificació del document de concert previ del PGOU per a integrar les actuacions proposades en el marc de l'esmentat PGOU. Aquest nou document de concert previ ha sigut informat favorablement per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, incloent observacions que asseguren la compatibilitat amb el nou model territorial que s'ha d'establir. Aquestes observacions consisteixen en la necessitat d'elaborar un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació a la dels altres sectors i la justificació de la suficiència dels accessos als quatre sectors que s'estan tramitant actualment des de les principals vies de comunicació, com també que, conjuntament per a tots ells, es garanteix la suficiència de subministrament d'aigua potable i de tractament de les aigües residuals i una correcta gestió dels residus sòlids urbans.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.g del Decret 162/90).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació i pla parcial del sector Rajadell, del terme municipal de Moncofa, el promotor del qual és l'Ajuntament de Moncofa, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en les condicions establides en l'apartat segon de l'aquesta proposta.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Respecte al risc d'inundació, l'actuació s'haurà de sotmetre al que disposa l'informe del Servei d'Ordenació Territorial sobre l'estudi d'inundabilitat de la Marjaleria de Castelló remés el 9 de gener de 2006, i és responsabilitat de l'ajuntament el seu compliment.  
2. Respecte a la preservació dels valors naturals de fauna d'interés per a la conservació, hauran de realitzar-se estudis de detall per personal qualificat a fi de determinar la presència de tortuga europea o comuna (Emys orbicularis) i establir, si és el cas, les modificacions i correccions en el sector, com també les mesures preventives adequades per a la preservació dels valors existents. L'estudi referit ha de ser supervisat i aprovat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, com també l'aplicació de les modificacions i mesures que s'hi establisquen.  
3. S'hauran de complir les observacions esmentades en l'informe de concert previ emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial amb data 27 de setembre de 2004.  
4. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'ajuntament haurà de fer-se'n càrrec de la gestió complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà d'abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
5. S'haurà d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació que afecte especialment l'àmbit de la conca d'afecció de la marjal de Nules.  
6. Paral·lelament a l'execució del sector, s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració d'aigües residuals corresponents de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació. Les infraestructures es desenvoluparan amb càrrec proporcional al sector segons allò que estableix la modificació del concert previ. La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals previstes per als nous sectors urbanitzables es realitzarà per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions.  
Per al funcionament correcte del sistema de sanejament es construirà, per a donar servei als usos previstos, una xarxa separativa de pluvials i residuals.  
S'haurà d'obtenir autorització d'abocament de les aigües residuals i pluvials per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
7. S'ajustaran les condicions d'abocament al clavegueram d'acord amb el model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal elaborat per l'Entitat de Sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
8. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector (inclosos els farciments per a elevar la cota del terreny indicats en l'estudi d'inundabilitat) haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
9. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
10. Haurà de justificar-se la suficiència dels accessos al sector d'acord amb el que s'ha indicat en el document de modificació del concert previ del PGOU de Moncofa.  
11. Respecte a les possibles afeccions als elements integrants del patrimoni historicoartístic, s'haurà de fer complir l'informe emés per la conselleria de Cultura, Educació i Esports anteriorment exposat. En tot cas s'haurà de complir el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
12. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, l'ajuntament realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a aquesta Direcció General i que preveja els aspectes següents:  
a. Volum i destinació final dels residus sòlids generats al municipi al llarg de l'any.  
b. Volum i procedència dels recursos hídrics consumits pel municipi al llarg de l'any.  
c. Capacitat de depuració de l'EDAR en relació amb l'augment de la població, volum d'aigües residuals tractades l'any, i qualitat i destinació final de l'efluent.  
13. Tots aquells projectes vinculats al desenvolupament del sector que es troben inclosos en els supòsits prevists en la legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 16/05 AIA  
Títol: Declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'un celler per a elaboració, embotellament, emmagatzemament i exportació de vi a Chiva (València)  
Promotor: Allied Domecq Wines España, SA (abans Bodegas y Bebidas, SA)  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial de València de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Chiva, partida de Guarrach, polígon cadastral 29, parcel·les núm. 44, 45, 46, 47 i 110.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'un celler per a elaboració, embotellament, emmagatzemament i exportació de vi a Chiva (València)  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es proposa el trasllat de l'activitat industrial de celler per a elaboració, embotellament, emmagatzemament i exportació de vins duta a terme per Allied Domecq Wines España, SA (abans Bodegas y Bebidas, SA), a l'avinguda Novel·lista Blasco Ibáñez núm. 2 d'Alboraia (València), al costat de la platja de la Patacona, en uns terrenys classificats com a sòl no urbanitzable sense protecció, utilitzant amb aquest fi una declaració d'interés comunitari.  
Per a la implantació del nou celler la firma promotora disposa d'una parcel·la amb una superfície de 44.312,00 m², que comprén les cadastrals núm. 44, 45, 46, 47 i 110 del polígon 29, partida de Guarrach, del terme municipal de Chiva.  
La topografia de la parcel·la presenta desnivells de fins a 10 m al seu eix E-O, que s'aprofitaran per a situar el cos principal del nou celler semisoterrat per a minimitzar-ne l'impacte visual i propiciar-ne l'aïllament tèrmic.  
L'execució del projecte tindrà lloc en tres fases que s'hi descriuen a continuació.  
1ª fase: implantació.  
Les actuacions previstes en aquesta fase són:  
- Edifici industrial dedicat a nau d'emmagatzemament en depòsits d'acer inoxidable, amb una superfície ocupada en planta i construïda de 5.790,00 m² i una alçària de ràfol de 12,50 m. Aquest edifici es construirà semisoterrat aprofitant la topografia del terreny.   
La seua construcció s'estudiarà a base d'estructura prefabricada de formigó, tancaments constituïts per plafons prefabricats incorporant capa d'aïllant tèrmic, coberta a base de plafons aïllants tipus sandvitx i paviment acabat amb capa de morter epoxi o lloseta de gres industrial.  
Es projectarà sense entrada de llum natural per la seua funció d'emmagatzemament de vi en depòsits i dotada d'instal·lació forçada de ventilació i instal·lació de climatització que es dissenyarà amb un màxim aprofitament de l'energia solar per a obtenir un important estalvi energètic.  
- Nau de processos adossada lateralment a l'anterior, amb paviment a cota 2 m inferior al d'aquesta i dotada de ventilació i il·luminació natural per mitjà de lucernaris i finestres. La diferència de cota té com a objecte facilitar el transvasament per gravetat dels vins des de l'emmagatzemament d'aquests a processos o expedició, amb el consegüent estalvi energètic i manteniment de la qualitat dels vins.  
La nau ocuparà una superfície de 1.096,78 m² i una alçària de ràfol de 5,50 m i la funció d'aquesta serà la d'allotjar els equips necessaris per a sotmetre els vins als diversos tractaments que intervenen en el procés d'elaboració. També s'hi situaran recintes com ara magatzem de productes enològics, taller, sala de màquines, etc.  
- Serveis i laboratori. L'edificació que allotjarà els serveis sanitaris per al personal i el laboratori es projecta amb paviment a la mateixa cota que la solera de la nau de procés i parcialment adossada a la façana E d'aquesta nau i a la N de la nau d'emmagatzemament. La superfície construïda serà de 511,00 m² amb una alçària de ràfol de 3,50 m.  
- Oficines. Les oficines i la resta de serveis complementaris se situaran en un edifici de 793,42 m² annex a la façana E de la nau de depòsits. El disseny i materials constructius d'aquestes seran acords amb l'entorn per a aconseguir una màxima integració en el paisatge.  
- Altres recintes. Es realitzarà un soterrani sota la planta de l'edifici d'oficines. Adossat a la façana N de la nau de procés es projecta un moll de 420,84 m² per a les operacions de càrrega i descàrrega  
A més, a l'exterior de les edificacions se situaran 3 depòsits metàl·lics per a emmagatzemament d'alcohol.   
També es realitzaran en aquesta fase les obres d'infraestructura corresponents a accessos, vials interiors i patis de maniobra, jardineria, tanca de la parcel·la, xarxa separativa de sanejament i connexions de serveis. A vials i patis de maniobra es destinen 8.228 m² a zones enjardinades 3.397,74 m².  
El volum total dels depòsits d'emmagatzemament en acer inoxidable de distintes capacitats que es projecten instal·lar en la nau d'emmagatzemament del nou celler serà al voltant de 200.000 hl. I el volum previst de vi que s'ha d'elaborar anualment serà de l'ordre de 600.000 hl.  
2ª fase: ampliació I .  
Aquesta 2ª fase tindrà com a fi ampliar l'activitat del celler amb el procés de l'embotellament de part dels seus elaborats finals.  
Per a aquesta activitat, que inicialment pretén produir i comercialitzar uns 4.000.000 de botelles/any, serà necessària l'ampliació del celler en uns 2.166,00 m² per a la ubicació de la línia d'embotellament, magatzem de caixes, etc.  
Aquesta ampliació es projecta realitzar en prolongació de les naus d'emmagatzemament en dipòsits i de processos.  
3ª fase: ampliació II.  
Es preveu realitzar una 3ª fase dirigida a completar el procés d'elaboració, incorporant els equips necessaris per al processament del raïm i la fermentació dels mostos o pastes corresponents.  
Per a la implantació d'aquesta fase, en la qual inicialment es preveuen processar uns 2.000.000 kg de raïm a l'any, serà necessària l'ampliació de la superfície construïda en 2.834,10 m² per a la ubicació de les línies de recepció, selecció i processament del raïm, dipòsits vinificadors, dipòsits per a fermentació de mostos amb control de la temperatura de fermentació, etc.  
A més de les construccions i infraestructures descrites es realitzaran les instal·lacions bàsiques per al funcionament del celler, com ara:  
- Instal·lació elèctrica, que comprendrà línia de transport d'energia a mitja tensió, estació transformadora que s'ha se situar en la parcel·la i distribució de força motriu i enllumenat a totes les seccions del celler.   
- Instal·lació d'aigua industrial que partirà del punt que en el seu moment es determine per mitjà de canonada soterrada, emmagatzemament en dipòsit de regulació, equip descalcificador, equips de bombament i xarxa de canonades per a la distribució de l'aigua a les diverses seccions del celler que la necessiten.  
- Instal·lació d'aire comprimit.  
- Instal·lació de nitrogen.  
- Instal·lació de climatització.  
- Instal·lació per a emmagatzemament d'alcohol.  
- Instal·lació contra incendis.  
- Instal·lació per a tractament de residuals.  
Justificació de l'emplaçament  
L'elecció del lloc d'instal·lació del celler dirigit a la producció, emmagatzemament, embotellament i exportació de vins de qualitat, està basada en els següents condicionants, segons es reflecteix en l'EIA:   
- Necessitat d'una parcel·la de gran superfície per a la ubicació de les edificacions industrials i les possibles ampliacions d'aquestes, patis de maniobra, vials interiors, etc.  
- Situada com més pròxima possible a la zona de producció de raïm, mostos i vins, en brut, que en constituiran les matèries primeres i enclavada en una zona emparada per una DO per a garantir la qualitat dels elaborats.  
- Prou allunyada de nuclis urbans i industrials per a evitar possibles incidències negatives d'aquests (olors, pols, etc.) sobre la qualitat dels vins.  
- La parcel·la ha d'estar dotada o poder-se dotar de les infraestructures necessàries per a l'exercici de l'activitat de què es tracta, com ara accés, connexions d'energia elèctrica i aigua, evacuació de residuals, etc.   
Informació pública  
La declaració d'interés comunitari i estudi d'impacte ambiental promogut pels mercantils Bodegas y Bebidas, SA van ser publicats en el diari Las Provincias, de data 30 de maig de 2005 i en el DOGV núm. 5027, de 14 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública no va tenir entrada en el registre oficial del Servei Territorial d'Urbanisme de València cap proposta ni al·legació respecte del projecte, segons consta en certificat remés a aquesta Direcció General per la Direcció Territorial de València de la conselleria de Territori i Habitatge en data 19 de juliol de 2005.  
En data 19 de setembre de 2005, aquesta Direcció Territorial remet ofici pel qual traslladen d'una còpia de les al·legacions presentades davant de l'Ajuntament de Chiva, sent documentació complementària a la diligència ja remesa el 19 de juliol de 2005.   
Es presenten al·legacions respecte al projecte per part de dos titulars cadastrals limítrofs a les parcel·les on pretén dur-se a terme la referida instal·lació.  
Cal destacar les al·legacions de M. Teresa Ferrer Sánchez respecte a l'impacte que exercirà la instal·lació sobre les parcel·les limítrofes, tant en la seua construcció com posteriorment en el desenvolupament de l'activitat d'aquestes. També al·lega la falta de sol·licitud d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació al camí que s'ha de seguir per l'escorriment natural i les xarxes de reg de la comunitat de regants i el barranc de la Canaleja (en el cas de les aigües residuals), desconeixent per on pretén el promotor realitzar la conducció i quines parcel·les privades afectaria.  
Tramitació administrativa  
En data 31 de gener de 2005 es rep en aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació per a iniciar el procés d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb data registre d'eixida 17 de maig de 2005 es demana al promotor ampliació de la documentació presentada en els aspectes següents:   
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Justificació legal de la disponibilitat d'aigua que proveïsca el celler.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
Amb data registre 25 de juliol de 2005 té entrada en aquesta conselleria escrit del promotor en què indica els fets següents:  
- S'ha sol·licitat informe de conformitat amb la normativa de protecció del patrimoni cultural (adjunten fotocòpia).  
- El subministrament de l'aigua necessària per al celler està previst a través de la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón de Godelleta (València), per al fi del qual la societat Allied Domeq Wines España, SA (abans Bodegas y Bebidas, SA), ha adquirit una parcel·la que està inclosa en la xarxa de distribució de reg de l'esmentada cooperativa, amb els corresponents drets d'aigua i opció d'ampliar-los. (adjunten fotocòpia del certificat emés pel secretari del Consell Rector de l'esmentada cooperativa, acreditant-ne la condició de soci i d'estar integrats en la xarxa de distribució de regs)  
- Ha sigut sol·licitat a l'organisme de conca, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, informe favorable sobre la disponibilitat i compatibilitat del consum d'aigua derivat de la implantació del celler (s'adjunta fotocòpia de la sol·licitud).   
Amb data registre d'eixida 29 de novembre de 2005 es demana al promotor una nova ampliació de documentació, havent de presentar justificació legal que acredite la destinació de l'efluent de la depuradora (contracte amb gestor de residus o qualsevol altra alternativa) i projecte d'activitat, a més de la documentació sol·licitada en l'escrit de 17 de maig.  
El 15 de desembre de 2005 té entrada en aquesta conselleria un escrit del promotor en què fan constar que entreguen la documentació següent:  
- Certificat emés pel secretari del Consell Rector de la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón en el qual s'acredita disposar de 21 títols i la quantitat d'aigua que amb ells correspon (fotocòpia de fax).  
- Contracte amb el gestor de residus Vicente Aguilar e Hijos, SL per a la retirada de les aigües residuals (fotocòpia de fax).  
- Projecte d'activitat presentat en l'Ajuntament de Chiva, amb data 3 d'agost de 2005, i annex amb el contingut sol·licitat per l'esmentat ajuntament, incloent el projecte de l'estació depuradora d'aigües residuals.  
- Fotocòpia de l'escrit rebut de la conselleria de Cultura, Educació i Esport comunicant el resultat negatiu de la prospecció arqueològica i etnològica amb annex de l'esmentat informe de prospecció.  
S'observa que en l'annex al projecte de sol·licitud de llicència d'activitat s'adjunten nous plànols de les oficines i modificació de superfícies construïdes respecte a aquelles que apareixien en l'EIA.   
Amb posterioritat el promotor aporta fax de 22 de desembre de 2005 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en què s'emet informe favorable de l'EIA a l'efecte patrimonial.   
Afeccions legals  
No es produeix cap tipus d'afecció sobre espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, zones humides, ZEPA, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració, ni camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
L'EIA valora com moderats els impactes de la instal·lació sobre el sòl i sobre el paisatge i com a compatibles els produïts sobre l'atmosfera, l'ecosistema, el clima, la fauna i la flora, el patrimoni arqueològic i les infraestructures.  
Les aigües pluvials, procedents de les cobertes de les edificacions i superfícies pavimentades, seran recollides en una xarxa exclusivament per a elles i conduïdes a un escorriment natural del terreny.  
L'aigua necessària per al funcionament de la instal·lació provindrà del pou La Contienda, explotat per la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón. La dotació mensual que correspon pels 21 títols que posseeix l'empresa per al reg de les parcel·les 150 i 110 del polígon 29 és de 840 m³, la qual cosa suposa a l'any 10.080 m³. Segons consta en l'EIA, el consum màxim d'aigua de l'empresa, una vegada realitzades les ampliacions serà de 14.000 m³, quantitat superior a la qual li correspon pels 21 títols. Segons fotocòpia-fax de certificat de la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón, si es donara un consum superior a la dotació determinada pels títols que un soci posseeix, se li aplicaria una tarifa especial, sense estar establit actualment un límit del consum per excés.   
És necessari informe favorable de l'organisme de conca competent, en aquest cas de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
Com s'ha comentat anteriorment, les necessitats aigua al nou celler es xifren en uns 14.000 m³/any, dels quals 5.500 m³ es destinaran a les primeres llavades amb destinació a l'alcoholera i 700 m³ serà aigua incorporada als processos productius. Els 7.800 m³ restants seran aigües residuals (industrials i fecals). Aquestes aigües residuals que representen un abocament mitjà diari de 21,37 m³/dia, considerant 365 dies/any i de 34,82 m³/dia considerant 224 dies/any laborables, estan degudament caracteritzades per les anàlisis realitzades per AINIA al celler de València.  
L'EIA presenta dues alternatives per a l'evacuació de les aigües residuals: una primera consistent a instal·lar un sistema de depuració que permeta obtenir un efluent apte per a ser utilitzat en una xicoteta part per al reg de la zona enjardinada de la parcel·la i per a reg de suport de la plantació de ceps existents i la resta per a ser abocat al barranc de la Canaleja, amb l'autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'ambdós usos. La segona alternativa, si no és possible la primera, serà l'evacuació periòdica d'aquestes en camió cisterna per una empresa autoritzada per a la seua posterior gestió.   
Cal destacar que segons es reflecteix en el Projecte estació de tractament d'aigües residuals, de celler d'emmagatzemament i exportació de vi de la societat Allied Domecq Wines España SA a Chiva (València), l'EDAR està dimensionada per a un cabal màxim de 20 m³, la qual cosa equival que la planta és capaç de tractar fins a un màxim de 7.300 m³ anuals. Segons es reflecteix en l'EIA, el volum anual d'aigües residuals serà de 7.800 m³, per la qual cosa l'EDAR no estaria bastant dimensionada.   
L'efluent abocament haurà de complir les Directives 91/271/CEE i la Directiva 98/15/CEE sobre el tractament de les aigües residuals urbanes.  
El promotor presenta còpia de contracte amb la mercantil Vicente Aguilar e Hijoss, SL perquè aquesta s'encarregue de la gestió de les aigües depurades, establint els requisits que s'han de complir pels abocaments per a la seua retirada, sent aquests:  
- Conductivitat inferior a 3.000 mS/cm  
- PH entre 6 i 8  
- EC50 superior a 3.000 p.p.m.  
- DQO inferior a 10.000 p.p.m.  
- Absència de metalls pesants i cianurs  
- No inflamable  
En el cas que els efluents provinents de la depuradora foren reutilitzats per al reg de jardins i regs de caràcter agrícola serà necessària la concessió o autorització administrativa per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Serà necessària l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament dels efluents provinents de la depuradora al barranc de la Canaleja.  
Els llots provinents de l'EDAR, segons l'EIA seran evacuats a un abocador autoritzat o utilitzats com a compostage en ús agrícola. Per a ser utilitzats amb fins agraris, aquests llots han d'ajustar-se als límits de concentració de metalls establits en el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre.   
L'impacte de l'activitat de la indústria sobre l'atmosfera és considerat en l'EIA com a compatible ja que no hi haurà calderes de vapor que necessiten algun combustible com ara gas, gasoil o fuel per la qual cosa l'emanació de gasos procedents de la combustió, com també les emissions de diòxid de carboni poden considerar-se zero. Les necessitats d'aigua calenta es cobriran amb sistemes d'energia solar d'aigua calenta sanitària i per a la pasteurització dels vins s'utilitzarà un pasteuritzador elèctric de baix consum per la qual cosa tampoc necessita cap sistema de combustió. Al marge de la xicoteta quantitat de CO2 que es produirà en la fermentació dels mostos i de N que s'utilitzarà per a la inertització dels dipòsits d'emmagatzemament, l'impacte de l'activitat de la indústria sobre l'atmosfera serà inapreciable.   
En l'EIA s'exposen una sèrie de sistemes i mesures per a l'evacuació dels residus sòlids, semisòlids i líquids perquè la implicació d'aquests sobre l'ecosistema siga mínima:  
a) Residus procedents dels processos de vinificació:  
- Els residus del procés d'aclariment, que suposen 6.450 hl/any seran portats en la seua totalitat a l'alcoholera per a la recuperació de l'alcohol i bitartrat potàssic.  
- Els residus de filtració, constituïts pels productes filtrants (diatomees i perlites) i el vi i substàncies per elles retingudes, que representen al voltant de 40.000 kg a l'any, hauran de ser enviats a un abocador d'orgànics autoritzat.  
- La rapa suposarà al voltant de 120.000 kg/any. La destinació d'aquesta serà fàbriques de pinsos per a la seua incorporació a aquests, a ramaders de la zona per a ser utilitzats com a jaços per al bestiar o per a la seua incorporació al terreny per a millorar la textura del sòl agrícola.  
- Les brises i les pellofes procedents del procés de vinificació hauran de ser evacuades a l'alcoholera per al seu processament en aquesta per a l'obtenció d'alcohol.  
b) Un altre tipus de residus no perillosos. L'eliminació d'aquests es durà a terme segons el tipus de residu de què es tracte:  
- Els fems com ara RSU tindran com a destinació abocador d'orgànics.  
- El paper i cartró, plàstics, vidre, palets de fusta i cartutxos de tinta hauran de ser lliurats a un gestor autoritzat per al reciclat d'aquests.  
L'empresa està adherida a un sistema integrat de gestió d'envasos SIG (punt verd Ecovidrio), i realitza una declaració d'envasos comercialitzats anualment, descripció d'envasos posats en el mercat i compromís del pla empresarial de prevenció (compliment de la Llei 11/97, d'envasos i residus d'envasos, i RD 782/1998, de 30 d'abril).   
c) Per als residus perillosos s'hauran de seguir els requisits per a l'eliminació per mitjà d'un gestor autoritzat per a residus perillosos complint la legislació vigent (Llei 10/2000, de 12 de desembre, de la Comunitat Valenciana i el RD 833/1988).  
L'empresa està inscrita en el registre de xicotets productors de residus tòxics i perillosos (producció < 10 t/any) en la conselleria de Territori i Habitatge des del 3 d'octubre de l'any 2000 amb el número 46-08808.  
Mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'empresa estableix una sèrie de mesures protectores i correctores que s'han anat enumerant anteriorment. Segons l'EIA, l'actual celler de la firma promotora a València, té actualment certificat per AENOR el seu sistema de gestió ambiental d'acord amb els requisits de la norma UNE-EN-ISO 14001:2000 i que és intenció prioritària de la firma el fet que el nou celler mantinga també l'esmentat certificat.  
Durant la fase de construcció s'haurà de realitzar un control del moviment de terres per a garantir el trasllat dels sobrants d'excavació, si els ha, a un abocador autoritzat. Finalitzades les obres, la direcció facultativa ordenarà que s'adeqüen i netegen totes les àrees de terreny afectades per aquestes.  
En el cas que durant l'execució de les obres es produisca alguna troballa de restes arqueològiques, es paralitzaran aquestes i es comunicarà el fet a la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura.  
En l'exercici de l'activitat, per part d'empreses especialitzades i autoritzades, s'hauran de realitzar controls analítics periòdics dels abocaments líquids. Respecte als residus sòlids i semisòlids o pastosos obtinguts en el procés industrial, es portarà un registre de les quantitats evacuades i les destinacions d'aquests.  
Consideracions finals  
La línia elèctrica que proveirà la instal·lació es troba grafiada en el número 1.12 de l'annex al projecte de sol·licitud de llicència d'activitat per a la instal·lació d'un celler d'elaboració i emmagatzemament de vi per a Allied Domecq Wines España, SA, observant-se que si el traçat definitiu és aquest, no necessitaria avaluació d'impacte.  
Després de l'estudi de la documentació aportada i una vegada contrastat el seu contingut amb la requerida es conclou que:  
- Els efluents hauran de complir les directives 91/271/CEE i la Directiva 98/15/CEE sobre el tractament de les aigües residuals urbanes.  
- Respecte als llots produïts s'aporten les dades dels valors límit de concentració de metalls que, segons el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels llots de depuració en el sector agrari, es poden utilitzar amb fins agraris.  
Segons l'article 6.1 del RD 1310/1990, els ens locals i la resta de titulars, si és el cas, d'estacions depuradores d'aigües residuals facilitaran a l'òrgan competent de la comunitat autònoma corresponent i amb periodicitat anual la informació següent:  
a) Les quantitats de llot produïdes i la destinació d'aquestes, amb especificació d'aquells llots que s'utilitzen en l'activitat agrària.  
b) La composició i característiques dels llots produïts i els destinats a l'activitat agrària, establida amb la freqüència i sobre els paràmetres que es recullen en l'annex II A, utilitzant els mètodes analítics i de mostratge definits en els annexos II A i II C de l'esmentat reial decret.  
c) El tipus de tractament realitzat sobre els fangs de depuració tal com es defineixen en l'article 1r, b).  
d) Els noms i domicilis dels destinataris dels llots tractats i les zones d'utilització d'aquests.  
Consideracions jurídiques  
1. Per a la realització del projecte examinat resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable i de l'article 5é de la Llei 2/1989. Valenciana), de 3 de març, d'estudis d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi siguen d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació la declaració d'interés comunitari de la instal·lació d'un celler per a elaboració, embotellament, emmagatzemament i exportació de vi a Chiva (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. L'EDAR es dimensionarà amb capacitat suficient per a depurar com a mínim els 7.800 m³ anuals d'abocament d'aigües residuals prevists en l'EIA.  
2. Es presentarà l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte al canvi d'ús de l'aigua provinent del pou La Contienda, explotat per la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón, tenint en compte que la quantitat d'aigua necessària per a proveir la instal·lació supera la quantitat que correspon al promotor pels títols que posseeix.  
3. En el cas que els efluents provinents de la depuradora siguen reutilitzats per al reg de jardins i regs de caràcter agrícola serà necessària la concessió o autorització administrativa per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
4. Serà necessària l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament dels efluents provinents de la depuradora al barranc de la Canaleja.  
5. Pel que fa als llots produïts i l'adequació d'aquests a l'ús agrari s'haurà de complir allò que s'ha indicat en l'article 6.1 del RD 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels llots de depuració en el sector agrari. Prèviament a l'aplicació dels llots amb fins agrícoles, s'hauran de caracteritzar aquests per a conéixer-ne la viabilitat, i en el cas que no complisquen el que s'ha indicat se, n'haurà de realitzar una adequada gestió per mitjà de transport a un abocador controlat.   
6. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, s'haurà de realitzar un informe, el qual es remetrà l'últim mes de l'any a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, que preveja els aspectes següents:  
- Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua una vegada depurada, amb periocidad mensual.  
- Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels llots produïts i gestió realitzada d'aquests.  
 - Comprovació de les mesures correctores i integració paisatgística.  
7. Es prestarà precaució a les aigües pluvials, procedents de les cobertes de les edificacions i superfícies pavimentades que hauran de ser recollides en una xarxa exclusivament per a elles i conduïdes a un escorriment natural del terreny.  
8. L'evacuació dels residus sòlids, semisòlids i líquids s'haurà de dur a terme d'acord amb els sistemes i mesures establits en l'EIA perquè la implicació d'aquests sobre l'ecosistema siga mínima.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de gener de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 106/05-AIA   
Promotor: Sílices y Kaolines Martí SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València   
Objecte del projecte: Extracció d'arenes i argiles en la concessió derivada del PI denominat Laura núm. 2728  
Localització: Municipi d'Alpuente (València)  
Ref. òrgan substantiu: MIEXCD 2000/6 JGG/aan  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques del projecte  
La concessió Laura núm. 2728 es projecta per a explotar arenes caoliníferes i argiles en terrenys del cretaci.  
El sistema d'explotació previst és per mitjà de pedrera amb extracció per retroexcavadora de cadenes i pala frontal de pneumàtics, amb reutilització dels estèrils extrets en labors de restauració (sistema semblant al que se segueix en una mineria de transferència).   
La longitud del front d'explotació és de 50 metres, la direcció de l'avanç és est-oest, i es desenvolupa en 7 bancs de 5 metres d'alçària i bermes de 5 metres d'amplària. El talús dels bancs individuals és de 45º. El talús general té un pendent de 28º. La planificació minera evita la formació de depressions estanques.  
Per a accedir al lloc es condicionaria el ferm del camí existent per mitjà d'una base de llast artificial de 30 cm.  
La pedrera es tanca perimetralment per mitjà d'una tanca.  
L'escorriment superficial que arriba aigües amunt de la pedrera es canalitza i condueix fora de l'explotació per mitjà d'una cuneta perimetral.  
El material edàfic original s'abassega amb menys de 2 metres d'alçària i en zones que no interferisquen amb les labors; se sembra de gramínies fins al seu ús en la restauració. El volum estimat és d'uns 8.900 m³.  
El transport de les roques comercials es realitza per mitjà de camions tipus banyera de 25 m³ fins al punt de destinació. En els treballs de restauració s'empra un dúmper.  
Les reserves de tot-u ascendeixen a 201.700 m³ i les reserves de roques comercials són unes 377.582 tones. La producció anual esperada és de 50.000 m³ i la vida de la pedrera és de 5 anys.  
Les roques sense valor comercial (estèrils) s'empraran per a reomplir els talussos i la plaça de la pedrera durant la restauració.   
No hi ha construccions fixes.  
La mà d'obra necessària s'estableix en 3 operaris a un sol torn de 8 hores, amb un total de 200 dies hàbils a l'any.  
2. Alternatives  
El titular atén a l'existència del recurs i dins de la concessió diu que hi ha dos possibles emplaçaments de la pedrera, un situat al sud i un altre al nord.   
El lloc del sud es troba a 190 metres de la granja de Gil Abad i ho desestima per la seua proximitat.   
El promotor explica les raons ambientals de l'emplaçament situat al nord d'aquesta manera: "[...] el condicionant que ha determinat la ubicació de la zona d'explotació proposada ha sigut la cerca d'una zona que presentara el menor impacte ambiental possible».  
Tramitació administrativa  
Tramitació   
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València ha remés amb data 2 de juny de 2005 un projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, pla de restauració, document de síntesi i memòria tècnica de mesures correctores de la contaminació atmosfèrica.  
2. Informació pública  
L'anunci de la sol·licitud de la concessió derivada es va anunciar en el Butlletí Oficial de la Província número 243, el 13 d'octubre de 2005; una vegada transcorregut el període de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'ha sol·licitat un informe al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Informes sectorials  
L'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi explica que el Savinar d'Alpuente és una àrea muntanyosa de predomini forestal, amb importants àrees de cultiu intercalades, en la zona predomina la savina alba, constituint formacions més o menys denses; es troba escassament poblada, on es fa patent la influència de les serres de Gúdar i Javalambre, a causa de la presència significativa de formacions de pi blanc i savina de muntanya.  
Entre els hàbitats destacables en la zona, estan els boscos endèmics amb Juniperus, els carrascars i diversos tipus de matolls de muntanya. Les espècies que abunden en la zona són: Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus i Bubo bubo. Entre els quiròpters, espècies com Myotis bechsteinii o Barbastrella barbastrellus.  
La zona del projecte d'explotació no afecta cap dels hàbitats definits en la Directiva 92/43/CEE. No obstant això, en les proximitats es troben els hàbitats denominats boscos endèmics de Juniperus spp, (el codi xarxa Natura 2000 és el núm. 9561) i alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (codi 9340).  
L'explotació de la concessió Laura 2728 pot causar sobre el LIC Savinar d'Alpuente efectes desfavorables i apreciables.   
Vistes les consideracions anteriors, aquest servei emet un informe desfavofable.  
Afeccions legals  
La concessió minera se situa dins de l'àmbit territorial del LIC Savinar d'Alpuente; aquest LIC figura en la llista aprovada per Acord del Govern Valencià de data 10 de juliol de 2001, per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
L'explotació de la concessió Laura 2728 causaria sobre el LIC Savinar d'Alpuente efectes desfavorables i apreciables.   
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental ha identificat i valorat la majoria dels impactes, encara que no s'han previst els efectes que causaria l'explotació de la concessió Laura 2728 sobre el LIC Savinar d'Alpuente.   
El Pla de restauració no aconsegueix la integració geomorfològica de la pedrera en el seu entorn: la vessant on es projecta l'explotació té un pendent natural màxim del 30%; una vegada explotada la pedrera i restaurada, part de la nova vessant adquireix un pendent del 50% i la resta es transforma pràcticament en una plaça horitzontal. El disseny de la pedrera no permet una restitució topogràfica naturalitzada, que conferisca un pendent i modelatge adequats per a recuperar un aspecte fisiogràfic concordant amb el de l'entorn natural d'aquest.  
L'ample del camí d'accés és insuficient per a la circulació dels camions i maquinària, per la qual cosa resulta necessari efectuar desmunts i terraplens addicionals, amb els quals es crearien nous impactes que no han sigut identificats ni valorats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
El titular no considera la possibilitat de restaurar per fases l'àrea afectada, de manera que es puguen compatibilitzar i simultaniejar labors d'extracció i de restauració, a fi de reduir la magnitud temporal dels impactes.  
Els materials edàfics originals s'emmagatzemen temporalment per a la seua reutilització posterior en la revegetació, però no són suficients per a recobrir una superfície de restauració més extensa que la superfície natural existent.   
El titular proposa en l'apartat 5.2 de l'estudi d'impacte ambiental, una plaça de pedrera "[...] d'una suau inclinació de l'1%, la qual cosa permetrà disminuir la velocitat de drenatge de les aigües d'escorriment, produint-se la decantació de la major part de la càrrega sòlida en la mateixa superfície de la pedrera fins que abasten els seus cursos naturals". La pendent proposada donaria lloc a entollades; a més, la documentació tècnica no menciona els sistemes perquè decanten o depositen les partícules fines transportades per l'escorriment superficial que discorre per la pedrera, abans d'arribar al punt de descàrrega natural d'aquest.  
El notable augment del pendent del terreny restaurat respecte al terreny existent pot ocasionar lliscaments en massa, que posen en perill les revegetacions realitzades. El titular no aporta les dades ni els càlculs geotècnics, no és possible conéixer si la vessant restaurada serà estable en les condicions més adverses, el tipus de ruptura i el valor del factor de seguretat corresponent.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental pel fet de trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'extracció d'arenes i argiles en la concessió derivada del permís d'investigació Laura núm. 2728 i la seua restauració, atés que la proposta presentada ocasionaria sobre el LIC Savinar d'Alpuente efectes desfavorables i apreciables en un entorn molt ric en espècies vegetals i fauna; a més el buit miner una vegada restaurat no s'integra geomorfològicament en l'entorn i perdura com un impacte crític.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 162/05 AIA  
Títol: Pla parcial de millora sector Galiana Golf al terme municipal de Carcaixent (València)  
Promotor: Ajuntament d e Carcaixent  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: Partida del Garrofer Negre o Pla Galiana situada al nord-est del terme municipal de Carcaixent, València  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
La finalitat del projecte consisteix en la delimitació d'un àmbit d'actuació que permeta la implantació d'un hotel d'alt nivell i una infraestructura esportiva complementària en sòl actualment classificat com a no urbanitzable comú.  
Per mitjà d'aquest projecte es pretén la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, d'aproximadament 1.207.898 m².  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àrea la reclassificació de la qual es pretén es localitza al nord-est del terme municipal de Carcaixent, entre els límits amb Alzira i Simat de la Valldigna. En concret els terrenys es troben en la denominada partida del Garrofer Negre o Pla de Galiana al peu dels bancals de Chorat.  
El sector limita al nord amb el terme municipal d'Alzira i amb la urbanització La Vall d'Aigües Vives, al sud amb sòl no urbanitzable protegit de Carcaixent, a l'est amb el camí del Garrofer Negre i a l'oest amb el sòl no urbanitzable de Carcaixent.  
Planejament vigent i proposat  
Carcaixent disposa d'un Pla general d'ordenació urbana que va ser aprovat definitivament el 28 de maig de 1998.  
La classificació actual de sòl en l'àmbit del sector proposat, segons l'esmentat Pla general és de sòl no urbanitzable comú.  
Ordenació prevista i usos  
En el sector plantejat s'inclou la implantació, d'un hotel d'alt nivell en una parcel·la de 18.608 m², i d'un camp de golf de 18 forats, amb una superfície de 563.429 m², situat principalment al llit de la vall.  
Els usos dominants seran recreativoesportiu i hoteler, com a usos compatibles plantegen estacionament, equipaments i infraestructures, i com a usos prohibits els restants.  
Tramitació administrativa  
En data 27 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de València remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 9 de desembre de 2004, s'acorda aprovar provisionalment la programació dels terrenys inclosos en el Programa d'actuació integrada denominat Galiana Golf.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació del projecte es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 10 d'agost de 2004, i en el Diari Oficial de la Generalitat número 4824, de 20 d'agost de 2004.   
Segons certificat de data 17 de gener de 2005 durant el període d'informació al públic s'hi van presentar 56 al·legacions, de les quals 50 són de caràcter ambiental.   
2. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions de caràcter ambiental es divideixen en dos grups:  
- 32 al·legacions de caràcter general en les quals exposen els arguments següents:  
- Falta d'estudi d'alternatives en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Infravaloració dels efectes ambientals, base per a determinar qualitativament l'impacte ambiental del projecte, consum de recursos hídrics, contaminació d'aqüífers.  
- La zona d'actuació està protegida i la realització del projecte posaria en perill les masses forestals.  
- Falta documentació en què es represente el grau d'acceptació de la població afectada pel projecte.  
- 18 al·legacions amb l'argument principal del consum d'aigua, ús d'herbicides, rendibilitat econòmica i les connexions a serveis.  
Com a resposta a les al·legacions en data 3 de desembre de 2004, el tècnic de Medi Ambient de l'Ajuntament de Carcaixent, realitza un informe, amb les conclusions següents:  
- Pel que fa a la falta de l'estudi d'alternatives, es pot considerar que en l'estudi d'impacte previ, es realitza una justificació de la idoneïtat del terreny, etc.  
- Pel que fa als moviments de terres considera que sent una parcel·la abancalada dedicada a l'activitat agrícola, el sòl es troba alterat i per tant l'impacte negatiu és moderat.  
- Pel que fa a la utilització de productes fitosanitaris considera que per a l'activitat agrícola també són necessaris i que per tant el medi ja està afectat, com també dels controls a què estan sotmesos els esmentats productes pel que fa a l'afecció al medi d'aquests.   
- Comenta les mesures correctores proposades.  
- Respon en relació amb el consum hídric, els sistemes de depuració que s'han d'utilitzar.  
- Pel que fa a les masses forestals, comenta que no hi ha afecció a masses forestals protegides, de la no-incidència de l'actuació sobre les masses forestals a causa de l'existència de camps de cítrics.  
- Hi ha plantejades en el projecte mesures en matèria de prevenció d'incendis forestals.  
- Pel que fa al grau d'acceptació social no s'imposa una metodologia concreta en la llei d'impacte, però que se li podria sol·licitar.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 21 d'octubre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural, després d'observar mancances en la documentació enviada, sol·licita a l'ajuntament:  
Pel que fa a la tramitació administrativa:  
1. S'ha de presentar còpia de totes les al·legacions presentades, tal com es recull en l'article 21 del Reial decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Pel que fa a la documentació tècnica:  
1. S'ha de presentar el document corresponent al pla parcial de millora i projecte d'urbanització, juntament amb plànols de l'ordenació detallada del sector, etc.   
2. S'ha de presentar anàlisi i cartografia del sòl forestal afectat, i incendis en la zona del projecte.  
3. S'ha de presentar en format digital la delimitació georeferenciada del sector.  
4. S'ha de presentar autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, autoritzant el canvi d'ús de les aigües, la concessió actual del qual és de reg agrícola a reg de camp de golf, com també de l'aprofitament de les aigües residuals depurades procedents de la depuradora de la Vall d'Aigües Vives.  
5. S'ha de presentar certificat de l'entitat gestora de la depuradora en construcció de la Vall d'Aigües Vives, reflectint l'acord adoptat per a l'ampliació d'aquesta i en el qual s'informe sobre la viabilitat per a assumir la gestió de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector.   
6. S'ha de presentar certificat adjuntant informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del projecte plantejat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
7. S'haurà d'assegurar la correcta gestió de residus generats pel desenvolupament del sector, i presentar certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
8. S'ha d'indicar el traçat de la xarxa d'aigües pluvials i destinació d'aquestes.  
9. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
En data 21 de novembre de 2005, l'Ajuntament envia sol·licitud realitzada pel promotor a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la qual sol·licita el canvi d'ús de l'aigua destinada a reg agrícola a ús recreatiu, l'aprofitament de les aigües provinents de l'EDAR d'Aigües Vives i en la qual explica la no-afecció als llits existents en l'àmbit del sector.  
En data 29 de novembre de 2005 la Direcció Territorial de València envia documentació remesa pel promotor, que consta de:  
1. Annex a l'estudi de paisatge.  
2. Certificat de l'arquitecte municipal en què resol que per a depurar les aigües resultants necessiten una depuradora amb 100 m³ de capacitat.  
3. Informe d'Aigües de València de 10 de novembre de 2005, segons el qual hi ha possibilitat de proveir les necessitats derivades del projecte.  
4. Informe de 4 de novembre de 2005 de la conselleria de Cultura en què autoritza a realitzar la prospecció arqueològica.  
En data 2 de desembre de 2005 la Direcció Territorial de València envia documentació remesa pel promotor, que consta de:  
1. Còpia de les al·legacions.  
2. Document d'adequació a acord plenari.  
3. Document de pla parcial de millora i programa d'actuació integrada.  
4. Informe d'afecció a terrenys forestals.  
5. Projecte de concessió per a reutilització de les aigües depurades amb destinació a reg.  
Informes sectorials  
Es realitza consulta en data 28 d'octubre de 2005 al Servei de Conservació de la Biodiversitat, la qual es contesta per l'esmentat servei per mitjà d'informe, de 15 de novembre de 2005, en el qual es realitza una descripció de la flora, fauna i hàbitats presents en la zona d'actuació, i conclou que si es fa un camp de golf s'han de mantenir les àrees naturals i talussos del sud de major interés per a espècies de flora i fauna, com també que l'augment del component urbanístic del de l'esmentada àrea comportarà amb una disminució de la biodiversitat.  
En data 28 d'octubre de 2005 es realitza consulta al Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal, la qual es contesta per l'esmentat servei per mitjà d'informe, de data 16 de novembre de 2005, en el qual es confirma l'existència d'afecció a una zona incendiada l'any 1999 i on apareixen grafiades les zones forestals.  
Informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de 4 de novembre de 2005, en el qual autoritza la prospecció arqueològica de la zona d'actuació.  
Certificat d'Aigües de València de data 10 de novembre de 2005, en què es garanteix el subministrament d'aigua potable.  
En data 29 de novembre de 2005 l'Àrea d'Avaluació Ambiental, sol·licita informe l'Àrea d'Urbanisme, sobre l'estudi de paisatge presentat pel promotor.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000.   
2. D'acord amb l'annex I de la directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals de la fauna i flora silvestres, les comunitats vegetals d'aquesta àrea són les següents:  
En els contraforts de l'àrea sud hi ha zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220), prats calcaris càrstics o basòfils Sedetum micrantho-sediformis (6110), catalogades com a hàbitat d'interés prioritari.  
Al centre i nord, pinades dominades fisionòmicament per un dosser arbrat de Pinus halepensis, però amb elements de diverses comunitats vegetals com ara Querco cocciferae-Lentiscetum.  
3. Segons la cartografia de les zones incendiades apareix una zona incendiada l'any 1999 que afecta la zona sud del sector, en el límit amb el terme municipal de Simat de la Valldigna. L'esmentada zona no podrà ser objecte de reclassificació tal com recull l'article 14 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
4. Hi ha dos barrancs en l'àrea d'actuació, el barranc de Barsella que està situat en una zona que el promotor es compromet a respectar, i també el barranc Pla de Galiana.   
En aquest sentit cal tenir en compte el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'aigües, els reglaments d'aquest i la resta de disposicions que el desenvolupen. Per a qualsevol tipus d'actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o dins de la seua zona de policia a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de l'organisme de conca d'acord amb la legislació. Sent la zona de policia de 100 metres a partir d'ambdós marges comptats cap a l'exterior.  
Consideracions ambientals   
1. En el sector plantejat actualment predomina l'activitat agrícola, encara que en conjunt està format per un mosaic d'àrees naturals, format per diversos hàbitats naturals de flora i fauna, i les àrees antropitzades de cultiu.   
2. Com a riscos el sector es troba afectat per una erosió actual i potencial molt alta en pràcticament tot l'àmbit del sector, risc de despreniment molt alt en la vessant d'elevat pendent situat al sud del sector.  
Hi ha una vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies alta i molt alta en la zona designada per a la implantació del camp de golf. En l'estudi d'impacte ambiental s'estableixen mesures correctores i preventives per a evitar i reduir la contaminació d'aigües i sòls.  
3. Respecte al sòl forestal s'ha consultat l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana que forma part del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, del Consell de la Generalitat. Tant la pinada del nord i centre del sector, com els talussos del sud dominats per pins i matoll, i el barranc de Barsella i els seus marges, es troben catalogats com a sòl forestal. En el projecte es reclassifiquen dues d'aquestes zones però amb el compromís de preservar-les de l'actuació. Els atalussaments localitzats en el sud-oest del sector, es van incloure inicialment en l'àmbit de l'actuació, però després de l'acord de data 27 de gener de 2005, s'exclouen de l'àrea que s'ha de reclassificar.   
4. Aigua potable: es presenta certificat d'Aguas de Valencia, de data 10 de novembre de 2005, en el qual informa de la capacitat de proveiment d'aigua potable per als 150 m³/dia de consum estimat per a proveir la població resultant de la construcció de l'hotel.   
5. Aigües residuals: hi ha una EDAR, que es troba en execució i es localitza prop del sector plantejat, plantejada per a resoldre la depuració de les aigües resultants de 2.000 habitants- equivalents. El promotor presenta un projecte en què preveu l'ampliació de l'esmentada depuradora, per mitjà d'un mòdul de tractament biològic de 100 m³/dia i un sistema de tractament terciari per mitjà de filtració prèvia a la cloració.  
No es presenta certificat o acord pel qual l'entitat gestora de l'EDAR, que es troba en execució, autoritze l'esmentada ampliació o assumisca els cabals generats per la implantació del sector.  
6. Aigua destinada al reg de camp de golf: Segons els càlculs realitzats en l'estudi d'impacte ambiental, el cabal estimat per al reg dels 18 clots projectats és de 228.281 m³/any. L'esmentat cabal es pretén cobrir en un 80% amb aigua residual depurada provinent de l'EDAR que es troba en execució i que es vol ampliar, i en un 20% amb els recursos subterranis existents en la finca. Amb aquest fi el promotor remet informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual sol·licita el canvi d'ús d'aigua per a reg agrícola a ús recreatiu de 228.281 m³/any i l'aprofitament de les aigües provinents de l'EDAR comentada, tot això condicionat a l'aprovació del PAI proposat, de la minoració per al moment de l'obertura de l'esmentat camp de golf del consum d'aigua previst de 228.281 m³/any, el compromís de la minoració gradual de l'ús de l'aigua provinent de l'aqüífer en la mateixa proporció en què l'EDAR incremente el volum d'aigua tractada.  
7. Es realitza una previsió dels residus sòlids urbans generats, però no es presenta certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels esmentats residus.  
8. Pel que fa als usos proposats en el pla presentat, com a dominants seran recreativoesportiu i hoteler, com a compatibles estacionament, equipaments i infraestructures, i prohibits els altres. L'ús hoteler únicament s'admet en la parcel·la plantejada de 18.608 m², i s'autoritza en la resta únicament l'ús esportivorecreatiu del camp de golf.  
9. Camp de golf, avaluació d'impacte ambiental: L'estudi d'impacte ambiental es refereix al pla parcial i encara que fa referència al camp de golf, es considera que per a poder avaluar-lo s'ha de disposar de projecte tècnic i un estudi d'impacte ambiental específic del camp de golf.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Programa d'actuació integrada del sector Galiana Golf al terme municipal de Carcaixent (València) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Respecte als usos previstos en el sector, s'admet l'ús hoteler únicament en la parcel·la de 18.608 m², i en els 563.429 m² restants es permet únicament l'ús esportivorecreatiu camp de golf, i queden exclosos tots els altres. En cas de proposar un canvi d'ús de sòl haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Considerar el camp de golf previst en la urbanització únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector. Aquesta declaració d'impacte ambiental no inclou l'avaluació del projecte del camp de golf, i es requereix per a la seua aprovació, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també el reglament que la desenvolupa.  
Independentment de l'avaluació d'impacte ambiental que haurà d'efectuar-se en el seu moment del camp de golf, el reg d'aquest, com també de les zones verdes enjardinades haurà d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, amb aigües residuals depurades amb el grau de depuració necessari, i haurà de disposar de l'autorització preceptiva de l'organisme de conca.  
3. Hi ha principalment dues zones de terreny forestal inventariades, segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, incloses en la reclassificació del sòl pretesa. Els esmentats terrenys corresponen a la pinada del nord i centre del sector, i el barranc de Barsella i els seus marges, i segons la cartografia presentada es denominen com a zones que per la seua vegetació o topografia han de preservar-se en el projecte de disseny de camp de golf. No s'ha justificat la reclassificació dels esmentats terrenys i es considera que la millor manera de preservar-los o protegir-los és mantenint-ne la classificació i usos. Per tant, s'han d'excloure de l'actuació els esmentats terrenys que mantindran la seua classificació de sòl no urbanitzable comú.   
4. El desenvolupament del sector quedarà condicionat a la posada en funcionament de l'EDAR de La Vall d'Aigües Vives i Monestir d'Aigües Vives, havent a més de dur-se a terme la xarxa de sanejament que impulse les aigües residuals generades per l'hotel projectat fins a la referida EDAR, com també les conduccions d'aigua residual depurada per al reg del camp de golf previst i les zones verdes enjardinades. S'hauran d'obtenir les autoritzacions corresponents per a la connexió i ampliació de l'EDAR projectada.   
En el cas que no estiguera en funcionament l'esmentada EDAR, s'hauran de tenir previstes provisionalment les instal·lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les residuals generades, com també les autoritzacions d'abocament per l'òrgan competent, si n'és el cas.  
5. Els residus sòlids inerts hauran de traslladar-se a abocadors autoritzats per a aquest fi. Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans, s'haurà de complir e que estableix el Pla integral de residus i en el pla zonal corresponent. El desenvolupament urbanístic del sector s'haurà de supeditar al fet d'obtenir informe favorable de la Direcció General de Qualitat Ambiental relatiu a les instal·lacions amb capacitat suficient que garantisca la correcta gestió dels residus generats.  
6. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector als barrancs existents, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
7. S'ha de presentar informe favorable, de l'Àrea d'Urbanisme de València de la conselleria de Territori i Habitatge, sobre l'estudi de paisatge presentat.  
8. Les espècies vegetals arbòries i arbustives naturals, com també les taques de vegetació natural presents en aquest hauran, en la mesura que es puga, de conservar-se i integrar-se en el sector.  
Igualment s'efectuaran plantacions en les zones verdes i camp de golf del sector, per a la seua integració en l'entorn forestal utilitzant espècies vegetals pròpies de la sèrie de vegetació natural de la zona com també de cultius tradicionals en aquesta, evitant l'ús d'espècies exòtiques, excepte les espècies cespitoses en el camp de golf, que hauran de ser no invasores.   
9. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, se'n justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. S'haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
10. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
11. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 24 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 199/05 AIA  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial sector nord del PGOU de Carcaixent  
Promotor: Ajuntament de Carcaixent  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València   
Localització: Terme municipal de Carcaixent, València  
- Límit nord: terme municipal d'Alzira i la vora del camí-barranc de Vilella.  
- Límit sud: l'anomenada ronda Nord.  
- Límit est: la CV-41 Carcaixent-Alzira i parcel·les industrials consolidades.  
- Límit oest: l'avinguda de la Ribera.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la programació d'un sector del sòl previst en el pla general com a no urbanitzable comú, per mitjà de la reclassificació a sòl urbanitzable d'ús terciari.  
El promotor justifica la necessitat de l'actuació, per la pressió empresarial que ve sol·licitant sòl on assentar activitats de serveis complementaris, per la qual cosa es proposa ampliar sòl terciari suficient com per a permetre consolidar, en l'àmbit del terme municipal de Carcaixent, un ambiciós complex comercial d'oci i servei.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El terme municipal de Carcaixent se situa a la comarca de la Ribera Alta, dista 40 km de València, i presenta una superfície total de 59,39 km² i una altitud mitjana de 31 metres sobre el nivell del mar.  
L'àrea d'estudi es troba situada al nord del terme municipal, i el sector projectat ocupa una superfície de 145.512 m². Els límits són:  
- Límit nord: terme municipal d'Alzira i la vora del camí-barranc de Vilella.  
- Límit sud: l'anomenada ronda Nord.  
- Límit est: la CV-41 Carcaixent-Alzira i parcel·les industrials consolidades.  
- Límit oest: l'avinguda de la Ribera.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent de Carcaixent, està constituït pel Pla general d'ordenació urbana, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 24 de maig de 1998.  
La classificació actual de sòl en l'àmbit del sector proposat, segons l'esmentat pla general és de sòl no urbanitzable comú.  
Ordenació prevista i usos  
El pla ordena el sòl en àmbits homogenis subjectes a unes determinades condicions de destinació privada o pública, ús i edificació. Aquests són:  
Zona terciària: edificació tancada baixa densitat.  
Zona terciària: edificació tancada densa.  
Zona industrial: edificació oberta.  
La resta de superfície està sotmesa al règim de sòl dotacional públic i la compon: zones verdes, parc urbà natural i xarxa viària.  
Tot el sòl destinat a parc natural, formarà una sola àrea de repartiment denominada AR-Nord, amb una superfície total de 145.512 m². L'aprofitament tipus de corresponent a l'àrea de repartiment és 0,7532 unitats d'aprofitament (metres quadrats de sostre homogeneïtzat) per metre quadrat de sòl.  
En compliment de l'article 13.6 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, el promotor efectua una reserva de 145.512 m² de sòl no urbanitzable protegit amb caràcter de dotació de parc públic natural pertanyent a la xarxa primària.   
Tramitació administrativa  
En data 7 de novembre de 2005 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 28 d'abril de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el pla parcial de millora i l'estudi d'impacte ambiental de l'alternativa tècnica presentada.  
1. Informació pública  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias de data 18 de febrer de 2005, i en Diari Oficial de la Generalitat número 4953, de 24 de febrer de 2005.   
Segons certificat de l'Ajuntament de Carcaixent, de data 28 d'abril de 2005, durant el període d'informació pública s'hi van presentar 4 al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Cap de les 4 al·legacions presentades en resposta a la informació pública es considera de caràcter ambiental.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 16 de novembre de 2005 la directora general de Gestió del Medi Natural, després d'observar mancances en la documentació enviada, sol·licita a l'ajuntament:  
Pel que fa a la tramitació administrativa:  
1. Certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents.  
2. Còpia de les al·legacions presentades.  
3. Còpia dels informes evacuats en contestació a aquestes.  
4. Certificat de l'acord d'aprovació provisional del projecte.  
Pel que fa a la documentació tècnica:  
1. S'haurà de presentar l'estudi realitzat pel CEDEX denominat Cartografia de risc d'Inundació en la Ribera del Xúquer, en el qual es mostra que l'àrea d'estudi es troba fora de tot risc d'inundació, ja que segons el PATRICOVA la zona objecte d'estudi, presenta un risc d'inundació de nivell 5 i per tant s'hauria de realitzar un estudi d'inundabilitat.  
2. Es planteja construir part del sector en la zona de policia del barranc de Vilella, per la qual cosa s'haurà de presentar autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, tal com es regula en el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic i en el Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües. També s'haurà de presentar l'esmentada autorització per a l'abocament de les aigües pluvials al barranc de Vilella.  
3. Pel que fa als camins ramaders, assagador dels Montes de Granada i assagador de Vilella, que es troben afectats per la construcció del sector, s'ha de presentar el tractament que se'ls pretén donar davant del Servei Territorial de Medi Ambient de València, i remetre informe favorable d'aquest davant aquesta Direcció General.  
4. S'haurà de presentar un informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Davant d'aquest requeriment, l'ajuntament, en data 24 de novembre de 2005, contesta presentant la documentació següent:  
Pel que fa a la tramitació administrativa:  
1. Certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents.  
2. Còpia de les al·legacions presentades.  
3. Còpia dels informes evacuats en contestació a aquestes.  
4. Certificat de l'acord d'aprovació provisional del projecte.  
Pel que fa a la documentació tècnica:  
1. Estudi realitzat pel CEDEX, com també contestació a l'aportació de documentació relativa al barranc de Vilella i als camins ramaders dels Montes de Granada i assagador de Vilella.  
2. Sol·licitud d'informe la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
En data 20 de desembre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural, realitza un requeriment en el qual reitera alguns aspectes ja sol·licitats en l'anterior escrit:  
1. Pel que fa al punt 2 del requeriment de documentació anterior, encara que la vora del camí-barranc de Vilella quede exclosa del sector, part d'aquesta es projecta dins dels 100 m de policia del barranc de Vilella, i per tant fa falta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual li autoritze l'esmentada construcció, tal com es regula en el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic i en el Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
2. Pel que fa als camins ramaders presents en el sector, es reitera la necessitat de presentar informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València, que s'accepte la proposta d'integració d'aquestes en el sector.  
En data 23 de gener de 2005 l'Ajuntament de Carcaixent, remet la sol·licitud d'informe realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'actuació en zona de policia del barranc de Vilella.  
Informes sectorials  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 14 de novembre de 2005, realitza consulta a l'Àrea d'Urbanisme sobre l'estudi de paisatge.  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 29 de novembre de 2005, realitza consulta al Servei d'Ordenació Territorial sobre l'estudi d'inundabilitat presentat. En data 13 de desembre de 2005 l'esmentat servei contesta concloent que el sector projectat no es troba afectat per risc d'inundació, acceptant per tant l'estudi del CEDEX presentat.  
En data 29 de setembre de 2005, Aguas de Valencia SA, emet un informe sobre el sistema de proveïment de la població de Carcaixent, on reflecteix que el consum total de la població és d'1.800.000 m³, aproximadament.  
En data 3 d'octubre de 2005, l'arquitecte municipal, emet un informe en què estima que el consum total derivat de l'actuació és 62.292 m³/any, i implica un augment d'un 3,5% del consum actual del municipi i no s'arriba ni la meitat de la capacitat total del cabal màxim concedit.   
En data 15 de setembre de 2005, el director general corporatiu d'Aguas de Valencia, remet escrit en el qual certifica que l'empresa Aguas de Valencia SA es troba plenament capacitada per a gestionar la recollida i transport a un centre autoritzat dels residus sòlids urbans prevists en el Pla parcial de millora del sector nord de Carcaixent.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració, ni tampoc camins ramaders.  
2. Consultat l'inventari de jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, no es té constància de l'existència d'aquests en l'àrea sobre la qual es projecta l'actuació. El promotor, segons escrit de data 21 de novembre de 2005, sol·licita a l'esmentada conselleria, informe vinculant sobre la conformitat del projecte, d'acord amb la Llei 4/98, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
3. Sobre el sector transcorren dos camins ramaders, l'assagador de les muntanyes de Granada que disposa d'un ample legal de 75 metres i segons el promotor de 10 m d'ample necessari, i l'assagador de Vilella, que segons el promotor va ser desviat del seu traçat per mitjà de proposta definida en el desenvolupament del sector 1, i que disposa d'un ample legal coincident amb el necessari de 12 m.  
S'ha de presentar informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València, en relació al correcte tractament dels camins ramaders presents al sector.  
4. L'àrea objecte d'estudi es troba afectada per risc d'inundació nivell 5 corresponent a freqüència baixa i calat alt, segons el Patricova. No obstant això, el promotor presenta estudi d'inundabilitat realitzat a major escala de detall, elaborat pel CEDEX i denominat Cartografia de risc d'inundació en la Ribera del Xúquer, concloent amb la inexistència del risc d'inundació comentat.  
5. El sector proposat limita a l'est amb el barranc de Vilella, sense interferir, segons el promotor, la zona objecte de la reclassificació urbanística amb el traçat del llit. No obstant això, tal com es va reflectir en el requeriment de documentació realitzat per aquesta direcció general, la construcció en la zona de policia del barranc ha d'autoritzar-la l'organisme de conca corresponent.  
Consideracions ambientals  
1. Segons la cartografia consultada de la COPUT, no hi ha riscs destacables en la zona objecte d'estudi, l'únic és el risc de contaminació a la contaminació d'aqüífers subterranis alt, però que no es considera limitant, sempre que es realitze una correcta gestió dels residus generats.  
2. Pel fet que el 80% de l'àrea d'estudi es troba ocupada per cultius de cítrics, no hi ha vegetació natural de rellevància. S'ha observat la presència d'exemplars de gran port de Phoenix dactylifera que hauran de ser traslladats a les zones verdes del sector.  
3. La forta presència d'usos antròpics en aquesta zona del terme municipal, limita la possibilitat d'ubicació de nombroses espècies animals que requerisquen la presència d'una cobertura vegetal capaç de satisfer les seues necessitats biòtiques i d'un aïllament adequat respecte a l'home. Per la qual cosa no es té constància de l'existència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció.  
4. Aigua potable  
Segons informe d'Aguas de Valencia de data 17 d'octubre de 2005, el sistema de proveïment d'aigua potable a la població de Carcaixent es compon de tres perforacions que són les següents:  
- Perforació Calciners que disposa d'un cabal de 25 l/s.  
- Perforació de C/ Gandia en la qual es disposa d'un cabal de 105 l/s.  
- Perforació de Font de la Parra o Puig Gros que disposa d'una cabal de 28 l/s.  
L'informe conclou amb un consum total anual de la població de 1.800.000 m³ aproximadament.  
Segons informe de l'arquitecte municipal, de data 3 d'octubre de 2005, el consum total estimat per l'ampliació d'usos al terme municipal derivat del sector nord es veurà incrementat en 62.292 m³/any, la qual cosa suposa un increment aproximat d'un 3,5% i no s'arriba ni la meitat de la capacitat total del cabal màxim concedit.  
5. Sanejament i depuració d'aigües residuals   
L'evacuació de les aigües residuals generades es realitzarà per mitjà de la connexió a la xarxa general de Carcaixent, al llarg de qualsevol punt de la Ronda Nord. La xarxa serà separativa, i les aigües pluvials seran abocades al barranc de Vilella, la qual cosa implica la necessitat autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Les aigües residuals seran abocades a una macrodepuradora, que es troba en fase d'execució, i donarà servei a Carcaixent, Alzira, la Pobla Llarga i Castelló de la Ribera.  
6. Gestió de residus  
Segons escrit de data 15 de setembre de 2005, Aguas de Valencia SA es troba plenament capacitada per a gestionar la recollida i transport a un centre autoritzat dels residus sòlids urbans prevists en el pla parcial de millora del sector nord de Carcaixent.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació modificativa i pla parcial sector nord del Pla General d'Ordenació Urbana de Carcaixent, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'haurà de presentar informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el qual s'autoritze, la construcció de la part del sector plantejat en la zona de policia del barranc de Vilella, com també l'abocament de les aigües pluvials a aquest.   
2. El desenvolupament del sector quedarà condicionat a la posada en funcionament de l'EDAR que es troba en execució i que donarà servei a Carcaixent, Alzira, la Pobla Llarga i Castelló de la Ribera. S'haurà d'obtenir certificat en què l'entitat gestora de l'EDAR assumeix la gestió de les aigües residuals generades pel desenvolupament de l'actuació.   
En el cas que no estiga en funcionament l'esmentada EDAR, s'hauran de tenir previstes provisionalment les instal·lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les residuals generades, com també les autoritzacions d'abocament per l'òrgan competent, si n'és el cas.  
3. Els exemplars existents de Phoenix dactylifera com també de Pinus halepensis, hauran de ser conservats, i es traslladaran a les zones verdes del sector.  
4. S'ha de presentar informe favorable, de l'Àrea d'Urbanisme de València de la conselleria de Territori i Habitatge, sobre l'estudi de paisatge presentat.  
5. S'ha de presentar informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València, pel que fa al tractament que se li pretén donar a les als camins ramaders, assagador de les Muntanyes de Granada i assagador de Vilella, que es troben afectats per la construcció del sector.  
6. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector plantejat haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, se'n justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
7. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
8. S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons allò que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de gener de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5627, del 26-10-2007 (2007/12818)

RESOLUCIÓN de 8 d'octubre de 2007 de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Moncofa, Chiva, Alpuente y Carcaixent.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5627

Fecha DOGV
:   26-10-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/12818

CVE


Fecha del documento
:   08-10-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Carcaixent](javascript:void(0))
    * [Moncofa](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 d'octubre de 2007 de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Moncofa, Chiva, Alpuente y Carcaixent. [2007/12818]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Cominitat Valenciana, en su virtud, he resuelto  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 240/03-AIA Moncofa, 016/05-AIA Chiva, 106/05-AIA Alpuente, 162/05-AIA Carcaixent y 199/05-AIA Carcaixent, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.  
Valencia, 8 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 240/2003-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial del Sector Rajadell en Moncofa (Castellón)  
Promotor: Ayuntamiento de Moncofa  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Moncofa, Comisión Territorial de Urbanismo   
Localización: Término Municipal de Moncofa (Castellón)   
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la reclasificación en suelo urbanizable del sector conocido como Rajadell que, en la actualidad se encuentra clasificado en las Normas Subsidiarias de Planeamiento del término municipal de Moncofa, aprobadas definitivamente por la Resolución del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, el 29 de diciembre de 1989, como suelo no urbanizable común.  
La actuación se realiza sobre un único sector, ubicado en el término municipal de Moncofa (Castellón), entre el pueblo y la playa, comprendiendo una superficie total de 11.60 Has.  
La superficie delimitada por el sector se encuentra ocupada por plantaciones de cítricos, cultivos de regadío y acequias de riego entre las que cabe destacar:  
- La acequia del Comú, que discurre abierta junto el límite NE del sector y sirve de aliviadero a las aguas pluviales del pueblo conduciéndolas hasta la acequia de Saneamiento.  
- Acequia de Saneamiento, que discurre abierta junto al camino de les Marjals Noves que finalmente comunica con la acequia de la Hilla.  
- Acequia de la Hilla, que discurre junto al límite SE del sector y cuya importancia radica en que los campos de alrededor evacuan sus aguas a través de una red de acequias menores en ésta cuya función es verter el agua recogida de "embalses cercanos" para que impulsen el agua al mar por medio de turbinas.  
Como edificaciones existentes dentro del sector, comentar la presencia de dos viviendas unifamiliares, una discoteca y dos invernaderos con instalaciones anejas.  
Como infraestructuras viarias, el camino asfaltado conocido como Marjals Noves, que atraviesa el sector en sentido SO-NO.  
La zona de actuación se localiza entre el núcleo urbano de Moncofa y la playa. El sector se encuentra delimitado por:  
- SO: la unidad de actuación A16 Camí la Mar.  
- SE: la unidad de actuación de la playa Sector Norte A19.  
- NE: suelo no urbanizable común.  
- NO: la unidad de actuación del pueblo A2.  
Se proyecta el desarrollo de esta zona para la construcción de un máximo de 522 viviendas tipo residencial aislado y adosado, zonas verdes, dotaciones de la red viaria y equipamientos. El uso dominante es el residencial y como uso compatible aparece el terciario y el industrial tipo A estando prohibidos los usos: industrial (excepto el tipo A), hotelero y estaciones de servicio.  
El uso destinado a viviendas se distribuye de la siguiente forma:  
Vivienda aislada o adosada (código AIS/ADO). Número max. de plantas PB+1., distribuidas en 8 manzanas a lo largo de todo el sector.  
Viviendas residencial múltiple bloque adosado (código RmBA). De plantas PB+4, distribuida en 1 manzana situada al este del sector junto al suelo dotacional.  
La alternativa técnica propuesta para el desarrollo de la Homologación y Plan Parcial del Sector Rajadell de Moncofa, propone reclasificar un total de 116.001,74 m² de suelo no urbanizable de régimen común en suelo urbanizable.  
El suelo de uso residencial se divide en viviendas de tipología aislada o adosada en bloque exento de 49.185,70 m² de superficie y otra de viviendas de edificación múltiple en bloque adosado de 9.290,09 m² de suelo ocupado.  
Las dotaciones suponen el 49,59% de la superficie del sector siendo las destinadas a viario el 28,59% y las destinadas a albergar zonas verdes y equipamientos el 21%.  
Se dotará al sector con una Red viaria de 33.165,42m².  
Los equipamientos, de tipo deportivo-recreativo, ocuparán una superficie de 12.760,35 m².  
Las zonas verdes se dividen en 4 jardines ocupando una superficie de 11.600,17 m².  
Respecto a las aguas residuales generadas por el sector, siendo que los actuales servicios municipales no son suficientes, se prevé la ejecución de una nueva EDAR a cargo de los sectores urbanizables, con capacidad de tratamiento para 108.330 habitantes-equivalentes, con un volumen de tratamiento en temporada alta de 20.000 m³/día y tratamiento terciario para 5.800 m³/día con destino a agua de riego.  
Las aguas potables necesarias para dotar al sector provendrán del excedente de la localidad y de las procedentes del consorcio concesionario de aguas, según reza certificado del servicio de aguas del ayuntamiento de 11 de noviembre de 2004.  
En cuanto a la gestión de los residuos sólidos, estos serán puestos a disposición del ayuntamiento, por lo que deberán cumplirse las ordenanzas de recogida y subsidiariamente lo establecido en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana y Plan Zonal de la zona que lo desarrolla. El ayuntamiento emite certificado en el que indica que ha firmado un convenio de colaboración con diversos ayuntamientos para financiar los gastos de almacenamiento en el vertedero de Garrut, vigilancia, transporte y tratamiento hasta la planta autorizada de residuos generados en el municipio, que estará en vigor hasta la puesta en funcionamiento de las instalaciones previstas en el Plan Zonal.  
2. Alternativas.  
No constan alternativas.  
Tramitación Administrativa  
1.Información pública  
La Alternativa Técnica del Programa de Actuación Integrada del Sector Rajadell, que comprende: la memoria del programa, homologación del sector, plan parcial del sector, estudio de impacto ambiental y anteproyecto de urbanización, junto con el certificado de exposición pública, fue remitida por el Ayuntamiento de Moncofa a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la conselleria de Medio Ambiente, en fecha 26 de junio de 2003.  
Posteriormente, el 5 de noviembre de 2004, el ayuntamiento remite a esta dirección general copia de la publicación del Diari Oficial de la Generalitat número 4.416, de 13 de enero de 2003, como requisito sobre el sometimiento a información pública de la actuación, acuerdo plenario de 10 de abril de 2003 sobre Aprobación plan parcial, homologación, estudio de impacto ambiental del sector Rajadell, y aprobación alternativa técnica y adjudicación de la condición de urbanizador y aprobación de ordenación detallada suelo dotacional y zonas verdes, y las alegaciones presentadas durante el periodo de información pública.  
El estudio de impacto ambiental se sometió al trámite de información al público mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 4.416 de 13 de enero de 2003, según consta en el certificado emitido por el secretario - interventor del Ayuntamiento de Moncofa. En dicho certificado se indica que no se presentaron, en el plazo legalmente establecido, alegaciones que pudiesen afectar al área medioambiental.  
En fecha de 10 de abril de 2003, por acuerdo plenario del Ayuntamiento de Moncofa, se aprueba provisionalmente la alternativa técnica promovida por las mercantiles Calviga SA. y la gestora urbanística l'Estany SL. En el mismo certificado del acuerdo del ayuntamiento también se incluye la resolución de alegaciones presentadas, la adjudicación de la condición de urbanizador y la aprobación de la proposición jurídico-económica seleccionada de la unidad de ejecución de Rajadell. También se especifica que la adjudicación del Programa de Actuación Integrada para el desarrollo de la única unidad del sector Rajadell se realizará con las siguientes condiciones:  
Se presentarán copias firmadas y visadas de los distintos documentos de planeamiento y proyecto de urbanización en donde se puntualizará lo siguiente:  
- En la tipología de vivienda adosada se permitirá el residencial colectivo.  
- La depuradora se sacará del suelo dotacional y se ubicará en la parcela que confronta a la depuradora existente próxima al sector.  
- Se presentarán los convenios con las distintas compañías suministradoras de energía eléctrica y telefonía, así como el informe favorable de la red de abastecimiento de agua, diseñada por la empresa FACSA.  
2. Resumen de las alegaciones  
De las siete alegaciones presentadas en respuesta a la información pública, ninguna de ellas se considera de carácter ambiental, teniendo todas ellas carácter urbanístico, haciendo referencia estas, a disconformidades con el aprovechamiento particular de determinadas parcelas y a la delimitación de parcelas.  
Una de las alegaciones hace referencia a la disposición inadecuada de la depuradora. En este sentido, indicar que la ubicación de la depuradora ha sido cambiada según la documentación de la Modificación del concierto previo del PGOU.  
Estas alegaciones, al no poseer carácter medioambiental, no proceden para su consideración en lo que a Evaluación de Impacto Ambiental se refiere.  
La resolución de las alegaciones queda incluida en el Acuerdo Plenario de 10 de abril de 2003.  
3. Solicitud de información y documentación complementaria  
Con fecha 11 de noviembre de 2004 se solicita, al Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad, informe sobre la posible presencia de especies de fauna catalogada como el galápago europeo o común.  
Con fecha 12 de noviembre de 2004 se solicita, a la empresa FACSA, informe relativo al suministro actual de agua potable del municipio de Moncófar, así como previsiones de actuaciones a corto y medio plazo con indicación de la disponibilidad cuantitativa de caudales para los nuevos sectores urbanizables que se proyectan (Rajadell y Palafangues).  
Con fecha de 16 de noviembre de 2004 se envió nota de régimen interno al área de residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental como consulta sobre la adecuación de los proyectos urbanísticos al Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana y al Plan Zonal en el que está incluido el municipio de Moncofa.  
Con fecha 17 de noviembre de 2004 se solicitó a la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación informe sobre las posibles repercusiones sobre el cambio de uso agrícola en la recalificación de los terrenos proyectados en el caso de que hayan sido objeto de alguna subvención.   
Con fecha 18 de noviembre de 2004 se solicita, a la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, informe relativo la Homologación y Plan Parcial de Rajadell teniendo en cuenta que el sector se encuentra afectado de un riesgo de inundación 3, según el PATRICOVA.  
Con fecha 23 de noviembre de 2004, la Dirección General de Gestión del Medio Natural solicitó al Ayuntamiento de Moncofa informe favorable de Direcció.General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valencià en cumplimento de artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Con fecha 13 de septiembre de 2005, el Área de Evaluación Ambiental consulta al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial si el Ayuntamiento de Moncofa ha subsanado las deficiencias indicadas en el estudio de inundabilidad en cuyo caso se requiere el preceptivo informe.  
De los informes solicitados, fueron contestados todos a excepción de la consulta remitida a la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Informes sectoriales  
Informe del Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad  
En fecha 16 de noviembre el servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad emitió nota de régimen interior en respuesta a la consulta que le fue realizada el día 11 de noviembre en la que se dice:  
[?] En relación con la presencia de especies amenazadas o de particular interés, y consultados los informes disponibles en este Servicio, le informo de lo siguiente:  
Como especie de fauna catalogada (Decreto 32/2004) sólo cabe mencionar la presencia posible de galápago europeo en la zona del Estanyol, amparada por su inclusión en el catálogo de Zonas Húmedas.  
Como especie de flora de especial relevancia para la conservación, debe citarse Siline Cambessedesii, especie que aparece únicamente en las islas Pitiusas y en este tramo de la costa de Castellón. Para su protección ya se declaró una microrreserva en el litoral del término de Moncófar, ya contemplada en el planeamiento. La presencia de esta especie en otras zonas del litoral debe ser investigada, para lo que ya se han dado las oportunas instrucciones a los técnicos de conservación de flora en Castellón.  
El informe remitido en fecha 26 de noviembre de 2004, hace referencia a las áreas litorales próximas a la desembocadura del río Belcaire, no afectando al área de la actuación, por lo que no procede su consideración.  
Informes de la Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorio. Servicio de Ordenación Territorial  
En fecha 30 de noviembre de 2004, el área de planificación y ordenación del territorio remite comunicación interna como respuesta a la consulta que le fue realizada el día 18 de noviembre. Esta nota concluye que el estudio de inundabilidad y concreción del riesgo de inundación en el tramo de la desembocadura del río Belcaire afecto al Plan General de Moncofa, tan sólo da cobertura a los Belcaire Norte y Belcaire Sur y no al sector Rajadell, ya que la inundación que afecta a este último corresponde a otra zona de inundación diferente (CC21, Barranco de Juan Mora) que tiene otros mecanismos de inundación, que no se han analizado en el estudio tramitado.  
En fecha 14 de febrero de 2005, el Área de Planificación y Ordenación del Territorio remite otro informe relativo al estudio de inundabilidad en el que se indican una serie de deficiencias en él, solicitando finalmente que sean subsanadas.  
En fecha 9 de enero de 2006 se recibe un informe favorable a la aprobación del estudio de inundabilidad emitido por el Servicio de Ordenación Territorial al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el PATRICOVA.  
Según este informe el estudio de inundabilidad presenta una concreción del riesgo en la partida objeto de estudio no habiéndose modificado el nivel de riesgo inicial (riesgo 3) sino exclusivamente la extensión y la forma de la mancha de inundación, encontrándose la partida de Rachadell fuera del área inundable.  
El estudio se ha realizado con las condiciones del terreno natural y con las imprecisiones propias de la topografía utilizada y de la modelización, por lo que cualquier modificación que se pretenda realizar en un futuro en una zona de riesgo CC21 y alrededores podría afectar a los resultados obtenidos.  
En el modelo utilizado se supone en el funcionamiento hidráulico algunas roturas dunares en el término municipal de Nules que condicionan los resultados del estudio de inundabilidad y sus conclusiones. Es decir, que hay que garantizar que en el futuro se mantendrán dichas condiciones de desagüe.  
En base al estudio y mapa de riesgos presentados, se manifiesta una nueva zona inundable en la zona CC21 en la partida El Pou del término municipal de Nules.  
El sector presentado queda fuera de la zona inundable y además propone como medida de seguridad en las parcelas lindantes con la zona inundable, elevar mediante relleno las parcelas urbanizables con cota próximas a +1.60 m.s.n.m. hasta la cota +2.00 m.s.n.m.  
En sus conclusiones, este informe insta a que en el acuerdo aprobatorio consten las siguientes condiciones que deberá verificar el ayuntamiento:  
- En el desarrollo de los suelos urbanizables previstos deberá garantizarse la adopción de las medidas correctoras propuestas en el estudio de inundabilidad.  
- El Ayuntamiento de Moncofa en coordinación con el de Nules deberá velar y garantizar que no se alterarán negativamente las condiciones actuales de drenaje de la marjal de Nules como consecuencia de futuras edificaciones.  
- El Ayuntamiento de Moncofa, como Administración competente para la aprobación de los proyectos de supervisión de las obras de urbanización del sector, deberá comprobar el correcto dimensionamiento y ejecución de las infraestructuras de drenaje para no afectar a terceros ajenos al sector, debiendo resarcir de los daños que se produzcan por este motivo.  
Además en cuanto la actuación afecte a dominio público hidráulico y/o zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que la desarrollan), igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
Informe del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental  
Con fecha 29 de noviembre de 2004 el Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental da salida al informe patrimonial solicitado al Ayuntamiento por la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
En este informe se realiza un listado histórico de eventos en relación con la aprobación a efectos patrimoniales de la homologación y Plan Parcial de Rajadell en el término municipal de Moncofa.  
El proceso se inició en fecha 3 de noviembre de 2003, por el jefe del Servicio de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón con la remisión de documentación a la conselleria de Cultura, concluyéndose en fecha 13 de octubre de 2004 tras la remisión al Servicio de Patrimonio por parte del Ayuntamiento de Moncofa de documentación para subsanar los impedimentos patrimoniales existentes en la memoria y Normas Urbanísticas de la Homologación y Plan Parcial Rachadell de Moncofar, de fecha octubre de 2004.  
El informe del Servicio de Patrimonio informa en el siguiente sentido:  
1. "Mediante escrito de este centro directivo de fecha 20 de mayo de 2004 se volvió a informar desfavorablemente a los efectos patrimoniales la referida ordenación ya que se indicaba entonces que para poder informar favorablemente el documento citado, los redactores deberán incluir para todo el ámbito de la ordenación la obligatoriedad de aplicar en él la normativa que emana del Título Tercero de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, particularmente en las determinaciones del documento urbanístico se concretará la necesidad legal de realizar estudio previo arqueológico conforme al artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano y de sus resultas abordar las actuaciones también arqueológicas que se revelen necesarias, supeditándose expresamente la efectividad y vigencia de la ordenación pormenorizada a las condiciones que esta Administración tutelar imponga para la salvaguarda del patrimonio arqueológico que en su caso se detecte."  
2. "En el documento finalmente aportado ya se ha incluido la obligatoriedad de aplicar el Título III de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, por lo que visto lo que establece en los artículos 38.2.b, 12.f y 17.3 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, los artículos 14, 57, 92 y siguientes y 172 del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana, aprobado por Decreto 201/1998, de 15 de diciembre, sobre todo el artículo 47.1, 58.4 y Disposición transitoria Tercera de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y en virtud de las competencias que a esta Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano asigna específicamente el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte aprobado por Decreto 183/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, habiéndose recabado el informe de los servicios técnicos y de conformidad con el mismo, por la presente se informa favorablemente a los efectos patrimoniales la referida ordenación".  
Informe del área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
El día 3 de diciembre de 2004, se recibe informe del Área de Residuos en el que se indica lo siguiente:  
1. "El citado Plan Zonal, aprobado por Orden del conseller de Medi Ambient de 18 de enero de 2002 establece que, para el área de Gestión 2, a la que pertenece el municipio de Moncofa, una población equivalente de cerca de 210.000 habitantes, para lo que se dimensiona la capacidad de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos urbanos en 120.000 Tn/año.  
2. Las bases técnicas del concurso de proyectos de gestión aprobados por el Consorcio del Área de Gestión 2 en fecha 16/07/2004 contemplan una capacidad de tratamiento de residuos urbanos de 120.000 Tn/año, incrementada en un 25% más (esto es, hasta 150.000 Tn/año) en régimen continuo, consecuencia de incrementos poblacionales de las tasas de generación de residuos.  
3. Por tanto, dado que el previsible incremento de población de Moncofa es de 45.000 hab, algo inferior al 25% del total del área de gestión 2 (52.500 hab), no habría inconveniente en admitir los residuos urbanos derivados de este crecimiento urbanístico de Moncofa, aunque debe dejarse constancia de que las instalaciones se situarían prácticamente al 100% de su capacidad máxima."  
4. Aportaciones de información o documentación complementaria  
Con fecha 3 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento de Moncofa aporta documento sobre la Modificación del Concierto Previo así como informes favorables al mismo.  
Con fecha 5 de noviembre el Ayuntamiento de Moncofa remite a la conselleria de Medio Ambiente documentación sobre el tratamiento de los residuos sólidos. Esta documentación consta de:   
- Certificado Municipal Tratamiento de Residuos Generados.  
- Plan Especial Centro de Tratamiento de Residuos con Estimación de Impacto Ambiental.  
- Este mismo día se recibe además:  
- Fotocopia de la publicación en el Diari oficial de la Generalitat Valenciana nº 4.416 del 13 de enero de 2003.  
- Acuerdo plenario de aprobación, con fecha 10 de abril de 2003.  
Fotocopia de las alegaciones recibidas.  
- Certificado del secretario interventor, del Ayuntamiento de Moncofa, en el que se procede a la aprobación provisional del Plan Parcial, homologación, Estudio de impacto Ambiental del Sector Rajadell, aprobación de la alternativa técnica y adjudicación de urbanizador y aprobación de ordenación detallada de suelo dotacional y zonas verdes"   
En día 9 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento remite proyecto de la planta potabilizadora, planta depuradora de aguas residuales y planos del trazado de línea eléctrica.  
El proyecto de abastecimiento no recoge el abastecimiento de Palafangues y Rachadell porque ya se ha certificado la disponibilidad de recursos hídricos.  
En día 11 de noviembre de 2004, se recibe informe del Jefe del Servicio Municipal de Aguas Potables en el que se certifica la disponibilidad de recursos hídricos para satisfacer las necesidades de las actuaciones denominadas Rachadell y Palafangues.  
En día 9 de enero de 2006, se recibe informe del Servicio de Ordenación Territorial informando favorablemente la aprobación del estudio de inundabilidad al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el PATRICOVA.  
5. Análisis de la información complementaria recibida  
El día 3 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento de Moncofa remite informe de concierto previo sobre el documento denominado "Modificación del concierto previo y fijación de la política municipal sobre viviendas de protección oficial". En este se considera que es posible mantener el carácter favorable del anterior informe (emitido el 11 de abril de 2003), con las observaciones que entonces se efectuaron y las que a continuación se detallan:  
Como condición de desarrollo, los sectores de suelo urbanizable de Belcaire Norte y Sur deben asumir la obligación de llevar a cabo todas las actuaciones que se indican tanto en el estudio de inundabilidad como en el informe de la Dirección General de Planificación y ordenación del Territorio.  
El nuevo Plan General deberá ajustarse en su totalidad a lo establecido en la Ley 4/2004, de junio, de Ordenación del Territorio y de Protección del Paisaje.  
Se considera que es posible continuar con la tramitación de las actuaciones: Belcaire Norte y Sur, Palafangues y Rajadell, sin esperar a la aprobación definitiva del Plan General, siempre que se acredite su compatibilidad con el nuevo modelo territorial a establecer por este último. Sin embargo, se hace también necesario que se complete la documentación mediante un documento conjunto en el que se establezca la ordenación estructural de cada actuación en relación con la ordenación estructural de los otros sectores, así como la suficiencia de los accesos a los nuevos sectores desde las principales vías de comunicación y que se garantice, conjuntamente para todos ellos, la suficiencia de suministro de agua potable y de tratamiento de las residuales.  
Se hace hincapié en la necesidad de dar cumplimiento a lo establecido en la Ley 8/2002, de 5 de diciembre, de Ordenación y Modernización de las estructuras Agrarias de la Comunidad Valenciana.  
En virtud a todo lo que acontece, la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, con fecha 27 de septiembre de 2004, emite informe favorable al concierto previo en relación con la nueva documentación remitida por el Ayuntamiento de Moncofa, con las observaciones señaladas en el Informe.   
El día 5 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento de Moncofa remite certificado sobre aprobación provisional del "Plan Parcial, Homologación, Estudio de Impacto Ambiental del Sector Rajadell, Aprobación de la Alternativa Técnica y Adjudicación de Urbanizador y Aprobación de Ordenación detallada de suelo dotacional y zonas verdes" así como documento del plan especial de ordenación del área destinada a centro de tratamiento de residuos de la construcción y demolición y residuos voluminosos.  
En el referido certificado, de fecha 10 de abril de 2003, se hace referencia a que se ha firmado un convenio entre el agente urbanizador y la asociación de interés urbanístico en el cual se dice: "[?] La depuradora se extraerá del suelo dotacional y se ubicara en la parcela que se enfrenta a la depuradora existente próxima al sector.", lo que se cita en las anteriores líneas ha sido modificado por el Ayuntamiento, entendiéndose que no se desarrollará ninguna actuación hasta que la nueva depuradora se encuentre operativa. Por lo que no se podrá desarrollar el sector de Rajadell hasta que se ejecute la nueva depuradora lo que cambia la propuesta primitiva del Ayuntamiento que proponía desarrollar los sectores Rajadell y Palafangues antes que los otros sectores, para lo cual se ampliaría la depuradora existente estando esta en servicio hasta la puesta en funcionamiento de depuradora que abarcará la totalidad del municipio. El proyecto de esta nueva depuradora se recibió en la Dirección General de Gestión del Medio Natural en fecha 9 de noviembre de 2004.  
El día 9 de noviembre el Ayuntamiento de Moncofa remite documentación sobre proyecto de abastecimiento de agua potable, realizado por la empresa FACSA, planos de trazado de línea eléctrica y el proyecto de la nueva EDAR.  
El proyecto de abastecimiento viene a suplir la carencia de recursos para los otros sectores que se quieren desarrollar en el municipio, Belcaire Norte, Belcaire Sur y Bobalar, ya el suministro para los sectores Rajadell y Palafangues está garantizado con los excedentes y asignaciones actuales existentes en el municipio según certificado del Servicio Municipal de Aguas Potables de Moncofa.  
El proyecto de la depuradora viene a justificar la necesidad de una planta de depuración de aguas residuales, realizándose una previsión de capacidad y ocupación de suelo, a partir de unas hipótesis de consumo y vertido para un año horizonte, considerándose, además, la plena ocupación del techo, residencial y terciario, construido, presente y futuro, en todo el municipio.  
En fecha 11 de noviembre de 2004, el Servicio Municipal de Aguas Potables del Ayuntamiento de Moncofa, informa al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental que sí existe disponibilidad de recursos hídricos para las actuaciones de los Sectores Palafangues y Rajadell, según las previsiones de zonas verdes, dotacionales y edificabilidad máxima definida en el Proyecto (497 viviendas en el Sector Rajadell), que supondrían una dotación punta prevista de 641 m³/día para este Sector. Estos recursos se prevé que procedan del actual excedente de 400 m³/día de la planta de osmosis inversa existente y del volumen asignado al municipio de 1.525 m³/día de agua potable, procedente del Consorcio Concesionario de Aguas (red de abastecimiento de la Plana). También se indica en este informe que dicha disponibilidad no supone merma alguna para el resto del municipio.  
Los demás certificados aportados se ajustan en forma y contenidos a lo solicitado.  
Afecciones legales  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario, denominado «LIC", aunque puede ser afectado por la actuación el LIC denominado "Els Alguers de Borriana-Nules-Moncofar" situados en la playa, a 400m del ámbito de estudio.  
En la zona de actuación no aparecen espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de Interés, Paisaje Protegido), Zonas Húmedas registradas en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valeriana, ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000, LICs propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración, ni vías Pecuarias.  
En referencia a la presencia de Vías Pecuarias no discurre ninguna por el ámbito de estudio, existiendo en el municipio dos vías pecuarias: la Colada del Camino de Cabra y la Vereda del Serradal.  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:  
Patrimonio Cultural: El término municipal cuenta con un total de 4 yacimientos catalogados en el Inventario de Patrimonio. Se indica que, en las proximidades del área de estudio se encuentra el poblado romano de Rachadell, que actualmente está sepultado por la carretera, según la cartografía temática, si bien en la descripción que consta en la ficha del yacimiento se indica que su ubicación está a la salida del pueblo en la parte izquierda de la carretera, donde terminan las casas. Esta zona puede coincidir con la zona de actuación. En el ámbito de la actuación puede existir un yacimiento arqueológico y etnológico, siéndole aplicable la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
PATRICOVA: Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba definitivamente el Plan de Acción territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana. En dicho acuerdo se incluye parte del área de la actuación como zona con nivel de riesgo de inundación 3.  
En este sentido el informe de inundabilidad ha sido informado favorablemente por el Servicio de Ordenación Territorial. Este informe concreta el riesgo de inundación en la zona a escala 1:2000, quedando el sector fuera de riesgo de inundación.  
Los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Consideraciones ambientales  
El área de actuación, se caracteriza por estar actualmente ocupada por cultivos agrícolas, generalmente hortofrutícolas. Por su condición de terrenos de cultivo, en el área existe una red de acequias para el riego de los mismos, destacando por su importancia las denominadas como del Comú y de Saneamiento. Además, las acequias comunican las marjales de Nules y Almenara, así como el frente litoral de la desembocadura del río Belcaire.  
Pese a no existir ningún espacio natural protegido en la zona de actuación, en las proximidades conviene citar la existencia de 3 LIC's como son: Els Alguers de Borriana-Nules-Moncofar a menos de 400m, La Marjal de Nules a unos 800m y La Marjal de Almenara a menos de 3km. El municipio cuenta además con la presencia de la microrreserva de flora de la playa de Moncofa, situada a 3km del ámbito de estudio.  
La zona de actuación se encuentra sobre suelos con cantos, gravas, arcillas y limos.   
La vulnerabilidad a la contaminación de aguas subterráneas, se cataloga como medio en la zona occidental y muy alto en el tercio oriental. Supondrá una de las limitaciones importantes a tener en cuenta a la hora de aplicar medidas preventivas y correctoras.  
La accesibilidad a las aguas subterráneas también se encuentra catalogada como muy alta en la zona oriental.  
No existen riesgos de desprendimiento ni deslizamiento.  
La capacidad agrológica del suelo es muy elevada en todo el ámbito de estudio  
El riesgo de erosión actual en el ámbito de estudio, según la cartografía del COPUT, se describe como muy bajo, pasando a ser moderado en el plano correspondiente al riesgo potencial.  
La vegetación actual en el área de estudio está compuesta por cítricos y otras especies agrícolas cultivables.  
Entre la fauna y flora, destaca la posible presencia de Galápago Europeo (Emys orbicularis).  
Se determina el clima de la zona como clima Mediterráneo, concretamente perteneciente al clima litoral septentrional con temperaturas suaves y una precipitación media de 500 l/m²  
La zona de actuación se encuentra ocupada en su mayor parte por campos de cultivo. Su fisiografía es plana completamente. El paisaje es el propio de un ambiente rural.  
Referente al análisis socioeconómico, se trata de un municipio que ha sufrido un aumento de la población durante los últimos 20 años.   
Si bien se concreta el riesgo de inundación de la zona quedando el sector fuera de riesgo, como medida preventiva, el estudio de inundabilidad propone la elevación de la cota del terreno de las parcelas urbanizables mediante relleno de 40 centímetros en las parcelas lindantes con la zona inundable. Se debe garantizar que los materiales necesarios procedan de cantera o zona de préstamo autorizada.  
En referencia a la presencia de Vías Pecuarias, en el término municipal existen dos (una vereda y una colada), aunque ninguna de ellas afecta al ámbito de estudio.  
El paisaje del ámbito de estudio es eminentemente agrícola, conformado por campos de cítricos y algunas edificaciones rurales de pequeño porte.  
Respecto al patrimonio arqueológico, próximo a la zona afectada por la actuación existe un yacimiento catalogado e identificado por la conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
La gestión de las aguas residuales generadas y las pluviales deberán separarse en redes de saneamiento distintas y se requiere la construcción de una estación depuradora suficientemente capacitada para el tratamiento de las aguas residuales generadas.   
Actualmente las instalaciones de depuración existentes en el municipio de Moncofa no son capaces de asumir el tratamiento del agua que ocasiona el incremento de población previsto por el sector. Por ello se prevé la ejecución de una nueva EDAR a cargo de los sectores urbanizables, con capacidad de tratamiento para 108.330 habitantes-equivalentes, con un volumen de tratamiento en temporada alta de 20.000 m³/día y tratamiento terciario para 5.800 m³/día con destino a agua de riego (se indica con destino a campo de golf y zonas verdes). El vertido del agua residual depurada se tiene previsto realizarlo al río Belcaire a la cota de 13 m.s.n.m, a 300 m de la desembocadura.  
Las aguas residuales que se generen por la ejecución del sector pueden tener efectos ambientales adversos en caso de no gestionarse adecuadamente, estimándose que deben adoptarse medidas preventivas y correctoras adicionales a las ya previstas con este fin.  
Siendo que el Ayuntamiento de Moncofa no dispone actualmente de Ordenanzas de vertido al alcantarillado ajustadas al Modelo de Ordenanza de Vertido al Alcantarillado Municipal elaborado por la Entidad de Saneamiento y la Federación Valenciana de municipios y Provincias, se deberá incorporar a la normativa del sector las exigencias derivadas de la misma.  
La generación de residuos puede ocasionar, si la gestión no es adecuada, impactos paisajísticos, sobre el suelo, acuíferos, etc y aun siéndolo requieren de infraestructuras que generan un impacto territorial allí donde se implanten. Se producirá como consecuencia del desarrollo el sector un incremento considerable en la producción de residuos sólidos urbanos, inertes, etc- Habiéndose indicado por parte del Ayuntamiento que se hace cargo de su gestión hasta que se implanten las instalaciones previstas en el Plan Zonal de Residuos.  
El crecimiento del municipio requiere el estudio sobre la viabilidad del mismo basándose en la disponibilidad de lugar para depositar los residuos que se generen en el municipio, en respuesta a esto, el Ayuntamiento ha aportado un plan especial para fijar la ubicación de un centro de tratamiento de residuos de la construcción y demolición y residuos voluminosos y así adecuar el planeamiento del municipio al Plan Zonal de residuos de la Comunidad Valenciana de las Zonas III y VIII, área de gestión 2.  
El agua como recurso, se verá afectado por el sustancial incremento en el consumo de recursos hídricos para el consumo de la población.  
Los movimientos de tierras vinculados con el desarrollo del sector tienen unas repercusiones ambientales de carácter territorial ya que suponen el consumo de tierras externas al sector, ya sea del propio municipio o fuera de él, además de la generación de ruidos, polvo, alteraciones de paisaje, etc.  
En cualquier caso, debido a que además del Plan parcial propuesto para el Sector Rajadell, concurren otros cuatro Planes Parciales (Palafangues, Belcaire Norte, Belcaire Sur y Bobalar) en el mismo municipio, se podrían generar importantes impactos ambientales si este aumento no es acompañado de la necesaria previsión de infraestructuras e integración conjunta de éstas en el marco de un planeamiento general. En este sentido, y como se comenta en el análisis de la información complementaria recibida, el Ayuntamiento de Moncofa ha realizado una modificación del documento de concierto previo del PGOU para integrar las actuaciones propuestas en el marco de dicho PGOU. Este nuevo documento de concierto previo ha sido informado favorablemente por la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial, incluyendo observaciones que aseguren la compatibilidad con el nuevo modelo territorial a establecer. Estas observaciones consisten en la necesidad de elaborar un documento conjunto en el que se establezca la ordenación estructural de cada actuación en relación a la de los otros sectores y la justificación de la suficiencia de los accesos a los cuatro sectores que se están tramitando actualmente desde las principales vías de comunicación, así como que, conjuntamente para todos ellos, se garantiza la suficiencia de suministro de agua potable y de tratamiento de las aguas residuales y una correcta gestión de los residuos sólidos urbanos.  
Consideraciones jurídicas  
- El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del articulo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento (Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
- Según el articulo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
- Según el artículo 13, apartado 2, del decreto 119/2003, de 11 de Julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribuye a la Dirección General de Gestión del medio Natural la competencia sobre Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de "Homologación y Plan Parcial del Sector "Rajadell" del término municipal de Moncofar, cuyo promotor es el Ayuntamiento de Moncofa, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en las condiciones establecidas en el apartado segundo de la presente propuesta.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Respecto al riesgo de inundación, la actuación estará a lo dispuesto en el informe del Servicio de Ordenación Territorial sobre el Estudio de Inundabilidad de la Marjalería de Castellón remitido en fecha 9 de enero de 2006, siendo responsabilidad del Ayuntamiento el cumplimiento del mismo.  
2. Respecto a la preservación de los valores naturales de fauna de interés para la conservación, deberán realizarse estudios de detalle por personal cualificado con el fin de determinar la presencia de galápago europeo o común (Emys orbicularis) y establecer, en su caso, las modificaciones y correcciones en el sector, así como las medidas preventivas adecuadas para la preservación de los valores existentes. El referido estudio debe ser supervisado y aprobado por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad, así como la aplicación de las modificaciones y medidas que se establezcan en el mismo.  
3. Se deberán cumplir las observaciones citadas en el informe de concierto previo emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial con fecha 27 de septiembre de 2004.  
4. Respecto a la gestión de los residuos sólidos, el Ayuntamiento deberá hacerse cargo de su gestión cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
5. Se deberá evitar efectuar cualquier proceso de contaminación que afecte especialmente al ámbito de la cuenca de Afección de la Marjal de Nules.  
6. Paralelamente a la ejecución del sector, se efectuarán las infraestructuras previstas en materia de depuración de aguas residuales correspondientes de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las instalaciones en el momento del inicio de ocupación. Las infraestructuras se desarrollarán con cargo proporcional al sector según lo establecido en la Modificación del concierto previo. La gestión de las instalaciones de depuración de aguas residuales previstas para los nuevos sectores urbanizables se realizará por una entidad gestora que garantice el correcto funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
Para el correcto funcionamiento del sistema de saneamiento se construirá, para dar servicio a los usos previstos, una red separativa de pluviales y residuales.  
Se deberá obtener autorización de vertido de las aguas residuales y pluviales por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar  
7. Se ajustarán las condiciones de vertido al alcantarillado de acuerdo con el modelo de ordenanza de vertido a la red de alcantarillado municipal elaborado por la entidad de saneamiento y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
8. El material necesario para realizar la explanada del sector (incluidos los rellenos para elevar la cota del terreno indicados en el estudio de inundabilidad) deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada, debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
9. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
10. Deberá justificarse la suficiencia de los accesos al sector de acuerdo con lo indicado en el documento de Modificación del concierto previo del PGOU de Moncofa.  
11. Respecto a las posibles afecciones a los elementos integrantes del patrimonio histórico - artístico, se deberá dar cumplimiento al informe emitido por la conselleria de Cultura, Educación y Deportes anteriormente expuesto. En todo caso se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
12. Con carácter anual, y como complemento al Programa de Vigilancia Ambiental, el Ayuntamiento realizará un informe, que se remitirá el último mes del año a esta Dirección General y que contemple los siguientes aspectos:  
a. Volumen y destino final de los residuos sólidos generados en el municipio a lo largo del año.  
b. Volumen y procedencia de los recursos hídricos consumidos por el municipio a lo largo del año.  
Capacidad de depuración de la EDAR en relación con el aumento de la población, volumen de aguas residuales tratadas en el año, y calidad y destino final del efluente.  
13. Todos aquellos proyectos vinculados al desarrollo del sector que se encuentren incluidos en los supuestos contemplados en la legislación de impacto ambiental deberán someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 13 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 16/05 AIA  
Título: Declaración de Interés Comunitario de la Instalación de una bodega para elaboración, embotellado, almacenamiento y exportación de vino en Chiva (Valencia)  
Promotor: Allied Domecq Wines España, SA. (antes Bodegas y Bebidas, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección Territorial de Valencia de Territorio y Vivienda.  
Localización: T.M. de Chiva, partida de Guarrach, polígono catastral 29, parcelas nº 44, 45, 46, 47 y 110.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la Declaración de Interés Comunitario de la Instalación de una bodega para elaboración, embotellado, almacenamiento y exportación de vino en Chiva (Valencia)  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Se propone el traslado de la actividad industrial de Bodega para elaboración, embotellado, almacenamiento y exportación de vinos llevada a cabo por Allied Domecq Wines España, SA. (antes BODEGAS Y BEBIDAS, SA.),en Avenida Novelista Blasco Ibáñez nº 2 de Alboraya (Valencia), junto a la playa de la Patacona, a unos terrenos clasificados como Suelo No Urbanizable sin protección, utilizando para ello una Declaración de Interés Comunitario.  
Para la implantación de la nueva bodega la firma promotora dispone de una parcela con una superficie de 44.312,00 m², que comprende las catastrales nº 44, 45, 46, 47 y 110 del polígono 29, partida de Guarrach, del término municipal de Chiva.  
La topografía de la parcela presenta desniveles de hasta 10 m. en su eje E-O, que se aprovecharán para ubicar el cuerpo principal de la nueva bodega semienterrado para minimizar su impacto visual y propiciar su aislamiento térmico.  
La ejecución del proyecto tendrá lugar en tres fases que se describen a continuación.  
1ª Fase: Implantación   
Las actuaciones previstas en esta fase son:  
- Edificio industrial dedicado a nave de almacenamiento en depósitos de acero inoxidable, con una superficie ocupada en planta y construida de 5.790,00 m² y una altura de alero de 12,50 m. Este edificio se construirá semienterrado aprovechando la topografía del terreno.   
Su construcción se estudiará a base de estructura prefabricada de hormigón, cerramientos constituidos por paneles prefabricados incorporando capa de aislante térmico, cubierta a base de paneles aislantes tipo "sándwich" y pavimento terminado con capa de mortero epoxi o loseta de gres industrial.  
Se proyectará sin entrada de luz natural por su función de almacenamiento de vino en depósitos y dotada de instalación forzada de ventilación e instalación de climatización que se diseñará con un máximo aprovechamiento de la energía solar para obtener un importante ahorro energético.  
- Nave de procesos adosada lateralmente a la anterior, con pavimento a cota 2 m. inferior al de ésta y dotada de ventilación e iluminación natural mediante lucernarios y ventanas. La diferencia de cota tiene por objeto facilitar el trasvase por gravedad de los vinos desde su almacenamiento a procesos o expedición, con el consiguiente ahorro energético y mantenimiento de la calidad de los vinos.  
La nave ocupará una superficie de 1.096,78 m² y una altura de alero de 5,50 m. y su función será la de alojar los equipos precisos para someter a los vinos a los distintos tratamientos que intervienen en su proceso de elaboración. También se ubicarán en ella recintos tales como almacén de productos enológicos, taller, sala de máquinas, etc.  
- Servicios y laboratorio. La edificación que alojará los servicios sanitarios para el personal y el laboratorio se proyecta con pavimento a la misma cota que la solera de la nave de proceso y parcialmente adosada a la fachada E de esta nave y a la N de la nave de almacenamiento. La superficie construida será de 511,00 m² con una altura de alero de 3,50 m.  
- Oficinas. Las oficinas y demás servicios complementarios se ubicarán en un edificio de 793,42 m² anexo a la fachada E de la nave de depósitos. Su diseño y materiales constructivos serán acordes con el entorno para lograr una máxima integración en el paisaje.  
- Otros recintos.Se realizará un sotano bajo la planta del edificio de oficinas. Adosado a la fachada N de la nave de proceso se proyecta un muelle de 420,84 m² para las operaciones de carga y descarga  
Además, en el exterior de las edificaciones se ubicarán 3 depósitos metálicos para almacenamiento de alcohol.   
También se realizarán en esta fase las obras de infraestructura correspondientes a accesos, viales interiores y patios de maniobra, jardinería, vallado de la parcela, red separativa de saneamiento y acometidas de servicios. A viales y patios de maniobra se destinan 8.228 m² y a zonas ajardinadas 3.397,74 m².  
El volumen total de los depósitos de almacenamiento en acero inoxidable de distintas capacidades que se proyectan instalar en la nave de almacenamiento de la nueva bodega será del orden de 200.000 Hl. Y el volumen previsto de vino a elaborar anualmente será del orden de 600.000 Hl.  
2ª Fase: Ampliación I   
Esta 2ª Fase tendrá como fin ampliar la actividad de la bodega con el proceso del embotellado de parte de sus elaborados finales.  
Para esta actividad, que inicialmente pretende producir y comercializar unos 4.000.000 de botellas/año, será preciso la ampliación de la bodega en unos 2.166,00 m² para la ubicación de la línea de embotellado, almacén de cajas, etc.  
Esta ampliación se proyecta realizarla en prolongación de las naves de almacenamiento en depósitos y de procesos.  
3ª Fase: Ampliación II  
Se contempla realizar una 3ª Fase dirigida a completar el proceso de elaboración, incorporando los equipos precisos para el procesamiento de las uvas y la fermentación de los mostos o pastas correspondientes.  
Para la implantación de esta fase, en la que inicialmente se piensan procesar unos 2.000.000 Kg. de uvas al año, será necesaria la ampliación de la superficie construida en 2.834,10 m² para la ubicación de las líneas de recepción, selección y procesamiento de las uvas, depósitos vinificadores, depósitos para fermentación de mostos con control de la temperatura de fermentación, etc.  
Además de las construcciones e infraestructuras descritas se realizarán las instalaciones básicas para el funcionamiento de la bodega, tales como:  
- Instalación eléctrica, que comprenderá línea de transporte de energía a media tensión, estación transformadora a ubicar en la parcela y distribución de fuerza motriz y alumbrado a todas las secciones de la bodega.   
- Instalación de agua industrial que partira del punto que en su momento se determine mediante tubería enterrada, almacenamiento en depósito de regulación, equipo descalcificador, equipos de bombeo y red de tuberías para la distribución del agua a las diferentes secciones de la bodega que la precisan.  
- Instalación de aire comprimido.  
- Instalación de nitrógeno.  
- Instalación de climatización.  
- Instalación para almacenamiento de alcohol.  
- Instalación contra incendios.  
- Instalación para tratamiento de residuales.  
Justificación del emplazamiento  
La elección del lugar de instalación de la bodega dirigida a la producción, almacenamiento, embotellado y exportación de vinos de calidad, está basada en los siguientes condicionantes, según se refleja en el EIA:   
- Necesidad de una parcela de gran superficie para la ubicación de las edificaciones industriales y sus posibles ampliaciones, patios de maniobra, viales interiores, etc.  
- Situada lo más próxima posible a la zona de producción de uvas, mostos y vinos "en rama" que van a constituir sus materias primas y enclavada en una zona amparada por una D.O. para garantizar la calidad de los elaborados.  
- Suficientemente alejada de núcleos urbanos e industriales para evitar posibles incidencias negativas de éstos (olores, polvos, etc.) sobre la calidad de los vinos.  
- La parcela debe de estar dotada o poderse dotar de las infraestructuras necesarias para el ejercicio de la actividad de que se trata, tales como acceso, acometidas de energía eléctrica y agua, evacuación de residuales, etc.   
Información pública  
La declaración de interés comunitario y estudio de impacto ambiental promovido por la mercantil Bodegas y Bebidas, SA. fueron publicados en el diario "Las Provincias", de fecha 30 de mayo de 2005 y en el DOGV nº 5027, de 14 de junio de 2005.  
Durante el periodo de información pública no tuvo entrada en el registro oficial del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia propuesta ni alegación alguna respecto al proyecto, según consta en certificado remitido a esta Dirección General por la Dirección Territorial de Valencia de la conselleria de Territorio y Vivienda fecha 19 de julio de 2005.  
En fecha 19 de septiembre de 2005, la misma Dirección Territorial remite oficio por el que dan traslado de una copia de las alegaciones presentadas ante el Ayuntamiento de Chiva, siendo documentación complementaria a la diligencia ya remitida el 19 de julio de 2005.   
Se presentan alegaciones respecto al proyecto por parte de dos titulares catastrales colindantes a las parcelas donde pretende llevarse a cabo la referida instalación.  
Hay que destacar las alegaciones de Mª Teresa Ferrer Sánchez respecto al impacto que va a ejercer la instalación sobre las parcelas colindantes, tanto en su construcción como posteriormente en el desarrollo de su actividad. También alega la falta de solicitud de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar en relación al camino a seguir por la escorrentía natural y las redes de riego de la comunidad de regantes y el barranco de la Canaleja (en el caso de las aguas residuales), desconociendo por donde pretende el promotor realizar la conducción y qué parcelas privadas afectaría.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 31 de enero de 2005 se recibe en esta Dirección General de Gestión del Medio Natural la documentación para iniciar el proceso de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Con fecha de registro de salida 17 de mayo de 2005 se pide al promotor ampliación de la documentación presentada en los siguientes aspectos:   
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Justificación legal de la disponibilidad de agua que abastezca la bodega.  
- Informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el artículo 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
Con fecha de registro 25 de julio de 2005 tiene entrada en esta conselleria escrito del promotor en el que indica los siguientes hechos:  
- Se ha solicitado informe de conformidad con la normativa de protección del Patrimonio Cultural (adjuntan fotocopia).  
- El suministro del agua necesaria para la bodega está previsto a través de la Cooperativa Valenciana pozo Ferrajón de Godelleta (Valencia), para cuyo fin la sociedad Allied Domecq Wines España, SA. (antes Bodegas y Bebidas, SA.), ha adquirido una parcela que está incluida en la red de distribución de riego de dicha Cooperativa, con sus correspondientes derechos de agua y opción de ampliarlos. (adjuntan fotocopia del certificado emitido por el Secretario del Consejo Rector de la mencionada Cooperativa, acreditando su condición de socio y de estar integrados en la red de distribución de riegos)  
- Ha sido solicitado al organismo de cuenca, la Confederación Hidrográfica del Júcar, informe favorable sobre la disponibilidad y compatibilidad del consumo de agua derivado de la implantación de la bodega (se adjunta fotocopia de la solicitud).   
Con fecha de registro de salida 29 de noviembre de 2005 se pide al promotor una nueva ampliación de documentación, debiendo presentar justificación legal que acredite el destino del efluente de la depuradora (contrato con gestor de residuos o cualquier otra alternativa) y Proyecto de Actividad, además de la documentación solicitada en el escrito de 17 de mayo.   
El 15 de diciembre de 2005 tiene entrada en esta conselleria escrito del promotor en el que hacen constar que entregan la siguiente documentación:  
- Certificado emitido por el Secretario del Consejo Rector de la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón en el que se acredita disponer de 21 Títulos y la cantidad de agua que con ellos corresponde (fotocopia de fax).  
- Contrato con el gestor de residuos VICENTE AGUILAR E HIJOS, SL. para la retirada de las aguas residuales (fotocopia de fax).  
- Proyecto de Actividad presentado en el Ayuntamiento de Chiva, con fecha 3 de agosto de 2005, y anexo con el contenido solicitado por dicho Ayuntamiento, incluyendo el Proyecto de la Estación Depuradora de Aguas Residuales.  
- Fotocopia del escrito recibido de la conselleria de Cultura, Educació i Esport comunicando el resultado negativo de la prospección Arqueológica y Etnológica con anexo de dicho informe de prospección.  
Se observa que en el anexo al proyecto de solicitud de licencia de actividad se adjuntan nuevos planos de las oficinas y modificación de superficies construidas respecto a las que aparecían en el EIA.   
Con posterioridad el promotor aporta fax de 22 de diciembre de 2005 de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en el que se informa favorablemente el EIA a los efectos patrimoniales.   
Afecciones legales  
No se produce ningún tipo de afección sobre espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, Zonas Húmedas, ZEPAs, LICs propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración, ni vías pecuarias.  
Consideraciones Ambientales  
El EIA valora como moderados los impactos de la instalación sobre el suelo y sobre el paisaje y como compatibles los producidos sobre la atmósfera, el ecosistema, el clima, la fauna y la flora, el patrimonio arqueológico y las infraestructuras.  
Las aguas pluviales, procedentes de las cubiertas de las edificaciones y superficies pavimentadas, serán recogidas en una red exclusivamente para ellas y conducidas a una escorrentía natural del terreno.  
El agua necesaria para el funcionamiento de la instalación procederá del pozo "La Contienda", explotado por la Coop. V. Pozo Ferrajón. La dotación mensual que corresponde por los 21 Títulos que posee la empresa para el riego de las parcelas 150 y 110 del polígono 29 es de 840 m³, lo que supone al año 10.080 m³. Según consta en el EIA, el consumo máximo de agua de la empresa, una vez realizadas las ampliaciones será de 14.000 m³, cantidad superior a la que le corresponde por los 21 Títulos. Según fotocopia-fax de certificado de la Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón, si se diera un consumo superior a la dotación determinada por los Títulos que un socio posee, se le aplicaría una tarifa especial, sin estar establecido actualmente un límite del consumo por exceso.   
Es necesario informe favorable del organismo de cuenca competente, en este caso de la Confederación Hidrográfica del Júcar, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el artículo. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat Valenciana, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Como se ha comentado anteriormente, las necesidades de agua en la nueva bodega se cifran en unos 14.000 m³/año, de los que 5.500 m³ se destinarán a los primeros lavados con destino a la alcoholera y 700 m³ será agua incorporada a los procesos productivos. Los 7.800 m³ restantes serán aguas residuales (industriales y fecales). Estas agua residuales que suponen un vertido medio diario de 21,37 m³/día, considerando 365 días/año y de 34,82 m³/día considerando 224 días/año laborables, están debidamente caracterizadas por los análisis realizados por AINIA en la bodega de Valencia.  
El EIA presenta dos alternativas para la evacuación de las aguas residuales: una primera consistente en instalar un sistema de depuración que permita obtener un efluente apto para ser utilizado en una pequeña parte para el riego de la zona ajardinada de la parcela y para riego de apoyo de la plantación de cepas existente y el resto para ser vertido al barranco de la Canaleja, previa autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar de ambos usos. La segunda alternativa, caso de no ser posible la primera, será su evacuación periódica en camión cisterna por una empresa autorizada para su posterior gestión.   
Hay que destacar que según se refleja en el Proyecto estación de tratamiento de aguas residuales, de bodega de almacenamiento y exportación de vino de la sociedad Allied Domecq Wines España SA, en Chiva (Valencia), la EDAR está dimensionada para un caudal máximo de 20 m³, lo que equivale a que la planta es capaz de tratar hasta un máximo de 7.300 m³ anuales. Según se refleja en el EIA, el volumen anual de aguas residuales será de 7.800 m³, por lo que la EDAR no estaría suficientemente dimensionada.   
El efluente vertido deberá cumplir las Directivas 91/271/CEE y la Directiva 98/15/CEE sobre el tratamiento de las aguas residuales urbanas.  
El promotor presenta copia de contrato con la mercantil Vicente Aguilar e Hijos, SL. para que ésta se encargue de la gestión de las aguas depuradas, estableciendo los requisitos a cumplir por los vertidos para su retirada, siendo éstos:  
- Conductividad inferior a 3.000 mS/cm  
- PH entre 6 y 8  
- EC50 superior a 3.000 p.p.m.  
- DQO inferior a 10.000 p.p.m.  
- Ausencia de metales pesados y cianuros  
- No inflamable  
En el caso de que los efluentes provinientes de la depuradora fuesen reutilizados para el riego de jardines y riegos de carácter agrícola será necesaria la concesión o autorización administrativa por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Será necesaria la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de los efluentes provinientes de la depuradora al barranco de La Canaleja.  
Los fangos provinientes de la EDAR, según el EIA serán evacuados a vertedero autorizado o utilizados como compostage en uso agrícola. Para ser utilizados con fines agrarios, estos lodos deben ajustarse a los límites de concentración de metales establecidos en el Real Decreto 1310/1990 de 29 de octubre.   
El impacto de la actividad de la industria sobre la atmósfera es considerado en el EIA como compatible puesto que no habrá calderas de vapor que necesiten algún combustible como gas, gasóleo o fuel por lo que la emanación de gases procedentes de la combustión, así como las emisiones de dióxido de carbono pueden considerarse cero. Las necesidades de agua caliente se cubrirán con sistemas de energía solar de agua caliente sanitaria y para la pasteurización de los vinos se utilizará un pasteurizador eléctrico de bajo consumo por lo que tampoco necesita ningún sistema de combustión. Al margen de la pequeña cantidad de CO2 que se producirá en la fermentación de los mostos y de N que se utilizará para la inertización de los depósitos de almacenamiento, el impacto de la actividad de la industria sobre la atmósfera será inapreciable.   
En el EIA se exponen una serie de sistemas y medidas para la evacuación de los residuos sólidos, semi-sólidos y líquidos para que la implicación de éstos sobre el ecosistema sea mínima:  
a) Residuos procedentes de los procesos de vinificación:  
- Los residuos del proceso de clarificación, que suponen 6.450 Hl/año serán llevados en su totalidad a la alcoholera para la recuperación del alcohol y bitartrato potásico.  
- Los residuos de filtración, constituidos por los productos filtrantes (diatomeas y perlitas) y el vino y sustancias por ellas retenidas, que representan alrededor de 40.000 Kg. al año, serán enviados a vertedero de orgánicos autorizado.  
- Los raspones de los racimos de uva supondrán alrededor de 120.000 Kg./año. Su destino será fábricas de piensos para su incorporación a los mismos, a ganaderos de la zona para ser utilizados como camas para el ganado o para su incorporación al terreno para mejorar la textura del suelo agrícola.  
- Los orujos y las lías procedentes del proceso de vinificación serán evacuados a la alcoholera para su procesamiento en la misma para la obtención de alcohol.  
b) Otro tipo de residuos no peligrosos. Su eliminación se llevará a cabo según el tipo de residuo de que se trate:  
- Las basuras como RSU tendrán como destino vertedero de orgánicos.  
- El papel y cartón, plásticos, vidrio, palets de madera y cartuchos de tinta serán entregados a gestor autorizado para su reciclado.  
La empresa está adherida a un sistema integrado de gestión de envases SIG (punto verde Ecovidrio), y realiza una declaración de envases comercializados anualmente, descripción de envases puestos en el mercado y compromiso del plan empresarial de prevención (cumplimiento de la ley 11/97 de envases y residuos de envases y RD 782/1998 de 30 de abril).   
c) Para los residuos peligrosos se seguirán los requisitos para la eliminación mediante gestor autorizado para residuos peligrosos cumpliendo la legislación vigente (Ley 10/2000 de 12 de diciembre de la Comunidad Valenciana y el RD 833/1988).  
La empresa está inscrita en el Registro de Pequeños productores de residuos tóxicos y peligrosos (producción < 10 Tn/año) en la conselleria de Territorio y Vivienda desde el 3 de octubre del año 2000 con el número 46-08808.  
Medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental  
La empresa establece una serie de medidas protectoras y correctoras que se han ido enumerando anteriormente. Según el EIA, la actual bodega de la firma promotora en Valencia, tiene actualmente certificado por AENOR su sistema de gestión medioambiental de acuerdo con los requisitos de la norma UNE-EN-ISO 14001:2000 y que es intención prioritaria de la firma el que la nueva bodega mantenga también la citada certificación.  
Durante la fase de construcción se realizará un control del movimiento de tierras para, para garantizar el traslado de los sobrantes de excavación, si los hubiera, a vertedero autorizado. Finalizadas las obras, la Dirección facultativa ordenará se proceda a la adecuación y limpieza de todas las áreas de terreno afectadas por las mismas.  
En caso de que durante la ejecución de las obras se produjese algún hallazgo de restos arqueológicos, se paralizarán éstas y se comunicará el hecho a la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura.  
En el ejercicio de la actividad, por parte de empresas especializadas y autorizadas, se realizarán controles analíticos periódicos de los vertidos líquidos. Respecto a los residuos sólidos y semisólidos o pastosos obtenidos en el proceso industrial, se llevará un registro de las cantidades evacuadas y sus destinos.  
Consideraciones finales  
La línea eléctrica que abastecerá la instalación se encuentra grafiada en el nº 1.12 del "anexo al proyecto de solicitud de licencia de actividad para la instalación de una bodega de elaboración y almacenamiento de vino para Allied Domecq Wines España, SA.", observándose que si el trazado definitivo es éste, no necesitaría evaluación de impacto.  
Tras el estudio de la documentación aportada y una vez contrastado su contenido con la requerida se concluye que:  
- Los efluentes deberán cumplir las Directivas 91/271/CEE y la Directiva 98/15/CEE, sobre el tratamiento de las aguas residuales urbanas.  
- Respecto a los lodos producidos se aportan los datos de los valores límite de concentración de metales que, según el Real Decreto1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la Utilización de los Lodos de Depuración en el Sector Agrario, se pueden utilizar con fines agrarios.  
Según el artículo 6.1 del RD 1310/1990 los Entes locales y demás titulares, en su caso, de estaciones depuradoras de aguas residuales facilitarán al órgano competente de la Comunidad Autónoma correspondiente y con periodicidad anual la información siguiente:  
a) Las cantidades de lodo producidas y el destino de las mismas, con especificación de aquellos lodos que se utilicen en la actividad agraria.  
b) La composición y características de los lodos producidos y los destinados a la actividad agraria, establecida con la frecuencia y sobre los parámetros que se recogen en el anexo II A, utilizando los métodos analíticos y de muestreo definidos en los anexos II A y II C del antedicho Real Decreto.  
c) El tipo de tratamiento realizado sobre los lodos de depuración tal como se definen en el artículo 1º, b).  
d) Los nombres y domicilios de los destinatarios de los lodos tratados y las zonas de utilización de éstos.  
Consideraciones jurídicas  
1. Para la realización del proyecto examinado resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo20 de la Ley 4/1992, de 5 de junio de 1992 de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable y del artículo 5º de la Ley 2/1989. Valenciana), de 3 de marzo de Estudios se Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación la Declaración de Interés Comunitario de la Instalación de una bodega para elaboración, embotellado, almacenamiento y exportación de vino en Chiva (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo: Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. La EDAR se dimensionará con capacidad suficiente para depurar como mínimo los 7.800 m³ anuales de vertido de aguas residuales previstos en el EIA.  
2. Se presentará el informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto al cambio de uso del agua proviniente del pozo "La Contienda", explotado por la   
Cooperativa Valenciana Pozo Ferrajón, teniendo en cuenta que la cantidad de agua necesaria para abastecer la instalación supera la cantidad que corresponde al promotor por los Títulos que posee.  
3. En el caso de que los efluentes provinientes de la depuradora fuesen reutilizados para el riego de jardines y riegos de carácter agrícola será necesaria la concesión o autorización administrativa por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
4. Será necesaria la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de los efluentes provinientes de la depuradora al barranco de La Canaleja.  
5. En cuanto a los lodos producidos y su adecuación al uso agrario se deberá cumplir lo indicado en el art. 6.1 del RD 1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la Utilización de los Lodos de Depuración en el Sector Agrario. Previamente a la aplicación de los lodos con fines agrícolas, se deberán caracterizar los mismos para conocer su viabilidad y en el caso de no cumplir lo indicado se deberá realizar una adecuada gestión de los mismos, mediante transporte a vertedero controlado.   
6. Con carácter anual, y como complemento al Programa de Vigilancia Ambiental, se realizará un informe, que se remitirá el último mes del año a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, que contemple los siguientes aspectos:  
- Resultados de las características físico-químicas de las analíticas realizadas del agua una vez depurada, con periodicidad mensual.  
- Caracterización tanto cualitativa como cuantitativa de los lodos producidos y gestión realizada de los mismos.  
- Comprobación de las medidas correctoras e integración paisajística.  
7. Se prestará precaución a las aguas pluviales, procedentes de las cubiertas de las edificaciones y superficies pavimentadas que serán recogidas en una red exclusivamente para ellas y conducidas a una escorrentía natural del terreno.  
8. La evacuación de los residuos sólidos, semi-sólidos y líquidos se llevará a cabo de acuerdo con los sistemas y medidas establecidos en el EIA para que la implicación de éstos sobre el ecosistema sea mínima.  
Tercero: Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto: La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de enero de 2006. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 106/05-AIA   
Promotor: Sílices y Kaolines Martí SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia.   
Objeto del proyecto: Extracción de arenas y arcillas en la concesión derivada del P.I. denominado "Laura Nº 2728".  
Localización: Municipio de Alpuente (Valencia).  
Ref. órgano sustantivo: MIEXCD.2000/6.JGG/aan  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características del proyecto  
La concesión Laura Nº 2728, se proyecta para explotar arenas caoliníferas y arcillas en terrenos del Cretácico.  
El sistema de explotación previsto es mediante cantera con arranque por retroexcavadora de cadenas y pala frontal de neumáticos, con reutilización de los estériles extraídos en labores de restauración (sistema parecido al que se sigue en una minería de transferencia).   
La longitud del frente de explotación es de 50 metros, la dirección del avance es este-oeste, y se desarrolla en 7 bancos de 5 metros de altura y bermas de 5 metros de anchura. El talud de los bancos individuales es de 45º. El talud general tiene una pendiente de 28º. La planificación minera evita la formación de depresiones estancas.  
Para acceder al lugar se acondicionaría el firme del camino existente mediante una base de zahorra artificial de 30 cm.  
La cantera se cierra perimetralmente mediante una valla.  
La escorrentía superficial que llega aguas arriba de la cantera se canaliza y conduce fuera de la explotación mediante una cuneta perimetral.  
El material edáfico original se acopia con menos de 2 metros de altura y en zonas que no interfieran con las labores; se siembra de gramíneas hasta su empleo en la restauración. El volumen estimado es de unos 8.900 m³.  
El transporte de las rocas comerciales se realiza mediante camiones tipo "bañera" de 25 m³ hasta el punto de destino. En los trabajos de restauración se emplea un dúmper.  
Las reservas de zahorra ascienden a 201.700 m³ y las reservas de rocas comerciales son unas 377.582 toneladas. La producción anual esperada es de 50.000 m³ y la vida de la cantera es de 5 años.  
Las rocas sin valor comercial (estériles) se emplearán para rellenar los taludes y la plaza de la cantera durante la restauración.   
No existen construcciones fijas.  
La mano de obra necesaria se establece en 3 operarios a un solo turno de 8 horas, con un total de 200 días hábiles al año.  
Alternativas  
El titular atiende a la existencia del recurso y dentro de la concesión dice que existen dos posibles emplazamientos de la cantera, uno situado al sur y otro al norte.   
El sitio del sur se encuentra a 190 metros de la Granja de Gil Abad y lo desestima por su proximidad.   
El promotor explica las razones medioambientales del emplazamiento situado al norte de este modo: "[...] el condicionante que ha determinado la ubicación de la zona de explotación propuesta ha sido la búsqueda de una zona que presentase el menor impacto ambiental posible".  
Tramitación Administrativa  
Tramitación   
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia ha remitido con fecha 2 de junio de 2005 un Proyecto de Explotación, Estudio de Impacto Ambiental, Plan de Restauración, Documento de Síntesis y Memoria Técnica de Medidas Correctoras de la Contaminación Atmosférica.  
2. Información Pública  
El anuncio de la solicitud de la Concesión Derivada se anunció en el Boletín Oficial de la Provincia nº 243, el 13 de octubre de 2005; una vez transcurrido el período de 30 días hábiles no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Se ha solicitado un informe al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
Informes sectoriales  
El informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio explica que el Sabinar de Alpuente es un área montañosa de predominio forestal, con importantes áreas de cultivo intercaladas, en la zona predomina la sabina albar, constituyendo formaciones más o menos densas; se encuentra escasamente poblada, donde se hace patente la influencia de las Sierras de Gúdar y Javalambre, debido a la presencia significativa de formaciones de pino albar y sabina rastrera.  
Entre los hábitats destacables en la zona, están los bosques endémicos con Juniperus, los carrascales y diversos tipos de matorrales de montaña. Las especies que abundan en la zona son: Circaetus gallicus, Hieraetus pennatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus y Bubo bubo. Entre los quirópteros, especies como Myotis bechsteinii o Barbastrella barbastrellus.  
La zona del proyecto de explotación no afecta a ninguno de los hábitats definidos en la Directiva 92/43/CEE. No obstante, en las proximidades se encuentran los hábitats denominados bosques endémicos de Juniperus spp (su Código Red Natura 2000 es el Nº 9561) y encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia (código 9340).  
La explotación de la concesión Laura 2728 puede causar sobre el LIC Sabinar de Alpuente efectos desfavorables y apreciables.   
Vistas las consideraciones anteriores, éste Servicio emite informe desfavorable.  
Afecciones legales  
La concesión minera se sitúa dentro del ámbito territorial del LIC Sabinar de Alpuente; éste LIC figura en la lista aprobada por Acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 10 de julio de 2001, en virtud de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
La explotación de la concesión Laura 2728 causaría sobre el LIC Sabinar de Alpuente efectos desfavorables y apreciables.   
2. Identificación y valoración de los impactos  
El estudio de impacto ambiental ha identificado y valorado la mayoría de los impactos, aunque no se han contemplado los efectos que causaría la explotación de la Concesión Laura 2728 sobre el LIC Sabinar de Alpuente.   
El Plan de Restauración no logra la integración geomorfológica de la cantera en su entorno: la ladera donde se proyecta la explotación posee una pendiente natural máxima del 30%; una vez explotada la cantera y restaurada, parte de la nueva ladera adquiere una pendiente del 50% y el resto se transforma prácticamente en una plaza horizontal. El diseño de la cantera no permite una restitución topográfica naturalizada, que confiera una pendiente y modelado adecuados para recuperar un aspecto fisiográfico concordante con el de su entorno natural.  
El ancho del camino de acceso es insuficiente para la circulación de los camiones y maquinaria, por lo que resulta necesario efectuar desmontes y terraplenes adicionales, con los que se crearían nuevos impactos que no han sido identificados ni valorados.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
El titular no considera la posibilidad de restaurar por fases el área afectada, de manera que se puedan compatibilizar y simultanear labores de extracción y de restauración, a fin de reducir la magnitud temporal de los impactos.  
Los materiales edáficos originales se almacenan temporalmente para su reutilización posterior en la revegetación, pero no son suficientes para recubrir una superficie de restauración más extensa que la superficie natural existente.   
El titular propone en el apartado 5.2 del estudio de impacto ambiental, una plaza de cantera "[...] de una suave inclinación del 1%, lo que permitirá disminuir la velocidad de drenaje de las aguas de escorrentía, produciéndose la decantación de la mayor parte de la carga sólida en la propia superficie de la cantera hasta que alcancen sus cursos naturales". La pendiente propuesta daría lugar a encharcamientos; además, la documentación técnica no menciona los sistemas para que decanten o depositen las partículas finas transportadas por la escorrentía superficial que discurre por la cantera, antes de llegar a su punto de descarga natural.  
El notable aumento de la pendiente del terreno restaurado respecto al terreno existente puede ocasionar deslizamientos en masa, que pongan en peligro las revegetaciones realizadas. El titular no aporta los datos ni los cálculos geotécnicos, no es posible conocer si la ladera restaurada será estable en las condiciones más adversas, el tipo de rotura y el valor del factor de seguridad correspondiente.  
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de extracción de arenas y arcillas en la concesión derivada del Permiso de Investigación Laura Nº 2728 y su restauración, dado que la propuesta presentada ocasionaría sobre el LIC Sabinar de Alpuente efectos desfavorables y apreciables en un entorno muy rico en especies vegetales y fauna; además el hueco minero una vez restaurado no se integra geomorfológicamente en el entorno y perdura como un impacto crítico.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente estimación de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, a 18 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 162/05 AIA  
Título: Plan Parcial de Mejora Sector "Galiana Golf" en el T.M. de Carcaixent (Valencia).  
Promotor: Ayuntamiento de Carcaixent.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Localización: Partida del Garrofer Negre o Pla Galiana situada al Noreste del Término Municipal de Carcaixent, Valencia.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La finalidad del proyecto consiste en la delimitación de un ámbito de actuación que permita la implantación de un hotel de alto estánding y una infraestructura deportiva complementaria en suelo actualmente clasificado como no urbanizable común.  
Mediante este proyecto se pretende la reclasificación de Suelo No Urbanizable Común a Suelo Urbanizable, de aproximadamente 1.207.898 m².  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El área cuya reclasificación se pretende se localiza al noreste del término municipal de Carcagente, entre los límites con Alzira y Simat de la Valldigna. En concreto los terrenos se encuentran en la denominada Partida del Garrofer Negre o Pla de Galiana al pie de los Bancales de Chorat.  
El sector limita al norte con el término municipal de Alzira y con la urbanización "La Vall d'Aigües Vives", al sur con suelo no urbanizable protegido de Carcaixent, al este con el camino del Garrofer Negre y al oeste con el suelo no urbanizable de Carcaixent.  
Planeamiento vigente y propuesto  
Carcaixent cuenta con un Plan General de Ordenación Urbana que fue aprobado definitivamente el 28 de mayo de 1998.  
La clasificación actual de suelo en el ámbito del sector propuesto, según dicho Plan General es de Suelo No Urbanizable Común.  
Ordenación prevista y usos  
En el sector planteado se incluye la implantación, de un hotel de alto standing en una parcela de 18.608 m², y de un campo de golf de 18 hoyos, con una superficie de 563.429 m², ubicado principalmente en la cuna del valle.  
Los usos dominantes serán recreativo-deportivo y hotelero, como usos compatibles plantean estacionamiento, equipamientos e infraestructuras, y como usos prohibidos los restantes.  
Tramitación administrativa  
En fecha 27 de septiembre de 2005 la Dirección Territorial de Valencia remite Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según acuerdo plenario de fecha 9 de diciembre de 2004, se acuerda aprobar provisionalmente la programación de los terrenos incluidos en el Programa de actuación Integrada denominado Galiana Golf.  
1. Información pública  
El estudio de impacto ambiental junto con la documentación del proyecto se expuso al público, según anuncios publicados en el diario Levante de fecha 10 de agosto de 2004, y en el Diari Oficial de la Generalitat número 4824, de 20 de agosto de 2004.   
Según certificado de fecha 17 de enero de 2005 durante el periodo de información al público se presentaron 56 alegaciones, de las cuales 50 son de carácter ambiental.   
2. Resumen de las alegaciones  
Las alegaciones de carácter ambiental se dividen en dos grupos:  
- 32 alegaciones de carácter general en las que exponen los siguientes argumentos:  
- Falta de estudio de alternativas en el estudio de Impacto Ambiental.  
- Infravaloración de los efectos ambientales, base para determinar cualitativamente el impacto ambiental del proyecto, consumo de recursos hídricos, contaminación de acuíferos.  
- La zona de actuación está protegida y la realización del proyecto pondría en peligro las masas forestales.  
- Falta documentación en la que se represente el grado de aceptación de la población afectada por el proyecto.  
- 18 alegaciones con el argumento principal del consumo de agua, uso de herbicidas, rentabilidad económica, las conexiones a servicios.  
Como respuesta a las alegaciones en fecha 3 de diciembre de 2004, el técnico de Medio Ambiente del Ayuntamiento de Carcaixent, realiza informe, con las siguientes conclusiones:  
- En cuanto a la falta del estudio de alternativas, se puede considerar que en el estudio de impacto previo, se realiza una justificación de la idoneidad del terreno, etc.  
- En cuanto a los movimientos de tierras considera que siendo una parcela abancalada dedicada a la actividad agrícola, el suelo se encuentra alterado y por lo tanto el impacto negativo es moderado.  
- En cuanto a la utilización de productos fitosanitarios considera que para la actividad agrícola también son necesarios y que por lo tanto el medio ya está afectado, así como de los controles a los que están sometidos dichos productos en cuanto a su afección al medio.   
- Comenta las medidas correctoras propuestas.  
- Responde en cuanto al consumo hídrico, los sistemas de depuración a utilizar.  
- En cuanto a las masas forestales, comenta que no existe afección a masas forestales protegidas, de la no incidencia de la actuación sobre las masas forestales debido a la existencia de campos de cítricos.  
- Existen planteadas en el proyecto medidas en materia de prevención de incendios forestales.  
- En cuanto al grado de aceptación social no se impone una metodología concreta en la ley de impacto, pero que se le podría solicitar.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 21 de octubre de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural, tras observar carencias en la documentación enviada, solicita al ayuntamiento:  
En cuanto a la tramitación administrativa:  
1. Se debe presentar copia de todas las alegaciones presentadas, tal y como se recoge en el artículo 21 del Real Decreto 162/1990 del 15 de octubre del Consell de la Generalitat.  
En cuanto a la documentación técnica:  
1. Se debe presentar el documento correspondiente al Plan Parcial de Mejora y Proyecto de Urbanización, junto con planos de la ordenación pormenorizada del sector, etc.   
2. Se debe presentar análisis y cartografía del suelo forestal afectado, e incendios en la zona del proyecto.  
3. Se debe presentar en formato digital la delimitación georeferenciada del sector.  
4. Se debe presentar autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, autorizando el cambio de uso de las aguas, cuya concesión actual es de riego agrícola a riego de campo de golf, así como del aprovechamiento de las aguas residuales depuradas procedentes de la depuradora de la Vall d'Aigües Vives.  
5. Se debe presentar certificado de la entidad gestora de la depuradora en construcción de la Vall d'Aigües Vives, reflejando el acuerdo adoptado para la ampliación de la misma y en el que se informe sobre la viabilidad para asumir la gestión de las aguas residuales generadas por el desarrollo del sector.   
6. Se debe presentar certificado adjuntando informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio, sobre la disponibilidad de agua potable en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo del proyecto planteado, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
7. Se deberá asegurar la correcta gestión de residuos generados por el desarrollo del sector, presentando certificado del organismo gestor en el que asuma la gestión del aumento de Residuos Sólidos Urbanos generados.  
8. Se debe indicar el trazado de la red de aguas pluviales y destino de las mismas.  
9. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
En fecha 21 de noviembre de 2005, el Ayuntamiento envía solicitud realizada por el promotor a Confederación Hidrográfica del Júcar en la que solicita el cambio de uso del agua destinada a riego agrícola a uso recreativo, el aprovechamiento de las aguas provenientes de la EDAR de Aigües Vives y en la que explica la no afección a los cauces existentes en el ámbito del sector.  
En fecha 29 de noviembre de 2005 la Dirección Territorial de Valencia envía documentación remitida por el promotor, que consta de:  
1. Anexo al estudio de paisaje.  
2. Certificado del arquitecto municipal en que resuelve que para depurar las aguas resultantes necesitan una depuradora con 100 m³ de capacidad.  
3. Informe de Aguas de Valencia de 10 de noviembre de 2005, según el cual existe posibilidad de abastecer las necesidades derivadas del proyecto.  
4. Informe de 4 de noviembre de 2005 de la conselleria de Cultura en el que autoriza a realizar la prospección arqueológica.  
En fecha 2 de diciembre de 2005 la Dirección Territorial de Valencia envía documentación remitida por el promotor, que consta de:  
1. Copia de las alegaciones.  
2. Documento de adecuación a acuerdo plenario.  
3. Documento de Plan Parcial de Mejora y Programa de actuación Integrada.  
4. Informe de afección a terrenos forestales.  
5. Proyecto de Concesión para reutilización de las aguas depuradas con destino a riego.  
Informes sectoriales  
Se realiza consulta en fecha 28 de octubre de 2005 al Servicio de Conservación de la Biodiversidad, la cual se contesta por dicho Servicio mediante informe, de fecha 15 de noviembre de 2005, en el que se realiza una descripción de la flora, fauna y hábitats presentes en la zona de actuación, y concluye que de hacerse un campo de golf se deben mantener las áreas naturales y escarpes del sur de mayor interés para especies de flora y fauna, así como que el aumento del componente urbanístico de dicho área conllevará con una disminución de la biodiversidad.  
En fecha 28 de octubre de 2005 se realiza consulta al Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal, la cual se contesta por dicho Servicio mediante informe, de fecha 16 de noviembre de 2005, en el que se confirma la existencia de afección a una zona incendiada en el año 1999 y donde aparecen grafiadas las zonas forestales.  
Informe de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte de fecha 4 de noviembre de 2005, en el que autoriza a la prospección arqueológica de la zona de actuación.  
Certificado de Aguas de Valencia de fecha 10 de noviembre de 2005, en el que se garantiza el suministro de agua potable.  
En fecha 29 de noviembre de 2005 el Área de Evaluación Ambiental, solicita informe al Área de Urbanismo, sobre el estudio de paisaje presentado por el promotor.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPA designadas para formar parte de la Red Natura 2000.   
2. De acuerdo con el anexo I de la directiva 92/43/CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales de la fauna y flora silvestres, las comunidades vegetales de esta área son las siguientes:  
En las estribaciones del área sur existen zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (6220), prados calcáreos cársticos o basófilos Sedetum micrantho-sediformis (6110), catalogadas como hábitat de interés prioritario.  
En el centro y norte, pinadas dominadas fisionómicamente por un dosel arbolado de Pinus Halepensis, pero con elementos de diversas comunidades vegetales como Querco cocciferae-Lentiscetum.  
3. Según la cartografía de las zonas incendiadas aparece una zona incendiada en el año 1999 que afecta a la zona sur del sector, en el límite con el término municipal de Simat de Valldigna. Dicha zona no podrá ser objeto de reclasificación tal y como recoge el artículo 14 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
4. Existen dos barrancos en el área de actuación, el Barranco de Barsella que se encuentra en una zona que el promotor se compromete a respetar, y también el Barranco Pla de Galiana.   
En este sentido hay que tener en cuenta el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas, sus reglamentos y demás disposiciones que lo desarrollen. Para cualquier tipo de actuación que se quiera ejecutar en el dominio público hidráulico y/o dentro de su zona de policía aparte de respetar la servidumbre de paso mínima de 5 metros, tendrá como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de la autorización del Organismo de Cuenca de acuerdo con la legislación. Siendo la zona de policía de 100 metros a partir de ambas márgenes contados hacia el exterior.  
Consideraciones ambientales   
1. En el sector planteado actualmente predomina la actividad agrícola, aunque en conjunto está formado por un mosaico de áreas naturales, formado por diferentes hábitats naturales de flora y fauna, y las áreas antropizadas de cultivo.   
2. Como riesgos el sector se encuentra afectado por una erosión actual y potencial muy alta en prácticamente todo el ámbito del Sector, riesgo de desprendimiento muy alto en la ladera de elevada pendiente situada al sur del sector.  
Existe una vulnerabilidad a la contaminación de aguas subterráneas alta y muy alta en la zona designada para la implantación del campo de golf. En el Estudio de Impacto Ambiental se establecen medidas correctoras y preventivas para evitar y reducir la contaminación de aguas y suelos.  
3. Respecto al suelo forestal se ha consultado el Inventario Forestal de la Comunidad Valenciana que forma parte del Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, aprobado por Decreto 106/2004, de 25 de junio de 2004, del Consell de la Generalitat. Tanto la pinada del norte y centro del sector, así como los escarpes del sur dominados por pinos y matorral, y el barranco de Barsella y sus márgenes, se encuentran catalogados como suelo forestal. En el proyecto se reclasifican dos de estas zonas pero con el compromiso de preservarlas de la actuación. Los escarpes localizados en el suroeste del sector, se incluyeron inicialmente en el ámbito de la actuación, pero tras el acuerdo de fecha 27 de enero de 2005, se excluyen del área a reclasificar.   
4. Agua potable: Se presenta certificado de aguas de Valencia, de fecha 10 de noviembre de 2005, en el cual informa de la capacidad de abastecimiento de agua potable para los 150 m³/día de consumo estimado para abastecer a la población resultante de la construcción del hotel.   
5. Aguas residuales: Existe una EDAR, que se encuentra en ejecución y se localiza cerca del Sector planteado, planteada para resolver la depuración de las aguas resultantes de 2000 habitantes- equivalentes. El promotor presenta proyecto en el que contempla la ampliación de dicha depuradora, mediante un módulo de tratamiento biológico de 100 m³/día y un sistema de tratamiento terciario mediante filtración previa a la cloración.  
No se presenta certificado o acuerdo por el que la entidad gestora de la EDAR, que se encuentra en ejecución, autorice dicha ampliación o asuma los caudales generados por la implantación del sector.  
6. Agua destinada al riego de campo de golf: Según los cálculos realizados en el estudio de impacto ambiental, el caudal estimado para el riego de los 18 hoyos proyectados es de 228.281 m³/año. Dicho caudal se pretende cubrir en un 80% con agua residual depurada proveniente de la EDAR que se encuentra en ejecución y que se quiere ampliar, y en un 20% con los recursos subterráneos existentes en la finca. Para ello el promotor remite informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el que solicita el cambio de uso de agua para riego agrícola a uso recreativo de 228.281 m³/año y el aprovechamiento de las aguas provenientes de la EDAR comentada, todo ello condicionado a la aprobación del PAI propuesto, de la minoración para el momento de la apertura del citado campo de golf del consumo de agua previsto de 228.281 m³/año, el compromiso de la minoración paulatina del uso del agua proveniente del acuífero en la misma proporción en que la EDAR incremente el volumen de agua tratada.  
7. Se realiza una previsión de los residuos sólidos urbanos generados, pero no se presenta certificado en el que la entidad gestora asuma la gestión de dichos residuos.  
8. En cuanto a los usos propuestos en el Plan presentado, como dominantes serán recreativo-deportivo y hotelero, como compatibles estacionamiento, equipamientos e infraestructuras y prohibidos los demás. El uso hotelero únicamente se admite en la parcela planteada de 18.608 m², autorizándose en el resto únicamente el uso deportivo'recreativo campo de golf.  
9. Campo de golf, evaluación de impacto ambiental: El Estudio de Impacto Ambiental se refiere al Plan Parcial y aunque hace referencia al campo de golf, se considera que para poder evaluarlo se debe disponer de proyecto técnico y un Estudio de Impacto Ambiental específico del campo de golf.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. En el artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental para la Declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Programa de Actuación Integrada del Sector Galiana Golf en el T.M. de Carcagente (Valencia) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Con respecto a los usos previstos en el sector, se admite el uso hotelero únicamente en la parcela de 18.608 m², y en los 563.429 m² restantes se permite únicamente el uso deportivo-recreativo campo de golf, quedando excluidos todos los demás. En caso de proponer un cambio de uso de suelo deberá someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.  
2. Considerar el campo de golf previsto en la urbanización únicamente como un uso contemplado en la normativa urbanística del sector. Esta Declaración de Impacto Ambiental no incluye la evaluación del proyecto del campo de golf, requiriendo para su aprobación, el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, así como el Reglamento que la desarrolla.  
Independientemente de la evaluación de impacto ambiental que deberá efectuarse en su momento del campo de golf, el riego del mismo, así como de las zonas verdes ajardinadas deberá efectuarse, tal y como se indica en el Estudio de Impacto Ambiental, con aguas residuales depuradas con el grado de depuración necesario, debiendo disponer de la autorización preceptiva del Organismo de Cuenca.  
3. Existen principalmente dos zonas de terreno forestal inventariadas, según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, incluidas en la reclasificación del suelo pretendida. Dichos terrenos corresponden a la pinada del norte y centro del sector, y el barranco de Barsella y sus márgenes, y según la cartografía presentada se denominan como "zonas que por su vegetación o topografía deben preservarse en el proyecto de diseño de campo de golf". No se ha justificado la reclasificación de dichos terrenos y se considera que la mejor manera de preservarlos o protegerlos es manteniendo su clasificación y usos. Por lo tanto, se deben excluir de la actuación dichos terrenos que mantendrán su clasificación de Suelo No Urbanizable Común.   
4. El desarrollo del sector quedará condicionado a la puesta en funcionamiento de la EDAR de La Vall de Aigües ViVes y Monasterio de Aguas Vivas, debiendo además llevarse acabo la red de saneamiento que impulse las aguas residuales generadas por el hotel proyectado hasta la referida EDAR, así como las conducciones de agua residual depurada para el riego del campo de golf previsto y las zonas verdes ajardinadas. Se deberán obtener las autorizaciones correspondientes para la conexión y ampliación de la EDAR proyectada.   
En el caso de que no estuviera en funcionamiento dicha EDAR, se deberán tener previstas provisionalmente las instalaciones de depuración necesarias que garanticen el correcto tratamiento de las residuales generadas, así como las autorizaciones de vertido por el órgano competente en su caso.  
5. Los residuos sólidos inertes deberán trasladarse a vertederos autorizados para tal fin. Respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos, se deberá cumplir lo establecido en el Plan Integral de Residuos y en el Plan Zonal correspondiente. El desarrollo urbanístico del sector se supeditará a obtener informe favorable de la Dirección General de Calidad Ambiental relativo a las instalaciones con capacidad suficiente que garantice la correcta gestión de los residuos generados.  
6. Para el vertido de las aguas pluviales recogidas en el sector a los barrancos existentes, se deberá obtener la autorización correspondiente del Organismo de Cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
7. Se debe presentar informe favorable, del Área de Urbanismo de Valencia de la conselleria de Territorio y Vivienda, sobre el estudio de paisaje presentado.  
8. Las especies vegetales arbóreas y arbustivas naturales, así como las manchas de vegetación natural presentes en el mismo deberán, en lo posible, conservarse e integrarse en el sector.  
Igualmente se efectuarán plantaciones en las zonas verdes y campo de golf del sector, para su integración en el entorno forestal utilizando especies vegetales propias de la serie de vegetación natural de la zona así como de cultivos tradicionales en la misma, evitando el uso de especies exóticas, excepto las especies cespitosas en el campo de golf, que serán no invasoras.   
9. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
10. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
11. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 24 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 199/05 AIA  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector Norte del PGOU de Carcagente  
Promotor: Ayuntamiento de Carcagente  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia   
Localización: Término Municipal de Carcagente, Valencia  
- Linde norte: Término municipal de Alzira y el borde del camino-barranco de Vilella.  
- Linde sur: La llamada ronda Norte.  
- Linde este: La CV-41 Carcagente-Alzira y parcelas industriales consolidadas.  
- Linde oeste: la Avenida de la Ribera.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la programación de un sector del suelo previsto en el Plan General como no urbanizable común, mediante la reclasificación a suelo urbanizable de uso terciario.  
El promotor justifica la necesidad de la actuación, por la presión empresarial que viene solicitando suelo donde asentar actividades de servicios complementarios, por lo que se propone ampliar suelo terciario suficiente como para permitir consolidar, en el ámbito del término municipal de Carcaixent, un ambicioso complejo comercial de ocio y servicio.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El Término Municipal de Carcaixent se sitúa en la Comarca de La Ribera Alta, dista 40 km de Valencia, y presenta una superficie total de 59,39 km² y una altitud media de 31 metros sobre el nivel del mar.  
El área de estudio se encuentra situada al norte del Término Municipal, ocupando el Sector proyectado una superficie de 145.512 m². Los lindes son:  
- Linde norte: término municipal de Alzira y el borde del camino-barranco de Vilella.  
- Linde sur: la llamada ronda Norte.  
- Linde este: la CV-41 Carcaixent-Alzira y parcelas industriales consolidadas.  
- Linde oeste: la Avenida de la Ribera.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El Planeamiento vigente de Carcaixent, está constituido por el Plan General de Ordenación Urbana, aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 24 de mayo de 1998.  
La clasificación actual de suelo en el ámbito del Sector propuesto, según dicho Plan General es de Suelo No Urbanizable Común.  
Ordenación prevista y usos  
El Plan ordena el suelo en ámbitos homogéneos sujetos a unas determinadas condiciones de destino privado o público, uso y edificación. Estos son:  
Zona terciaria: edificación cerrada baja densidad  
Zona terciaria: edificación cerrada densa  
Zona industrial: edificación abierta  
El resto de superficie está sometido al régimen de suelo dotacional público y lo compone: zonas verdes, parque urbano natural y red viaria.  
Todo el suelo destinado a parque natural, formará una sola área de reparto denominada AR-Norte, con una superficie total de 145.512 m². El aprovechamiento tipo de correspondiente al área de reparto es 0,7532 unidades de aprovechamiento (metros cuadrados de techo homogeneizado) por metro cuadrado de suelo.  
Cumpliendo con el artículo 13.6 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, el promotor efectúa una reserva de 145.512 m² de Suelo No Urbanizable Protegido con carácter de dotación de parque público natural perteneciente a la red primaria.   
Tramitación Administrativa  
En fecha 7 de noviembre de 2005 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remite Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según acuerdo plenario de fecha 28 de abril de 2005, se acuerda aprobar provisionalmente el Plan Parcial de Mejora y el Estudio de Impacto Ambiental de la alternativa técnica presentada.  
1. Información pública  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias de fecha 18 de febrero de 2005, y en DOGV número 4953, de 24 de febrero de 2005.   
Según certificado del Ayuntamiento de Carcaixent, de fecha 28 de abril de 2005, durante el periodo de información pública se presentaron 4 alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones  
Ninguna de las 4 alegaciones presentadas en respuesta a la información pública se considera de carácter ambiental.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 16 de noviembre de 2005 la directora general de Gestión del Medio Natural, tras observar carencias en la documentación enviada, solicita al ayuntamiento:  
En cuanto a la tramitación administrativa:  
1. Certificado del resultado del trámite de información pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos.  
2. Copia de las alegaciones presentadas.  
3. Copia de los informes evacuados en contestación a los mismas.  
4. Certificado del acuerdo de aprobación provisional del proyecto.  
En cuanto a la documentación técnica:  
1. Se deberá presentar el estudio realizado por el CEDEX denominado "Cartografía de Riesgo de Inundación en la Ribera del Júcar", en el que se muestra que el área de estudio se encuentra fuera de todo riesgo de inundación, ya que según el PATRICOVA la zona objeto de estudio, presenta un riesgo de inundación de nivel 5 y por lo tanto se debería realizar un estudio de inundabilidad.  
2. Se plantea construir parte del sector en la zona de policía del Barranco de Vilella, por lo que se deberá presentar autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, tal y como se regula en el Real Decreto 849/1986 de 11 de abril por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico y en el Real Decreto Legislativo 1/2001, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas. También se deberá presentar dicha autorización para el vertido de las aguas pluviales al Barranco de Vilella.  
3. En cuanto a las vías pecuarias, Cañada de los Montes de Granada y Colada de azagador de Vilella que se encuentran afectadas por la construcción del sector, se debe presentar el tratamiento que se les pretende dar ante el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, remitiendo informe favorable del mismo ante esta Dirección General.  
4. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
Ante este requerimiento el ayuntamiento en fecha 24 de noviembre de 2005, contesta presentando la siguiente documentación:  
En cuanto a la tramitación administrativa:  
1. Certificado del resultado del trámite de información pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos.  
2. Copia de las alegaciones presentadas.  
3. Copia de los informes evacuados en contestación a los mismas.  
4. Certificado del acuerdo de aprobación provisional del proyecto.  
En cuanto a la documentación técnica:  
1. Estudio realizado por el CEDEX, así como contestación a la aportación de documentación relativa al Barranco de Vilella y a las Vías Pecuarias de los Montes de Granada y Colada Azagador de Vilella.  
2. Solicitud de informe a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
En fecha 20 de diciembre de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural, realiza requerimiento en el que reitera algunos aspectos ya solicitados en el anterior escrito:  
1- En cuanto al punto 2 del requerimiento de documentación anterior, aunque el borde del camino-barranco de Vilella quede excluido del sector, parte del éste se proyecta dentro de los 100 m de policía del barranco de Vilella, y por lo tanto se precisa informe de Confederación Hidrográfica del Júcar en el que la autorice dicha construcción, tal y como se regula en el Real Decreto 849/1986 de 11 de abril por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico y en el Real Decreto Legislativo 1/2001, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
2. En cuanto a las Vías Pecuarias presentes en el sector, se reitera la necesidad de presentar informe favorable del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, en que se acepte la propuesta de integración de las mismas en el sector.  
En fecha 23 de enero de 2005 el Ayuntamiento de Carcaixent, remite la solicitud de informe realizada a la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la actuación en zona de policía del Barranco de Vilella.  
Informes sectoriales  
La Dirección General de Gestión del Medio Natural, en fecha 14 de noviembre de 2005, realiza consulta al Área de Urbanismo sobre el estudio de paisaje.  
La Dirección General de Gestión del Medio Natural, en fecha 29 de noviembre de 2005, realiza consulta al Servicio de Ordenación Territorial sobre el estudio de inundabilidad presentado. En fecha 13 de diciembre de 2005 dicho Servicio contesta concluyendo que el sector proyectado no se encuentra afectado por riesgo de inundación, aceptando por tanto el estudio del CEDEX presentado.  
En fecha 29 de septiembre de 2005, Aguas de Valencia, emite informe sobre el sistema de abastecimiento de la población de Carcagente, reflejando que el consumo total de la población es de 1.800.000 m³ aproximadamente.  
En fecha 3 de octubre de 2005, el arquitecto municipal, emite informe en el que estima que el consumo total derivado de la actuación es 62.292 m³/año, suponiendo un aumento de un 3,5% del consumo actual del municipio y no alcanzándose ni la mitad de la capacidad total del caudal máximo concedido.   
En fecha 15 de septiembre de 2005, el director general Corporativo de Aguas de Valencia, remite escrito en el que certifica que la empresa Aguas de Valencia SA. se encuentra plenamente capacitada para gestionar la recogida y transporte a centro autorizado de los residuos sólidos urbanos previstos en el Plan Parcial de Mejora del Sector Norte de Carcaixent.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPA designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (parque natural, paraje natural, paraje natural municipal, reserva natural, monumento natural, sitio de interés y paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas, microrreservas vegetales, montes de utilidad pública o gestionados por la administración, ni tampoco vías pecuarias.  
2. Consultado el inventario de yacimientos arqueológicos, paleontológicos y etnológicos de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, no se tiene constancia de la existencia de los mismos en el área sobre la que se proyecta la actuación. El promotor según escrito de fecha 21 de noviembre de 2005 solicita, a dicha conselleria, informe vinculante sobre la conformidad del proyecto, de acuerdo con la Ley 4/98 de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.   
3. Sobre el sector transcurren dos vías pecuarias, la Cañada de los Montes de Granada que dispone de un ancho legal de 75 metros y según el promotor de 10 m de ancho necesario y la Colada-azagador de Vilella, que según el promotor fue desviada de su trazado mediante propuesta definida en el desarrollo del Sector 1, y que dispone de un ancho legal coincidente con el necesario de 12 m.  
Se debe presentar informe favorable del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, en relación al correcto tratamiento de las vías pecuarias presentes en el sector.  
4. El área objeto de estudio se encuentra afectado por riesgo de inundación nivel 5 correspondiente a frecuencia baja y calado alto, según el PATRICOVA. Sin embargo el promotor presenta estudio de inundabilidad realizado a mayor escala de detalle, elaborado por el CEDEX y denominado Cartografía de Riesgo de Inundación en la Ribera del Júcar, concluyendo con la inexistencia del riesgo de inundación comentado.  
5. El sector propuesto limita al este con el barranco de Vilella, sin interferir, según el promotor, la zona objeto de la reclasificación urbanística con el trazado del cauce. Sin embargo tal y como se reflejó en el requerimiento de documentación realizado por esta Dirección General, la construcción en la zona de policía del barranco debe autorizarla el organismo de Cuenca correspondiente.  
Consideraciones ambientales  
1. Según la cartografía consultada de la COPUT, no existen riesgos destacables en la zona objeto de estudio, el único es el riesgo de contaminación a la contaminación de acuíferos subterráneos alto, pero que no se considera limitante, siempre y cuando se realice una correcta gestión de los residuos generados.   
2. Debido a que el 80% del área de estudio se encuentra ocupado por cultivos de cítricos, no existe vegetación natural de relevancia. Se ha observado la presencia de ejemplares de gran porte de Phoenix dactylifera que deberán ser trasladados a las zonas verdes del sector.   
3. La fuerte presencia de usos antrópicos en esta zona del término municipal, limita la posibilidad de ubicación de numerosas especies animales que requieran la presencia de una cobertura vegetal capaz de satisfacer sus necesidades bióticas y de un aislamiento adecuado con respecto al hombre. Por lo que no se tiene constancia de la existencia de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción.  
4. Agua potable  
Según informe de Aguas de Valencia de fecha 17 de octubre de 2005, el sistema de abastecimiento de agua potable a la población de Carcaixent se compone de tres perforaciones que son las siguientes:  
- Perforación Calciners que dispone de un caudal de 25 l/s.  
- Perforación de C/ Gandía en la que se dispone de un caudal de 105 l/s.  
- Perforación de Font de la Parra o Puig Gros que dispone de una caudal de 28 l/s.  
El informe concluye con un consumo total anual de la población de 1.800.000 m³ aproximadamente.  
Según informe del arquitecto municipal, de fecha 3 de octubre de 2005, el consumo total estimado por la ampliación de usos en el término municipal derivado del Sector Norte se verá incrementado en 62.292 m³/año, lo que supone un incremento aproximado de un 3,5% no alcanzándose ni la mitad de la capacidad total del caudal máximo concedido.  
5. Saneamiento y depuración de aguas residuales   
La evacuación de las aguas residuales generadas se realizará mediante la conexión a la red general de Carcaixent, a lo largo de cualquier punto de la Ronda Norte. La red será separativa, y las aguas pluviales serán vertidas al barranco de Vilella, lo que implica la necesidad de autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Las aguas residuales serán vertidas a una macrodepuradora, que se encuentra en fase de ejecución, y dará servicio a Carcagente, Alzira, Pobla Llarga y Villanueva de Castellón.  
6. Gestión de residuos  
Según escrito de fecha 15 de septiembre de 2005, Aguas de Valencia SA. se encuentra plenamente capacitada para gestionar la recogida y transporte a centro autorizado de los residuos sólidos urbanos previstos en el Plan Parcial de Mejora del Sector Norte de Carcaixent.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. En el artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental para la Declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector Norte del PGOU de Carcaixent, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se deberá presentar informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se autorice, la construcción de la parte del sector planteado en la zona de policía del barranco de Vilella, así como el vertido de las aguas pluviales al mismo.   
2. El desarrollo del sector quedará condicionado a la puesta en funcionamiento de la EDAR que se encuentra en ejecución y que dará servicio a Carcaixent, Alzira, la Pobla Llarga y Villanueva de Castellón. Se deberá obtener certificado en el que la entidad gestora de la EDAR asume la gestión de las aguas residuales generadas por el desarrollo de la actuación.   
En el caso de que no estuviera en funcionamiento dicha EDAR, se deberán tener previstas provisionalmente las instalaciones de depuración necesarias que garanticen el correcto tratamiento de las residuales generadas, así como las autorizaciones de vertido por el órgano competente en su caso.  
3. Los ejemplares existentes de Phoenix dactylifera así como de Pinus Halepensis, deberán ser conservados, trasladándose a las zonas verdes del sector.  
4. Se debe presentar informe favorable, del Área de Urbanismo de Valencia de la conselleria de Territorio y Vivienda, sobre el estudio de paisaje presentado.  
5. Se debe presentar informe favorable del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, en cuanto al tratamiento que se le pretende dar a las a las vías pecuarias, Cañada de los Montes de Granada y Colada de azagador de Vilella que se encuentran afectadas por la construcción del sector.  
6. El material necesario para realizar la explanada del sector planteado deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
7. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
8. Se deberá aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 24 de enero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML