Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7845, del 05-08-2016 (2016/5697)

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/14-AIA Villena.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7845

Data del DOGV
:   05-08-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/5697

CVE


Data del document
:   06-07-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/14-AIA Villena. [2016/5697]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 52/14-AIA Villena.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 52/14-AIA.  
Títol: Explotació de recursos de la secció A, denominada Albarizas.  
  
Promotor: Acciona Infraestructures, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2013/1/03.  
Localització: parcel·les 39 i 43 del polígon 78, del terme municipal de Villena (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
Primer. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la sol·licitud d'autorització d'una explotació de recursos de la secció A, en el paratge Albarizas, del terme municipal de Villena (Alacant).  
Segon. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
Es tracta d'una pedrera de conglomerats calcaris per a aportar materials a l'obra: «Autovia A-33, Cieza-la Font de la Figuera. Tram: A-31'A-35 (La Font de la Figuera)».  
Localització i accessos  
L'explotació es localitzarà en les parcel·les cadastrals 39 i 43 del polígon núm. 78 de la localitat de Villena (Alacant).  
S'accedeix a l'explotació a través d'un camí de terra existent a l'altura del km 121 de la carretera N-344, que uneix les autovies A-31 i A-35, situat a una distància de 7.700 metres del nucli urbà de la localitat de la Font de la Figuera.  
Superfícies i límits  
El límit de l'explotació està definit per dues línies poligonals tancades compostes per 45 vèrtexs, les coordenades UTM ED50 de les quals, referides al fus 30, són les següents:  
  
Punt de referència Coordenades UTM ED50 (fus 30)  
PARCEL·LA 39 X Y  
1 680892 4292391  
2 680993 4292504  
3 681038 4292550  
4 681097 4292500  
5 681126 4292466  
6 681129 4292452  
7 681104 4292431  
8 681105 4292357  
9 681160 4292353  
10 681177 4292328  
11 681227 4292318  
12 681230 4292296  
13 681233 4292269  
14 681235 4292240  
15 681253 4292216  
16 681276 4292192  
17 681269 4292179  
18 681254 4292144  
19 681119 4292158  
20 681008 4292238  
21 680957 4292286  
22 680887 4292372  
23 680887 4292373  
24 680892 4292391  
PARCEL·LA 43 X Y  
1 680738 4292249  
2 680823 4292305  
3 680863 4292266  
4 680917 4292204  
5 681034 4292103  
6 681198 4291963  
7 681110 4291915  
8 681079 4291886  
9 681067 4291876  
10 681027 4291831  
11 681016 4291840  
12 680963 4291889  
13 680882 4291925  
14 680809 4291988  
15 680797 4291997  
16 680747 4292026  
17 680721 4292038  
18 680696 4292068  
19 680683 4292093  
20 680673 4292110  
21 680665 4292122  
22 680646 4292140  
23 680738 4292249  
  
  
La parcel·la 39 té una superfície cadastral de 13,7 hectàrees, de les quals s'explotaran 7,6 ha. En la parcel·la 43 s'explotarà una superfície de 11,6 hectàrees d'un total de 15 ha cadastrals.  
L'àrea no afectada correspondrà a les zones menys aptes i a una franja de seguretat de 5 metres d'amplària mínima respecte a parcel·les i camins contigus. Les terres de recobriment retirades es disposaran a manera de cordons en la franja de seguretat fins que el terreny estiga preparat per a la seua restauració.  
Recursos a explotar  
El recurs mineral a explotar està constituït per conglomerats calcaris del terciari, classificats com a recursos de la secció A, segons la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de Mines, per mitjà de l'extracció a cel obert.  
  
Es calcula que les reserves netes de material a extraure en l'explotació són 990.754 m³. Atés que el ritme d'extracció és de 247.688 m³/any, la vida útil de la pedrera serà de quatre anys, i es desenvoluparà en dues fases. El volum de material a extraure en la fase 1 és de 410.211 m³, i en la fase 2 és de 580.543 m³.  
Basant-se en els estudis geològics realitzats, els conglomerats s'aprofitaran en un 100 per cent, és a dir, no es farà cap separació en la mateixa pedrera i tot el que s'extraga es durà a l'obra.  
Situació actual  
La parcel·la 39 es caracteritza per un ús majoritari agrícola de secà, concretament pel cultiu d'ametlers, comptant a més amb una superfície forestal d'1,68 hectàrees. Aquesta superfície forestal conforma una garriga de Pistacea lentiscus com a espècie dominant i en la qual apareixen, en menor grau, espècies com Rosmarinus officinalis, Ulex parviflorus, Asparagus acutifolius, Coronilla juncea, Daphne gnidium i Ficus carica, entre altres. La superfície forestal de la parcel·la 39 no es veurà afectada per l'explotació.  
La parcel·la 43 està dedicada a l'aprofitament de pastos en 0,53 ha i al cultiu d'ametlers en 14,53 ha.  
Visitada la zona, es comprova que les dues parcel·les conformen dues llomes de reduïdes dimensions situades en el mateix vessant d'una xicoteta serra i separades entre si per un tàlveg. La zona sud-est de les parcel·les correspon aproximadament amb la divisòria d'aigües de la serra, de manera que està a cota més elevada que la zona nord-oest. ambdues parcel·les es troben abancalades i dedicades al cultiu de l'ametler, amb una xicoteta superfície d'ús forestal.  
Mètode d'explotació  
El sistema d'explotació a emprar serà el d'extracció a cel obert per mitjà d'un banc de treball d'altura màxima d'11 metres, i amb una inclinació de talús màxima de 30 graus respecte a l'horitzontal.  
Durant les labors d'extracció es realitzaran les rampes i vials necessaris per a accedir a la zona de l'explotació. El ferm d'aquests camins es condicionarà amb els materials existents en la pedrera.  
El material arrancat s'amuntonarà en una zona dins de l'explotació i des d'allí es carregarà, sense més tractament, sobre camions que el transportaran fins a l'obra de l'autovia A-33.  
Quan el material no siga de bona qualitat, s'apartarà a zones de la pedrera on no entorpisca el bon funcionament d'aquesta, per al seu ús posterior en les labors de restauració.  
Les labors prèvies a l'extracció consistiran en l'abalisament de la zona autoritzada, el condicionament del camí d'accés i la neteja del terreny per mitjà de desbrossament, tala i arrancada de la vegetació existent i eliminació dels residus generats perquè no constituïsquen un risc d'incendi.  
A continuació, en la primera fase es retirarà la terra vegetal i de recobriment. Aquesta s'arreplegarà en cordons d'altura inferior a dos metres en la zona de seguretat, al voltant de la superfície a explotar, per al seu ús en la restauració.  
L'extracció de material començarà en la part més elevada de la parcel·la, avançant en sentit descendent de manera que, en cada moment, només hi haja un banc obert d'explotació.  
En cap cas les labors d'extracció descendiran per sota de la cota que permeta el desaigüe natural, per a evitar problemes d'estanquitat. En aquest sentit, a mesura que avance l'activitat minera, es dotarà a la base de les plataformes d'un pendent de l'1 o 2 per cent, de manera que permeta el drenatge laminar de les aigües des de qualsevol punt cap a la zona de desaigüe situada al nord-nord-est.  
Sistema de drenatge  
Per a evitar en la mesura que es puga els processos d'erosió causats per l'escolament superficial es projecta realitzar un sistema de drenatge de les aigües superficials que inclourà:  
 Cunetes perimetrals. S'ubicaran en els límits sud i est de l'explotació i es dotaran longitudinalment amb el pendent propi del terreny. S'establirà, així mateix, un xicotet cavalló aigües avall de la cuneta perimetral, que servisca de barrera addicional en moments puntuals en què la intensitat de les pluges puga sobrepassar la capacitat de desaigüe de la cuneta projectada.  
 Obres de control de sediments: dissipadors d'energia i basses de decantació.  
Planificació de l'explotació  
L'explotació i restauració es durà a terme en tres fases:  
Fase 1  
La fase 1 s'iniciarà amb:  
- L'abalisat de l'àrea d'autorització en la parcel·la 39;  
- la construcció del camí d'accés fins al front d'explotació, i  
- el desbrossament i retirada i recollida de terra de recobriment en cordons de dos metres d'altura en els límits de l'explotació.  
A continuació s'iniciarà l'extracció de materials en la zona més elevada, que correspon al sud-est de la parcel·la, des de la cota 705.  
Les labors d'extracció avançaran de sud a nord, i finalitzaran en la cota 674 en el límit nord-oest de la parcel·la. Al mateix temps, en les zones ja explotades en les quals siga possible, s'estendrà la terra vegetal arreplegada.  
 Fase 2  
Finalitzada l'extracció de la parcel·la 39, en la fase 2 s'iniciarà l'explotació de la parcel·la 43, per a la qual cosa es realitzaran les mateixes labors prèvies que en l'altra parcel·la (abalisat, desbrossament, etc.). Les labors d'extracció avançaran de sud a nord, des de la cota 698 fins a la 672 en el límit nord-oest.  
En aquesta fase les labors d'extracció es desenvoluparan de forma simultània amb la finalització de la restauració de la parcel·la 39. Igualment s'iniciarà l'estesa de la terra vegetal arreplegada en les zones en què siga possible.  
 Fase 3  
Finalitzada l'extracció en la parcel·la 43, en aquesta fase es conclourà la restauració dels terrenys afectats.  
Finalment es repararan els desperfectes que s'hagen pogut produir en els accessos, a fi de permetre les labors de vigilància i control de la restauració.  
Calendari d'execució  
D'acord amb la documentació aportada, el desenvolupament de les fases esmentades es prolongarà al llarg de quatre anys i mig:  
 La primera fase comprendrà els 26 primers mesos;  
 la segona fase s'iniciarà en el mes 23 i s'estendrà fins al mes 48, i  
  
 la tercera fase s'iniciarà en el mes 49 i finalitzarà en el mes 54.  
Maquinària  
Per a la realització de les labors indicades, l'explotació comptarà amb la maquinària següent:  
 Tres pales retroexcavadores de cadenes, per a l'arrancada dels materials.  
 Dues pales carregadores frontals de pneumàtics, per a la càrrega del material en els camions.  
 Un buldòzer per a l'arrancada del recobriment i ripatge de les zones més dures.  
 Dos camions de 15 m³ per al transport del material fins a l'obra.  
  
 Un camió cisterna per al reg.  
Sistema de reg de pistes i plataformes  
Per al reg periòdic dels camins interns i plataformes de treball de l'explotació s'utilitzarà un camió cisterna.  
La freqüència de reg s'ajustarà a la meteorologia, augmentant el nombre de regs en els períodes secs, de manera que es mantinga el ferm en un estat d'humitat suficient per a evitar l'alçament de pols.  
  
Instal·lacions  
Per a cobrir les necessitats sanitàries s'habilitaran casetes de WC químics amb dipòsit de 250 litres de capacitat.  
Pla de restauració  
El pla de restauració proposa una topografia final de les parcel·les semblant a l'original, amb dues llomes separades per un tàlveg, encara que reduint l'altura de les llomes originals. A més, s'eliminaran la majoria dels bancals, deixant un pendent mitjà suau, amb algun bancal intermedi. La zona tocant a terreny forestal tindrà un pendent final més acusada.  
Simultàniament a les operacions d'explotació es desenvoluparan les labors de restauració, que inclouen:  
1. Condicionament de la superfície del terreny  
 Restitució del substrat edàfic estenent una capa de terra de cobertora de 0,30 metres de grossària. Aquesta terra serà la que es va retirar a l'inici de l'explotació i va ser arreplegada i mantinguda. En el cas de necessitar més terra vegetal, es portarà de l'obra de construcció de l'autovia A-33, Cieza-la Font de la Figuera. Tram A-31'A-35 (la Font de la Figuera).  
 Esmenes edàfiques  
Es realitzaran en cas necessari per a millorar les propietats fisicoquímiques de la terra aportada.  
 Treball del terreny previ a la sembra i plantació.  
2. Restauració de la coberta vegetal  
S'utilitzarà ségol, amb una dosi de sembra de 100 kg/ha. La sembra es realitzarà al novembre, per mitjà de sembradora, en línies separades 18-20 cm.  
Pla d'abandó  
Quan concloga l'explotació es realitzaran les operacions següents:  
  
 Desmantellament de serveis i instal·lacions.  
Es desmuntaran i retiraran els serveis higiènics mòbils, casetes prefabricades, etc., i també l'abalisat i qualsevol senyal present al llarg de tot l'àrea d'afecció.  
Les substàncies o materials que tinguen la consideració de residus hauran de ser rigorosament controlats i retirats, i s'entregaran a gestors autoritzats.  
 Condicionament d'accessos  
Es repararan els desperfectes que el trànsit de maquinària pesada puga haver ocasionat. La traça dels vials interiors de l'explotació que hagen d'eliminar-se s'escarificarà i posteriorment s'aportaran terres, enriquides amb el material orgànic necessari, després de la qual cosa se sembrarà el cereal tal com s'ha especificat en apartats anteriors. Les rampes que siguen necessàries per al manteniment de la restauració es deixaran en ús.  
Pla de gestió de residus  
 Residus miners  
Com a tals no es generen residus miners en la present activitat, ja que l'aprofitament del jaciment és integral.  
D'altra banda, la terra vegetal retirada del recobriment s'arreplegarà temporalment fins a la seua extensió sobre les superfícies finals en la restauració. Per tant, no es crearan enderrocs permanents en cap cas.  
  
 Residus vegetals de la tala  
Els residus vegetals produïts en la tala i arrancada es gestionaran per l'empresa promotora, que els retiraran de la pedrera perquè no constituïsquen un risc d'incendi.  
 Residus sòlids urbans  
Els residus sòlids urbans s'arreplegaran en contenidors estancs i es traslladaran periòdicament a abocador autoritzat.  
 Aigües residuals  
No es produiran aigües residuals ja que per a cobrir les necessitats sanitàries s'habilitaran casetes de WC químics, que seran gestionats per empresa especialitzada.  
Afecció paisatgística  
El projecte inclou un estudi d'integració paisatgística, tal com estableix el reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, per a valorar la incidència de la instal·lació projectada. L'esmentat estudi d'integració paisatgística va ser informat favorablement, amb condicions, pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge d'aquesta Conselleria.  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 7 d'abril de 2014, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant de la documentació tècnica i resultat del tràmit d'informació pública per a iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació de recursos de la secció A, denominada Albarizas, en el terme municipal de Villena (Alacant) promogut per Acciona Infraestructuras, SA.  
  
Amb data 6 de novembre de 2014, se sol·licita certificat de compatibilitat urbanística a l'Ajuntament de Villena.  
El 18 de desembre de 2014, es realitza un requeriment de documentació al Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
El 29 de desembre de 2014, l'Ajuntament de Villena remet certificat de compatibilitat urbanística.  
El 21 de gener de 2015, es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, ampliació de l'estudi d'integració paisatgística, a petició del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
El 27 de gener de 2015, el Servei Territorial d'Energia d'Alacant remet una còpia de diversos informes sectorials (Patrimoni, Confederació Hidrogràfica del Xúquer) i del certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Villena.  
El 13 de maig de 2015, davant de la incongruència observada entre els plànols de planta i els de perfils transversals, es requereix del promotor, a través de l'òrgan substantiu, aclariment respecte d'això.  
El 22 de maig de 2015, la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, trasllada a aquest servei l'ampliació de l'estudi d'integració paisatgística, remesa pel Servei Territorial d'Energia.  
El 7 de juliol de 2015, el Servei Territorial d'Energia d'Alacant remet documentació complementària en format digital (CD).  
El 14 de juliol de 2015, es torna al Servei Territorial d'Energia d'Alacant el CD anterior per no ser possible la seua lectura, i es requereix que es remeta novament la documentació tant en format digital com en paper.  
El 24 d'agost de 2015, el Servei de Vida Silvestre trasllada a aquest servei la documentació requerida el 13 de maig, remesa pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
El 22 d'octubre de 2015, es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, l'esmena de diversos aspectes tècnics de la documentació aportada.  
El 14 de gener de 2016, es rep per part del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant la documentació requerida.  
El 2 de febrer de 2016, es requereix al promotor, a través de l'òrgan substantiu, la justificació de la legalitat del subministrament d'aigua.  
El 19 de febrer de 2016, el promotor aporta còpia de compromís de subministrament d'aigua.  
L'1 de març de 2016 es constaten errors i deficiències en la documentació tècnica aportada en data 14 de gener, i es comprova que el compromís de subministrament d'aigua no cobreix les necessitats totals de l'explotació, per la qual cosa es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Energia d'Alacant l'esmena d'aquestes deficiències.  
  
El 8 de març de 2016, el promotor remet la documentació sol·licitada.  
El 7 d'abril de 2016, davant del desproporcionat volum d'aigua anual autoritzat en l'última còpia de compromís de subministrament d'aigua, se sol·licita confirmació d'aquesta circumstància a la societat agrària de transformació subministradora. En data de la present resolució no s'ha rebut resposta.  
Així mateix, el 7 d'abril de 2016, donada la deficiència de la documentació aportada pel promotor en data 8 de març de 2016, es requereix novament la correcció de l'esmentada documentació.  
El 5 de maig de 2016, a través de l'òrgan substantiu, es rep còpia de la documentació sol·licitada.  
  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i ho va anunciar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 7212, de 12 de febrer de 2014, amb correcció d'errors publicada en el DOCV núm. 7215, de 17 de febrer del mateix any.  
El cap del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, en data 1 d'abril de 2014, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
Consultes a administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per la Direcció General de Patrimoni Cultural i per l'Ajuntament de Villena, i remesos pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
Així mateix, en atenció a les possibles afeccions detectades, s'han sol·licitat informes de la Conselleria d'Agricultura de Castella-la Manxa i dels serveis d'Infraestructura Verda i Paisatge i de Vida Silvestre de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, en relació amb els assumptes de les seues competències respectives.  
 Informe de patrimoni cultural (16.05.2013)  
L'informe indica que el projecte no afecta el patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
 Informe de la confederació hidrogràfica del Xúquer (19.09.2013)  
L'organisme de conca indica que l'explotació no suposa afecció al domini públic hidràulic.  
La confederació recomana l'adopció de mesures per a evitar l'alteració del règim de corrents i l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, han de limitar-se els pendents dels talussos i l'altura dels bancs, per a afavorir la infiltració i reduir la velocitat de l'aigua a fi d'evitar pèrdues de sòl.  
S'adverteix que l'aigua amb què es pretén satisfer l'increment de demanda haurà de tindre un origen emparat per un dret a l'ús privatiu d'aquesta ja que, en cas contrari, es produiria una infracció administrativa.  
La confederació hidrogràfica del Xúquer emet informe favorable l'actuació.  
 Informe del Servei de Vida Silvestre (24.07.2014)  
El Servei de Vida Silvestre, consultat en relació a la proximitat del projecte a la zona d'especial protecció per a les aus, els Alforins, i a la possible afecció a les espècies Aquila fasciata i Otis tarda, informa que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni a espècies, sempre que s'adopten les mesures correctores i protectores i el programa de restauració continguts en l'estudi d'impacte ambiental.  
  
 Informe de la Direcció General de Qualitat i Impacte Ambiental de la Conselleria d'Agricultura de Castella-la Manxa (20.10.2014)  
Donada la ubicació del projecte en municipi limítrof amb la província d'Albacete, la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial comunica a la Conselleria d'Agricultura de Castella-la Manxa perquè, si és el cas, realitze les observacions que considere pertinents.  
  
La Direcció General de Qualitat i Impacte Ambiental de la Conselleria d'Agricultura de Castella-la Manxa informa que el projecte no produeix afeccions significatives sobre el territori de Castella-la Manxa, per la qual cosa no veu inconvenients a la seua consideració com ambientalment viable.  
 Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (7.09.2015)  
  
Després d'un informe previ en què es requereix ampliació de documentació, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe favorable sobre l'actuació, encara que la condiciona a:  
 Executar els camins d'accés a l'explotació amb el menor impacte visual possible i  
 combinar espècies herbàcies i exemplars de port arbori en la restauració.  
  
Consideracions ambientals  
Primer. Emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es desenvoluparà en les parcel·les 39 i 43 del polígon 78 de la localitat de Villena. D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament, de 16 de desembre de 2014, les parcel·les tenen la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable comú, i l'activitat projectada podria ser compatible amb el planejament urbanístic municipal.  
Segon. Contrastades les parcel·les en què es pretén ubicar l'activitat amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Habitatge, Obres Publiques i Vertebració del Territori, s'observa que:  
 En el projecte inicial, el perímetre d'explotació que reflectien els perfils transversals no corresponia al perímetre representat en planta. Així, mentre la planta respectava la zona forestal, els perfils mostraven afecció a aquesta. Qüestionat el promotor respecte d'això, aquest va modificar els perfils transversals, i finalment la zona forestal queda fora del perímetre d'explotació.  
No obstant això, i ja que part de la superfície a explotar en la parcel·la 39 limita amb terreny forestal, en atenció a la possible incidència sobre incendis, haurà de considerar-se el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
 Dins de la franja de 500 metres entorn de la zona d'explotació hi ha diverses edificacions situades al sud de la parcel·la 43, una de les quals, d'acord amb la seu electrònica del cadastre, és un habitatge, la qual cosa podria suposar, segons el que estableix l'article 197 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, una incompatibilitat d'ús amb la pedrera, que exigeix el manteniment d'una franja de com a mínim cinc-cents metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir l'esmentada amplària.  
Respecte d'això, el promotor argumenta l'existència d'una barrera natural entre l'explotació i l'habitatge consistent en la divisòria d'aigües, que evitaria la superació dels nivells màxims permesos per la legislació, tant pel que fa a sorolls com a la presència de partícules en suspensió.  
 La localització del projecte no afecta vies pecuàries, sendes, ni espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altre tipus d'espai natural protegit.  
 Així mateix, l'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació, lliscaments o despreniments, i presenta una baixa vulnerabilitat d'aqüífers. Tampoc presenta afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
  
Tercer. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar  
Afecció a l'atmosfera:  
a) Emissió de gasos i de partícules en suspensió.  
La pols generada en l'activitat procedirà:  
 D'operacions d'arrancada de material.  
 D'operacions de descàrrega de material.  
 D'operacions de transport amb camions o dúmpers.  
 D'arrossegament pel vent del material arreplegat.  
Per a la minimització de l'impacte generat per la emissió de partícules en suspensió el promotor proposa les mesures correctores següents:  
  
 Reg amb aigua dels camins, plaça i front de l'explotació, per mitjà d'una cisterna de reg per gravetat.  
 Reducció de la velocitat de circulació dels vehicles.  
 Obligació de cobrir la càrrega dels camions durant el transport.  
  
No hi ha nuclis poblats pròxims a l'explotació. No obstant això, sí que hi ha un habitatge aïllat pròxim, i també cultius agrícoles en l'entorn del camí d'accés a l'explotació que podrien resultar afectats.  
  
Pel que fa a l'habitatge, el promotor adjunta la taula anual de freqüències de vent de l'estació meteorològica més pròxima a l'explotació. Donada la ubicació de la residència, aquesta es veuria afectada pels vents de component S-SSE, que resulten els menys freqüents segons la rosa dels vents derivada de la taula de freqüències de vent.  
  
El promotor argumenta que aquesta circumstància, afegida a la barrera natural que suposa la divisòria d'aigües entre l'explotació i l'habitatge, minimitza les afeccions a aquest últim, per la qual cosa descarta l'aplicació de mesures correctores addicionals a les propostes.  
No obstant això, a fi de garantir la qualitat atmosfèrica als habitants de l'habitatge, es considera necessari la realització de mesuraments periòdics de concentració de partícules en suspensió en l'aire en l'entorn de la residència. En el cas que se superaren els nivells màxims permesos, haurà de revisar-se l'eficàcia de les mesures correctores propostes i modificar-les o establir mesures addicionals en cas necessari (per exemple, canviar la ubicació d'amuntonaments, augmentar la freqüència dels regs o instal·lar una barrera artificial).  
Respecte a l'impacte produït pels gasos de combustió emesos per la maquinària i vehicles, aquests se sotmetran a les corresponents revisions periòdiques per a garantir que els seus nivells d'emissió se situen dins dels límits establits per la normativa.  
b) Nivell de sorolls i vibracions  
Quant al soroll provocat per les labors extractives i pel transport de materials, en l'estudi d'impacte ambiental es preveuen com a mesures protectores el fet que tots els motors disposen dels corresponents silenciadors homologats i la realització periòdica de revisions a la maquinària.  
D'altra banda, segons l'estudi acústic aportat pel promotor, l'activitat s'exercirà exclusivament en horari diürn, i en la zona habitada més pròxima (habitatge unifamiliar situat al sud de l'explotació) no se superaran els nivells màxims establits per la legislació vigent. En conseqüència, no es preveu l'aplicació de mesures correctores addicionals.  
  
No obstant això, a fi de garantir que no se sobrepassen els nivells de soroll màxims permesos per la legislació vigent, en el moment d'iniciar l'explotació de la parcel·la 43, es realitzarà una auditoria acústica, i s'establiran, si és el cas, mesures correctores complementàries, com per exemple la instal·lació d'una barrera acústica.  
  
  
Afecció a sòls  
a) Pèrdua de sòl  
El promotor proposa la retirada de la capa de sòl fèrtil prèvia a l'explotació de les parcel·les i el seu emmagatzematge en condicions adequades per al seu ús en la restauració. Segons el calendari d'execució de les labors d'explotació i restauració, la terra vegetal romandrà arreplegada aproximadament dos mesos abans del seu ús en les operacions de restauració. D'altra banda, el sistema de drenatges previst en el pla de restauració proposat respecta la hidrologia original i incorpora elements de dissipació d'energia.  
La mesures anteriors es consideren suficients per a garantir que no es produiran pèrdues de sòl, ni en quantitat per processos erosius, ni en qualitat per pèrdua d'estructura.  
b) Contaminació de sòls  
Les possibles contaminacions de sòls es deuen a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
En alguns apartats de la documentació tècnica s'indica que l'arreplega i canvi d'olis de la maquinària es realitzarà en llocs destinats per a això en la mateixa explotació, mentre que en altres s'especifica que aquestes operacions es realitzaran en tallers externs.  
En cas de decantar-se per la primera opció, es requeriria especificar tant les característiques tècniques com la ubicació dins de l'explotació de les esmentades àrees de manteniment. Tampoc queda prou clar la destinació que es donaria als fluids arreplegats en aquestes operacions de manteniment.  
Es considera que la zona habilitada per a realitzar el manteniment de la maquinària haurà de disposar de solera impermeable dotada dels pendents adequats per a la recollida d'abocaments i d'aigües pluvials en un dipòsit estanc. El contingut de l'esmentat dipòsit haurà de retirar-se periòdicament per gestor autoritzat. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquest àrea, s'haurà de dimensionar adequadament i abalisar el seu perímetre.  
Aquestes instal·lacions hauran d'ubicar-se dins del perímetre de l'explotació, sense afectar terreny forestal.  
Paisatge  
Les afeccions al paisatge es deuen a: l'eliminació de la vegetació, la creació de fronts d'explotació, la presència de maquinària i equips i l'existència d'apilaments de diversa naturalesa.  
Segons la documentació, el resultat del pla de restauració serà la integració de la zona afectada dins del paisatge circumdant. Aquesta acció de remodelat, recuperació de sòls i plantació es realitzarà de forma planificada i simultània a les labors d'extracció, limitant, d'aquesta manera, la superfície degradada visible.  
La documentació inclou un projecte d'integració paisatgística amb informe favorable del Servei d'Ordenació del Territori i Paisatge. En l'esmentat informe s'estableixen dos condicionants: l'execució dels camins d'accés a l'explotació amb el menor impacte visual possible i l'ús combinat d'espècies herbàcies i exemplars de port arbori, de manera que la restauració seguisca el patró paisatgístic i de vegetació existent en la zona.  
No obstant això, ja que per a l'accés a l'explotació s'aprofitarà un camí ja existent, no és procedent considerar l'execució d'aquest.  
  
Pel que fa a la restauració de la coberta vegetal, i tenint en compte el patró de la zona, es considera adequat incloure, intercalada amb la superfície destinada al cultiu de cereal, una zona plantada amb exemplars forestals de port arbori formant un xicotet bosquet com els que proliferen als voltants. La massa de bosquetes constitueix aproximadament el sis per cent de la superfície total (estimat sobre ortofoto, en quadrícula de 2 x 2 km). Ja que la superfície afectada per l'explotació serà de 19,2 ha, per a repetir el patró de la regió s'hauria de plantar una superfície aproximada d'una hectàrea amb exemplars forestals arboris.  
  
Afecció a les aigües  
a) Contaminació d'aigües superficials. Es deu, d'una banda, al possible arrossegament de sediments per l'aigua d'escolament, que augmentaria la turbiditat de les aigües, i d'una altra, a eventuals fugues de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, es considera adequat el disseny hidrològic de l'àrea afectada, amb la construcció d'obres de drenatge, la realització de cunetes perimetrals per a evitar que les aigües externes aboquen en la plaça de pedrera, i dispositius de control de la sedimentació.  
Respecte a la contaminació per abocaments eventuals de fluids, aquest aspecte ja s'ha tractat en l'apartat de contaminació de sòls.  
b) Contaminació d'aqüífers. D'acord amb la documentació aportada, la profunditat del nivell freàtic en la zona se situa al voltant de la cota 540 metres sobre el nivell del mar, mentre que la màxima profunditat aconseguida per l'explotació sempre està per damunt dels 650 metres sobre el nivell del mar. Aquesta circumstància, unida a les mesures protectores propostes, avala la tesi que els aqüífers de la zona no es veuran afectats.  
Gestió de residus  
Segons el pla de restauració proposat, en l'explotació no es generen residus miners, ja que l'aprofitament del jaciment és integral.  
  
Quant als residus sòlids urbans, aquests s'arreplegaran en contenidors estancs i es traslladaran periòdicament a abocador autoritzat.  
  
Respecte als residus perillosos procedents del manteniment de la maquinària, encara que no estan previstos en l'esmentat pla de restauració, es considera que han de retirar-se per gestor autoritzat.  
Consum d'aigua i abocament a llit públic  
En l'annex complementari de l'estudi d'impacte ambiental, rebut en data 14 de gener de 2016, es realitza un càlcul sobre les necessitats de reg anuals per a la revegetació, estimant-se en 47.948 m³. Així mateix, s'estima l'aigua necessària per al reg de les pistes, resultant una demanda de 6.600 m³/any. L'aigua utilitzada per a aquests usos procedirà de la Comunitat de Regants la Solana, i es transportarà fins a l'explotació per mitjà de camions cisterna.  
Analitzada la documentació, es comprova l'existència de diversos errors en el càlcul de les necessitats de reg, circumstància que es comunica al promotor per a la seua esmena. Després de reiterats intercanvis de documentació es constata la persistència dels errors.  
A fi de no prolongar de forma indefinida el procediment i atés que el compromís de subministrament d'aigua per part de la societat agrària de transformació núm. 479, Pozo la Solana del Capurucho, de data 18 d'abril de 2016, garanteix un volum d'aigua de 38.502 m³, superior al determinat pel personal avaluador del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, no se sol·licita al promotor nova correcció dels càlculs. No obstant això, ha d'assenyalar-se la falta de rigor tècnic de la documentació aportada.  
Afecció a infraestructures existents: camí d'accés.  
L'accés a l'explotació es realitzarà per un camí existent. Es considera que l'increment de trànsit, derivat de l'activitat minera, afegit al fet que els vehicles que transitaran per l'esmentat camí seran vehicles pesats, suposa un deteriorament d'aquest, el manteniment del qual haurà d'assumir el promotor. En conseqüència, el programa de vigilància ambiental haurà d'incloure un pla de manteniment de camins.  
  
Quart. Programa de Vigilància Ambiental (PVA).  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el corresponent PVA. En diversos apartats de la documentació tècnica s'indiquen diferents durades per al PVA. Es considera apropiat que l'esmentat programa es prolongue durant totes les labors d'explotació i restauració, més dos anys addicionals per a garantir l'èxit de l'esmentada restauració. En conseqüència, hauran de modificar-se tots els apartats de la documentació tècnica que establisquen una durada distinta per al programa de vigència ambiental.  
  
Es considera que el PVA haurà de completar-se en els aspectes següents:  
 S'ha de comprovar periòdicament l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona tocant a terreny forestal.  
 En cas d'optar-se per la realització de les tasques de manteniment de maquinària en la mateixa explotació, haurà de comprovar-se periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a aquest efecte. Així mateix, haurà de controlar-se el dipòsit estanc d'arreplega de fluids per a evitar el seu vessament.  
 S'han d'incloure les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, haurà de realitzar-se una auditoria acústica (que incloga mesuraments en l'entorn de l'habitatge) a l'inici de l'explotació de la parcel·la número 43.  
 Les inspeccions visuals periòdiques previstes per a el control de les emissions de pols i partícules en distintes zones de l'explotació i els seus voltants hauran d'incloure específicament l'entorn de la residència.  
  
 Haurà de revisar-se periòdicament l'estat del camí d'accés a l'explotació.  
Quant a la documentació generada en el desenvolupament del PVA, aquesta ha de romandre en tot cas a disposició de l'autoritat ambiental competent. Respecte a la remissió d'informes anuals a l'òrgan ambiental competent, s'haurà de remetre a aquesta Direcció General l'informe corresponent a la finalització del PVA.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158 2015/, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació de recursos de la secció A, denominada Albarizas, promogut per Acciona Infraestructuras, SA, i ubicada en les parcel·les 39 i 43 del polígon 78 del terme municipal de Villena (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i les modificacions sobre l'esmentada documentació tècnica rebudes en data 24 d'agost de 2015, 14 de gener de 2016 i 5 de maig de 2016, i també en els condicionants que s'indiquen a continuació.  
1. Durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
2. En cas de realitzar el manteniment de la maquinària dins de la mateixa explotació, s'especificaran:  
2.1. Les característiques tècniques de les instal·lacions. En tot cas, aquesta zona haurà de disposar de solera impermeable dotada dels pendents adequats per a possibilitar l'arreplega d'abocaments i d'aigües pluvials en un dipòsit estanc. Així mateix, amb l'objecte de garantir que aquest tipus d'operacions se circumscriu a aquesta àrea, haurà de tindre unes dimensions adequades, i abalisar-se perimetralment.  
2.2. La ubicació exacta de les esmentades àrees de manteniment. En tot cas, hauran d'estar dins de les parcel·les 39 i 43, i no afectar terreny forestal.  
2.3. La destinació que es donaria als fluids arreplegats en les operacions de manteniment. Aquests fluids hauran de retirar-se periòdicament per gestor autoritzat.  
Al finalitzar l'explotació, es desmantellarà per complet l'àrea de manteniment de maquinària, gestionant d'acord amb la legislació vigent els residus resultants.  
3. En la revegetació de les parcel·les, s'intercalarà amb el cultiu de cereal una zona d'una hectàrea de superfície plantada amb exemplars forestals autòctons de port arbori formant un xicotet bosquet.  
Les plantes forestals utilitzades hauran de complir les disposicions de qualitat i procedència especificades en el Decret 15/2006, de 20 de Gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció.  
  
4. L'explotació de la parcel·la 43 no s'iniciarà, en cap cas, abans de la finalització de la restauració de la parcel·la 39.  
5. El promotor serà responsable de mantindre en bon estat els camins per on circule la seua maquinària.  
6. Quant al programa de vigilància ambiental:  
6.1. Amb la finalitat de garantir l'èxit de la restauració, el programa de vigilància ambiental es prolongarà dos anys, comptats a partir de la terminació de la restauració total de la pedrera.  
6.2. El programa de vigilància ambiental es completarà en els aspectes següents:  
 Es comprovarà periòdicament l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afeccions fora de la zona d'explotació, en especial en la zona tocant a terreny forestal.  
 En cas d'optar per la realització de les tasques de manteniment de maquinària en la mateixa explotació, es comprovarà periòdicament l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a aquest efecte. Així mateix, es controlarà el dipòsit estanc d'arreplega de fluids per a evitar el seu vessament.  
 S'han d'incloure les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent. En tot cas, es realitzarà una auditoria acústica (que incloga mesuraments en l'entorn de l'habitatge) a l'inici de l'explotació de la parcel·la número 43, i s'establiran, si és el cas, mesures correctores addicionals, com la instal·lació d'una barrera acústica.  
 Es realitzaran mesuraments periòdics de concentració de pols i partícules en distintes zones de l'explotació i els seus voltants, incloent-hi específicament l'entorn de la residència. En el cas de superar els nivells màxims permesos, es revisarà l'eficàcia de les mesures correctores proposades i es modificaran o establiran mesures addicionals si és necessari (per exemple, canviar la ubicació d'amuntonaments, augmentar la freqüència dels regs o instal·lar una barrera artificial).  
 Es revisarà periòdicament l'estat del camí d'accés a l'explotació.  
  
6.3. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Aquest registre inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles en el control d'abocaments d'aigües residuals i emissions. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
6.4. Es remetrà a l'òrgan ambiental l'informe corresponent a la finalització del PVA.  
7. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç de les labors mineres, per la seua condició d'espais naturals protegits, serà comunicat immediatament a la Direcció General del Medi Natural, a fi que siguen inspeccionades, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
8. El descobriment de restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres es comunicarà immediatament a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural i es complirà amb el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, de Patrimoni Cultural Valencià.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, i també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 31 de maig de 2016. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Març i Pastor.»  
  
València, 6 de juliol de 2016. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Març i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7845, del 05-08-2016 (2016/5697)

RESOLUCIÓN de 6 de julio de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 52/14-AIA Villena.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7845

Fecha DOGV
:   05-08-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/5697

CVE


Fecha del documento
:   06-07-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 6 de julio de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 52/14-AIA Villena. [2016/5697]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Counitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 52/14-AIA Villena.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 52/14-AIA.  
Título: Explotación de recursos de la sección A), denominada «Albarizas».  
Promotor: ACCIONA INFRAESTRUCTURAS, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2013/1/03.  
Localización: Parcelas 39 y 43 del polígono 78, del término municipal de Villena (Alicante).  
  
Descripción del proyecto  
1.º Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la solicitud de autorización de una explotación de recursos de la sección A) en el paraje «Albarizas», del término municipal de Villena (Alicante).  
2.º Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Se trata de una cantera de conglomerados calcáreos para aportar materiales a la obra: «autovía A-33, Cieza-La Font de la Figuera. Tramo: A-31'A-35 (La Font de la Figuera)».  
Localización y accesos  
La explotación se localizará en las parcelas catastrales 39 y 43 del polígono n° 78 de la localidad de Villena (Alicante).  
Se accede a la explotación a través de un camino de tierra existente a la altura del km 121 de la carretera N-344, que une las autovías A-31 y A-35, situado a una distancia de 7700 m del núcleo urbano de la localidad de la Font de la Figuera.  
Superficies y límites  
El límite de la explotación viene definido por dos líneas poligonales cerradas compuestas por 45 vértices, cuyas coordenadas UTM ED50, referidas al Huso 30, son las siguientes:  
  
Punto de Referencia Coordenadas UTM ED50 (Huso 30)  
PARCELA 39 X Y  
1 680892 4292391  
2 680993 4292504  
3 681038 4292550  
4 681097 4292500  
5 681126 4292466  
6 681129 4292452  
7 681104 4292431  
8 681105 4292357  
9 681160 4292353  
10 681177 4292328  
11 681227 4292318  
12 681230 4292296  
13 681233 4292269  
14 681235 4292240  
15 681253 4292216  
16 681276 4292192  
17 681269 4292179  
18 681254 4292144  
19 681119 4292158  
20 681008 4292238  
21 680957 4292286  
22 680887 4292372  
23 680887 4292373  
24 680892 4292391  
PARCELA 43 X Y  
1 680738 4292249  
2 680823 4292305  
3 680863 4292266  
4 680917 4292204  
5 681034 4292103  
6 681198 4291963  
7 681110 4291915  
8 681079 4291886  
9 681067 4291876  
10 681027 4291831  
11 681016 4291840  
12 680963 4291889  
13 680882 4291925  
14 680809 4291988  
15 680797 4291997  
16 680747 4292026  
17 680721 4292038  
18 680696 4292068  
19 680683 4292093  
20 680673 4292110  
21 680665 4292122  
22 680646 4292140  
23 680738 4292249  
  
  
La parcela 39 tiene una superficie catastral de 13,7 ha, de las que se explotarán 7,6 ha. En la parcela 43 se explotará una superficie de 11,6 ha de un total de 15 hectáreas catastrales.  
El área no afectada corresponderá a las zonas menos aptas y a una franja de seguridad de 5 metros de anchura mínima respecto a parcelas y caminos colindantes. Las tierras de montera retiradas se dispondrán a modo de cordones en la franja de seguridad hasta que el terreno esté preparado para su restauración.  
Recursos a explotar  
El recurso mineral a explotar está constituido por conglomerados calcáreos del terciario, clasificados como recursos de la sección A), según la Ley 22/1973, de 21 de julio, de minas, mediante la extracción a cielo abierto.  
Se calcula que las reservas netas de material a extraer en la explotación son 990754 m³. Dado que el ritmo de extracción es de 247688 m³/año, la vida útil de la cantera será de 4 años, y se desarrollará en dos fases. El volumen de material a extraer en la fase 1 es de 410211 m³ y en la fase 2 es de 580543 m³.  
En base a los estudios geológicos realizados, los conglomerados se aprovecharán en un 100 %, es decir, no se hará ninguna separación en la propia cantera y todo lo que se extraiga se llevará a la obra.  
Situación actual  
La parcela 39 se caracteriza por un uso mayoritario agrícola de secano, concretamente por el cultivo de almendros, contando además con una superficie forestal de 1,68 ha. Esta superficie forestal conforma una garriga de Pistacea lentiscus como especie dominante y en la que aparecen, en menor medida, especies como Rosmarinus officinalis, Ulex parviflorus, Asparragus acutifolius, Coronilla juncea, Daphne gnidium y Ficus carica entre otras. La superficie forestal de la parcela 39 no se verá afectada por la explotación.  
La parcela 43 está dedicada al aprovechamiento de pastos en 0,53 ha y al cultivo de almendros en 14,53 ha.  
Visitada la zona, se comprueba que las dos parcelas conforman dos lomas de reducidas dimensiones situadas en la misma vertiente de una pequeña sierra y separadas entre sí por una vaguada. La zona sudeste de las parcelas corresponde aproximadamente con la divisoria de aguas de la sierra, de forma que está a cota más elevada que la zona noroeste. Ambas parcelas se encuentran abancaladas y dedicadas al cultivo del almendro, con una pequeña superficie de uso forestal.  
Método de explotación  
El sistema de explotación a emplear será el de extracción a cielo abierto mediante un banco de trabajo de altura máxima de 11 m, y con una inclinación de talud máxima de 30º respecto a la horizontal.  
Durante las labores de extracción se realizarán las rampas y viales necesarios para acceder a la zona de la explotación. El firme de estos caminos se acondicionará con los materiales existentes en la cantera.  
El material arrancado se acopiará en una zona dentro de la explotación y desde allí se cargará, sin más tratamiento, sobre camiones que lo transportarán hasta la obra de la autovía A-33.  
Cuando el material no sea de buena calidad, se apartará a zonas de la cantera donde no entorpezca el buen funcionamiento de la misma, para su uso posterior en las labores de restauración.  
Las labores previas a la extracción consistirán en el balizamiento de la zona autorizada, el acondicionamiento del camino de acceso y la limpieza del terreno mediante desbroce, tala y arranque de la vegetación existente y eliminación de los residuos generados para que no constituyan un riesgo de incendio.  
Seguidamente, en la primera fase se retirará la tierra vegetal y de montera. Esta se acopiará en cordones de altura inferior a 2 metros en la zona de seguridad, alrededor de la superficie a explotar, para su uso en la restauración.  
La extracción de material comenzará en la parte más elevada de la parcela, avanzando en sentido descendente de manera que, en cada momento, solamente haya un banco abierto de explotación.  
En ningún caso las labores de extracción descenderán por debajo de la cota que permita el desagüe natural, para evitar problemas de estanqueidad. En este sentido, a medida que avance la actividad minera, se dotará a la base de las plataformas de una pendiente del 1-2 %, de forma que permita el drenaje laminar de las aguas desde cualquier punto hacia la zona de desagüe situada al norte-noreste.  
Sistema de drenaje  
Para evitar en lo posible los procesos de erosión causados por la escorrentía superficial se proyecta realizar un sistema de drenaje de las aguas superficiales que incluirá:  
- Cunetas perimetrales. Se ubicarán en los límites sur y este de la explotación y se dotarán longitudinalmente con la pendiente propia del terreno. Se establecerá asimismo, un pequeño caballón aguas abajo de la cuneta perimetral, que sirva de barrera adicional en momentos puntuales en los que la intensidad de las lluvias pueda sobrepasar la capacidad de desagüe de la cuneta proyectada.  
- Obras de control de sedimentos: disipadores de energía y balsas de decantación.  
Planificación de la explotación  
La explotación y restauración se llevará a cabo en tres fases:  
- Fase 1  
La fase 1 se iniciará con:  
- el balizado del área de autorización en la parcela 39,  
- construcción del camino de acceso hasta el frente de explotación y  
- desbroce y retirada y acopio de tierra de montera en cordones de 2 m de altura en los límites de la explotación.  
A continuación se iniciará la extracción de materiales en la zona más elevada, correspondiente al sudeste de la parcela, desde la cota 705.  
Las labores de extracción avanzarán de sur a norte, finalizando en la cota 674 en el límite noroeste de la parcela. Al mismo tiempo, en las zonas ya explotadas en las que sea posible, se extenderá la tierra vegetal acopiada.  
- Fase 2  
Finalizada la extracción de la parcela 39, en la fase 2 se iniciará la explotación de la parcela 43, para lo cual se realizarán las mismas labores previas que en la otra parcela (balizado, desbroce,[...]). Las labores de extracción avanzarán de sur a norte, desde la cota 698 hasta la 672 en el límite noroeste.  
En esta fase las labores de extracción se desarrollarán de forma simultánea con la finalización de la restauración de la parcela 39. Igualmente se iniciará el extendido de la tierra vegetal acopiada en las zonas en las que sea posible.  
- Fase 3  
Finalizada la extracción en la parcela 43, en esta fase se concluirá la restauración de los terrenos afectados.  
Por último se repararán los desperfectos que se hayan podido producir en los accesos, con objeto de permitir las labores de vigilancia y control de la restauración.  
Calendario de ejecución  
De acuerdo con la documentación aportada, el desarrollo de las fases citadas se prolongará a lo largo de cuatro años y medio:  
- La primera fase comprenderá los 26 primeros meses  
- La segunda fase se iniciará en el mes 23 y se extenderá hasta el mes 48 y  
- La tercera fase se iniciará en el mes 49 y finalizará en el mes 54.  
Maquinaria  
Para la realización de las labores indicadas la explotación contará con la siguiente maquinaria:  
- Tres palas retroexcavadoras de cadenas, para el arranque de los materiales.  
- Dos palas cargadoras frontales de neumáticos, para la carga del material en los camiones.  
- Un bulldozer para el arranque de la montera y ripado de las zonas más duras.  
- Dos camiones de 15 m³ para el transporte del material hasta la obra.  
- Un camión cuba para el riego.  
Sistema de riego de pistas y plataformas  
Para el riego periódico de los caminos internos y plataformas de trabajo de la explotación se utilizará un camión cuba.  
La frecuencia de riego se ajustará a la meteorología, aumentando el número de riegos en los periodos secos, de modo que se mantenga el firme en un estado de humedad suficiente para evitar el levantamiento de polvo.  
Instalaciones  
Para cubrir las necesidades sanitarias se habilitarán casetas de wc químicos con depósito de 250 litros de capacidad.  
Plan de restauración  
El plan de restauración propone una topografía final de las parcelas similar a la original, con dos lomas separadas por una vaguada, solo que reduciendo la altura de las lomas originales. Además, se eliminarán la mayoría de los bancales, dejando una pendiente media suave, con algún bancal intermedio. La zona lindante con terreno forestal tendrá una pendiente final más acusada.  
Simultáneamente a las operaciones de explotación se desarrollarán las labores de restauración, que incluyen:  
1. Acondicionamiento de la superficie del terreno  
- Restitución del sustrato edáfico extendiendo una capa de tierra de cobertera de 0,30 m de espesor. Esta tierra será la que se retiró al inicio de la explotación y fue acopiada y mantenida. En el caso de necesitar más tierra vegetal se traerá de la obra de construcción de la autovía A-33, Cieza-La Font de la Figuera. Tramo A-31'A-35 (La Font de la Figuera).  
- Enmiendas edáficas  
Se realizarán en caso necesario para mejorar las propiedades físico-químicas de la tierra aportada.  
- Laboreo del terreno previo a la siembra y plantación.  
2. Restauración de la cubierta vegetal  
Se utilizará centeno, con una dosis de siembra de 100 kg/ha. La siembra se realizará en noviembre, mediante sembradora, en líneas separadas 18-20 cm.  
Plan de abandono  
Cuando concluya la explotación se realizarán las siguientes operaciones:  
- Desmantelamiento de servicios e instalaciones.  
Se desmontarán y retirarán los servicios higiénicos móviles, casetas prefabricadas, etc, así como el balizado y cualquier señal presente a lo largo de todo el área de afección.  
Las sustancias o materiales que tengan la consideración de residuos deberán ser rigurosamente controlados y retirados, entregándose a gestores autorizados.  
- Acondicionamiento de accesos  
Se repararán los desperfectos que el tráfico de maquinaria pesada pudiese haber ocasionado. La traza de los viales interiores de la explotación que hayan de eliminarse se escarificará y posteriormente se aportarán tierras, enriquecidas con el material orgánico necesario, tras lo cual se sembrará el cereal tal y como se ha especificado en apartados anteriores. Las rampas que sean necesarias para el mantenimiento de la restauración se dejarán en uso.  
Plan de gestión de residuos  
- Residuos mineros  
Como tales no se generan residuos mineros en la presente actividad, ya que el aprovechamiento del yacimiento es integral.  
Por otra parte, la tierra vegetal retirada de la montera se acopiará temporalmente hasta su extensión sobre las superficies finales en la restauración. Por tanto, no se crearán escombreras permanentes en ningún caso.  
- Residuos vegetales de la tala  
Los residuos vegetales producidos en la tala y arranque se gestionarán por la empresa promotora, retirándolos de la cantera para que no constituyan un riesgo de incendio.  
- Residuos sólidos urbanos  
Los residuos sólidos urbanos se recogerán en contenedores estancos y se trasladarán periódicamente a vertedero autorizado.  
- Aguas residuales  
No se producirán aguas residuales ya que para cubrir las necesidades sanitarias se habilitarán casetas de wc químicos, que serán gestionados por empresa especializada.  
Afección paisajística  
El proyecto incluye un estudio de integración paisajística, tal y como establece el reglamento de paisaje de la Comunidad Valenciana, aprobado por el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, para valorar la incidencia de la instalación proyectada. Dicho estudio de integración paisajística fue informado favorablemente, con condiciones, por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de esta Conselleria.  
Tramitación administrativa  
El expediente se inicia el 7 de abril de 2014, con la remisión, por el Servicio Territorial de Energía de Alicante de la documentación técnica y resultado del trámite de información pública para iniciar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental del proyecto de explotación de recursos de la sección A), denominada «Albarizas» en el término municipal de Villena (Alicante) promovido por Acciona Infraestructuras, SA.  
Con fecha 6 de noviembre de 2014 se solicita certificado de compatibilidad urbanística al Ayuntamiento de Villena.  
El 18 de diciembre de 2014 se realiza un requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
El 29 de diciembre de 2014 el Ayuntamiento de Villena remite certificado de compatibilidad urbanística.  
El 21 de enero de 2015 se requiere al promotor, a través del Servicio Territorial de Energía de Alicante, ampliación del estudio de integración paisajística, a petición del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
El 27 de enero de 2015 el Servicio Territorial de Energía de Alicante remite copia de diversos informes sectoriales (patrimonio, confederación hidrográfica del júcar) y del certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Villena.  
El 13 de mayo de 2015, ante la incongruencia observada entre los planos de planta y los de perfiles transversales, se requiere del promotor, a través del órgano sustantivo, aclaración al respecto.  
El 22 de mayo de 2015 la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas, traslada a este servicio la ampliación del estudio de integración paisajística, remitida por el Servicio Territorial de Energía.  
El 7 de julio de 2015 el Servicio Territorial de Energía de Alicante remite documentación complementaria en formato digital (CD).  
El 14 de julio de 2015 se devuelve al Servicio Territorial de Energía de Alicante el cd anterior por no ser posible su lectura, requiriendo que se remita nuevamente la documentación tanto en formato digital como en papel.  
El 24 de agosto de 2015 el Servicio de Vida Silvestre traslada a este servicio la documentación requerida el 13 de mayo, remitida por el Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
El 22 de octubre de 2015 se requiere al promotor, a través del Servicio Territorial de Energía de Alicante, la subsanación de diversos aspectos técnicos de la documentación aportada.  
El 14 de enero de 2016 se recibe por parte del Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante la documentación requerida.  
El 2 de febrero de 2016 se requiere al promotor, a través del órgano sustantivo, la justificación de la legalidad del suministro de agua.  
El 19 de febrero de 2016, el promotor aporta copia de compromiso de suministro de agua.  
El 1 de marzo de 2016 se constatan errores y deficiencias en la documentación técnica aportada en fecha 14 de enero, y se comprueba que el compromiso de suministro de agua no cubre las necesidades totales de la explotación, por lo que se requiere al promotor, a través del Servicio Territorial de Energía de Alicante, la subsanación de estas deficiencias.  
El 8 de marzo de 2016 el promotor remite la documentación solicitada.  
El 7 de abril de 2016, ante el desproporcionado volumen de agua anual autorizado en la última copia de compromiso de suministro de agua, se solicita confirmación de esta circunstancia a la sociedad agraria de transformación suministradora. A fecha de la presente resolución no se ha recibido respuesta.  
Asimismo, el 7 de abril de 2016, dada la deficiencia de la documentación aportada por el promotor en fecha 8 de marzo de 2016, se requiere nuevamente la corrección de dicha documentación.  
El 5 de mayo de 2016, a través del órgano sustantivo, se recibe copia de la documentación solicitada.  
  
Información pública  
El Servicio Territorial de Energía de Alicante sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 7212, de 12 de febrero de 2014, con corrección de errores publicada en el DOCV núm. 7215, de 17 de febrero del mismo año.  
El jefe del Servicio Territorial de Energía de Alicante, en fecha 1 de abril de 2014, certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En el expediente se han considerado los informes remitidos por el Servicio Territorial de Energía de Alicante emitidos por la confederación hidrográfica del júcar, por la Dirección General de Patrimonio Cultural y por el Ayuntamiento de Villena.  
Asimismo, en atención a las posibles afecciones detectadas, se han solicitado informes de la Consejería de Agricultura de Castilla La Mancha y de los Servicios de Infraestructura Verde y Paisaje y de Vida Silvestre de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, en relación a los asuntos de sus respectivas competencias.  
- Informe de patrimonio cultural (16.05.2013)  
El informe indica que el proyecto no afecta al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
- Informe de la confederación hidrográfica del júcar (19.09.2013)  
El organismo de cuenca indica que la explotación no supone afección al dominio público hidráulico.  
La confederación recomienda la adopción de medidas para evitar la alteración del régimen de corrientes y la salida de aguas pluviales contaminadas. Asimismo, deben limitarse las pendientes de los taludes y la altura de los bancos, para favorecer la infiltración y reducir la velocidad del agua al objeto de evitar pérdidas de suelo.  
Se advierte que el agua con la que se pretende satisfacer el incremento de demanda deberá tener un origen amparado por un derecho al uso privativo de la misma ya que, en caso contrario, se produciría una infracción administrativa.  
La confederación hidrográfica del júcar informa favorablemente la actuación.  
- Informe del Servicio de Vida Silvestre (24.07.2014)  
El Servicio de Vida Silvestre, consultado en relación a la proximidad del proyecto a la zona de especial protección para las aves «Els Alforins» y a la posible afección a las especies Aquila fasciata y Otis tarda, informa que la realización del proyecto no causará afecciones negativas a hábitats ni a especies, siempre que se adopten las medidas correctoras y protectoras y el programa de restauración contenidos en el estudio de impacto ambiental.  
- Informe de la Dirección General de Calidad e Impacto Ambiental de la Consejería de Agricultura de Castilla-La Mancha (20.10.2014)  
Dada la ubicación del proyecto en municipio limítrofe con la provincia de Albacete, la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial comunica a la Consejería de Agricultura de Castilla-La Mancha para que, en su caso, realice las observaciones que considere pertinentes.  
La Dirección General de Calidad e Impacto Ambiental de la Consejería de Agricultura de Castilla-La Mancha informa que el proyecto no produce afecciones significativas sobre el territorio de Castilla-La Mancha, por lo que no ve inconvenientes a su consideración como ambientalmente viable.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (7.09.2015)  
Tras un informe previo en el que se requiere ampliación de documentación, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje informa favorablemente la actuación, aunque la condiciona a:  
- ejecutar los caminos de acceso a la explotación con el menor impacto visual posible y  
- combinar especies herbáceas y ejemplares de porte arbóreo en la restauración.  
  
Consideraciones ambientales  
1.º Emplazamiento del proyecto.  
La explotación minera se desarrollará en las parcelas 39 y 43 del polígono 78 de la localidad de Villena. De acuerdo con certificado de compatibilidad urbanística del ayuntamiento, de fecha 16 de diciembre de 2014, las parcelas tienen la calificación urbanística de suelo no urbanizable común, y la actividad proyectada podría ser compatible con el planeamiento urbanístico municipal.  
2.º Contrastadas las parcelas en las que se pretende ubicar la actividad con la información suministrada por la cartografía disponible en la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, se observa que:  
- En el proyecto inicial, el perímetro de explotación que reflejaban los perfiles transversales no correspondía al perímetro representado en planta. Así, mientras la planta respetaba la zona forestal, los perfiles mostraban afección a la misma. Cuestionado el promotor al respecto, este modificó los perfiles transversales, quedando finalmente la zona forestal fuera del perímetro de explotación.  
No obstante, y puesto que parte de la superficie a explotar en la parcela 39 linda con terreno forestal, en atención a la posible incidencia sobre incendios, deberá considerarse lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
- Dentro de la franja de 500 m en torno a la zona de explotación, existen diversas edificaciones situadas al sur de la parcela 43, una de las cuales, de acuerdo con la sede electrónica del catastro, es una vivienda, lo que podría suponer, según lo establecido en el artículo 197 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, una incompatibilidad de uso con la cantera, que exige el mantenimiento de una franja de al menos quinientos metros de ancho alrededor de todo el ámbito de la explotación con prohibición expresa del uso residencial, salvo que la adopción de medidas correctoras permita reducir dicho ancho.  
Al respecto, el promotor argumenta la existencia de una barrera natural entre la explotación y la vivienda consistente en la divisoria de aguas, que evitaría la superación de los niveles máximos permitidos por la legislación, tanto en lo que respecta a ruidos como a presencia de partículas en suspensión.  
- La localización del proyecto no afecta a vías pecuarias, senderos, ni espacios de la Red Natura 2000, ni a ningún otro tipo de espacio natural protegido.  
- Asimismo, el emplazamiento propuesto no está sometido a riesgos por inundación, deslizamientos o desprendimientos, y presenta una baja vulnerabilidad de acuíferos. Tampoco presenta afecciones territoriales derivadas de la proximidad de elementos naturales o de infraestructuras humanas.  
3.º Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar.  
Afección a la atmósfera:  
a) Emisión de gases y de partículas en suspensión.  
El polvo generado en la actividad procederá de:  
- Operaciones de arranque de material.  
- Operaciones de descarga de material.  
- Operaciones de transporte con camiones o dumpers.  
- Arrastre por el viento del material acopiado.  
Para la minimización del impacto generado por la emisión de partículas en suspensión el promotor propone las siguientes medidas correctoras:  
- Riego con agua de los caminos, plaza y frente de la explotación, por medio de una cisterna de riego por gravedad.  
- Reducción de la velocidad de circulación de los vehículos.  
- Obligación de cubrir la carga de los camiones durante el transporte.  
No existen núcleos poblados cercanos a la explotación. Sin embargo, sí que existe una vivienda aislada próxima, así como cultivos agrícolas en el entorno del camino de acceso a la explotación que podrían resultar afectados.  
Por lo que respecta a la vivienda, el promotor adjunta la tabla anual de frecuencias de viento de la estación meteorológica más próxima a la explotación. Dada la ubicación de la residencia, esta se vería afectada por los vientos de componente S-SSE, que resultan los menos frecuentes según la rosa de los vientos derivada de la tabla de frecuencias de viento.  
El promotor argumenta que esta circunstancia, añadida a la barrera natural que supone la divisoria de aguas entre la explotación y la vivienda, minimiza las afecciones a esta última, por lo que descarta la aplicación de medidas correctoras adicionales a las propuestas.  
No obstante, con objeto de garantizar la calidad atmosférica a los habitantes de la vivienda, se considera precisa la realización de mediciones periódicas de concentración de partículas en suspensión en el aire en el entorno de la residencia. En el caso de que se superasen los niveles máximos permitidos, deberá revisarse la eficacia de las medidas correctoras propuestas y modificarlas o establecer medidas adicionales en caso necesario (por ejemplo, cambiar la ubicación de acopios, aumentar la frecuencia de los riegos o instalar una barrera artificial).  
Respecto al impacto producido por los gases de combustión emitidos por la maquinaria y vehículos, estos se someterán a las correspondientes revisiones periódicas para garantizar que sus niveles de emisión se sitúen dentro de los límites establecidos por la normativa.  
b) Nivel de ruidos y vibraciones  
En lo relativo al ruido provocado por las labores extractivas y por el transporte de materiales, en el estudio de impacto ambiental se contemplan como medidas protectoras el hecho de que todos los motores dispongan de los correspondientes silenciadores homologados y la realización periódica de revisiones a la maquinaria.  
Por otra parte, según el estudio acústico aportado por el promotor, la actividad se desarrollará exclusivamente en horario diurno, y en la zona habitada más próxima (vivienda unifamiliar situada al sur de la explotación) no se superarán los niveles máximos establecidos por la legislación vigente. En consecuencia, no se contempla la aplicación de medidas correctoras adicionales.  
Sin embargo, con objeto de garantizar que no se sobrepasan los niveles de ruido máximos permitidos por la legislación vigente, en el momento de iniciar la explotación de la parcela 43, se realizará una auditoría acústica, estableciéndose, en su caso, medidas correctoras complementarias, como por ejemplo la instalación de una barrera acústica.  
  
Afección a suelos  
a) Pérdida de suelo  
El promotor propone la retirada de la capa de suelo fértil previa a la explotación de las parcelas y su almacenamiento en condiciones adecuadas para su uso en la restauración. Según el calendario de ejecución de las labores de explotación y restauración, la tierra vegetal permanecerá acopiada aproximadamente dos meses antes de su uso en las operaciones de restauración. Por otro lado, el sistema de drenajes contemplado en el plan de restauración propuesto respeta la hidrología original e incorpora elementos de disipación de energía.  
La medidas anteriores se consideran suficientes para garantizar que no se producirán pérdidas de suelo, ni en cantidad por procesos erosivos, ni en calidad por pérdida de estructura.  
b) Contaminación de suelos  
Las posibles contaminaciones de suelos se deben a vertidos eventuales de fluidos procedentes de vehículos y maquinaria.  
En algunos apartados de la documentación técnica se indica que la recogida y cambio de aceites de la maquinaria se realizará en lugares destinados para ello en la propia explotación, mientras que en otros se especifica que estas operaciones se realizarán en talleres externos.  
En caso de decantarse por la primera opción, se requeriría especificar tanto las características técnicas como la ubicación dentro de la explotación de dichas áreas de mantenimiento. Tampoco queda suficientemente claro el destino que se daría a los fluidos recogidos en estas operaciones de mantenimiento.  
Se considera que la zona habilitada para realizar el mantenimiento de la maquinaria deberá disponer de solera impermeable dotada de las pendientes adecuadas para la recogida de vertidos y de aguas pluviales en un depósito estanco. El contenido de dicho depósito deberá retirarse periódicamente por gestor autorizado. Asimismo, con el objeto de garantizar que este tipo de operaciones se circunscribe a este área, se deberá dimensionar adecuadamente, y balizar su perímetro.  
Estas instalaciones deberán ubicarse dentro del perímetro de la explotación, sin afectar a terreno forestal.  
Paisaje  
Las afecciones al paisaje se deben a: la eliminación de la vegetación, la creación de frentes de explotación, la presencia de maquinaria y equipos y la existencia de acopios de diversa naturaleza.  
Según la documentación, el resultado del plan de restauración será la integración de la zona afectada dentro del paisaje circundante. Esta acción de remodelado, recuperación de suelos y plantación se realizará de forma planificada y simultánea a las labores de extracción, limitando, de este modo, la superficie degradada visible.  
La documentación incluye un proyecto de integración paisajística con informe favorable del Servicio de Ordenación del Territorio y Paisaje. En dicho informe se establecen dos condicionantes: la ejecución de los caminos de acceso a la explotación con el menor impacto visual posible y el uso combinado de especies herbáceas y ejemplares de porte arbóreo, de manera que la restauración siga el patrón paisajístico y de vegetación existente en la zona.  
No obstante lo anterior, puesto que para el acceso a la explotación se aprovechará un camino ya existente, no procede considerar la ejecución del mismo.  
En lo que respecta a la restauración de la cubierta vegetal, y teniendo en cuenta el patrón de la zona, se considera adecuado incluir, intercalada con la superficie destinada al cultivo de cereal, una zona plantada con ejemplares forestales de porte arbóreo formando un pequeño bosquete como los que proliferan en las inmediaciones. La masa de bosquetes constituye aproximadamente el 6 % de la superficie total (estimado sobre ortofoto, en cuadrícula de 2x2 km). Puesto que la superficie afectada por la explotación será de 19,2 ha, para repetir el patrón de la región se debería plantar una superficie aproximada de 1 ha con ejemplares forestales arbóreos.  
Afección a las aguas  
a) Contaminación de aguas superficiales. Se debe, por una parte, al posible arrastre de sedimentos por el agua de escorrentía, que aumentaría la turbidez de las aguas, y por otra, a eventuales fugas de fluidos procedentes de vehículos y maquinaria.  
En cuanto al arrastre de sedimentos, se considera adecuado el diseño hidrológico del área afectada, con la construcción de obras de drenaje, la realización de cunetas perimetrales para evitar que las aguas externas viertan en la plaza de cantera, y dispositivos de control de la sedimentación.  
Respecto a la contaminación por vertidos eventuales de fluidos, este aspecto ya se ha tratado en el apartado de contaminación de suelos.  
b) Contaminación de acuíferos. De acuerdo con la documentación aportada, la profundidad del nivel freático en la zona se sitúa alrededor de la cota 540 m s.n.m. mientras que la máxima profundidad alcanzada por la explotación siempre está por encima de los 650 m s.n.m. Esta circunstancia, unida a las medidas protectoras propuestas, avala la tesis de que los acuíferos de la zona no se verán afectados.  
  
Gestión de residuos  
Según el plan de restauración propuesto, en la explotación no se generan residuos mineros, ya que el aprovechamiento del yacimiento es integral.  
En cuanto a los residuos sólidos urbanos, estos se recogerán en contenedores estancos y se trasladarán periódicamente a vertedero autorizado.  
Respecto a los residuos peligrosos procedentes del mantenimiento de la maquinaria, aunque no están contemplados en dicho plan de restauración, se considera que deben retirarse por gestor autorizado.  
Consumo de agua y vertido a cauce público  
En el anejo complementario del estudio de impacto ambiental, recibido en fecha 14 de enero de 2016, se realiza un cálculo sobre las necesidades de riego anuales para la revegetación, estimándose en 47948 m³. Asimismo, se estima el agua necesaria para el riego de las pistas, resultando una demanda de 6600 m³/año. El agua utilizada para estos usos procederá de la Comunidad de Regantes La Solana, y se transportará hasta la explotación mediante camiones cisterna.  
Analizada la documentación, se comprueba la existencia de diversos errores en el cálculo de las necesidades de riego, circunstancia que se comunica al promotor para su subsanación. Tras reiterados intercambios de documentación se constata la persistencia de los errores.  
Al objeto de no prolongar de forma indefinida el procedimiento y dado que el compromiso de suministro de agua por parte de la sociedad agraria de transformación núm. 479 «Pozo la Solana del Capurucho», de fecha 18 de abril de 2016, garantiza un volumen de agua de 38502 m³, superior al determinado por el personal evaluador del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, no se solicita al promotor nueva corrección de los cálculos. No obstante, debe señalarse la falta de rigor técnico de la documentación aportada.  
Afección a infraestructuras existentes: Camino de acceso  
El acceso a la explotación se realizará por un camino existente. Se considera que el incremento de tránsito, derivado de la actividad minera, añadido al hecho de que los vehículos que transitarán por dicho camino serán vehículos pesados, supone un deterioro del mismo, cuyo mantenimiento deberá asumir el promotor. En consecuencia, el programa de vigilancia ambiental deberá incluir un plan de mantenimiento de caminos.  
4.º Programa de Vigilancia Ambiental (PVA).  
El estudio de impacto ambiental incluye el correspondiente PVA. En diversos apartados de la documentación técnica se indican diferentes duraciones para el PVA. Se considera apropiado que dicho programa se prolongue durante todas las labores de explotación y restauración más 2 años adicionales para garantizar el éxito de dicha restauración. En consecuencia, deberán modificarse todos los apartados de la documentación técnica que establezcan una duración distinta para el programa de vigencia ambiental.  
Se considera que el PVA deberá completarse en los siguientes aspectos:  
- se debe comprobar periódicamente el estado del jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación, en especial en la zona lindante con terreno forestal.  
- en caso de optarse por la realización de las tareas de mantenimiento de maquinaria en la propia explotación, deberá comprobarse periódicamente el estado de la impermeabilización de la zona habilitada a tal efecto. Asimismo, deberá controlarse el depósito estanco de recogida de fluidos para evitar su rebosamiento.  
- se deben incluir las auditorías acústicas pertinentes de acuerdo con la legislación vigente. En todo caso, deberá realizarse una auditoría acústica (que incluya mediciones en el entorno de la vivienda) al inicio de la explotación de la parcela número 43.  
- las inspecciones visuales periódicas previstas para el control de las emisiones de polvo y partículas en distintas zonas de la explotación y sus alrededores deberán incluir específicamente el entorno de la residencia.  
- deberá revisarse periódicamente el estado del camino de acceso a la explotación.  
En cuanto a la documentación generada en el desarrollo del PVA, esta debe permanecer en todo caso a disposición de la autoridad ambiental competente. Respecto a la remisión de informes anuales al órgano ambiental competente, se deberá remitir a esta Dirección General el informe correspondiente a la finalización del PVA.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
  
Resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «explotación de recursos de la sección A) denominada Albarizas», promovido por Acciona Infraestructuras, SA, y ubicada en las parcelas 39 y 43 del polígono 78 del término municipal de Villena (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y las modificaciones sobre dicha documentación técnica recibidas en fecha 24 de agosto de 2015, 14 de enero de 2016 y 5 de mayo de 2016, así como en los condicionantes que se relacionan a continuación.  
1. Durante la actividad de la cantera se observará lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
2. En caso de realizar el mantenimiento de la maquinaria dentro de la propia explotación, se especificarán:  
2.1. Las características técnicas de las instalaciones. En todo caso, esta zona deberá disponer de solera impermeable dotada de las pendientes adecuadas para posibilitar la recogida de vertidos y de aguas pluviales en un depósito estanco. Asimismo, con el objeto de garantizar que este tipo de operaciones se circunscribe a este área, deberá tener unas dimensiones adecuadas, y balizarse perimetralmente.  
2.2. La ubicación exacta de dichas áreas de mantenimiento. En todo caso, deberán estar dentro de las parcelas 39 y 43, y no afectar a terreno forestal.  
2.3. El destino que se daría a los fluidos recogidos en las operaciones de mantenimiento. Estos fluidos deberán retirarse periódicamente por gestor autorizado.  
Al finalizar la explotación, se desmantelará por completo el área de mantenimiento de maquinaria, gestionando conforme a la legislación vigente los residuos resultantes.  
3. En la revegetación de las parcelas, se intercalará con el cultivo de cereal una zona de 1 ha de superficie plantada con ejemplares forestales autóctonas de porte arbóreo formando un pequeño bosquete.  
Las plantas forestales utilizadas deberán cumplir las disposiciones de calidad y procedencia especificadas en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción.  
4. La explotación de la parcela 43 no se iniciará, en ningún caso, antes de la finalización de la restauración de la parcela 39.  
5. El promotor será responsable de mantener en buen estado los caminos por donde circule su maquinaria.  
6. En cuanto al programa de vigilancia ambiental:  
6.1. Con la finalidad de garantizar el éxito de la restauración, el programa de vigilancia ambiental se prolongará dos años, contados a partir de la terminación de la restauración total de la cantera.  
6.2. El programa de vigilancia ambiental se completará en los siguientes aspectos:  
- se comprobará periódicamente el estado del jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación, en especial en la zona lindante con terreno forestal.  
- en caso de optar por la realización de las tareas de mantenimiento de maquinaria en la propia explotación, se comprobará periódicamente el estado de la impermeabilización de la zona habilitada a tal efecto. Asimismo, se controlará el depósito estanco de recogida de fluidos para evitar su rebosamiento.  
- se deben incluir las auditorías acústicas pertinentes de acuerdo con la legislación vigente. En todo caso, se realizará una auditoría acústica (que incluya mediciones en el entorno de la vivienda) al inicio de la explotación de la parcela número 43, estableciéndose, en su caso, medidas correctoras adicionales, como la instalación de una barrera acústica.  
- se realizarán mediciones periódicas de concentración de polvo y partículas en distintas zonas de la explotación y sus alrededores, incluyendo específicamente el entorno de la residencia. En el caso de superar los niveles máximos permitidos, se revisará la eficacia de las medidas correctoras propuestas y se modificarán o establecerán medidas adicionales de ser preciso (por ejemplo, cambiar la ubicación de acopios, aumentar la frecuencia de los riegos o instalar una barrera artificial).  
- se revisará periódicamente el estado del camino de acceso a la explotación.  
6.3. Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Este registro incluirá además el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles en el control de vertidos de aguas residuales y emisiones. Toda la documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
6.4. Se remitirá al órgano ambiental el informe correspondiente a la finalización del PVA.  
7. El descubrimiento de simas o cuevas durante el avance de las labores mineras, por su condición de espacios naturales protegidos, será comunicado inmediatamente a la Dirección General del Medio Natural, a fin de que sean inspeccionadas, de acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
8. El descubrimiento de restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante la ejecución de las obras se comunicará de inmediato al órgano competente en materia de patrimonio cultural y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de patrimonio cultural valenciano.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Valencia, 31 de mayo de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 6 de julio de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML