Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5829, del 18-08-2008 (2008/9663)

RESOLUCIÓ de 3 de juliol de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Manuel, L'Ènova, Ondara, Elda, Petrer, Monòver, El Campello, Castell de Cabres, Tavernes de la Valldigna, El Verger, Denia, Pego.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5829

Data del DOGV
:   18-08-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/9663

CVE


Data del document
:   03-07-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Monòver](javascript:void(0))
    * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Elda](javascript:void(0))
    * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [Énova, l'](javascript:void(0))
    * [Pego](javascript:void(0))
    * [Petrer](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [Tavernes de la Valldigna](javascript:void(0))
    * [Manuel](javascript:void(0))
    * [Castell de Cabres](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de juliol de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Manuel, L'Ènova, Ondara, Elda, Petrer, Monòver, El Campello, Castell de Cabres, Tavernes de la Valldigna, El Verger, Denia, Pego. [2008/9663]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 255/06-AIA Manuel, L'Ènova, 283/06-AIA Ondara, 326/06-AIA Elda, Petrer, Monòver, 171/06-AIA El Campello, 193/06-AIA Castell de Cabres, 125/03-AIA Tavernes de la Valldigna i 223/06-AIA El Verger, Denia, Pego.  
València, 3 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 255/06-AIA  
Promotor: Diputació de València  
Autoritat substantiva: Diputació de València  
Objecte del projecte: Construcció de la variant de Manuel a l'Ènova a la carretera CV-575 (V V-1033) de Manuel a Genovés  
Localització: Municipis de Manuel i l'Ènova  
Ref. òrgan substantiu: Clau Az -188  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
La variant està situada als termes municipals de Manuel i l'Ènova. Enllaça amb la carretera CV-41, en el punt de connexió d'aquesta amb el carrer de l'Àngel de Manuel, discorre per davant de les poblacions de Manuel i l'Ènova a la part nord-est d'aquesta fins a arribar a la connexió del nou traçat amb la VV-1034 cap a Rafelguaraf; la longitud és de 2.124 metres i compleix la instrucció de carreteres 3.1 I.C.  
La variant desvia el trànsit per l'exterior de les poblacions de Manuel i l'Ènova, d'aquesta manera s'eviten situacions de perill per als habitants i també per als conductors dels vehicles que circulen per la carretera CV-575, on actualment conflueixen encreuaments de camins agrícoles en condicions de poca visibilitat. Altres avantatges addicionals que deriven de la variant projectada són menors nivells sonors i un aire més net en les dues poblacions.  
L'eix de la variant discorre elevat sobre un terreny horitzontal, que està constituït per limolites arenoses de color terrós amb algun cudol arredonit i argiletes amb cudols angulosos cimentats, totes elles són roques del quaternari i classificades del tipus 0, és a dir, material tolerable. Per a aconseguir una esplanada E2, amb CBR major o igual a deu, es decapa la terra vegetal i es col·loca un grossària mínima de 50 cm de material seleccionat formant terraplens amb talús 3H:2V, que es considera estable.  
L'estudi de trànsit realitzat assigna a la variant una categoria de trànsit pesant tipus T31. El ferm és de grossària uniforme (65 cm) constituït per 50 cm de llast artificial, 10 cm de capa base asfàltica G-25 i 5 cm de capa de rodament asfàltic S-20, amb els seus corresponents regs d'emprimació i adherència.  
L'execució del projecte comporta la construcció de 4 glorietes i dues obres de fàbrica: una dóna continuïtat al passeig de l'antic traçat del ferrocarril, per sota de la variant; l'altra és un pas superior sobre el camí que va al cementiri de l'Ènova. A les glorietes se sembren Rosmarinus officinalis i Trachycarpus fortuni.  
La séquia que travessa la part baixa de les localitats de Manuel i l'Ènova drena la pràctica totalitat de l'escorriment, com també els cabals de la reposició procedents de la xarxa de séquies intersectades ortogonalment per la variant, per la qual cosa no es consideren necessàries mesures addicionals de drenatge.  
Es reposen els accessos de tots els camins intersectats per la nova obra.  
La realització de l'obra no afecta el nivell freàtic pel fet de trobar-se per damunt d'aquest.  
En els camins de nova construcció es disposarà un ferm consistent en 5 cm de capa de rodament asfàltic tipus S-20 amb àrid calcari i 20 cm de llast artificial. Es crea un camí paral·lel a l'eix de la variant, va dotat d'una capa de llastos de major grossària per a elevar la rasant sobre les conduccions de reg que s'han de reposar.  
Les obres de drenatge transversal s'executen mitjançant tubs de formigó amb aletes d'embocadura o arquetes de formigó en massa. L'escorriment recollit es dirigeix cap a les séquies de desguàs mitjançant cuneta-séquies de formigó en massa.  
Dins del traçat hi ha interferències amb la xarxa de reg existent composta majoritàriament per séquies de fàbrica de dimensions variables. La reposició es realitza mitjançant tubs de formigó sota el terraplé, es dimensionen de manera que evacuen el cabal màxim de la séquia amb un calat del 80% del diàmetre. A l'entrada i eixida del terraplé es connectarà el tub amb la séquia mitjançant un pou de formigó amb tapa de fosa.  
2. Alternatives  
El promotor justifica l'única alternativa presentada des dels punts de vista constructiu i del planejament urbà.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El 6 de juliol de 2006 entra la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental procedent de la Diputació de València.  
2. Informació pública  
La Diputació de València va sotmetre l'expedient a informació pública durant 20 dies hàbils i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 122, de 24 de maig de 2006. El termini d'informació publica es va ampliar 10 dies hàbils en el Butlletí Oficial de la Província núm. 133, de data 6 de juny de 2006. No s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'han realitzat peticions.  
Afeccions legals  
La variant creua el camí ramader classificat i denominat assagador de Sant Joan al municipi de l'Ènova, aquest tipus de modificació està regulada per l'article 13.2 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
Les emissions de pols poden afectar notablement, durant la fase de construcció, els cultius de cítrics que se situen als voltants. És necessari considerar l'efecte sinèrgic de les emissions procedents tant de la mateixa variant com dels accessos i el camí paral·lel.  
El titular no ha facilitat un plànol de les instal·lacions auxiliars i no ha enumerat els impactes corresponents. En l'apartat segon d'aquesta declaració es dicten condicions a fi de constrényer al mínim l'efecte ambiental que se'n derive.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat i valorat l'impacte que el projecte de construcció genera al medi ambient, però es desconeix la procedència de les roques que serviran per a construir el terraplé pel qual discorrerà la variant; si es tracta de pedreres o préstecs de nova obertura, adquireixen major rellevància relativa a l'esmentat impacte respecte a pedreres que ja es troben en producció.  
En la documentació tècnica no s'indica si la variant creua el camí ramader al mateix nivell o a un nivell superior.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores que figuren en l'estudi d'impacte ambiental són adequades i es complementen amb les condicions redactades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 8.a de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte de construcció de la variant de Manuel a l'Ènova a la carretera CV-575 (V V-1033) de Manuel a Genovés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Haurà de presentar-se a l'autoritat administrativa substantiva l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. Aquesta declaració està condicionada al fet que els usos dels terrenys que ocupa la via siguen compatibles amb els usos permesos en el PGOU dels municipis de Manuel i l'Ènova.  
3. D'acord amb el que estipulen en els apartats A.3.6. i A.3.6 de l'annex A.3. de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, l'explotador es compromet a presentar davant de l'administració un informe o memòria anual sobre el compliment del programa de vigilància ambiental. L'haurà de presentar davant de l'òrgan de la Conselleria de Territori i Habitatge a qui li corresponga dirigir l'avaluació de l'impacte ambiental de projectes; el termini serà de dos mesos comptadors de la finalització de l'exercici a què es referisca.  
L'informe donarà compte de l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.   
4. Ja que la variant creua el camí ramader assagador de Sant Joan al municipi de l'Ènova, el promotor ha d'atenir-se al que disposa l'article 13, apartat 2n, de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
Es desconeix si la variant creua el camí ramader al mateix nivell, en cas afirmatiu el promotor ha de complir el que estipula l'article 16.1 de la Llei 3/95, de camins ramaders, i instal·larà 4 senyals verticals en ambdós sentits de la circulació:  
- Senyal de perill denominat Pas d'animals domèstics (P-23), amb la indicació Canal (article 66.2 del Reglament general de circulació).  
- Senyal de limitació màxima de la velocitat dels vehicles a 40 km/h.  
- Senyal de prohibició R-100, amb la inscripció Excepte vehicles agrícoles i autoritzats (article 16.1 de la Llei 3/95, de camins ramaders).  
- Senyal de camí ramader (Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, publicada en el DOGV núm. 824 de 13 de maig, i DOGV núm. 858, d'1 de juliol).  
5. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també les derivades d'aquests condicionants.  
6. Les zones afectades pel moviment de maquinària i dipòsits de materials hauran de ser descompactades i restaurades a la finalització de les obres.  
7. Els materials de farciment i les llastos que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. Els camions que transporten roques i terres fins a l'obra col·locaran una lona cobrint la càrrega.  
8. El lloc que es trie com a abocador o enderroc de les restes de la construcció, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental. Els sobrants de l'aglomerat asfàltic emprat per a la nova capa de rodament hauran de ser retirats a un abocador inert autoritzat.  
9. En la fase d'explotació s'haurà de realitzar una campanya de mesuraments acústics, en períodes diürns i nocturns, en aquelles zones de la variant situades més pròximes als habitatges. Si els nivells sonors obtinguts se situen per damunt dels llindars permesos per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, llavors s'hauran de col·locar pantalles acústiques en els esmentats llocs; s'haurà de realitzar posteriorment una nova campanya, per a verificar que el nivell sonor és inferior al llindar.  
10. La zona en obres susceptible d'emetre pols i el parc de maquinària hauran de romandre amb el sòl humit durant tota la jornada laboral, amb aquest fi s'haurà de regar totes les vegades que siga necessari.  
11. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'hauran de realitzar en tallers externs o bé es condicionarà una zona ensostrada i impermeabilitzada per a portar-les a cap. Els residus perillosos s'hauran d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, envasats, identificats i etiquetats. Hauran de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
12. Les espècies de reproducció que s'utilitzen en la repoblació han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; el Reial decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció i l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació i repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 283/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal d'Ondara (Alacant)  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: Ondara (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena d'APA per a subministrar gas natural al municipi d'Ondara, a la província d'Alacant. La conducció té el seu inici en la posició 01 del gasoducte de transport secundari Marina Alta i es dirigeix amb direcció oest fins al terme municipal d'Ondara. La longitud del traçat és de 1.153 metres i el diàmetre d'aquest és de 4».  
A l'inici d'aquesta s'instal·larà una vàlvula en arqueta soterrada de 4 polzades de diàmetre. La conducció discorre en sentit oest, creua el barranc de la Fusta i prossegueix per zones rurals fins a arribar a les proximitats del nucli urbà d'Ondara, on se situarà un armari de regulació amb vàlvula abans i després d'aquest i d'on partirà la xarxa de distribució del municipi.  
S'instal·larà armari de regulació, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi d'Ondara i tindrà un cabal nominal de 2 x 3.000 Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà a la xarxa de distribució de l'esmentat municipi. La funció de l'armari serà la de filtrar, reduir i controlar la pressió i mesurar el cabal del gas.  
En condicions normals d'estesa de la conducció, la profunditat mínima que es preveu en el projecte per a al col·locació de la canonada és d'1,00 m. En l'encreuament de rius, torrents i rierols importants s'ha previst aconseguir una profunditat mínima de soterrament d'1,50 a 2,50 metres o superior, segons els estudis particulars de soscavació. En els encreuaments de carreteres, autovies, autopistes, ferrocarrils i altres vials, la canonada s'instal·larà a 1,50 metres de profunditat com a mínim.  
A més estan previstes les actuacions següents:  
- Control radiogràfic de les unions soldades.  
- Estabilització mitjançant esculleres dels marges dels rius quan presenten signes de despreniment.  
- Protecció addicional de la canonada en encreuaments.  
L'obra consistirà en l'obertura de pista de treball, la realització de rasa en què s'instal·la la canonada, tapament de rasa i la posterior restitució dels terrenys. A més, l'obra comporta un muntatge mecànic de la conducció, amb la posterior posada en rasa d'aquesta. Finalment es realitzen proves hidràuliques de resistència i estanquitat.  
L'amplària de la pista de treball serà de 14 metres. Les rases tindran una amplària de 0,50 metres i una profunditat mínima d'1 metre.  
L'afecció a les finques particulars derivades d'aquest projecte, es concreta en l'expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals s'ha de construir les instal·lacions fixes en superfície i la imposició de servitud permanent amb una amplària de quatre metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte, estudi d'impacte ambiental i al·legacions rebudes durant el període d'informació pública van ser remeses des del Servei Territorial d'Energia d'Alacant el dia 31 de juliol de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte publicat en el BOP del dia 19 de juny de 2006, i mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 29 de maig de 2006.  
Com a resultat del període d'informació pública i de les comunicacions realitzades a diversos organismes, es van presentar diverses al·legacions de les quals s'extracta el següent:  
Per particulars:  
- El traçat de l'antena de gas travessarà terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú, amb vocació agrícola i en perfecte estat de conservació motiu pel qual es preserven els valors naturals de la zona. Així, l'obra desvirtuarà els valors ambientals i paisatgístics d'aquesta.  
- Els plans de projectes d'infraestructures han de contenir, a més, un estudi sobre la incidència de l'actuació sobre el paisatge.  
El promotor contesta:  
- Que la instal·lació del gasoducte és compatible amb l'ús agrícola ja que una vegada instal·lada, només existirà una servitud subterrània.  
- Respecte a l'afecció al paisatge, l'obra principalment és subterrània, per la qual cosa no es veurà afectat el paisatge.  
Per mitjà d'un escrit del dia 5 d'octubre de 2006 es requereix al promotor informació addicional respecte al projecte presentat. El dia 25 d'octubre de 2006, com a resposta a l'anterior requeriment, es rep en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge l'informe d'impacte arqueològic i etnològic.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Còpia d'escrit remés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a la sol·licitud d'autorització d'encreuament subterrani de llit públic en què s'adverteix de la necessitat esmenar algunes deficiències en la documentació presentada pel promotor i es posa en el vostre coneixement que per a qualsevol tipus d'actuació que afecte domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest, és preceptiu obtenir l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer, segons ell que preveu el Text refós de la llei d'aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol).  
- Còpia de l'informe remés als Serveis Territorials d'Energia d'Alacant per la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant respecte a les afeccions del projecte en què s'indica: Atés que hi ha afeccions al camí ramader denominat assagador del camí del Verger a Xàbia, classificat amb 8 metres d'amplària caldrà iniciar, en el seu moment, un expedient d'ocupació temporal de camí ramader, tot això en compliment de la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
- Informe d'impacte arqueològic i etnològic en el qual es conclou que el gasoducte Antena d'alta pressió A de subministrament de gas natural al terme municipal d'Ondara (Alacant) presenta a priori una nul·la incidència en el patrimoni arqueològic i etnològic del terme municipal per on transcorre.   
Afeccions legals  
Les actuacions es realitzaran en sòl rústic sense protecció específica.  
El projecte presenta les afeccions següents:  
- Camí ramader assagador del Camí del Verger a Xàbia, classificat amb 8 metres d'amplària legal d'acord amb l'informe emés per la Secció forestal dels Serveis Territorials d'Alacant.  
- Domini públic hidràulic: encreuament del barranc de la Fusta.  
L'activitat proposada no afecta forest pública ni terreny forestal. Tampoc afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
El traçat de l'antena de gas circula en la pràctica totalitat d'aquest per terres de cultiu de fruiters i en menor proporció per terres de cultiu anuals sense afectar cap espai protegit ni cap hàbitat natural.  
La matriu d'impacte mostra que en la fase de construcció es veuran afectats els elements ambientals següents: atmosfera, geomorfologia, sòls, vegetació, fauna, paisatge, població i ocupació; en la fase d'explotació es veuran afectats els següents elements ambientals: vegetació, paisatge, població i ocupació.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental descriu i valora els impactes següents:  
- Atmosfera: es produirà alteració de la qualitat de l'aire per increment de partícules sòlides i gasos contaminants i els esmentats impactes s'estimen com a moderats. A més, es produirà una alteració dels nivells sonors i l'esmentat impacte esconsidera compatible.  
- Geomorfologia: es considera l'impacte com compatible pel fet que el traçat de l'antena no travessa àrees d'orografia accidentada.  
- Sòl: es produirà pèrdua del sòl per la disgregació de partícules i el posterior arrossegament d'aquestes; el trànsit de la maquinària pesant ocasionarà alteració de l'estructura del sòl i la possibilitat que es produïsquen abocaments. Aquests impactes s'estimen moderats.  
- Coberta vegetal: l'impacte s'estima compatible quan la vegetació afectada és zona d'erm i moderat quan travessa zona on serà necessari eliminar la vegetació natural o cultius arboris.  
- Fauna: l'impacte general s'estima moderat sempre que s'hi apliquen mesures correctores.  
- Paisatge: a causa de les característiques de l'actuació que s'ha de realitzar, l'impacte es considera compatible.  
- Socioeconomia: produirà impacte de signe positiu sobre l'ocupació de la zona, i en aquells aspectes derivats de la utilització d'una font d'energia menys contaminant. Sobre el sector agrari l'impacte es considera moderat a causa de l'afecció directa sobre els camps de cultiu.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures següents:  
- Aplicació de regs sistemàtics en les zones d'abassegament de materials i de moviment de terres.  
- Manteniment adequat de la maquinària.  
- Maneig adequat de la terra vegetal.  
- Senyalització de les zones d'ocupació temporal.  
- Gestió de residus d'acord amb la legislació vigent.  
- Comprovació de la flora afectada prèvia al desbrossament, senyalització de la vegetació que s'ha de protegir, respecte dels exemplars arboris de gran port.  
- Trituració de restes vegetals i ús en les labors de restauració i retirada immediata dels no triturats.  
- Ubicació de platges d'abassegaments en terrenys cultivats  
- Prospecció de la fauna present en la zona prèvia a l'inici dels treballs.  
- Instal·lació de rampes per a permetre l'eixida de les rases de la fauna atrapada i revisió periòdica de la zona d'obres.  
- Presència d'un arqueòleg en les obres.  
- Es garantirà el pas pels camins ramaders interceptats i es restituiran a l'estat original d'aquests a la terminació de les obres.  
- Descompactació de la zona afectada mitjançant treball.  
- Reposició de la terra vegetal.  
Es considera que tant la valoració de l'impacte ambiental com la proposta de mesures correctores incideixen en els aspectes més rellevants que la construcció del gasoducte pot causar sobre el medi ambient. Encara que les característiques de la zona per on discorrerà el gasoducte fa preveure una mínima afecció ambiental, és necessari incidir en mesures addicionals de protecció ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable el projecte, sols a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Com més prompte possible, s'haurà de presentar en la Secretaria Autonòmica l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. No obstant això, si en el transcurs de les obres es produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, s'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- L'ample de la pista s'haurà d'ajustar a les previsions contingudes en el projecte evitant en els desplaçaments de la maquinària l'afecció a zones que excedisquen de l'ample d'aquesta.  
- Les zones d'abassegament de materials s'hauran de situar preferentment en parcel·les ermes on l'afecció als cultius o vegetació natural siga mínima.   
- La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'haurà d'emprar per a la solera o coberta de les canonades, sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
- En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
- S'haurà de sol·licitar el permís d'ocupació temporal del camí ramader assagador del Camí del Verger a Xàbia, d'acord amb el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders i s'hauran d'habilitar els passos necessaris per a no interrompre el trànsit ramader.  
- En relació a l'encreuament del barranc de la Fusta, a més del respecte a la legislació vigent, hauran d'extremar-se les mesures de precaució per a evitar mortaldat d'exemplars de fauna posant especial atenció amb la possible aparició de poblacions d'amfibis.  
- S'hauran de revisar diàriament les rases a fi d'evacuar la fauna atrapada en aquestes i s'haurà de revisar la correcta disposició de les rampes d'eixida.  
- S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
- Els treballs s'hauran de realitzar amb mitjans adequats que impedisquen conats d'incendis i s'haurà de disposar d'extintors homologats i dispositius mataguspires en les maquinàries.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 326/06-AIA  
Títol: Antena Petrer- Monòver  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: Elda, Petrer, Monòver  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és definir els elements necessaris per a subministrar gas natural als termes municipals de Petrer, Elda i Monòver, a la província d'Alacant mitjançant la construcció del traçat d'una antena de gas de mitjana pressió B.  
El traçat del gasoducte projectat té el seu inici als afores del nucli urbà de Petrer. El traçat d'aquest avança cap al sud en posició paral·lela a la carretera CV - 8290. A l'altura del Puente Nuevo, immediatament al nord de la serra de Bateig, la traçada gira a ponent (O-S.O) per a endinsar-se en el terme municipal d'Elda, i finalitzar, després de salvar el futur itinerari de l'AVE, a escassos metres a l'est del nucli urbà de Monòver, a la vora del polígon industrial del Pastoret.  
La pressió màxima de la conducció serà de 4 bar i el diàmetre de 6» amb una longitud total de 9738 m, dels quals 3.319 metres discorren pel municipi de Petrer, 5.528 metres pel terme municipal d'Elda i 891 metres pel terme municipal de Monòver  
La conducció de gas es realitzarà en una rasa la profunditat de la qual varia, aproximadament, entre 1'20 i 1'40 m, (segons el calibre de la canonada i altres elements de construcció). L'amplària d'aquesta oscil·la entre els 0'5 i 0'8 m. No obstant això, l'amplària total que ha de considerar-se a efecte ambiental durant la fase d'execució és de 10 metres, ja que fa falta l'obertura, a un costat de la rasa, d'un vial on les excavadores i camions de transport puguen circular sense massa dificultat. A l'altre costat de la rasa es farà l'abassegament de les terres extretes. Una vegada instal·lada la canonada, aquesta serà recoberta per terra tamisada, de manera que s'eviten fregaments amb pedres o altres elements que la puguen danyar. Per damunt d'aquesta hi haurà una canonada de dos tubs per al cable de telecomandament. Com a element de seguretat a uns 60 centímetres de profunditat, la rasa presentarà una malla de senyalització.  
La canonada se soterrarà, aproximadament, a un metre de profunditat de la generatriu superior d'aquesta, i tindrà un diàmetre de 6 polzades. El material és acer sense soldadura longitudinal (especificació API 5L grau B). El tram final és de polietilé de mitjana densitat, de diàmetre DN 200 (típic per a distribució urbana).  
La conducció d'acer anirà, en tota la longitud d'aquesta, revestida externament de polietilé extrusionat.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà el corresponent armari de regulació i mesura de MPB/MPA amb pressió d'entrada màxima 4 bar i d'eixida regulable 0,4 i 0,1 bar. La funció de l'armari serà la de filtrar, reduir i controlar la pressió del gas.  
L'afecció a finques particulars derivada de la construcció del projecte, es concreta de la manera següent:  
- Expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals s'han de construir les instal·lacions fixes.  
- Per a les canalitzacions: a) Imposició de servitud permanent de pas de gas al llarg del traçat de la conducció amb una amplària de quatre metres, 2 a cada costat de l'eix, per on discorrerà soterrada la canonada. b) Ocupació temporal dels terrenys necessaris per a l'execució de les obres.   
- Per al pas dels cables de connexió i elements dispersius de protecció catòdica: a) Imposició de servitud permanent de pas en franja de terreny d'un metre d'ample, per on discorreran soterrats els cables de connexió. b) Ocupació temporal de terrenys necessaris per a les obres de l'estesa i muntatge de la instal·lacions.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'estudi d'impacte ambiental, còpia del projecte i còpia de les al·legacions rebudes durant el període d'informació pública van ser remeses des del Servei Territorial d'Energia d'Alacant tenint entrada en el registre de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 19 de setembre de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la Província del dia 26 de juny de 2006 i mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 6 de juliol de 2006.  
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions. De les esmentades al·legacions s'extracta el següent:  
- Per part de particulars: Oposició al traçat del gasoducte en considerar que aquest no compleix els principis de proporcionalitat i raonabilitat, i afecta gran nombre de propietats privades, la qual cosa s'evitaria situant el punt d'origen fora de la població; les esmentades propietats en molts casos disposen de plantacions en producció, i que se situen precisament en la zona d'horta tradicional.  
- Per part dels ajuntaments afectats:  
- Ajuntament de Petrer: emet un informe desfavorable respecte a la ubicació del punt d'origen de la conducció.  
- Ajuntament d'Elda: L'encreuament del riu Vinalopó i el tram que haurà de seguir pel camí del marge esquerre haurà de tenir en compte prèvia consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el projecte de condicionament dels marges del riu en l'actual redacció per part de la Confederació.  
El promotor es pronuncia de la manera següent:  
- Pel que fa a l'elecció del traçat de l'antena: el criteri seguit és el de minimitzar les afeccions a terrenys particulars, respectar al màxim el medi ambient i assegurar la viabilitat tècnica i econòmica del projecte.  
- Sobre el punt d'origen de la conducció: aquest canvi d'ubicació depén únicament de la disponibilitat de la nova connexió amb les instal·lacions de l'empresa Gas Natural. En aquest sentit Gas Alicante, SAU plantejarà a la societat abans citada la possibilitat de localitzar el punt d'entrega en el polígon Salinetas...  
- Pel que fa a l'encreuament amb el riu Vinalopó: s'ha sol·licitat permís a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Còpia de l'autorització per a encreuament de llit públic (riu Vinalopó) emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. En l'esmentada autorització s'especifica el següent:  
- Els treballs referents a aquesta autorització s'efectuaran de manera ordenada, contínua i progressiva, sense danyar el llit ni els marges ...  
- El dipòsit de productes, el qual no podrà sobrepassar en cap cas els límits prefixats en aquesta autorització, es farà sensiblement paral·lel al curs de les aigües sense formar escalonaments, alteracions brusques, ixents ni sobreelevacions que puguen desviar-les perillosament...  
- Queda prohibit el dipòsit en el llit o marges de materials que, per la composició d'aquests puguen transmetre propietats nocives a les aigües.  
Afeccions legals  
Segons els planejaments vigents en els municipis afectats l'antena de mitjana pressió B discorre per sòls classificats com a sòl no urbanitzable programat, sòl no urbanitzable i sòl urbà sent objecte d'aquesta declaració d'impacte, d'acord amb el punt 7 de l'annex I del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1989, d'impacte ambiental la repercussió del projecte quan aquest discórrega per terrenys seminaturals, naturals o incultes classificats com a sòl no urbanitzable.  
El projecte afecta:  
- Domini públic hidràulic: encreuament del riu Vinalopó, rambla de Bateig, Las Cañadas.  
- D'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana el traçat de l'antena afecta sòl forestal en les zones grafiades en projecte com ara V-AL-111 a V-AL-112 i des de V-AL-135 a V-AL-138, i no afecten cap forest d'utilitat pública.  
- Camins ramaders: segons l'estudi d'impacte ambiental, el traçat proposat travessa el camí ramader assagador de los Serranos.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
A efecte paisatgístic la zona d'actuació proposada per a la construcció del gasoducte, es troba immersa en un ambient clarament transformat per l'acció de l'home, i es combinen els cultius de poca extensió, erms, habitatges aïllats, nuclis urbans i les àrees urbanitzades.  
Els elements ambientals que a priori s'estima que podrien veure's afectats d'alguna manera són vegetació, fauna i paisatge.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental valora les repercussions que el projecte ocasionarà sobre el medi ambient analitzant l'efecte sobre els elements ambientals següents:  
1. Vegetació: segons l'esmentat estudi, la construcció del gasoducte projectat no afectarà de manera significativa la vegetació, ja que les formacions vegetals detectades són d'escàs valor (Atriplex halimus, Asphodellus fistulosus, Suaeda vera, Ballota hirsuta, Lavatera cretenca, Malva sylvestris, etc.). Per tant cal qualificar de baix el possible impacte de l'actuació proposada sobre la vegetació i els elements florístics de la zona afectada.  
2. Fauna: atés que en la zona de la traça del gasoducte no s'han detectat llocs de reproducció d'espècies considerades com d'interés, l'impacte de les actuacions proposades es considera com a baix.  
3. Paisatge: el paisatge de l'àrea d'actuació es veurà alterat durant les fases d'execució i funcionament, si bé, el fet de discórrer per terrenys de cultiu inclosos en parcel·les amb habitatges i cultius abandonats reduirà de manera important la seua percepció. Així, l'impacte paisatgístic de l'obra es considera baix.  
Es considera que la valoració de l'impacte sobre la vegetació no és l'adequada ja que les poblacions existents als voltants del riu Vinalopó contribueixen de manera notable a la biodiversitat estant incloses en la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres amb els codis 1430 (matolls halonitròfils) i 6220 (zones subestèpiques de gramínies i anuals) corresponent a les poblacions d'Atriciplicetum glauco-halimi i Dactylido hispanicae-Lygeetum sparti.  
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures correctores següents:  
- Els peus arboris que puguen ser afectats pel traçat del gasoducte, hauran de ser convenientment trasplantats en les proximitats d'on es trobaven en un principi.  
- Es modificarà el pas del gasoducte pel llit del Vinalopó, de manera que puga ser aprofitada per a aquest fi l'escullera ja existent al marge dret del riu.  
- Una vegada finalitzats els treballs es descompactarà la franja de terreny que no siga imprescindible per al bon manteniment de la conducció.  
- Tot el material procedent del desbrossament del matoll com també els inerts sobrants hauran de ser retirats a un abocador autoritzat.  
El programa de vigilància ambiental consistirà en la verificació del compliment del projecte en els termes descrits.  
Es considera que les mesures proposades són adequades però, considerant que és eix fonamental d'aquesta declaració d'impacte prevenir l'efecte nociu que el projecte proposat puga causar a l'entorn i al benestar humà, les mesures protectores han d'ampliar-se a fi d'assegurar l'esmentada prevenció.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Antena Petrer - Monòver sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Abans de l'inici de les obres s'haurà de realitzar prospecció arqueològica i obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, el qual s'haurà de presentar tan aviat com siga possible, en aquesta Secretaria Autonòmica. L'execució de les obres s'haurà d'atenir a les limitacions imposades en l'esmentat informe. En tot cas, en la realització de les obres s'haurà d'actuar d'acord amb els preceptes establits en els articles 63,64 i 65 de l'esmentada llei.  
2. S'haurà d'obtenir informe previ dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant pel que fa a l'afecció a camins ramaders i a terreny forestal i obtenir els permisos que a aquest efecte s'indiquen i seguint les consideracions emeses en l'esmentat informe.  
3. En relació a l'encreuament del riu Vinalopó s'intentarà variar el traçat de manera que s'aprofiten altres infraestructures (punts de pas), ja realitzades i es minimitze o anul·le l'afecció a qualsevol tipus d'hàbitat protegit en la Directiva 92/43/CEE. En el cas que per motius tècnics no es puga variar el traçat, s'haurà d'assegurar la supervivència dels exemplars afectats mitjançant el seu trasplante a zones contigües. En tot cas, les actuacions que es realitzen hauran de ser acords amb qualsevol tipus d'actuació que escometa la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
A més, es demanaran els informes o permisos pertinents en relació amb la possible afecció a domini públic hidràulic en els punts següents: a) de V-AL-86 a V-AL-87 (rambla del Bateig); b) de V-AL-135 a V-AL-138 (Las Cañadas o Charco)   
4. L'ample de la pista de treball s'haurà de reduir al màxim per a evitar afeccions a qualsevol tipus de terrenys i no es realitzaran desplaçaments innecessaris de maquinària fora de les esmentades zones.  
5. Les zones d'abassegament de materials se situaran preferentment en parcel·les on l'afecció a la vegetació siga mínima.  
6. La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'emprarà per a la solera o coberta de les canonades, sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
7. En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades al respecte.  
8. S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus -d'acord amb la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana- generats en l'obra i a la finalització els terrenys hauran de quedar lliures de qualsevol resta procedent d'aquesta.  
9. S'hauran d'habilitar rampes d'eixida de fauna en les rases i aquestes es revisaran diàriament a fi d'evacuar la fauna atrapada en aquestes.  
10. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
11. Els treballs s'hauran de realitzar amb mitjans adequats que impedisquen conats d'incendis i disposar d'extintors homologats i dispositius mataespurnes en les maquinàries. En tot cas es respectaran els preceptes i normes continguts en el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres realitzats en la proximitat a zones forestals.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 171/2006-AIA  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Campello Motor, SL  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades d'Alacant  
Localització: Nau 7 del c/ Barranc de l'Amerador s/n, del polígon industrial el Messell, al municipi del Campello (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El projecte té com a objecte l'obtenció de la llicència d'activitat municipal per a un centre de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús. L'activitat ha d'obtenir, així mateix, l'autorització en matèria de residus com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU). Dins del procediment d'autorització de l'activitat, el projecte se sotmet al tràmit de declaració d'impacte ambiental d'acord amb la legislació vigent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
El centre de descontaminació de vehicles pretén les operacions de recepció, descontaminació i desmuntatge de vehicles fora d'ús, com també, la recollida, classificació, selecció i valorització de peces útils i de garantia. L'activitat es projecta situar-la a la nau núm. 7 del c/ Barranc de l'Amerador s/n, del polígon industrial el Mesell al terme municipal el Campello (Alacant).  
D'acord amb la documentació presentada, la superfície de la parcel·la ocupa una superfície de 1.721,16 m² amb una nau ja construïda on s'haurà de situar l'activitat. El centre de tractament de vehicles fora d'ús disposa d'una superfície construïda de 1.111,57 m². La zona de descontaminació i desmuntatge ocupa 202,90 m², la zona destinada a vehicles que s'ha de descontaminar són 492,15 m², 678,23 m² per a vehicles descontaminats i 19,40 m² de magatzem. Per a maniobrabilitat dels operaris i de la maquinària necessària per a desplaçar vehicles i els components extrets es disposen 290,41 m². Els lavabos i vestidors ocupen 14,40 m² i les oficines 47,70 m².  
L'aigua potable utilitzada en tota l'activitat prové de la xarxa municipal de proveïment. Les aigües sanitàries de lavabos i vestidors es conduiran fins una fossa estanca cega.  
La solera de la nau on es realitza la recepció, el desmuntatge i la descontaminació de vehicles objecte de l'activitat, presenta un paviment impermeable i una xarxa de recollida de vessaments, de decantació i separació de greixos. En aquestes zones es donarà un pendent del 3% de manera que la recollida dels possibles vessaments aboque en les reixetes i arquetes de recollida, fins a un dipòsit cec i estanc.  
L'emmagatzemament de vehicles una vegada descontaminats es realitza a la zona descoberta de l'exterior de la nau, que es dotarà de paviment impermeable i d'un pendent del 3% per a la recollida de vessaments i d'aigües de pluja cap als albellons de la xarxa de drenatge. Les diverses arquetes de pas estaran connectades, entre elles, mitjançant una conducció que aboca a una arqueta separadora de greixos per decantació i s'acumularà en un depòsit cec i estanc.  
L'activitat és generadora de residus perillosos que són emmagatzemats, temporalment, en contenidors estancs i de dipòsits homologats fins al lliurament d'aquests als diversos gestors autoritzats.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
D'acord a l'informe, de 10 d'abril de 2005 de l'arquitecte tècnic de l'Ajuntament del Campello, l'activitat resulta compatible amb el sòl, zona i ús dominant d'acord amb la normativa del vigent PGMOU, atés l'emplaçament d'aquesta en sòl urbà entenent que l'ús sol·licitat és industrial.  
L'activitat projectada és, d'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la inscripció d'aquest en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La llista d'accions com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús susceptibles de produir impactes identificats són:  
- Els vessaments i l'abocaments durant el funcionament de l'activitat.  
- Recollida i tractament d'aigües, tant residuals com pluvials.  
- Gestió de residus sòlids i líquids derivats de l'activitat.  
- Impacte visual i acústic de la instal·lació.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental.  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte i respecte al programa de vigilància ambiental proposat en aquest:  
- L'interior de la nau on es realitzaran les operacions de recepció i descontaminació de vehicles s'haurà de dotar de paviment impermeable.  
- El sòl de l'interior de la nau haurà de presentar un pendent aproximat del 3%, de manera que els possibles vessaments es recullen en les arquetes separadores de greixos, les quals abocaran a un dipòsit estanc cec.  
- L'exterior de la nau s'haurà de dotar de paviment impermeable i d'un pendent d'aproximadament el 3%, per a la recollida dels possibles vessaments i de les aigües de pluja en les arquetes de pas, les quals desemboquen en un dipòsit cec estant.  
- No s'hauran d'apilar més de tres vehicles en alçària en la zona de descontaminats de l'exterior de la nau, a fi de reduir l'impacte visual de l'activitat.  
- S'haurà de disposar de contenidors per a l'emmagatzemament temporal dels residus generats fins a la cessió d'aquests al gestor autoritzat. Per als residus perillosos líquids s'hauran de disposar dipòsits homologats de doble paret.  
- Per a la succió dels líquids durant l'operació de descontaminació s'hauran d'emprar sondes de diferents calibres, a fi de disposar d'un accés còmode als dipòsits i maneguets del vehicle.  
- El buidatge dels depòsits de residus perillosos líquids s'haurà de realitzar mitjançant bombes especials o per la presa inferior del dipòsit.  
- La zona d'emmagatzemament de pneumàtics s'haurà de tancar, perimetralment, amb una alçària d'apilament inferior als 2,5 m i amb una capacitat màxima per cel·la independent de 1.000 m³, que evite la propagació del foc en cas d'incendi.  
- S'haurà de realitzar una tanca opaca perimetral de la parcel·la de 2,20 m d'alçària per a minimitzar l'impacte visual de la instal·lació, en totes aquelles zones que no presenten edificació.  
- Dins del programa de vigilància ambiental s'hauran de realitzar les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat.  
Tramitació administrativa  
El 15 de maig de 2006 es rep des de la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades d'Alacant, la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per al projecte descrit remetent-se, dins de l'expedient, la documentació següent:  
- Projecte d'activitat  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Resultat d'informació pública, sense que consten al·legacions  
Analitzada la documentació presentada se sol·licita des del Servei d'Avaluació d'Ambiental Estratègica d'aquesta Conselleria, el 7 de juliol de 2006, ampliació d'informació en titular sobre determinats aspectes de l'actuació projectada. Després d'una notificació d'advertència de caducitat en titular de 16 d'octubre de 2006, aquest presenta, el 6 de novembre de 2006, un annex a l'estudi d'impacte ambiental, un nou projecte tècnic i el projecte d'explotació, al fi d'esmenar la informació anteriorment sol·licitada.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.c.1) centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, que aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de centre de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, promogut per Campello Motor, SL, que s'ha de situar a la nau núm. 7 del c/ Barranc de l'Amerador s/n del polígon industrial el Messell, al municipi del Campello (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'ha establit en estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els contenidors i dipòsits d'emmagatzemament de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Quan siguen de naturalesa líquida o susceptibles de produir vessaments s'hauran de disposar cubetes de retenció o, si no n'hi ha, els dipòsits d'aquests hauran de ser de doble paret homologats.  
2. Disposar de l'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per acumulació en dipòsit cec impermeable.  
3. S'haurà de disposar d'equips de recuperació dels gasos refrigerants de l'aire condicionat dels vehicles descontaminats, regulats pel Reglament CE 2037/2000, de 29 de juny de 2000.  
4. S'haurà d'incorporar a aquest programa de vigilància ambiental un seguiment de les condicions correctes d'emmagatzemament dels residus perillosos i del funcionament dels equips separadors de greixos.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la secretaria atonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 193/06-AIA  
Títol: Construcció d'un camí a la Caseta dels Bous  
Promotor: Sr. Jose Vicente Prades Sabater  
Autoritat substantiva: Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló  
Objecte del projecte: Obertura de pista a terreny forestal  
Localització: Castell de Cabres (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en la construcció d'una pista forestal de 1.897 m de longitud, 3 m d'amplària i pendent mitjà del 5% que tindrà com a objecte dotar d'accés la finca de la Caseta dels Bous al terme municipal de Castell de Cabres (Castelló). El promotor del projecte pretén donar solució al problema d'intransitabilitat de la pista actualment existent a causa del continu arrossegament del ferm per part de l'aigua d'escorriment proposant un traçat alternatiu per la vessant situada a l'est del barranc per on actualment discorre el camí.  
Les obres que s'han de realitzar són les següents:  
- Desbrossament de la vegetació i retirada de sòl edàfic: es realitzarà desbrossament previ abans d'obrir la caixa, en una amplària aproximada de 5 m mitjançant la fitació de peus i desarrelament de matoll.  
- Moviments de terres: es realitzaran els desmunts necessaris per a la construcció del camí i els seus corresponents terraplens.  
- Perfilat i compactació del ferm.  
- Excavació de cunetes de secció triangular.  
- Perfilat i refinament de talussos.  
Tramitació administrativa  
2. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El dia 22 de maig de 2006, es va remetre des dels Serveis Territorials de Medi Ambient la documentació necessària per a sotmetre el projecte al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 94, de data 8 d'agost de 2006. Durant el període d'informació pública no s'hi van produir al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:   
- Informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló.  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Afeccions legals  
Les actuacions descrites es desenvolupen en sòl rústic sense protecció específica.  
L'actuació proposada afecta, d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, terreny forestal i no afecta forest d'utilitat pública.  
D'acord amb l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, la zona on es pretén realitzar la nova pista forestal està inclosa en el lloc d'interés comunitari Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, com també en la zona d'especial protecció per a les aus la Tinença de Benifassà -Turmell.  
D'acord amb l'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, el traçat de la pista intercepta els camins ramaders següents: assagador de Castell de Cabres al Boixar i assagador del camí del Mas dels Bous, ambdós classificats per Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient de data 29 de setembre de 1995.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental descriu les característiques del medi inert, biòtic, perceptual i socioeconòmic de la zona que es veuran influïts per la realització de l'obra.  
- Medi inert: El camí transcorrerà en la major part d'aquest per terrenys calcaris alternants amb margues, presentant la zona un relleu ondulat amb alternança de vessants i barrancs encaixats. Segons les esmentades característiques, l'erosió potencial es descriu com a molt alta.  
- Medi biòtic: en el traçat de la pista i els seus voltants es poden trobar les espècies següents: Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Pinus nigra, Pinus sylvestris. Alguns peus d'aquests es veuran afectats pel traçat del camí.  
Respecte a la fauna, en la zona es troben les espècies següents catalogades segons el Catàleg valencià de fauna: fagina, teixó comú, mostela, esquirol comú, estornell, teuladí, terrerola, terrerola comuna.  
- Medi perceptual: es defineix la conca visual com d'escassa superfície, valorant el paisatge de qualitat mitjana.  
- Medi socioeconòmic, cultural i legal: segons la prospecció arqueològica realitzada, no s'esperen restes que puguen veure's afectades per la construcció de la pista. El medi socioeconòmic es veurà influït per la variació de l'economia de la zona. Pel que fa a altres béns, es veuran afectats dos camins ramaders que són travessades pel camí projectat.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Les activitats de l'actuació que són susceptibles de produir impacte sobre el medi ambient són:  
- Fase de construcció: desbrossament previ, moviment de terres, trànsit de maquinària.  
- Fase de funcionament: ocupació, trànsit de vehicles, existència de la via.  
Respecte a aquestes accions, l'estudi d'impacte ambiental valora els següent impactes negatius:  
- Compatibles: augment del nivell de sorolls  
- Moderats: compactació del terreny, afecció a la fauna.  
- Severs: eliminació de la vegetació en una franja de 5 metres.  
Considera positius els impactes següents:  
- Millora de les comunicacions de la zona.  
- Augment de l'ocupació.  
El projecte no generarà impactes significatius en el medi perceptual i en els camins ramaders interceptats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Com a mesures correctores i protectores l'estudi d'impacte ambiental proposa les següents:  
- Manteniment adequat de la maquinària.  
- Limitació del treball a hores diürnes.  
- Realització dels treballs necessaris per a la realització del camí amb sòl en saó.  
- S'evitaran moviments de maquinària i transport innecessaris.  
- Sembra manual de talussos.  
- Obertura de cunetes i estabilització en el cas que siga necessari amb pedraplé compactat.  
- S'evitaran moviments de terra innecessaris.  
- Se suavitzaran els talussos en les zones d'encreuament amb els camins ramaders i se sol·licitarà ocupació d'aquest.  
El pla de vigilància ambiental vetlarà pel compliment de les mesures correctores i protectores i identificarà els impactes que sobrepassen els valors previstos.   
Es considera que hauran d'extremar-se les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental a causa de l'alt grau d'erosió potencial de la zona i proposar-se mesures correctores addicionals per a salvaguardar els valors naturals de la zona tenint en compte la seua pertinença a zona LIC i ZEPA.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Vist l'informe emés com a resultat de la prospecció arqueològica efectuada d'acord amb l'autorització emesa per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià mitjançant una resolució de data 1 de febrer de 2006, en el qual s'afirma: els resultats de les prospeccions arqueològiques realitzades en els terrenys pels quals discorrerà la pista d'accés al Mas dels Bous, no han proporcionat la documentació de restes arqueològiques o arquitectòniques que es vegen afectats directament per les esmentades obres.  
Vist l'informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló en el qual s'indica que: la construcció de la pista forestal de la Caseta dels Bous es considera que produirà un impacte ambiental de baixa magnitud i, en tot cas, compatible mitjançant l'adopció de les mesures correctores plantejades.  
Vist l'informe emés pel Servei d'ordenació Sostenible del Medi en el qual se cita: vista la documentació aportada a aquest Servei, es considera que no és probable que es produïsquen afeccions negatives sobre els hàbitats o espècies de l'esmentat lloc d'interés comunitari. Per tant, aquest Servei emet un informe favorable al projecte construcció d'un camí a la Caseta dels Bous, del terme municipal de Castell de Cabres (Castelló). No obstant això, es recomana seguir les mesures correctores i protectores indicades en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, com també el pla de vigilància ambiental. Sobretot pel que fa a la sembra de talussos, on s'exposa que s'hauran de revegetar aquests realitzant una aportació de terra vegetal aprofitant l'extreta de la caixa del camí i, posteriorment sembrar-los amb espècies herbàcies que s'adapten a les condicions edafoclimàtiques de la zona com ara: Dactylis glomerata, Medicago sp i Brachypodium sp.  
Es resol  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de construcció d'un camí en la Caseta dels Bous sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Tan prompte com siga possible s'haurà de remetre a aquesta Secretaria Autonòmica l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. En l'execució de les obres se seguiran els preceptes continguts en els articles 63, 64, 65 de l'esmentada llei. En tot cas, les obres hauran de ser respectuoses amb els elements etnològics trobats en els voltants d'aquesta.  
2. Abans de l'inici de les obres s'haurà de disposar, en cas necessari, dels permisos regulats en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades, els permisos derivats de l'afecció a vegetació forestal i el permís d'ocupació temporal de camins ramaders.  
3. En el replantejament de l'obra s'hauran d'estudiar sobre el terreny les zones de desguàs i escorriment habilitant-se els badens, passos d'aigua o cunetes de desguàs que hagen de ser necessaris per al correcte manteniment del camí. Les esmentades zones de pas d'aigua hauran de quedar lliures de residus a la terminació de l'obra.  
4. La protecció dels terraplens s'haurà de realitzar per mitjà d'hidrosembra que inclourà llavors de les espècies Dactylis glomerata, Medicago sp, Brachypodium sp. Es recomana aprofitar els exemplars desarrelats d'arbustos per a la implantació d'aquests en talussos.  
5. Les zones d'acumulació de materials hauran d'afectar la vegetació de la zona, ni se situaran en zones que presenten elevats pendents ni en zona d'evacuació d'escorriments.  
6. A fi de protegir l'avifauna present en la zona, les obres que comporten major nivell de sorolls s'hauran de realitzar fora de l'època de reproducció d'aquestes; a més i a fi d'evitar afecccions a altres tipus de fauna s'haurà de reduir al màxim la velocitat dels vehicles que circulen per la pista.  
7. A fi de salvaguardar els valors ambientals de la zona, s'haurà de reduir al màxim la pista de treball i s'haurà de vigilar la no-afecció de la vegetació pròxima a la zona d'obres.  
8. En el termini màxim de dos anys des de l'acabament de la pista, haurà d'efectuar-se la replantació d'una quantitat de vegetació equivalent a l'afectada pel traçat de la pista. L'esmentada reposició s'haurà de realitzar preferentment amb la implantació de xicotets bosquets de Quercus rotundifolia o d'alguna altra espècie pròpia de la zona de manera que es permeta el normal exercici de l'activitat ramadera i el creixement dels pastos. Aquesta activitat haurà de disposar de l'autorització dels Serveis Territorials de Castelló.  
9. En l'execució de les obres de traçat i execució del camí s'haurà d'aplicar el Decret 7/2004, sobre normes de prevenció d'incendis forestals.  
10. Si en l'execució de les obres es produïra algun abocament de la maquinària, haurà de netejar-se la zona emportant-se els residus a un gestor autoritzat. Es recomana la trituració de les restes vegetals i la incorporació d'aquestes al camí a fi de protegir-lo de l'erosió. Si això no és possible, les esmentades restes hauran de gestionar-se de manera adequada Així mateix, a l'acabament de les obres no haurà de quedar cap residu en la zona emportant-se totes les restes a un abocador autoritzat.   
11. El pla de vigilància ambiental haurà d'incloure la revisió de l'estat del camí després de cada període de pluges i com a mínim una vegada a l'any a fi de corregir immediatament qualsevol signe d'erosió o deteriorament d'aquest.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 125/03-AIA  
Títol: Remodelació de l'accés a la CV-603 (VV-1068) des de la N-332. Tavernes de la Valldigna.  
Promotor: Diputació Provincial de València.  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial de València.  
Localització: Accés a la carretera de la platja CV-603 des de la N-332.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
El projecte té com a actuació principal, la remodelació de l'accés a la CV-603 des de la N-332. L'accés es regula amb l'execució d'una rotonda de 23 metres de radi, fins a rastells. Des d'aquesta, destaquen els ramals que entronquen amb la pròpia carretera CV-603 i la via de servei que discorre per la dreta d'aquella, així com el d'enllaç amb la carretera nacional. Els moviments es completen amb l'execució d'una glorieta de set metres de radi, molt pròxima a l'abans referida.  
La zona sobre la qual s'actuarà es caracteritza per ser plana, encara que molt pròxima a relleus mesozoics (serra de Corbera) que, tangencialment, resultaran afectats. La major part de la seua superfície està destinada al cultiu de cítrics, i es veu afectada una xicoteta porció d'un aiguamoll existent, denominat ullal de les Penyetes.  
El tronc principal de l'actuació discorre sobre la traça actual de la carretera CV-603, seguint-lo, de forma paral·lela, dues vies de servei de sis metres d'ample de calçada a ambdós marges.  
La secció tipus del tronc principal consta de dos carrils de 3,5 metres, vorals de 2,5 metres i bermes de 0,5 metres.  
El paquet de ferm del tronc principal està format per una subbase granular de 25 cm de grossària, 20 cm de llast artificial, 10 cm de mbc G-25 i 5 cm de mbc S-20 en capa de rodament. Els ferms es recolzaran, en general i després de la retirada del terreny natural en els primers 90 cm, sobre pedraplens amb 50 cm de sòl seleccionat en coronació.  
Atesos els problemes d'inundabilitat que presenta la zona, i en els que més endavant s'insistirà, el projecte ha previst que es disposen marcs de formigó armat d'1,2 metres d'ample i 0,8 metres d'alt, cada 30 metres.  
Per a evitar l'afecció a unes quantes séquies, s'ha previst l'execució de murs de formigó armat de 2,8 metres d'alçària, entre els pk 0+240 i 0+320, i 2,4 metres, entre els pk 0+320 i 0+539,12.  
L'enllumenat públic que es disposarà estarà format per llums de vapor de sodi d'alta pressió, de 250 watts, sobre columnes de 10 metres d'alçària.  
2. Alternatives  
S'assenyala, en el projecte de construcció, que les alternatives estudiades s'han referit a les distintes maneres de solucionar els accessos i reordenar la circulació. No obstant això, no s'han indicat quins han sigut aquestes, donant-se, no obstant això, les limitacions i condicionants que han portat a l'opció finalment escollida.  
Amb tot, cal destacar que la millor manera de resoldre la problemàtica pròpia de l'actual intersecció en T ha sigut, segons criteri del projecte, la disposició d'una glorieta en la zona de tarongers. Posteriorment, l'existència d'edificacions com també les exigències en el disseny dels ramals i accessos, han obligat l'emplaçament finalment donat a la glorieta.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 24 d'abril de 2003 la Diputació Provincial de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Remodelació de l'accés a la CV-603 (VV-1068) des de la N-332. Tavernes de la Valldigna.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte de remodelació de l'accés a la CV-603 (VV-1068) des de la N-332. Tavernes de la Valldigna, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP de València núm. 54, de data 5 de març de 2003, i s'hi han presentat dues al·legacions per part de particulars.  
2. Resum d'al·legacions  
D'entre les al·legacions dalt indicades es dóna una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només del que es refereix als esmentats aspectes ambientals.  
Les al·legacions efectuades pel Sr. Joaquim B. Altur Grau s'han referit principalment a l'afecció a la zona humida núm. 8, denominada Marjal i estany de la ribera sud del Xúquer. Les consideracions més rellevants realitzades pel particular han sigut considerar el desplaçament de la carretera cap al nord la distància suficient per a evitar l'afecció a l'ullal, l'estudi d'altres solucions constructives que minimitzen l'afecció a la zona humida, la possible afecció de la il·luminació de la rotonda a les espècies presents en el brollador i la consideració d'un perímetre de protecció en la zona humida tal com estableix la legalitat vigent.  
La Diputació respon a aquests aspectes indicant que la solució de canviar el traçat cap al nord implicaria un acostament excessiu a les edificacions existents i una modificació dels paràmetres tècnics de la carretera que no s'ajustarien a la normativa vigent. Explica que es va desestimar l'opció de canvi de traçat enfront de la recuperació de l'ullal per considerar que en conjunt era la solució més idònia. Respecte a la solució constructiva, considera que l'opció de construir una estructura sobre l'ullal resulta menys adequada des del punt de vista d'integració paisatgística i medi ambiental. Finalment, assenyala la sensibilitat ambiental de l'Àrea de Carreteres en el projecte de referència deduïda de les actuacions de restauració ambiental previstes en una zona actualment degradada i sense cap consideració per part de cap particular i de cap administració pública, afegint que aquestes actuacions constitueixen la base per a una futura restauració integral de l'ullal.  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 29 d'abril de 2003 es va efectuar consulta al Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi.  
En data 5 de maig de 2003 se sol·licita, a la Diputació Provincial de València, l'ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 4 d'abril de 2006 es va efectuar consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
En data 4 d'abril de 2006 es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València.  
En data 26 de setembre de 2006 es va efectuar consulta al Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Informes sectorials  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.  
En data 2 d'octubre de 2003 es rep informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, el qual es referrix a l'afecció, per part de l'actuació, a la zona humida catalogada denominada Marjal i estany de la ribera sud del Xúquer, com també al seu perímetre de protecció. L'informe referit es pronuncia desfavorablement al projecte proposat, argumentant la seua postura en l'article 15.2 de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, pel que fa a l'afecció a la zona humida en qüestió, l'esmentada afecció queda justificada d'acord a l'article 6 de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, el qual es transcriu a continuació:  
Article 6  
1. Respecte a les zones especials de conservació, els estats membres fixaran les mesures de conservació necessàries que implicaran, si és el cas, adequats plans de gestió, específics als llocs o integrats en altres plans de desenvolupament, i les apropiades mesures reglamentàries, administratives o contractuals, que responguen a les exigències ecològiques dels tipus d'hàbitats naturals de l'annex I i de les espècies de l'annex II presents en els llocs.  
2. Els estats membres adoptaran les mesures apropiades per a evitar, en les zones especials de conservació, el deteriorament dels hàbitats naturals i dels hàbitats d'espècies, com també les alteracions que repercutisquen en les espècies que hagen motivat la designació de les zones, en la mesura que les dites alteracions puguen tindre un efecte apreciable pel que fa als objectius d'aquesta Directiva.  
3. Qualsevol pla o projecte que, sense tenir relació directa amb la gestió del lloc o sense ser necessari per a aquesta, puga afectar de manera apreciable els esmentats llocs, ja siga individualment o en combinació amb altres plans i projectes, se sotmetrà a una adequada avaluació de les seues repercussions en el lloc, tenint en compte els objectius de conservació de l'esmentat lloc. A la vista de les conclusions de l'avaluació de les repercussions en el lloc i supeditat al que disposa l'apartat 4, les autoritats nacionals competents només es declararan d'acord amb l'esmentat pla o projecte després d'haver-se assegurat que no causarà perjudici a la integritat del lloc en qüestió i, si procedeix, després d'haver-lo sotmés a informació pública.  
4. Si, a pesar de les conclusions negatives de l'avaluació de les repercussions sobre el lloc i a falta de solucions alternatives, haguera de realitzar-se un pla o projecte per raons imperioses d'interés públic de primer ordre, incloses raons d'índole social o econòmica, l'estat membre prendrà totes les mesures compensatòries que siguen necessàries per a garantir que la coherència global de Natura 2000 quede protegida. L'esmentat estat membre informarà a la comissió de les mesures compensatòries que haja adoptat.  
En el cas que el lloc considerat alberg un tipus d'hàbitat natural o una espècie prioritaris, únicament es podran al·legar consideracions relacionades amb la salut humana i la seguretat pública, o relatives a conseqüències positives de primordial importància per al medi ambient, o bé, prèvia consulta a la comissió, altres raons imperioses d'interés públic de primer ordre.  
En data 14 d'abril de 2005 es va rebre resposta a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi. Aquesta va indicar, d'una banda, que la solució triada per a garantir la permeabilitat hidràulica de la carretera, consistent a disposar marcs d'1,2 metres d'ample i 0,8 metres d'alt, cada 30 metres, és semblant a la realitzada per a la primera fase de la carretera, ja executada i en la qual ha sigut contrastat el funcionament correcte d'aquesta. D'un altre costat, s'ha aportat un programa de vigilància ambiental (PVA).  
En data 11 d'octubre de 2006 es rep informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, el qual es refereix a l'esmena de determinades deficiències del projecte de restauració paisatgística per a considerar aquest acceptable com a mesura compensatòria. Les deficiències que s'han d'esmenar són les que es transcriuen a continuació:   
- L'àmbit recollit en aquest ha de comprendre el total de la zona humida afectada. En cas que resulte impossible, ha de justificar-se aquest fet, com també preveure la separació de l'una i l'altra, la regulació dels fluxos entre aquestes i la situació en què quedarà la zona que quede al marge de l'actuació.  
- El projecte haurà d'incloure un estudi del funcionament hidrològic actual de la zona, la qual cosa resulta bàsica en un projecte de restauració d'una zona humida; i en cas de resultar necessari, un acord amb els regants per a assegurar el manteniment de nivells i fluxos adequats.  
- El disseny definitiu de la zona dependrà en gran manera de circumstàncies no avaluades en l'actualitat, com ara la topografia del terreny, profunditat de les capes impermeables, potència i localització d'ullals... per tant, la direcció d'obres haurà d'estar en contacte amb els tècnics del Servei de Conservació de la Biodiversitat, a l'efecte de seguiment de les obres.  
- Igualment, els treballs de plantacions i de reintroducció d'espècies es realitzaran seguint les indicacions del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
En data 17 d'octubre de 2006 es rep informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, el qual es refereix a la consideració en allò que disposa l'apartat segon de l'article 15 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i s'emet informe favorable el projecte sempre que es realitzen les mesures compensatòries incloses en el projecte, que comportaran a una millora de la zona humida.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a   
Segons l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, hi ha afecció a la zona humida núm. 8, denominada Marjal i estany de la ribera sud del Xúquer.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, l'actuació afecta diversos tipus de sòl, com són sòl no urbanitzable sense protecció agrícola, d'especial protecció viària i, en menor grau, de llits i d'ecologia singular.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
L'actuació se situa sobre una àmplia zona de dipòsits quaternaris molt recents, de naturalesa continental, marina i mixtos. En la zona afectada per les obres, en concret, es tenen tant llims grisos de l'Albufera com a terrosos fluvials. Sobre ells es localitzen farciments antròpics, a base d'arenes i argiles, que van perseguir la formació de superfícies agrícolament explotables.  
L'estudi no es refereix a l'existència d'una xarxa hidrogràfica definida en la zona. Sí que parla, en canvi, de la presència d'una important xarxa de reg. A més, es fan contínues referències a l'existència d'un ullal, el qual està inclòs en la zona humida núm. 8, denominada Marjal i estany de la ribera sud del Xúquer, del Catàleg valencià de zones humides. La zona presenta un risc d'inundació 5, d'acord amb el PATRICOVA.  
Pel que fa a la hidrogeologia local, el nivell freàtic es troba molt superficial, oscil·lant entre els 0,3 metres i els 0,8 metres. L'actuació se situa sobre el subsistema aqüífer de la Plana de Gandia-Dénia, el qual és de caràcter detrític. Amb tot, s'evidencia que l'actuació està afectant una zona de descàrrega de l'aqüífer.  
És necessari, doncs, conéixer aquelles zones, dins de l'ullal que s'ha d'afectar, que actuen com a llocs de surgència d'aigua, amb el fi, s'avança, d'evitar que aquestes resulten afectades durant els treballs.  
L'estudi ha realitzat un complet inventari tant de la vegetació present en l'àmbit de la zona humida afectada, com de la vegetació potencial en aquesta. Així, en les zones on aflora el nivell freàtic, o aquest es troba molt superficial, les formes de vegetació s'adscriuen a l'associació Typho-Schoenoplectum tabernaemontani, i sobreeix, per la seua proliferació, el Phragmites australis subesp. chrysanthus. És molt ressenyable, en aquest àmbit, la presència esporàdica de Carex eleata. En els canals on l'aigua flueix amb una alguna velocitat, els canyissers i bogars retrocedeixen en favor de la comunitat de Sparganium erectum. Destaca, finalment, la presència d'exemplars desenvolupats d'oms, molt probablement introduïts artificialment.  
Pel que fa a la presència de macròfits aquàtics, aquesta és molt reduïda a causa de l'elevat grau d'eutrofització i contaminació, per pesticides agrícoles, de gran part de la superfície de l'aiguamoll. S'indica en l'estudi que, si no es donaren aquestes condicions de degradació, serien esperables comunitats de la classe Potametea, de la qual es destaca l'espècie Utricularia australis.  
A més, s'ha referit a l'existència de comunitats arvenses i ruderals en les quals, atesa l'escassa importància relativa d'aquestes, no s'entrarà.  
En l'àmbit de l'aiguamoll és possible trobar espècies terrestres, amfíbies i aquàtiques, i és també freqüentat per nombroses espècies d'aus. A més, el fet que l'aiguamoll es trobe envoltat de cultius, configura un nombre més gran de nínxols ecològics per a la fauna. Cal destacar la presència de diverses espècies recollides en el Decret 32/2004, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.  
Pel que fa als peixos, és destacable la presència, molt probable si la qualitat de les aigües fóra acceptable, del llopet (Cobitis maroccana), alhora que no pot descartar-se la del fartet (Lebias ibera) i el samaruc (Valencia hispanica), catalogades ambdues com espècies en perill d'extinció, si bé l'absència de macròfits aquàtics, abans comentada, la dificulta.  
Respecte als amfibis, s'assenyala la possible presència del gripauet (Pelodytes punctatus) i el tòtil (Alytes obstetricans), a més de les espècies habituals com la granota comuna (Rana perezzi), el gripau (Bufo bufo), aquestes dos últimes catalogades com a espècies protegides, o el gripau corredor (Bufo caramida).  
Dels rèptils cap destacar la serp de ferradura (Coluber hippocrepis), i s'anuncia com a probable la presència de la tortuga d'estany (Emys orbicularis), catalogada com espècie vulnerable, i, en menor grau, de la tortuga d'aigua ibèrica (Mauremys caspica), catalogada com espècie protegida.  
D'entre les aus s'assenyala la presència de l'agró blau (Ardea cinerea), la fotja comuna (Fulica atra) i la polla d'aigua (Gallinula chloropus), i alberga, a més, gran quantitat de passeriformes i aus de dimensió reduïda. A més, s'indica la seua aptitud per al refugi i niament de moltes espècies d'anàtids i agrons.  
Dels mamífers, finalment, s'incideix en la varietat de rosegadors i xicotets rosegadors presents, i cal destacar-ne, en tot cas, la mostela (Mustela nivalis) d'entre la fauna carnívora.  
L'estudi no ha mencionat la presència, molt pròxima, del lloc d'interés comunitari denominat Serra de Corbera, segons allò que s'ha recollit en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2001) per a formar part de la xarxa Natura 2000 a l'empara de la Directiva d'hàbitats. Si bé no hi ha afecció directa a l'àmbit d'aquest, sí s'actua en l'entorn més immediat al citat LIC. D'aquest cal destacar que alberga hàbitats de gran valor i singularitat, com són els boscs de llorer. A més, abunden diverses espècies de rapaces i de quiròpters.  
Així mateix, és necessari referir-se al fet que gran part d'aquests terrenys es troben catalogats com a forest d'utilitat pública si bé, es repeteix, no hi ha afecció directa als aquestes.  
L'estudi no ha especificat l'existència de cap camí ramader en la zona d'actuació.  
L'estudi no ha descrit l'existència de béns patrimonials de caràcter cultural, tant etnològic, arquitectònic com arqueològic, en la zona d'actuació.  
En aquest cas, s'entén la no-necessitat de fet d'una prospecció arqueològica prèvia al començament de les obres. Això es fonamenta tant en el fet que la carretera, en gran part del traçat d'aquesta, discorre sobre un corredor ja existent, com també en el tram de nova planta, per altres el que travessa la zona humida catalogada, posseeix un estrat vegetal de gran densitat, la qual cosa dificulta en gran manera la realització d'aquesta prospecció. És per això pel que s'entén més apropiat realitzar un seguiment arqueològic de les obres. En tot cas, caldrà ajustar-se al que disposa tant per la llei del patrimoni cultural valencià, com també per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'estudi ha especificat una sèrie d'impactes derivats tant de l'execució de les obres com de la presència i explotació de l'enllaç i tram de carretera projectat. Aquests impactes han sigut avaluats en les seues conseqüències, la qual cosa ha portat, finalment, a la implementació de les mesures correctores necessàries amb motiu de l'existència d'aquells. Atesa la poca superfície afectada pel projecte i la gran localització dels seus impactes, destacant principalment el patit per la zona humida present en l'àmbit d'aquesta, s'ha considerat, en aquesta ocasió, suficient la descripció d'impactes realitzada per l'estudi.  
Així mateix, com ja s'ha indicat abans, les obres comporten l'afecció a una superfície xicoteta de la zona humida coneguda com ullal de les Penyetes, la qual es troba actualment subjecta a un determinat deteriorament. En tot cas, aquestes obres comporten l'eliminació de la vegetació i l'afecció a la fauna aquàtica en aquesta porció de superfície, amb la consegüent pèrdua d'hàbitat. Les mesures correctores que poden aplicar-se poden ser eficaces en la reducció de l'impacte, però no impediran la pèrdua de l'hàbitat i, en conseqüència, s'estima necessari, vist el valor potencial de la zona, adoptar mesures compensatòries encaminades a augmentar la superfície d'hàbitat i a recuperar les condicions ecològiques d'aquest, de manera que es permeta, en un futur, la introducció d'espècies rellevants per a la conservació.  
D'entre els que s'han assenyalat com a impactes propis de les accions d'obra, es destaquen els següents:  
- Increment de la quantitat de partícules sòlides en suspensió en l'aire.  
- Pèrdua de qualitat de les aigües superficials.  
- Increment del trànsit amb motiu dels transports per camió.  
- Desviacions de servituds i serveis.  
- Generació de volums d'inerts que s'han de transportar a abocador.  
Ja en fase d'explotació, els impactes més ressenyables, d'entre els recollits en l'estudi, són els que se citen a continuació:  
- Efecte barrera per a la fauna i les persones.  
- Destrucció de l'hàbitat d'algunes espècies.  
- Augment de sorolls.  
- Dany paisatgístic que es deriva de la desaparició de la vegetació més immediata a la carretera.  
Respecte al soroll, cal incidir en el tractament que a aquest impacte li ha donat l'estudi. Així, l'estudi d'impacte ha assenyalat que, «evidentment l'eixamplament, nous ramals, rotonda i asfaltat de la carretera comportarà un augment del trànsit rodat i conseqüentment, un augment en l'emissió de sorolls». Això, doncs, és en certa manera contradictori amb la consideració posterior que realitza l'estudi al voltant del soroll durant la fase de funcionament, segons la qual «(...) la situació futura no suposarà un augment considerable de sorolls, perquè ja hi ha les carreteres i només es varia lleugerament el traçat». Davant d'això, s'ha proposat, en tot cas, plantar tanques arbustives en els punts més conflictius.  
Finalment, el projecte ha tingut sempre present, més enllà de l'estudi, el risc d'inundabilitat que presenta la zona, la qual cosa ha condicionat el mateix disseny de la infraestructura. Així, també l'estudi adverteix, al voltant de la inundabilitat de la zona, que la presència de l'esmentada infraestructura, els mesos més plujosos de l'any, pot comportar un efecte barrera als fluxos d'avinguda, atesa l'elevació de la rasant sobre la cota del terreny.  
Cal afegir-se, en línia amb l'anterior, que l'esmentada zona està inclosa en el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la qual queda subjecta a un risc d'inundació 5.  
Respecte al lloc d'interés comunitari pròxim a la localització de les obres, l'abans esmentada Serra de Corbera, no s'estima que aquestes puguen comportar afecció directa als seus valors florístics i faunístics, atesa la separació suficient entre ambdues àrees.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores que ha establit l'estudi d'impacte ambiental a raó dels impactes abans descrits se sintetitzen, en els seus aspectes més destacables, en els punts següents:  
- Reg freqüent del terreny susceptible de produir pols.  
- S'haurà de procurar no treballar durant les hores nocturnes (per exemple, de 22 a 07 hores) a fi d'evitar molèsties a la població.  
- Per a evitar el risc de lliscaments en talussos i vessants, s'excavaran drenes i cunetes en la capçalera de tots els talussos, com també es recobriran amb vegetació les seues superfícies mitjançant espècies rizomatoses i estoloníferes.  
- Col·locació de parapets per a retenció de sediments durant la construcció. Prohibició d'ús de l'aigua de les séquies per a neteja de la maquinària o semblants.  
- En la zona de l'ullal que es travessa es considera, en compte de la col·locació de pedraplé com en la resta del projecte, la millora del terreny amb escullera per a alterar com a mínim possible els fluxos existents. També es col·locaran drenatges transversals, cada 30 metres, en la zona del ramal de la platja.  
- Respecte als sòls, es diu que s'hauran de triar zones de préstec i runams en ubicacions amb mínim efecte sobre la vegetació i sòls, sent recomanable que s'utilitzen zones degradades en les quals no existisca vegetació o zones agrícolament més improductives.  
Aquesta mesura no pot, tal que així, considerar-se completa si no s'afig l'obligatorietat de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental a quantes noves pedreres o abocadors s'obriren amb motiu de l'execució de les obres.  
- Es recomana que es procedisca a l'eliminació de la vegetació durant els mesos hivernals o tardorencs, a fi d'evitar la destrucció de nius.  
- Es proposa que es creen tanques vegetals en la zona de la rotonda i dels entroncaments amb la N-332 i la VV-1068, que servisquen de barrera entre la carretera i els camps.  
La mesura que s'ha disposat, per part de l'estudi, a fi de minimitzar els efectes derivats del soroll sobre les edificacions pròximes a la via, no té fonamentació, fins que no s'han aportat previsions sobre els nivells de soroll que s'abastaran en aquests punts. Amb tot, sí que pot estimar-se que aquesta no serà efectiva en cap cas. Així, s'estima que aquest impacte haurà de ser objecte de control pel programa de vigilància ambiental, el qual, d'acord amb la seua magnitud, establirà les mesures correctores que siguen necessàries per a contrarestar-lo.  
Com a mesura compensatòria per l'impacte generat sobre una xicoteta porció de la zona humida corresponent a l'ullal de les Penyetes, s'ha realitzat un projecte de restauració paisatgística del citat ullal, el qual s'ha adjuntat al projecte de construcció com un annex. Aquest projecte de restauració persegueix actuar sobre l'ullal de les Penyetes recuperant part de la seua superfície original, com a mesura compensatòria per l'ocupació de 800 m² de la superfície d'aquest pel nou traçat.  
Respecte a la regeneració de l'aiguamoll, com a mesura compensatòria, aquesta pot concretar-se que, enfront de les 800 m² que s'afecten de l'actual ullal, es restauren un total de 33.101 m² d'hàbitats naturals. Els treballs necessaris per a dur a terme la restauració se sintetitzen, de manera principal, en els punts següents:  
- Es preveu excavar una superfície de 8.595 m² fins a dos metres de profunditat, a fi d'augmentar la superfície de l'ullal.  
- S'haurà de dur a terme la restauració de les següents unitats vegetals:  
- Boscs i màquies litorals: s'executarà la part més occidental de l'actuació, com també l'interior de la rotonda, amb espècies pròpies d'aquesta unitat, com són el Pinus halepensis, Quercus ilex, Quercus coccifera, Rahmnus alaternus, Cahmaerops humilis, Smilax aspera, Pistacia lentiscus, Lonicer implexa, Lavandula dentata, entre altres.  
- Riberes de la làmina d'aigua: s'executarà en el perímetre de l'espill d'aigua i en un illot que es generarà arran de l'ampliació de la làmina d'aigua. Es realitzarà, com és obvi, mitjançant l'ús de dotze espècies diferents d'helòfits, les quals es disposaran en funció del calat.  
- Bosc de ribera: S'executarà en els marges, que no en les riberes. Amb aquest fi s'empraran Salix atrocinerea, Salix eleagnos i Populus alba.  
- Comunitats de macròfits submergits: la pretensió és que es desenvolupe una comunitat de macròfits d'aigua dolça pròpia d'aigües oligotròfiques. D'entre les vuit espècies que s'ha previst que es disposen, se'n destaca dues, com són Ricciocarpos natans i Lemna triculca, en tant que aquestes espècies només s'introduiran en zones resguardades de corrents, sent traspuades de la marjal de Xeresa. Així mateix, s'ha indicat que aquesta operació haurà de ser autoritzada per la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Si bé el projecte de restauració, que s'ha descrit breument, aprofundeix en molts dels aspectes que són necessaris per a la correcta definició i execució d'aquest, cap, no obstant això, realitzar una sèrie de consideracions en els termes següents:  
- S'estimen positives les mesures compensatòries d'extensió de la superfície de l'ullal i de l'establiment de vegetació arbustiva i arbòria en part de la zona.   
- No obstant això, és molt important definir correctament la morfologia del got, profunditat i pendent dels talussos de les vores. Aquestes característiques han de ser les adequades per a la implantació de la vegetació aquàtica (hidròfits i macròfits aquàtics), de gran importància per al desenvolupament de la fauna i de la possible reintroducció d'espècies rellevants.  
- L'extensió de la superfície de l'ullal a l'altre costat de la futura via no es creu convenient ja que comporta una fragmentació de l'hàbitat, la qual cosa facilita l'alteració d'aquesta.  
- En relació amb la plantació d'espècies arbustives i arbòries de ribera, aquesta es considera positiva sempre que aquesta es limite a una xicoteta porció de la superfície i amb una funció principal d'aïllament de la zona humida respecte a la carretera.  
- La no-alteració ni modificació dels sediments de la zona humida és de gran transcendència per a la fauna aquàtica i, a més, una font de llavors. La presència excessiva de sediments pot dificultar la surgència d'aigua en els ullals. Així, els riscos de rebliment de l'ullal poden reduir-se augmentant la presència de vegetació natural a les vores i proximitats d'aquest.  
- La forma més eficaç de garantir un bon desenvolupament de la flora aquàtica i, en conseqüència, una fauna aquàtica diversa, és aconseguir una bona qualitat de les aigües. En vista de la vegetació que s'ha previst implantar, d'entre la qual moltes espècies presenten una exigència de la qualitat de l'aigua molt elevada, s'entén molt necessari el control de totes les variables que intervinguen en aquest paràmetre ambiental, per al cas concret en qüestió. Cal remarcar que el fet que prosperen les espècies disposades en l'àmbit de l'ullal està en funció de la mencionada qualitat de les aigües d'aquest. Així mateix, la possibilitat de desenvolupament de les potencialitats de la zona humida, pel que fa a les possibles espècies faunístiques que puguen poblar-la, estan igualment subjectes a les aptituds de l'aigua.  
En relació amb el moviment de terres a efectuar per l'execució de les obres, és possible recollir, en el projecte de construcció, la localització de possibles zones d'extracció de materials i d'abocadors per a la destinació final dels materials sobrants, incloent runes i la resta de deixalles d'obra. Amb aquest fi es pot recórrer a explotacions ja existents en les proximitats (pedreres i abocadors legalitzats i en funcionament).  
Si no és així, i es projectara l'obertura de noves instal·lacions, es recorda que aquestes hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental que s'incorpora l'estudi, a través de l'ampliació a aquest realitzada, aquest ha establit, en general, els paràmetres, indicadors i valors llindar que cal controlar.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de construcció remodelació de l'accés a la CV-603 (VV-1068) des de la N-332. Tavernes de la Valldigna, promogut per la Diputació Provincial de València, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
L'origen dels materials que s'empren en la construcció dels pedraplens i esculleres que servirà de suport al ferm en el tram en què es travesse la zona humida, en cap cas es localitzarà en l'àmbit del LIC Serra de Corbera, descrit en l'anterior apartat d'aquesta declaració.  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, haurà d'obtenir-se, abans de la seua utilització, l'autorització corresponent per part de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. El sistema de drenatge longitudinal de la carretera haurà de disposar, prèviament a l'abocament, d'un tanc de tempesta dimensionat, si més no, per als primers 20 minuts de precipitació (per a la pluja de disseny triada).  
4. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, l'esmentat estudi preveurà l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
5. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat exigits. Aquesta campanya se centrarà en les edificacions existents en l'entorn de la glorieta més occidental de les projectades.  
Els nivells sonors continus equivalents màxims no hauran de superar els límits marcats en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
6. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'abassegaran en muntons l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, no podent ser aquesta major a 1,5 metres, de manera tal que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquesta. S'incorporarà, a aquests volums de terra vegetal, la matèria vegetal procedent del desbrossament, prèvia trituració.  
7. Respecte a l'afecció que es produeix a l'ullal de les Penyetes, i d'acord amb el que disposa el projecte de restauració d'aquest, s'estableixen els condicionants següents.  
- Prèviament a l'inici de les obres haurà de realitzar-se un informe detallat de la fauna aquàtica i flora, tot això dins del PVA, per a poder determinar si és necessari establir mesures correctores addicionals. Igualment, les espècies faunístiques que són objecte d'algun tipus de protecció, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, seran objecte d'un seguiment especial per part del director ambiental de les obres, de manera que, sempre dins del PVA, s'establiran controls particularitzats per a aquelles. L'objecte és, principalment, que puguen delimitar-se impactes molt concrets de caràcter crític sobre les espècies en qüestió. Els informes, ja siguen de caràcter ordinari o especial, que, a aquest respecte, es redacten, hauran de remetre's al Servei de Conservació de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Prèviament a l'inici de les obres s'hauran d'identificar, senyalitzar i protegir les zones de l'ullal que actuen com a punts de surgència, a fi d'evitar-ne l'afecció en tot cas.  
- S'haurà de suavitzar el pendent del talús de la ribera en aquelles zones en què siga molt pronunciat. Això s'haurà de fer sense aportar terra, això és, guanyant terreny cap a l'exterior de la làmina d'aigua mitjançant excavació i reperfilament.  
- El límit entre la que el projecte ha denominat via de servei dreta i l'ullal haurà de repoblar-se amb espècies pròpies del bosc de ribera, a fi d'aconseguir l'aïllament entre ambdós ambients.  
- S'haurà de limitar l'accés rodat a la zona humida mitjançant la col·locació de cadenes en els camins d'accés, de manera que l'ús d'aquests quede limitat al personal de la Conselleria de Territori i Habitatge, Ajuntament i propietaris particulars.   
- Com a mesura que s'ha d'incorporar al PVA, en fase d'explotació haurà de dur-se a terme un seguiment de l'evolució de la zona per personal qualificat en un període de, almenys, tres anys, redactant-se informes semestrals, si més no, a aquest respecte.   
- Tots els treballs de realització de les obres i restauració s'hauran d'executar amb l'assessorament i supervisió del Servei de Conservació de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, s'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb el projecte de restauració de l'ullal de les Penyetes.  
- S'haurà de descartar l'ús de l'espècie Lavandula dentata en les labors de revegetació que es duran a terme dins de les accions de restauració de l'ullal previstes.  
- El PVA, abans de l'aprovació definitiva del projecte i al marge dels informes disposats pel mateix, haurà d'assenyalar els informes ordinaris, extraordinaris i especials, com tmbé el contingut d'aquests i la freqüència d'emissió dels de caràcter ordinari. Si més no, haurà d'ajustar-se a l'estructura següent:  
- Informes ordinaris: s'ajusten a un període regular d'emissió, tant durant la duració de les obres com en el control posterior a aquestes (garantia). Es refereixen a l'execució de les mesures disposades i condicionants de la DIA, autoritzacions, etc.  
- Informes extraordinaris: seran l'informe previ a l'acta de replantejament, el qual es referirà a la localització de runams, abocadors, pedreres, préstecs, instal·lacions auxiliars, etc., i l'informe previ a la recepció de les obres, el qual farà referència a les unitats realment executades, actuacions pendents i proposta de noves actuacions.  
- Informes especials: aquest tipus d'informes s'emetran sempre que sorgisquen problemàtiques que bé modifiquen la previsió, en la forma o en el fons, de les mesures disposades, o bé no hagen sigut previstes en cap cas.  
8. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un bocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades. S'haurà de procedir a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagueren vist afectats per abassegaments, pas de maquinària, etc.  
9. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a aquest efecte, aquesta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que conduïsquen possibles abocaments a cunetes o canalitzacions que, cobrint tot el perímetre de l'àrea destinada a aquestes operacions, estaran connectades a arquetes cegues suficientment dimensionades.  
Durant les obres, cap zona auxiliar (abassegaments, plantes asfàltiques, de formigons o d'insistència, parc de maquinària, instal·lacions auxiliars per a personal, etc) podrà localitzar-se a una distància, als límits de l'ullal, inferior a 500 metres.  
10. No hauran de quedar trams del ferm antic, per la qual cosa si fóra aquest el cas, atesa la naturalesa de l'actuació, haurà de procedir-se al seu alçament i retirada de l'emplaçament en què es trobara, bé transportant-se a abocador inert legalitzat o bé donant-se-li un possible ús.  
11. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet es notificarà a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 16 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 223/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Pego  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: El Verger, Dénia, Pego (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena d'APA per a subministrar gas natural a Pego, de 8.365 m de longitud i un diàmetre de 4», localitzada als termes municipals del Verger, Dénia i Pego. L'esmentada antena ix de la posició P-00, pertanyent al gasoducte de transport secundari Marina Alta (en projecte), al terme del Verger i té com a destinació l'armari de regulació APA/MP situat pròxim a la població de Pego a la vora de la carretera C-3311 i el paratge de la Sequia.  
La descripció detallada del traçat és la següent: el traçat bàsic comença al Verger, i es dirigeix cap al sud per a creuar l'autopista AP-7, a continuació gira a l'oest i envolta un Safari Park pel nord. A continuació s'endinsa en la zona d'aiguamoll del Parc Natural de la Marjal de Pego - Oliva, pren el paral·lelisme als diversos canals presents a la zona, sempre en direcció sud-oest, fins a trobar-se amb la carretera C-3311 punt en què gira a l'oest i s'endinsa en el Parc Natural de la Marjal de Pego - Oliva.  
En l'execució de les obres es duran a terme les accions següents:  
- Replantejament i abalisament del terreny.  
- Obertura de pista de treball: Aquesta operació està destinada a facilitar l'accés de materials i maquinària a la rasa en què se soterrarà la canonada. L'amplària total d'aquesta serà de 10 metres. Començarà l'obertura de la pista de treball amb el desbrossament i esclarit del terreny. Es remourà la capa superficial del terreny 20 o 30 cm. Aquesta terra vegetal s'utilitzarà per a la restitució posterior del terreny.  
- Obertura de la rasa: tindrà una amplària de 0,5 m i una profunditat mínima d'1,00 m.  
- Transport i distribució del material de l'obra: es disposarà de platges d'abassegament de materials cada 3 - 5 metres. Aquestes zones es localitzaran en parcel·les pròximes a la pista de treball i pròximes als nuclis de comunicació.  
- Soldadura de les canonades i posada en rasa: situats els tubs al costat de la rasa, aquests se soldaran, es comproven les unions mitjançant radiografies i es netegen amb aire comprimit. Posteriorment es descendeixen els trams a la rasa per mitjà de tractors -ploma.  
- Restitució del terreny: després de la col·locació de la canonada i el farciment de la rasa es procedeix a restituir el terreny. Amb aquest fi, es restituirà la capa de terra vegetal original i es procedirà a col·locar tot allò que haja sigut afectat per les obres (murs, tanques, etc.).  
- Instal·lació de senyalització.  
- Servituds permanents: una vegada restituït el terreny es recupera el seu ús amb les úniques limitacions que imposen les zones de servitud distribuïdes de la manera següent: zona A): corredor de dos metres en què està prohibit llaurar o cavar a una profunditat major de 50 cm, plantar arbres de port alt i realitzar edificacions; zona B) 4 metres d'amplària a cada costat de la zona anterior on no és possible realitzar obres sense permís de l'administració.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la Província del dia 8 d'abril de 2006 i publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 8 de març de 2006.  
Es van rebre les al·legacions següents:  
- Per l'Ajuntament de Pego: es manifesta el desig que no s'afecte parcel·les agrícoles i la necessitat d'establir mesures compensatòries precises respecte a l'afecció de camins ramaders i barrancs.  
- Per l'Ajuntament de Dénia: informa que el traçat de l'antena de gas discorre per la zona humida de la desembocadura del riu Racons, que a més es troba inclosa en la llista de llocs d'interés comunitari; que hauran de tenir-se en compte els encreuaments que afecten camins ramaders i barrancs; que és necessari una gestió de residus; que s'ha d'evitar el traçat per zones abancalades i ha de transcórrer pels vials existents a la zona.  
- Per particulars afectats per les obres: manifesten el desig de modificar el traçat per a la no-afecció a finques particulars i proposant un alternatiu que causaria menor afecció a camps de cultiu, canonades, canals d'aigua,etc.  
- La Confederació Hidrogràfica del Xúquer presenta escrit en el qual requereix documentació complementària i informa que l'obra està subjecta a l'obtenció de l'autorització preceptiva.  
Endesa Gas Alicante expressa el següent:  
- La instal·lació del gasoducte és compatible amb l'ús agrícola de les parcel·les, simplement es constitueix una servitud de pas subterrani. Els béns i drets afectats seran indemnitzats.  
- Sobre la proposta de modificació del traçat: s'ha de seguir una alineació el més recta possible. Tampoc s'evita afectar finques del cultiu fent discórrer el traçat com més pròxim a les carreteres existents, ja que han de respectar-se les distàncies mínimes de seguretat que estableix la legislació sectorial aplicable.  
- Se sol·licitaran els permisos d'encreuament o paral·lelisme en relació a l'afecció a camins ramaders.  
En relació amb les al·legacions presentades, en aquesta declaració d'impacte s'han tingut en compte les afeccions a terrenys amb valors ambientals mitjançant la petició dels preceptius informes sectorials.  
Alternatives  
Es presenten dues alternatives:  
- Traçat bàsic: travessa el parc natural de la Marjal de Pego - Oliva discorrent el traçat pròxim a la carretera C-3311.  
- Alternativa 1: evita el parc natural però afectaria zona escarpada amb abundant urbanització, per la qual cosa quedaria descartada.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
- Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Còpia d'informe emés pel Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant.  
- Còpia d'Informe emés pel Departament d'Obres Públiques de la Diputació d'Alacant.  
- Còpia de l'informe d'impacte arqueològic i etnològic referent al gasoducte antena d'alta pressió A per a subministrament el terme municipal de Pego (Alacant) remés a la Direcció Territorial de Cultura a l'efecte d'obtenció de l'informe regulat en la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
Afeccions legals  
Segons el planejament urbanístic, l'antena de gas travessa les classes de sòl següents:  
- Terme municipal de Pego: sòl no urbanitzable: rústic sense protecció, rústic amb protecció agrícola, industrial; rústic amb protecció específica natural-paisatgística-ecològica.   
- Terme municipal de Dénia: sòl no urbanitzable: rústic sense protecció.  
- Terme municipal del Verger: sòl no urbanitzable: rústic sense protecció.  
D'acord amb l'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant el traçat de l'antena de gas afecta mitjançant encreuament al camí ramader assagador Reial.  
D'acord amb l'informe de la Direcció General d'Ordenació del Territori, el traçat de l'antena afecta:  
a) Al Parc Natural de la Marjal de Pego - Oliva en la part sud d'aquest.  
b) A la zona humida catalogada desembocadura i front del riu Racons, que és travessada per l'antena d'alta pressió A (APA). El Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana va ser aprovat per l'acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià. Per l'article 15 de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, totes les zones humides estan classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.   
Afig l'informe: En el cas de l'afecció al parc natural, l'antena penetra en el parc per la banda sud-est d'aquest, en una àrea qualificada pel PORN com a zona d'acollida. El traçat de l'antena travessa la zona d'acollida, dues àrees de regeneració i dues àrees de cultius hortícoles abans d'eixir del parc i continuar cap a Pego paral·lel a la C-3311.  
D'acord amb l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, el traçat de l'antena afecta les zones LIC i ZEPA denominades Marjal de Pego - Oliva.   
D'acord amb l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, el projecte afecta dues àrees protegides i incloses en les àrees d'aplicació del Decret 265/2004, de 3 de desembre, pel qual s'aprova el pla de recuperació del samaruc a la Comunitat Valenciana.  
L'afecció a domini públic hidràulic es concreta en els encreuaments grafiats en projecte com AL- VE- 316 i AL - DE - 309 ambdós competència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental enumera els factors del medi que seran afectats pel traçat de l'antena:  
- Medi físic: atmosfera, sòls, hidrologia, coberta vegetal, espais i hàbitats naturals, fauna, paisatge.  
- Medi socioeconòmic: població ocupació, infraestructures, arqueologia, activitat cinegètica.  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una catalogació exhaustiva de les espècies presents en la zona i destaca tres espècies - (rosseta, samaruc, espinós) catalogades en perill d'extinció segons Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, amb presència potencial en l'àrea estudiada. No obstant això, la direcció del parc indica que algunes de les espècies descrites no estan presents en la zona.  
L'informe d'impacte arqueològic i etnològic remés a la Direcció General de Cultura a fi d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, mostra l'existència de dos elements d'interés etnològic que hauran de ser protegits adequadament a fi d'anul·lar els possibles impactes sobre aquests.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora les principals alteracions sobre els factors del medi dels quals es destaquen els següents:  
- Alteració de la qualitat de l'aire en especial per augment de partícules sòlides en suspensió: es considera com un impacte moderat pel fet que es tracta d'un impacte molt localitzat i que deixa de presentar-se en finalitzar les obres.  
- Augment del soroll: és d'escassa magnitud ja que es tracta d'una activitat puntual, temporal i discontínua al llarg de la traça. Atés que la font d'emissió de soroll es troba allunyada dels nuclis de població, l'impacte s'estima compatible.  
- Alteració del relleu: és un impacte produït pel moviment de terres realitzat durant les obres. Pel fet que l'antena en estudi no presenta àrees d'orografia accidentada i a causa de l'escassa magnitud d'excavació necessària per a aquesta obra, es considera que l'impacte serà compatible.  
- Compactació de sòls: és causada pel pas continuat de vehicles durant la fase d'execució de les obres. A més, la destrucció de la coberta vegetal, el trànsit de maquinària pesant, l'obertura de la pista de treball i l'excavació de rases afavoreixen l'erosió i en conseqüència la pèrdua de sòl per la disgregació del sòl en partícules més fines. Per tant l'impacte sobre el sòl es considera com a moderat.  
- Afecció a cursos hídrics: el traçat de l'antena travessa un total d'11 cursos hídrics entre els quals destaquen les séquies. En l'execució de les obres, si el curs hídric s'encreua amb cabal, es provocarà un descens de la qualitat de l'aigua, una alteració del règim dels cabals naturals i una ruptura de la xarxa de drenatge, si bé seria convenient que l'encreuament es realitzara en màxim estiatge per a evitar aquests impactes. L'impacte s'estima moderat.  
- L'eliminació de la vegetació és l'impacte més important que produiran les obres de l'antena, ja que és necessari netejar mitjançant la tala i desbrossament la pista de treball necessària per al pas de la maquinària. L'estimació de l'impacte es considera compatible si el traçat travessa cultius herbacis, pastius o erms i moderat si creua per cultius arboris o zones de vegetació natural.  
- Afecció a la fauna, té un caràcter potencial i temporal. Es considera moderat i en cas d'afectar-se per accident a algun individu d'aquestes espècies s'estimarà com a sever.  
- El paisatge es veurà modificat de manera temporal durant el període que duren les obres i, la corresponent afecció, s'ha considerat com a compatible en la totalitat del traçat, a causa de l'elevat nivell d'antropització d'aquest, exceptuant les zones travessades de vegetació natural, on s'estima moderada.  
- L'impacte provocat en els espais naturals: parc natural, lloc d'Importància comunitària, zona d'especial protecció per a les aus, RAMSAR, zona humida i àrea d'importància per a les aus Marjal de Pego-Oliva i la zona humida Desembocadura i Front Litoral del Riu Racons, es considera moderat.  
- El signe de l'afecció sobre els factors del medi socioeconòmic és, en general, positiu sent negatiu en el sector agrícola, per l'afecció als regadius, l'encreuament de camins i camins ramaders.  
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
Com a mesures correctores l'estudi d'impacte proposa (entre altres):  
- Aplicació de regs per a evitar l'emissió de partícules.  
- Manteniment adequat de la maquinària.  
- Senyalització de la pista de treball per a evitar afeccions innecessàries.  
- Restauració dels encreuaments amb llits hídrics.  
- Comprovació de l'inventari de flora per a evitar l'eliminació d'espècies protegides.  
- El calendari d'execució de les obres s'ajustarà a fi de no alterar les èpoques de cria i reproducció de les espècies presents en l'àrea.  
- No es localitzaran platges d'abassegament en zones protegides.  
- Es restauraran tots els elements modificats.  
- En els encreuaments amb camins ramaders, es garantirà el pas per aquestes.  
- Es realitzarà treball de descompactació i es reposarà la terra vegetal.  
El programa de vigilància ambiental proposa dur a terme els treballs amb la col·laboració d'una assistència tècnica ambiental les accions de la qual consistiran en la inspecció i control ambiental de les obres indicant la correcta ubicació dels parcs de maquinària, controlant-ne el trànsit, evitant afeccions innecessàries a les espècies de fauna i flora i controlant l'adequada gestió dels residus.  
Es considera que les mesures correctores proposades són genèriques i no incideixen en els valors ambientals particulars de la zona i per tant, s'han de dictar mesures addicionals de protecció.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
A) Vist l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi en què s'especifica el següent :  
1. Revisades les normes particulars del parc, es considera que la construcció d'aquestes infraestructures no està prohibida específicament.  
2. El tram que discorre per l'àrea d'amortització d'impactes del parc natural, en no afectar el règim hídric del parc, es considera compatible amb el PORN, article 86.  
3. En el cas de l'afecció de l'antena a la zona humida catalogada Desembocadura i Front Litoral del Riu Racons, es considera que el traçat no és el més adequat, ja que travessa diagonalment la zona humida.   
B) Atés que l'esmentat informe estima necessari modificar el traçat del tram que afecta la zona humida catalogada Desembocadura i Front Litoral del Riu Racons, buscant que l'antena APA passe per un lateral d'aquesta, unida al Safari-Park, evitant que el traçat travesse pel centre de la zona humida.   
C) Atés que l'esmentat informe proposa mesures correctores que s'incorporaran al contingut d'aquesta resolució.  
D) Vist l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat en què s'indica que tant la zona d'afecció de l'obra al Parc Natural de Pego - Oliva com a la zona humida Desembocadura i Front litoral del Riu Racons estan definides com a àrees de recuperació del samaruc segons Decret 265/2004.   
E) D'acord amb les conclusions exposades en l'informe anteriorment citat en el qual es considera que un dels objectius del pla de recuperació de l'espècie, és plantejar una possible restauració i recuperació d'aquesta zona humida. Per tant, i coincidint amb les consideracions efectuades per la Direcció General d'Ordenació del Territori, (Servei d'Ordenació Sostenible del Medi), s'estima necessari dur a terme la modificació del traçat original que afecta aquesta zona humida, de manera que el nou traçat no afecte la possible recuperació de la zona.  
Es resol:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació el projecte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Pego, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'haurà de modificarà el traçat de l'antena d'APA d'acord amb el traçat proposat pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi. L'antena travessarà pel límit est el Safari-Park de Verger i vorejarà el parc pel seu límit exterior arribant el paral·lelisme amb la carretera grafiada com a C-3311.  
2. S'hauran de protegiran tots els elements etnològics esmentats en l'informe d'impacte arqueològic i etnològic mitjançant l'establiment d'un perímetre de protecció al voltant d'aquests en superfície suficient per a assegurar-ne la preservació.  
3. S'haurà d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, el qual s'haurà de presentar tan prompte com siga possible en aquesta Secretaria Autonòmica. L'execució de les obres s'haurà d'atenir a les limitacions vinculants imposades en l'esmentat informe. En tot cas, en la realització de les obres s'actuarà d'acord amb els preceptes establits en els articles 63,64 i 65 de l'esmentada llei.  
4. Tenint en compte la variació del traçat de l'antena d'APA, s'hauran d'obtenir els permisos pertinents dels Serveis Territorials de Medi Ambient pel que fa a l'afecció a camins ramaders i a terreny forestal complint-se les directrius que a aquest efecte imposen.  
5. Les obres s'hauran de realitzar entre els mesos d'agost a febrer, ambdós inclusivament, per a evitar l'època de cria de les aus i altres vertebrats.  
6. Les pistes d'accés que es realitzen hauran d'eliminar-se i aquestes zones hauran de ser restaurades després de la finalització de les obres.  
7. Per a minimitzar l'impacte paisatgístic el desbrossament s'haurà de realitzar per fases, com també la restauració d'aquest.  
8. Durant les obres haurà d'estar en comunicació la direcció d'obra amb el director - conservador del parc natural, per a garantir el compliment dels condicionants i solucionar els possibles problemes que sorgisquen amb l'antelació necessària. L'esmentada comunicació s'haurà d'estendre en el moment d'aplicació de mesures protectores i de restauració.  
9. En la fase d'expropiacions s'haurà de tenir en compte la situació legal d'algunes construccions, algunes aquestes afectades per procediments judicials.  
10. S'haurà de limitar l'amplària de les pistes de treball a fi d'evitar afeccions innecessàries.  
11. En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades al respecte.  
12. S'haurà de disposar d'un assistent tècnic ambiental que servirà de nexe d'unió entre la direcció del parc i la direcció de l'obra i que vigilarà que en el transcurs de la mateixa no es produïsquen desviacions respecte a l'estudi d'impacte ambiental, els condicionants de la present declaració d'impacte i les directrius de la direcció del parc.   
13. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
14. En relació amb els encreuaments amb llits d'aigua continus o discontinus, naturals o artificials, s'hauran de demanar els permisos oportuns, se seguiran els condicionants imposts en aquests, es reposaran tots els serveis afectats, i s'extremaran les mesures de precaució perquè no hi haja abocaments en les esmentades zones que puguen afectar la qualitat de les aigües. Aquestes mesures s'hauran d'extremar en l'encreuament amb el riu Racons.  
15. S'haurà de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.  
16. En el cas que el traçat de l'antena d'APA haja de ser modificat per canvis en el traçat del gasoducte principal (gasoducte de transport secundari Marina Alta), haurà d'estudiar-se la necessitat del sotmetiment d'aquest a una nova avaluació d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5829, del 18-08-2008 (2008/9663)

RESOLUCIÓN de 3 de julio de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Manuel, l'Ènova, Ondara, Elda, Petrer, Monóvar, El Campello, Castell de Cabres, Tavernes de la Valldigna, El Verger, Denia, Pego.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5829

Fecha DOGV
:   18-08-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/9663

CVE


Fecha del documento
:   03-07-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Elda](javascript:void(0))
    * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [Énova, l'](javascript:void(0))
    * [Pego](javascript:void(0))
    * [Petrer](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [Tavernes de la Valldigna](javascript:void(0))
    * [Manuel](javascript:void(0))
    * [Castell de Cabres](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de julio de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Manuel, l'Ènova, Ondara, Elda, Petrer, Monóvar, El Campello, Castell de Cabres, Tavernes de la Valldigna, El Verger, Denia, Pego. [2008/9663]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 255/06-AIA Manuel, L'Enova, 283/06-AIA Ondara, 326/06-AIA Elda, Petrer, Monovar, 171/06-AIA El Campello, 193/06-AIA Castell de Cabres, 125/03-AIA Tavernes de la Valldigna y 223/06-AIA El Verger, Denia, Pego.  
Valencia, 3 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 255/06-AIA  
Promotor: Diputación de Valencia  
Autoridad sustantiva: Diputación de Valencia  
Objeto del proyecto: Construcción de la variante de Manuel a L'Enova en la carretera CV-575 (V V-1033) de Manuel a Genovés.  
Localización: Municipios de Manuel y L'Enova.  
Ref. órgano sustantivo: Clave Az -188  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
La variante está situada en los términos municipales de Manuel y L'Enova. Enlaza con la carretera CV-41, en el punto de conexión de la misma con la calle Ángel de Manuel, discurre por delante de las poblaciones de Manuel y L'Enova en su parte nordeste hasta llegar a la conexión del nuevo trazado con la VV-1034 hacia Rafelguaraf; su longitud es de 2.124 metros y cumple con la Instrucción de Carreteras 3.1 I.C.  
La variante desvía el tráfico por el exterior de las poblaciones de Manuel y L'Enova, de este modo se evitan situaciones de peligro para los habitantes y también para los conductores de los vehículos que circulan por la carretera CV-575, donde actualmente confluyen cruces de caminos agrícolas en condiciones de poca visibilidad. Otras ventajas adicionales que derivan de la variante proyectada son menores niveles sonoros y un aire más limpio en las dos poblaciones.  
El eje de la variante discurre elevado sobre un terreno horizontal, que está constituido por limolitas arenosas de color pardo con algún canto redondeado y arcillitas con cantos angulosos cementados, todas ellas son rocas del Cuaternario y clasificadas del tipo 0, es decir, material tolerable. Para conseguir una explanada E2, con C.B.R. mayor o igual a diez, se decapa la tierra vegetal y se coloca un espesor mínimo de 50 cm. de material seleccionado formando terraplenes con talud 3H:2V, que se considera estable.  
El estudio de tráfico realizado le asigna a la variante una categoría de tráfico pesado tipo T31. El firme es de espesor uniforme (65 cm) constituido por 50 cm de zahorra artificial, 10 cm de capa base asfáltica G-25 y 5 cm de capa de rodadura asfáltica S-20, Con sus correspondientes riegos de imprimación y adherencia.  
La ejecución del proyecto conlleva la construcción de 4 glorietas y dos obras de fábrica: una da continuidad al paseo del antiguo trazado del ferrocarril, por debajo de la variante; la otra es un paso superior sobre el camino que va al cementerio de L'Enova. En las glorietas se siembran Rosmarinus officinalis y Trachycarpus fortuni.  
La acequia que atraviesa la parte baja de las localidades de Manuel y L'Enova drena la práctica totalidad de la escorrentía, así como los caudales de la reposición procedentes de la red de acequias intersectadas ortogonalmente por la variante, por lo que no se consideran necesarias medidas adicionales de drenaje.  
Se reponen los accesos de todos los caminos intersectados por la nueva obra.  
La realización de la obra no afecta el nivel freático por encontrarse por encima de éste.   
En los caminos de nueva construcción se dispondrá un firme consistente en 5 cm de capa de rodadura asfáltica tipo S-20 con árido calizo y 20 cm de zahorra artificial. Se crea un camino paralelo al eje de la variante, va dotado de una capa de zahorras de mayor espesor para elevar la rasante sobre las conducciones de riego que se van a reponer.  
Las obras de drenaje transversal se ejecutan mediante tubos de hormigón con aletas de embocadura o arquetas de hormigón en masa. La escorrentía recogida se dirige hacia las acequias de desagüe mediante cuneta-acequias de hormigón en masa.  
Dentro del trazado ocurren interferencias con la red de riego existente compuesta en su mayoría por acequias de fábrica de dimensiones variables. La reposición se realiza mediante tubos de hormigón bajo el terraplén, se dimensionan de modo que evacuen el caudal máximo de la acequia con un calado del 80% del diámetro. A la entrada y salida del terraplén se conectará el tubo con la acequia mediante un pozo de hormigón con tapa de fundición.  
2. Alternativas  
El promotor justifica la única alternativa presentada desde los puntos de vista constructivo y del planeamiento urbano.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
El 6 de julio de 2006 entra la solicitud de evaluación de impacto ambiental procedente de la Diputación de Valencia.  
2. Información pública  
La Diputación de Valencia sometió el expediente a información pública durante 20 días hábiles y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia nº 122, del 24 de Mayo de 2006. El plazo de información publica se amplió 10 días hábiles en el Boletín Oficial de la Provincia nº 133, de fecha 6 de junio de 2006. No se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se han realizado peticiones.  
Afecciones legales  
La variante cruza la vía pecuaria clasificada y denominada Colada Azagador de San Juan en el municipio de L'Enova, este tipo de modificación está regualada por el artículo 13.2 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
Las emisiones de polvo pueden afectar notablemente durante la fase de construcción a los cultivos de cítricos que se sitúan en las inmediaciones. Es preciso considerar el efecto sinérgico de las emisiones procedentes tanto de la propia variante como de los accesos y el camino paralelo.  
El titular no ha facilitado un plano de las instalaciones auxiliares y no ha enumerado los impactos correspondientes. En el apartado segundo de esta declaración se dictan condiciones a fin de constreñir al mínimo los efectos ambientales que se derivan de ello.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
En el estudio de impacto ambiental se han identificado y valorado los impactos que el proyecto de construcción genera al medio ambiente, pero se desconoce la procedencia de las rocas que servirán para construir el terraplén por el que discurrirá la variante; de tratarse de canteras o préstamos de nueva apertura, adquieren mayor relevancia relativa dichos impactos respecto a canteras que ya se encuentran en producción.  
En la documentación técnica no se indica si la variante cruza la vía pecuaria al mismo nivel o a un nivel superior.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras que figuran en el estudio de impacto ambiental son adecuadas y se complementan con las condiciones redactadas en el apartado segundo de esta declaración.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del Anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el proyecto de construcción de la variante de Manuel a L'Enova en la carretera CV-575 (V V-1033) de Manuel a Genovés, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las condiciones siguientes:  
1. Deberá presentarse a la autoridad administrativa sustantiva el informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural, según establece el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Esta declaración está condicionada a que los usos de los terrenos que ocupa la vía, sean compatibles con los usos permitidos en el P.G.O.U. de los municipios de Manuel y L'Enova.  
3. De acuerdo con lo estipulado en los apartados A.3.6. y A.3.6 del Anexo A.3. de la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental, el explotador se compromete a presentar ante la administración un informe o memoria anual sobre el cumplimiento del programa de vigilancia ambiental. Lo presentará ante el órgano de la Conselleria de Territorio y Vivienda al que le corresponda dirigir la evaluación de los impactos ambientales de proyectos; el plazo será de dos meses, a contar desde la finalización del ejercicio al que se refiera.  
El informe dará cuenta del avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.  
4. Puesto que la variante cruza la vía pecuaria Colada Azagador de San Juan en el municipio de L'Enova, el promotor debe atenerse a lo dispuesto por el artículo 13, apartado 2º, de la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
Se desconoce si la variante cruza la vía pecuaria al mismo nivel, en caso afirmativo el promotor ha de cumplir lo estipulado por el artículo 16.1 de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, e instalará 4 señales verticales en ambos sentidos de la circulación:  
- Señal de peligro denominada Paso de animales domésticos (P-23), con la indicación Cañada (artículo 66.2 del Reglamento General de Circulación).  
- Señal de limitación máxima de la velocidad de los vehículos a 40 km/h.  
- Señal de prohibición R-100, con la inscripción Excepto vehículos agrícolas y autorizados (artículo 16.1 de la Ley 3/95 de Vías Pecuarias).  
- Señal de vía pecuaria (Resolución de 26 de abril de 1988, de la Dirección General de Producción Agraria, publicada en el D.O.G.V. nº 824 de 13 de Mayo, y D.O.G.V. nº 858 de 1 de Julio).  
5. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como las derivadas de los presentes condicionantes.  
6. Las zonas afectadas por el movimiento de maquinaria y depósitos de materiales deberán ser descompactadas y restauradas a la finalización de las obras.  
7. Los materiales de relleno y las zahorras que fueran necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de evaluación de impacto ambiental. Los camiones que transporten rocas y tierras hasta la obra colocarán una lona cubriendo la carga.  
8. El lugar que se elija como vertedero o escombrera de los restos de la construcción, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental. Los sobrantes del aglomerado asfáltico empleado para la nueva capa de rodadura serán retirados a un vertedero de inertes autorizado.  
9. En la fase de explotación se realizará una campaña de mediciones acústicas, en periodos diurnos y nocturnos, en aquellas zonas de la variante situadas más próximas a las viviendas. Si los niveles sonoros obtenidos se sitúan por encima de los umbrales permitidos por la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, entonces se colocarán pantallas acústicas en dichos lugares; se realizará posteriormente una nueva campaña, para verificar que el nivel sonoro es inferior al umbral.  
10. La zona en obras susceptible de emitir polvo y el parque de maquinaria permanecerán con el suelo húmedo durante toda la jornada laboral, para ello se regará cuantas veces sea preciso.  
11. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres externos o bien se acondicionará una zona techada e impermeabilizada para llevarlas a cabo. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a gestor autorizado.  
12. Las especies de reproducción que se utilicen en la repoblación deben cumplir las disposiciones de calidad y procedencia que se especifican en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción; el Real Decreto 289/2003, de 7 de marzo, sobre comercialización de los materiales forestales de reproducción y la Orden de 16 de Mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban directrices técnicas básicas para las actuaciones de reforestación y repoblación forestal en la Comunitat Valenciana.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, a 27 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de Impacto Ambiental  
Expediente: 283/06-AIA  
Título: Antena de alta presión A para suministro de gas natural al termino municipal de Ondara (Alicante)  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoridad sustantiva: Servicio territorial de Energia de Alicante  
Localización: Ondara (Alicante)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la construcción de una antena de APA para suministrar gas natural al municipio de Ondara, en la provincia de Alicante. La conducción tiene su inicio en la posición 01 del Gasoducto de transporte secundario Marina Alta y se dirige con dirección oeste hasta el término municipal de Ondara. La longitud del trazado es de 1.153 metros y su diámetro 4».  
Al inicio de la misma se instalará una válvula en arqueta enterrada de 4 pulgadas de diámetro. La conducción discurre en sentido oeste, cruza el Barranco de la Fusta y prosigue por zonas rurales hasta llegar a las proximidades del núcleo urbano de Ondara, donde se ubicará un armario de regulación con válvula antes y después del mismo y de donde partirá la red de distribución del municipio.  
Se instalará armario de regulación, que alimentará la red de distribución del municipio de Ondara y tendrá un caudal nominal de 2x3.000 Nm³/h de presión de entrada máxima 16 bar y de salida regulable entre 0,4 y 0,1 bar, que alimentará a la red de distribución de dicho municipio. La función del armario será la de filtrar, reducir y controlar la presión y medir el caudal del gas.  
En condiciones normales de tendido de la conducción, la profundidad mínima que se contempla en el proyecto para al colocación de la tubería es de 1,00m. En el cruce de ríos, torrentes y arroyos importantes se ha previsto alcanzar una profundidad mínima de enterramiento de 1,50 a 2,50 metros o superior, según los estudios particulares de socavación. En los cruces de carreteras, autovías, autopistas, ferrocarriles y otros viales, la tubería se instalará a 1,50 metros de profundidad como mínimo.  
Además están previstas las siguientes actuaciones:  
- Control radiográfico de las uniones soldadas.  
- Estabilización mediante escolleras de las márgenes de los ríos cuando presenten signos de desprendimiento.  
- Protección adicional de la tubería en cruces.  
La obra consistirá en la apertura de pista de trabajo, la realización de zanja en la que se instala la tubería, tapado de zanja y la posterior restitución de los terrenos. Además la obra conlleva un montaje mecánico de la conducción, con su posterior puesta en zanja. Finalmente se realizan pruebas hidráulicas de resistencia y estanqueidad.  
La anchura de la pista de trabajo será de 14 metros. Las zanjas tendrán una anchura de 0,50 metros y una profundidad mínima de 1metro.  
La afección a las fincas particulares derivadas de este proyecto, se concreta en la expropiación forzosa de los terrenos sobre los que se ha de construir las instalaciones fijas en superficie y la imposición de servidumbre permanente con una anchura de cuatro metros.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El proyecto, estudio de impacto ambiental y alegaciones recibidas durante el período de información pública fueron remitidas desde el Servicio Territorial de Energía de Alicante el día 31 de Julio de 2006.  
La información pública se realizó mediante Edicto publicado en el BOP del día 19 de junio de 2006, y mediante publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del día 29 de Mayo de 2006.  
Como resultado del periodo de información pública y de las comunicaciones realizadas a diversos organismos, se presentaron distintas alegaciones de las cuales se extracta lo siguiente:  
Por particulares:  
- El trazado de la antena de gas atravesará terrenos clasificados como suelo no urbanizable común, con vocación agrícola y en perfecto estado de conservación por lo que se preservan los valores naturales de la zona. Así la obra desvirtuará sus valores ambientales y paisajísticos.  
- Los planes de proyectos de infraestructuras deben contener además un estudio sobre la incidencia de la actuación sobre el paisaje.  
El promotor contesta:  
- Que la instalación del gasoducto es compatible con el uso agrícola ya que una vez instalada, solo existirá una servidumbre subterránea.  
- Respecto a la afección al paisaje, la obra principalmente es subterránea, por lo que no se verá afectado el paisaje.  
Mediante escrito del día 5 de octubre de 2006 se requiere al promotor información adicional respecto al proyecto presentado. El día 25 de octubre de 2006 como respuesta al anterior requerimiento se recibe en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda informe de impacto arqueológico y etnológico.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene:  
- Copia de escrito remitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la solicitud de autorización de cruce subterráneo de cauce público en el que se advierte de la necesidad de subsanar algunas deficiencias en la documentación presentada por el promotor y se pone en su conocimiento que para cualquier tipo de actuación que afecte a dominio público hidráulico o a su zona de policía, es preceptivo obtener la autorización de esta Confederación Hidrográfica del Júcar, a tenor de lo previsto en el Texto Refundido de la Ley de Aguas (RDL 1/2001, de 20 de julio).  
- Copia del informe remitido a los servicios territoriales de Energía de Alicante por la Sección Forestal de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante respecto a las afecciones del proyecto en el que se indica: «Dado que hay afecciones a la vía pecuaria denominada Colada del Camino de Vergel a Jávea, clasificada con 8 metros de anchura habrá que iniciar, en su momento, un expediente de ocupación temporal de vía pecuaria, todo ello en cumplimiento de la Ley 3/1995 de VVPP».  
- Informe de impacto arqueológico y etnológico en el que se concluye que el gasoducto antena de alta presión A de suministro de gas natural al término municipal de Ondara (Alicante) presenta a priori una nula incidencia en el patrimonio arqueológico y etnológico del término municipal por el que transcurre.  
Afecciones legales  
Las actuaciones se realizarán en suelo rústico sin protección específica.  
El proyecto presenta las siguientes afecciones:  
- Vía pecuaria Colada del Camino de Vergel a Jávea, clasificada con 8 metros de anchura legal de acuerdo con el informe emitido por la Sección forestal de los servicios Territoriales de Alicante.  
- Dominio público hidráulico : cruce del Barranco de la Fusta.  
La actividad propuesta no afecta a monte público ni terreno forestal. Tampoco afecta a ningún espacio protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación o planes rectores de uso y gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos ni a ningún hábitat definido en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El trazado de la antena de gas circula en su práctica totalidad por tierras de cultivo de frutales y en menor proporción por tierras de cultivo anuales sin afectar a ningún espacio protegido ni ningún hábitat natural.  
La matriz de impactos muestra que en la fase de construcción se verán afectados los siguientes elementos ambientales: atmósfera, geomorfología, suelos, vegetación, fauna, paisaje, población y empleo; en la fase de explotación se verán afectados los siguientes elementos ambientales: vegetación, paisaje, población y empleo.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental describe y valora los siguientes impactos:  
- Atmósfera: se producirá alteración de la calidad del aire por incremento de partículas sólidas y gases contaminantes estimándose dichos impactos como moderados. Además se producirá una alteración de los niveles sonoros estimándose dicho impacto como compatible.  
- Geomorfología: se considera el impacto como compatible debido a que el trazado de la antena no atraviesa áreas de orografía accidentada.  
- Suelo: se producirá pérdida del suelo por la disgregación de partículas y su posterior arrastre; el tránsito de la maquinaria pesada ocasionará alteración de la estructura del suelo y la posibilidad de que se produzcan vertidos. Estos impactos se estiman moderados.  
- Cubierta vegetal: el impacto se estima compatible cuando la vegetación afectada es zona de erial y moderado cuando atraviesa zona donde será necesario eliminar la vegetación natural o cultivos arbóreos.  
- Fauna: el impacto general se estima como moderado siempre que se apliquen medidas correctoras.  
- Paisaje: debido a las características de la actuación a realizar, el impacto se considera como compatible.  
- Socio-economía: producirá impactos de signo positivo sobre el empleo de la zona, y en aquellos aspectos derivados de la utilización de una fuente de energía menos contaminante. Sobre el sector agrario el impacto se considera moderado debida a la afección directa sobre los campos de cultivo.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental propone las siguientes medidas:  
- Aplicación de riegos sistemáticos en las zonas de acopio de materiales y de movimiento de tierras.  
- Mantenimiento adecuado de la maquinaria.  
- Manejo adecuado de la tierra vegetal.  
- Señalización de las zonas de ocupación temporal.  
- Gestión de residuos de acuerdo con la legislación vigente.  
- Comprobación de la flora afectada previa al desbroce, señalización de la vegetación a proteger, respeto de los ejemplares arbóreos de gran porte.  
- Trituración de restos vegetales y empleo en las labores de restauración y retirada inmediata de los no triturados.  
- Ubicación de playas de acopios en terrenos cultivados  
- Prospección de la fauna presente en la zona previa al inicio de los trabajos.  
- Instalación de rampas para permitir la salida de las zanjas de la fauna atrapada y revisión periódica de la zona de obras.  
- Presencia de un arqueólogo en las obras.  
- Se garantizará el paso por las vías pecuarias interceptadas y se restituirán a su estado original a la terminación de las obras.   
- Descompactación de la zona afectada mediante laboreo.  
- Reposición de la tierra vegetal.  
Se considera que tanto la valoración de los impactos ambientales como la propuesta de medidas correctoras inciden en los aspectos más relevantes que la construcción del gasoducto puede causar sobre el medio ambiente. Aunque las características de la zona por donde discurrirá el gasoducto hace prever una mínima afección medioambiental, es necesario incidir en medidas adicionales de protección medioambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- A la mayor brevedad se presentará en la Secretaría Autonómica el informe de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano. No obstante, si en el transcurso de las obras se produjese cualquier hallazgo de interés histórico, arqueológico o paleontológico, se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio Cultural Valenciano.  
- El ancho de la pista se ajustará a las previsiones contenidas en el proyecto evitándose en los desplazamientos de la maquinaria la afección a zonas que excedan del ancho de la misma.  
- Las zonas de acopio de materiales se situarán preferentemente en parcelas yermas donde la afección a los cultivos y/o vegetación natural sea mínima.  
- La tierra obtenida del fondo de las zanjas no se mezclará con la tierra vegetal y ésta no se empleará para la solera o cubierta de las tuberías sino para restaurar las capas más superficiales del suelo.  
- En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las Ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
- Se solicitará el permiso de ocupación temporal de la vía pecuaria Colada del Camino de Vergel a Jávea, de acuerdo con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de vías pecuarias y se habilitarán los pasos necesarios para no interrumpir el tránsito ganadero.  
- En relación al cruce del Barranco de la Fusta, además del respeto a la legislación vigente, deberán extremarse las medidas de precaución para evitar mortandad de ejemplares de fauna poniendo especial cuidado con la posible aparición de poblaciones de anfibios.  
- Se revisarán diariamente las zanjas con el fin de evacuar la fauna atrapada en las mismas y se revisará la correcta disposición de las rampas de salida.  
- Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de la fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes, se derivarán a gestor autorizado.  
- Los trabajos se realizarán con medios adecuados que impidan conatos de incendios contando con extintores homologados y dispositivos matachispas en las maquinarias.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, a 31 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 326/06-AIA  
Título: Antena Petrer- Monovar  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energia de Alicante  
Localización: Elda, Petrer, Monovar  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es definir los elementos necesarios para suministrar gas natural a los términos municipales de Petrer, Elda y Monóvar, en la provincia de Alicante mediante la construcción del trazado de una antena de gas de media presión B.  
El trazado del gasoducto proyectado tiene su inicio en las afueras del casco urbano de Petrer. Su trazado avanza hacia el sur En posición paralela a la carretera CV - 8290. A la altura del Puente Nuevo, inmediatamente al norte de la sierra de Bateig, el trazado gira a poniente (O-S.O) para adentrarse en el término municipal de Elda, y finalizar, tras salvar el futuro itinerario del AVE, a escasos metros al este del casco urbano de Monóvar, junto al polígono industrial de El Pastoret.  
La presión máxima de la conducción será de 4 bar y el diámetro de 6» con una longitud total de 9.738m discurriendo 3.319 metros por el municipio de Petrer, 5.528 metros por el término municipal de Elda, y 891 metros por el término municipal de Monóvar  
La conducción de gas se realizará en una zanja cuya profundidad varía, aproximadamente, entre 1'20 y 1'40 m., (según el calibre de la tubería y otros elementos de construcción). Su anchura oscila entre los 0'5 y 0'8 m. No obstante, la anchura total que debe considerarse a efectos ambientales durante la fase de ejecución es de 10 metros, ya que se precisa la apertura, a un lado de la zanja, de un vial donde las excavadoras y camiones de transporte puedan circular sin demasiada dificultad. Al otro lado de la zanja se hará el acopio de las tierras extraídas. Una vez instalada la tubería, ésta será recubierta por tierra tamizada, de manera que se eviten rozamientos con piedras u otros elementos que la puedan dañar. Por encima de ella habrá una tubería bitubo para el cable de telemando. Como elemento de seguridad a unos 60 centímetros de profundidad, la zanja presentará una malla de señalización.  
La tubería se soterrará, aproximadamente, a un metro de profundidad de la generatriz superior de la misma, y tendrá un diámetro de 6 pulgadas. El material es acero sin soldadura longitudinal (especificación API 5L grado B). El tramo final es de polietileno de media densidad, de diámetro DN 200 (típico para distribución urbana).  
La conducción de acero irá, en toda su longitud, revestida externamente de polietileno extrusionado.  
A fin de poder efectuar el suministro a los usuarios domésticos comerciales, se instalará el correspondiente armario de regulación y medida de MPB/MPA con presión de entrada máxima 4 bar y de salida regulable 0,4 y 0,1 bar. La función del armario será la de filtrar, reducir y controlar la presión del gas.  
La afección a fincas particulares derivada de la construcción del proyecto, se concreta de la siguiente forma:  
- Expropiación forzosa de los terrenos sobre los que se han de construir las instalaciones fijas.  
- Para las canalizaciones: a) lmposición de servidumbre permanente de paso de gas a lo largo del trazado de la conducción con una anchura de cuatro metros, 2 a cada lado del eje, por donde discurrirá enterrada la tubería. b) Ocupación temporal de los terrenos necesarios para la ejecución de las obras.  
- Para el paso de los cables de conexión y elementos dispersores de protección catódica: a) Imposición de servidumbre permanente de paso en franja de terreno de un metro de ancho, por donde discurrirán enterrados los cables de conexión. b) Ocupación temporal de terrenos necesarios para las obras del tendido y montaje de la instalaciones.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El estudio de impacto ambiental, copia del proyecto y copia de las alegaciones recibidas durante el periodo de información pública fueron remitidas desde el Servicio Territorial de Energía de Alicante teniendo entrada en el registro de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 19 de septiembre de 2006.  
La información pública se realizó mediante edicto publicado en el Boletin Oficial de la Provincia del día 26 de junio de 2006 y mediante publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del día 6 de Julio de 2006.  
Durante el periodo de información pública se produjeron alegaciones. De dichas alegaciones se extracta lo siguiente:  
- Por parte de particulares: Oposición al trazado del gasoducto al considerar que el mismo no cumple con los principios de proporcionalidad y razonabilidad, afectando a gran número de propiedades privadas, lo cual se evitaría situando el punto de origen fuera de la población; dichas propiedades en muchos casos cuentan con plantaciones en producción, y que se sitúan precisamente en la zona de huerta tradicional.  
- Por parte de los Ayuntamientos afectados:  
a) Ayuntamiento de Petrer: emite informe desfavorable respecto a la ubicación del punto de origen de la conducción.  
b) Ayuntamiento de Elda: «El cruce del Río Vinalopó y el tramo que deberá seguir por el camino del margen izquierdo deberá tener en cuenta previa consulta a la Confederación Hidrográfica del Júcar, el proyecto de acondicionamiento de los márgenes del río en actual redacción por parte de la Confederación».  
El promotor se pronuncia de la siguiente forma:  
- En cuanto a la elección del trazado de la antena: el criterio seguido es el de minimizar las afecciones a terrenos particulares, respetar al máximo el medio ambiente y asegurar la viabilidad técnica y económica del proyecto.  
- Sobre el punto de origen de la conducción: tal cambio de ubicación depende únicamente de la disponibilidad de la nueva conexión con las instalaciones de la empresa Gas Natural. En este sentido Gas Alicante, SA.U. planteará a la sociedad antes citada la posibilidad de localizar el punto de entrega en el polígono Salinetas...  
- En cuanto al cruce con el río Vinalopó: se ha solicitado permiso a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Informes sectoriales  
El Expediente contiene:  
- Copia de la autorización para cruce de cauce público (río Vinalopó) emitida por la Confederación Hidrográfica del Júcar. En dicha autorización se especifica lo siguiente:  
»...Los trabajos referentes a esta autorización se efectuarán de forma ordenada, continua y progresiva, sin dañar al cauce ni a las márgenes...»  
»...El depósito de productos, que no podrá rebasar en ningún caso los límites prefijados en la presente autorización, se hará sensiblemente paralelo al curso de las aguas sin formar escalonamientos, alteraciones bruscas, salientes ni sobre-elevaciones que puedan desviarlas peligrosamente...»  
- Queda prohibido el depósito en el cauce o márgenes de materiales que, por su composición puedan transmitir propiedades nocivas a las aguas.  
Afecciones legales  
Según los planeamientos vigentes en los municipios afectados la antena de media presión B discurre por suelos clasificados como suelo no urbanizable programado, suelo no urbanizable y suelo urbano siendo objeto de la presente declaración de impacto, de acuerdo con el punto 7 del Anexo I del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1989, de Impacto Ambiental la repercusión del proyecto cuando este discurra por terrenos seminaturales, naturales o incultos clasificados como suelo no urbanizable.  
El proyecto afecta:  
- Dominio público hidráulico: cruce del rio Vinalopó, Rambla de Bateig, Las Cañadas.  
- De acuerdo con el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana el trazado de la antena afecta a suelo forestal en las zonas grafiadas en proyecto como V-AL-111 a V-AL-112 y desde V-AL-135 a V-AL-138, no afectando a monte de utilidad pública.  
- Vías pecuarias: según el estudio de impacto ambiental, el trazado propuesto atraviesa la vía pecuaria Vereda de Los Serranos.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
A efectos paisajísticos la zona de actuación propuesta para la construcción del gasoducto, se encuentra inmersa en un ambiente claramente transformado por la acción del hombre, combinándose los cultivos de poca extensión, eriales, viviendas aisladas, cascos urbanos y las áreas urbanizadas.  
Los elementos ambientales que a priori se estima podrían verse afectados de alguna manera son vegetación, fauna y paisaje.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental valora las repercusiones que el proyecto va a ocasionar sobre el medio ambiente analizando los efectos sobre los siguientes elementos ambientales:  
- Vegetación: según dicho estudio, la construcción del gasoducto proyectado no afectará de manera significativa a la vegetación, ya que las formaciones vegetales detectadas son de escaso valor (Atriplex halimus, Asphodellus fistulosus, Suaeda vera, Ballota hirsuta, Lavatera cretica, Malva sylvestris, etc.). Por tanto cabe calificar de bajo el posible impacto de la actuación propuesta sobre la vegetación y los elementos florísticos de la zona afectada.  
- Fauna: dado que en la zona de la traza del gasoducto no se han detectado lugares de reproducción de especies consideradas como de interés, el impacto de las actuaciones propuestas se considera como bajo.  
- Paisaje: el paisaje del área de actuación se verá alterado durante las fases de ejecución y funcionamiento, si bien, el hecho de discurrir por terrenos de cultivo incluidos en parcelas con viviendas y cultivos abandonados reducirá de manera importante su percepción. Así pues, el impacto paisajístico de la obra se considera bajo.  
Se considera que la valoración de los impactos sobre la vegetación no es la adecuada ya que las poblaciones existentes en las inmediaciones del río Vinalopó contribuyen de manera notable a la biodiversidad estando incluidas en la Directiva 92/43/CEE del Consejo de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres con los códigos 1430 (matorrales halo-nitrófilos) y 6220 (Zonas subestépicas de gramíneas y anuales) correspondiendo a las poblaciones de Atriciplicetum glauco-halimi y Dactylido hispanicae-Lygeetum sparti.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental propone las siguientes medidas correctoras:  
- Los pies arbóreos que puedan ser afectados por el trazado del gasoducto, deberán ser convenientemente transplantados en las cercanías de donde se encontraban en un principio.  
- Se modificará el paso del gasoducto por el cauce del Vinalopó, de manera que pueda ser aprovechada para tal fin la escollera ya existente en la margen derecha del río.  
- Una vez finalizados los trabajos se descompactará la franja de terreno que no sea imprescindible para el buen mantenimiento de la conducción.  
- Todo el material procedente del desbroce del matorral así como los inertes sobrantes deberán ser retirados a vertedero autorizado.  
El programa de vigilancia ambiental consistirá en la verificación del cumplimiento del proyecto en los términos descritos.  
Se considera que las medidas propuestas son adecuadas pero, considerando que es eje fundamental de la presente declaración de impacto prevenir los efectos nocivos que el proyecto propuesto pueda causar al entorno y al bienestar humano, las medidas protectoras deben ampliarse con el fin de asegurar dicha prevención.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto antena Petrer - Monóvar siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Antes del inicio de las obras se realizará prospección arqueológica obteniéndose el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano que se presentará, a la mayor brevedad, en la presente Secretaría Autonómica. La ejecución de las obras se atendrá a las limitaciones impuestas en dicho informe. En cualquier caso, en la realización de las obras se actuará de acuerdo a los preceptos establecidos en los artículos 63,64 y 65 de dicha Ley.  
2. Se obtendrá informe previo de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante en cuanto a la afección a vías pecuarias y a terreno forestal obteniéndose los permisos que a tal efecto se indiquen y siguiendo las consideraciones emitidas en dicho informe.  
3. En relación al cruce del rio Vinalopó se intentará variar el trazado de modo que se aprovechen otras infraestructuras (puntos de paso),ya realizadas y se minimice o anule la afección a cualquier tipo de hábitat protegido en la Directiva 92/43/CEE. En caso de que por motivos técnicos no se pueda variar el trazado, se deberá asegurar la supervivencia de los ejemplares afectados mediante su transplante a zonas contiguas. En todo caso, las actuaciones que se realicen deberán ser acordes con cualquier tipo de actuación que acometa la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Además, se recabarán los informes y/o permisos pertinentes en relación con la posible afección a dominio público hidráulico en los siguientes puntos: a) De V-AL86 a V-AL-87 (Rambla del Bateig) ; b) De V-AL-135 a V-AL-138 (Las Cañadas o Charco).  
4. El ancho de la pista de trabajo se reducirá al máximo para evitar afecciones a cualquier tipo de terrenos y no se realizarán desplazamientos innecesarios de maquinaria fuera de dichas zonas.  
5. Las zonas de acopio de materiales se situarán preferentemente en parcelas donde la afección a la vegetación sea mínima.  
6. La tierra obtenida del fondo de las zanjas no se mezclará con la tierra vegetal y ésta no se empleará para la solera o cubierta de las tuberías sino para restaurar las capas más superficiales del suelo.  
7. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las Ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
8. Se efectuará una correcta gestión de los residuos -de acuerdo con la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunitat Valenciana- generados en la obra debiendo quedar a su finalización los terrenos libres de cualquier resto procedentes de la misma.  
9. Se habilitarán rampas de salida de fauna en las zanjas y éstas se revisarán diariamente con el fin de evacuar la fauna atrapada en las mismas.  
10. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de la fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes, se derivarán a gestor autorizado.  
11. Los trabajos se realizarán con medios adecuados que impidan conatos de incendios contando con extintores homologados y dispositivos matachispas en las maquinarias. En todo caso se respetarán los preceptos y normas contenidos en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras realizados en la cercanía a zonas forestales.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia a 7 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 171/2006-AIA  
Titulo: Centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT-VFU)  
Promotor: Campello Motor, SL.  
Autoridad Sustantiva: Comisión Provincial de Actividades Calificadas de Alicante  
Localización: Nave 7 de la C/ Barranc de L'Amerador s/n, del Polígono industrial El Messell, en el municipio de El Campello (Alicante)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El proyecto tiene por objeto la obtención de la licencia de actividad municipal para un centro de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso. La actividad debe obtener, asimismo, la autorización en materia de residuos como centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT-VFU). Dentro del procedimiento de autorización de la actividad, el proyecto se somete al trámite de declaración de impacto ambiental de acuerdo a la legislación vigente.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El centro de descontaminación de vehículos pretende las operaciones de recepción, descontaminación y desmontaje de vehículos fuera de uso, así como, la recogida, clasificación, selección y valorización de piezas útiles y de garantía. La actividad se proyecta ubicar en la nave nº 7 de la C/ Barranc de L'Amerador s/n, del polígono industrial Mesell en el término municipal El Campello (Alicante).  
De acuerdo a la documentación presentada, la superficie de la parcela ocupa una superficie de 1.721,16 m² con una nave ya construida donde se ubicará la actividad. El centro de tratamiento de vehículos fuera de uso cuenta con una superficie construida de 1.111,57 m². La zona de descontaminación y desmontaje ocupa 202,90 m², la zona destinada a vehículos a descontaminar son 492,15 m², 678,23 m² para vehículos descontaminados y 19,40 m² de almacén. Para maniobrabilidad de los operarios y de la maquinaria necesaria para desplazar vehículos y los componentes extraídos se disponen 290,41 m². Los aseos y vestuarios ocupan 14,40 m² y las oficinas 47,70 m².  
El agua potable utilizada en toda la actividad procede de la red municipal de abastecimiento. Las aguas sanitarias de aseos y vestuarios se conducirán hasta una fosa estanca ciega.  
La solera de la nave donde se realiza la recepción, el desmontaje y la descontaminación de vehículos objeto de la actividad, presenta un pavimento impermeable y una red de recogida de derrames, de decantación y separación de grasas. En estas zonas se dará una pendiente del 3% de manera que la recogida de los posibles derrames vierta en las rejillas y arquetas de recogida, hasta un depósito ciego y estanco.  
El almacenamiento de vehículos una vez descontaminados se realiza en la zona descubierta del exterior de la nave, que se dotará de pavimento impermeable y de una pendiente del 3% para la recogida de derrames y de aguas de lluvia hacia los sumideros de la red de drenaje. Las diferentes arquetas de paso estarán conectadas, entre sí, mediante una conducción que vierte a una arqueta separadora de grasas por decantación y se acumulará en un depósito ciego y estanco.  
La actividad es generadora de residuos peligrosos que son almacenados, temporalmente, en contenedores estancos y de depósitos homologados hasta su entrega a los diferentes gestores autorizados.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Afecciones legales  
De acuerdo al informe, de 10 de abril de 2005 del arquitecto técnico del Ayuntamiento de El Campello, la actividad resulta compatible con el suelo, zona y uso dominante de acuerdo a la normativa del vigente PGMOU, dado su emplazamiento en suelo urbano entendiendo que el uso solicitado es industrial.  
La actividad proyectada es, conforme a la Ley 10/2000,de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el Registro de productores de residuos de la Comunitat Valenciana, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18 la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
La relación de acciones como consecuencia de la ejecución del proyecto de instalación del centro de descontaminación de vehículos fuera de uso susceptibles de producir impactos identificados son:  
- Los derrames y vertidos durante el funcionamiento de la actividad.  
- Recogida y tratamiento de aguas, tanto residuales como pluviales.  
- Gestión de residuos sólidos y líquidos derivados de la actividad.  
- Impacto visual y acústico de la instalación.  
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras y sobre el programa de vigilancia ambiental.  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el estudio de impacto y respecto al programa de vigilancia ambiental propuesto en el mismo:  
- El interior de la nave donde se realizarán las operaciones de recepción y descontaminación de vehículos se dotará de pavimento impermeable.  
- El suelo del interior de la nave presentará una pendiente aproximada del 3%, de manera que los posibles derrames se recojan en las arquetas separadoras de grasas, las cuales verterán a un deposito estanco ciego.  
- El exterior de la nave se dotará de pavimento impermeable y de una pendiente de aproximadamente el 3%, para la recogida de los posibles derrames y de las aguas de lluvia en las arquetas de paso, las cuales desembocan en un depósito ciego estando.  
- No se apilarán más de tres vehículos en altura en la zona de descontaminados del exterior de la nave, con el fin de reducir el impacto visual de la actividad.  
- Se dispondrá de contenedores para el almacenamiento temporal de los residuos generados hasta su cesión al gestor autorizado. Para los residuos peligrosos líquidos se dispondrán depósitos homologados de doble pared.  
- Para la succión de los líquidos durante la operación de descontaminación se emplearán sondas de diferentes calibres, a fin de disponer de un acceso cómodo a los depósitos y manguitos del vehículo.  
- El vaciado de los depósitos de residuos peligrosos líquidos se realiza mediante bombas especiales o por la toma inferior del depósito.  
- La zona de almacenamiento de neumáticos se vallará, perimetralmente, con una altura de apilamiento inferior a los 2,5 m. y con una capacidad máxima por celda independiente de 1.000 m³, que evite la propagación del fuego en caso de incendio.  
- Se realizará un vallado opaco perimetral de la parcela de 2,20 m. de altura para minimizar el impacto visual de la instalación, en todas aquellas zonas que no presenten edificación.  
- Dentro del programa de vigilancia ambiental se realizarán las auditorías acústicas exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat.  
Tramitación administrativa  
El 15 de mayo de 2006 se recibe desde la Comisión Provincial de Actividades Calificadas de Alicante, la solicitud de declaración de impacto ambiental para el proyecto descrito remitiéndose, dentro del expediente, la siguiente documentación:  
- Proyecto de actividad.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Resultado de información pública, sin que consten alegaciones.  
Analizada la documentación presentada se solicita desde el Servicio de Evaluación de Ambiental Estratégica de esta Conselleria, el 07 de julio de 2006, ampliación de información al titular sobre determinados aspectos de la actuación proyectada. Tras una notificación de advertencia de caducidad al titular de 16 de octubre de 2006, éste presenta, el 06 de noviembre de 2006, un anexo al estudio de impacto ambiental, un nuevo proyecto técnico y el proyecto de explotación, al fin de subsanar la información anteriormente solicitada.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 6.c.1) Centros de tratamiento de vehículos al final de su vida útil, de acuerdo con la definición del Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, que aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 8, apartado 3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Centro de tratamiento de vehículos al final de su vida útil, promovido por Capello Motor, SL., a ubicar en la nave nº 7 de la C/ Barranc de L'Amerador s/n del Polígono industrial El Messell, en el municipio de El Campello (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en estudio de impacto ambiental y en la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los contenedores y depósitos de almacenamiento de residuos peligrosos serán sólidos y resistentes al tipo de residuo contenido. Cuando sean de naturaleza líquida o susceptibles de producir derrames se dispondrán cubetos de retención o, en su defecto, sus depósitos serán de doble pared homologados.  
2. Disponer de la autorización de vertido de la Confederación Hidrográfica del Júcar por acumulación en depósito ciego impermeable.  
3. Se dispondrá de equipos de recuperación de los gases refrigerantes del aire acondicionado de los vehículos descontaminados, regulados por el Reglamento CE 2037/2000, de 29 de junio de 2000.  
4. Se deberá incorporar a ese programa de vigilancia ambiental un seguimiento de las condiciones correctas de almacenamiento de los residuos peligrosos y del funcionamiento de los equipos separadores de grasas.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 13 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 193/06-AIA  
Título: Construcción de un camino en la caseta dels bous  
Promotor: D. José Vicente Prades Sabater  
Autoridad sustantiva: servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón  
Objeto del proyecto: Apertura de pista en terreno forestal  
Localización: Castell de Cabres (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.   
El proyecto consiste en la construcción de una pista forestal de 1.897m de longitud, 3m de anchura y pendiente media del 5% que tendrá como objeto dotar de acceso a la finca de la Caseta dels Bous en el término municipal de Castell de Cabres (Castellón). El promotor del proyecto pretende dar solución al problema de intransitabilidad de la pista actualmente existente debido al continuo arrastre del firme por parte del agua de escorrentía proponiendo un trazado alternativo por la ladera situada al este del barranco por donde actualmente discurre el camino.  
Las obras a realizar son las siguientes:  
- Desbroce de la vegetación y retirada de suelo edáfico: se realizará desbroce previo antes de abrir la caja, en una anchura aproximada de 5 m mediante el apeo de pies y descuaje de matorral   
- Movimientos de tierras: se realizarán los desmontes necesarios para la construcción del camino y sus correspondientes terraplenes.  
- Perfilado y compactación del firme  
- Excavación de cunetas de sección triangular  
- Perfilado y refino de taludes.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El día 22 de mayo de 2006, se remitió desde los servicios territoriales de Medio Ambiente la documentación necesaria para someter el proyecto al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
La información pública se realizó mediante Edicto publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón nº 94 de fecha 8 de agosto de 2006. Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene:  
- Informe de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón.  
- Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
Afecciones legales  
Las actuaciones descritas se desarrollan en suelo rústico sin protección específica.  
La actuación propuesta afecta, de acuerdo con el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana, a terreno forestal no afectando a monte de utilidad pública.  
De acuerdo con el informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, la zona donde se pretende realizar la nueva pista forestal está incluida en el lugar de interés comunitario Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana así como en la zona de especial protección para las aves La Tinença de Benifassà -Turmell.  
De acuerdo con el informe emitido por los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón el trazado de la pista intercepta las siguientes vías pecuarias: Vereda de Castell de Cabres a Bojar y Colada del Camino del Mas dels Bous, ambas clasificadas por Orden de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente de fecha 29 de septiembre de 1995.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El estudio de impacto ambiental describe las características del medio inerte, biótico, perceptual y socioeconómico de la zona que se verán influidos por la realización de la obra.  
- Medio inerte: El camino transcurrirá en su mayor pare por terrenos calcáreos alternantes con margas, presentando la zona un relieve ondulado con alternancia de laderas y barrancos encajados. Según dichas características, la erosión potencial se describe como muy alta.  
- Medio biótico: en el trazado de la pista y sus inmediaciones se pueden encontrar las siguientes especies: Juniperus communis, Juniperus oxycedrus, Juniperus phoenicea, Pinus nigra, Pinus sylvestris. Algunos pies de los mismos se verán afectados por el trazado del camino.  
Respecto a la fauna, en la zona se encuentran las siguientes especies catalogadas según el Catálogo Valenciano de fauna: garduña, tejón común, comadreja, ardilla común, estornino, gorrión, alondra, alondra común.  
- Medio perceptual: se define la cuenca visual como de escasa superficie, valorando el paisaje de calidad media.  
- Medio socioeconómico, cultural y legal: según la prospección arqueológica realizada, no se esperan restos que puedan verse afectados por la construcción de la pista. El medio socioeconómico se verá influido por la variación de la economía de la zona. En cuanto a otros bienes, se verán afectadas dos vías pecuarias que son atravesadas por el camino proyectado.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Las actividades de la actuación que son susceptibles de producir impacto sobre el medio ambiente son:  
- Fase de construcción: desbroce previo, movimiento de tierras, tráfico de maquinaria.  
- Fase de funcionamiento: ocupación, tráfico de vehículos, existencia de la vía.  
Respecto a estas acciones, el estudio de impacto ambiental valora los siguiente impactos negativos:  
- Compatibles: aumento del nivel de ruidos  
- Moderados: compactación del terreno, afección a la fauna.  
- Severo: eliminación de la vegetación en una franja de 5 metros.  
Considera positivos los siguientes impactos:  
- Mejora de las comunicaciones de la zona.  
- Aumento del empleo.  
El proyecto no generará impactos significativos en el medio perceptual y en las vías pecuarias interceptadas.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Como medidas correctoras y protectoras el estudio de impacto ambiental propone las siguientes:  
- Mantenimiento adecuado de la maquinaria.  
- Limitación del trabajo a horas diurnas.  
- Realización de los trabajos necesarios para la realización del camino con suelo en tempero.  
- Se evitarán movimientos de maquinaria y transporte innecesarios.  
- Siembra manual de taludes.  
- Apertura de cunetas y estabilización en caso de que sea necesario con pedraplén compactado.  
- Se evitarán movimientos de tierra innecesarios.  
- Se suavizarán los taludes en las zonas de cruce con las vías pecuarias y se solicitará ocupación de la misma.  
El plan de vigilancia ambiental velará por el cumplimiento de las medidas correctoras y protectoras e identificará los impactos que sobrepasen los valores previstos.  
Se considera que deberán extremarse las medidas contempladas en el programa de vigilancia ambiental debido al alto grado de erosión potencial de la zona y proponerse medidas correctoras adicionales para salvaguardar los valores naturales de la zona teniendo en cuenta su pertenencia a zona LIC y ZEPA.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Considerando el informe emitido como resultado de la prospección arqueológica efectuada de acuerdo con la autorización emitida por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano mediante resolución de fecha 1 de febrero de 2006, en el que se afirma: los resultados de las prospecciones arqueológicas realizadas en los terrenos por los que discurrirá la pista de acceso al Mas dels Bous, no han proporcionado la documentación de restos arqueológicos o arquitectónicos que se vean afectados directamente por dicha obras.  
Considerando el informe de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón en el que se indica que la construcción de la pista forestal de la Caseta dels Bous se considera que producirá un impacto ambiental de baja magnitud y, en todo caso, compatible mediante la adopción de las medidas correctoras planteadas.  
Considerando el informe emitido por el Servicio de ordenación Sostenible del Medio en el que se cita: «vista la documentación aportada a este Servicio, se considera que no es probable que se produzcan afecciones negativas sobre los hábitats y/o especies de dicho lugar de interés comunitario. Por tanto este Servicio emite informe favorable al proyecto construcción de un camino en la Caseta dels Bous,T.M. de Castell de Cabres (Castellón).» No obstante se recomienda seguir las medidas correctoras y protectoras indicadas en el estudio de impacto ambiental del proyecto, así como también el plan de vigilancia ambiental. Sobre todo en lo referente a la siembra de taludes, donde se expone que se deberá proceder a la revegetación de los mismos realizando un aporte de tierra vegetal aprovechando la extraída de la caja del camino y, posteriormente sembrarlos con especies herbáceas que se adapten a las condiciones edafoclimáticas de la zona como: Dactylis glomerata, Medicago sp, Brachypodium sp.  
Se resuelve:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de construcción de un camino en la caseta dels Bous siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. A la mayor brevedad se remitirá a la presente Secretaría Autonómica el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano. En la ejecución de las obras se seguirán los preceptos contenidos en los artículos 63,64,65 de la citada Ley. En todo caso, las obras deberán ser respetuosas con los elementos etnológicos encontrados en las inmediaciones de la misma.  
2. Antes del inicio de las obras se contará, en caso necesario, con los permisos regulados en la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación sobre protección de especies endémicas y amenazadas, los permisos derivados de la afección a vegetación forestal y el permiso de ocupación temporal de vías pecuarias.  
3. En el replanteo de la obra se estudiarán sobre el terreno las zonas de desagüe y escorrentía habilitándose los badenes, pasos de agua o cunetas de desagüe que deban ser necesarios para el correcto mantenimiento del camino. Dichas zonas de paso de agua quedarán libres de residuos a la terminación de la obra.  
4. La protección de los terraplenes se realizará por medio de hidrosiembra que incluirá semillas de las especies Dactylis glomerata, Medicago sp, Brachypodium sp. Se recomienda aprovechar los ejemplares desenraizados de arbustos para su implantación en taludes.  
5. Las zonas de acumulación de materiales no afectarán a la vegetación de la zona, ni se ubicarán en zonas que presenten elevadas pendientes ni en zona de evacuación de escorrentías.  
6. Con el fin de proteger la avifauna presente en la zona, las obras que comporten mayor nivel de ruidos se realizarán fuera de la época de reproducción de éstas; además y con el fin de evitar afeccciones a otros tipos de fauna se reducirá al máximo la velocidad de los vehículos que circulen por la pista.  
7. Con el fin de salvaguardar los valores ambientales de la zona, se reducirá al máximo la pista de trabajo y se vigilará la no afección de la vegetación próxima a la zona de obras.  
8. En el plazo máximo de dos años desde la terminación de la pista, deberá efectuarse replantación de una cantidad de vegetación equivalente a la afectada por el trazado de la pista. Dicha reposición se realizará preferentemente con la implantación de pequeños bosquetes de Quercus rotundifolia o de alguna otra especie propia de la zona de manera que se permita el normal desarrollo de la actividad ganadera y el crecimiento de los pastos. Tal actividad deberá contar con la autorización de los servicios territoriales de Castellón.  
9. En la ejecución de las obras de trazado y ejecución del camino se aplicará el Decreto 7/2004, sobre normas de prevención de incendios forestales.  
10. Si en la ejecución de las obras se produjera algún vertido de la maquinaria, deberá limpiarse la zona llevándose los residuos a gestor autorizado. Se recomienda la trituración de los restos vegetales y su incorporación al camino con el fin de protegerlo de la erosión. Si ello no es posible, dichos restos deberán gestionarse de forma adecuada Asimismo, a la terminación de las obras no deberá quedar ningún residuo en la zona llevándose todos los restos a vertedero autorizado.  
11. El plan de vigilancia ambiental incluirá la revisión del estado del camino después de cada periodo de lluvias y como mínimo una vez al año con el fin de corregir de inmediato cualquier signo de erosión o deterioro del mismo.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia a 13 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 125/03-AIA  
Título: Remodelación del acceso a la CV-603 (VV-1068) desde la N-332. Tavernes de Valldigna.  
Promotor: Diputación Provincial de Valencia.  
Autoridad sustantiva: Diputación Provincial de Valencia.  
Localización: Acceso a la carretera de la playa CV-603 desde la N-332.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El proyecto tiene, como actuación principal, la remodelación del acceso a la CV-603 desde la N-332. El acceso se regula con la ejecución de una rotonda de 23 metros de radio, hasta bordillos. Desde ésta, destacan los ramales que entroncan con la propia carretera CV-603 y la vía de servicio que discurre por la derecha de aquélla, así como el de enlace con la carretera nacional. Los movimientos se completan con la ejecución de una glorieta de siete metros de radio, muy próxima a la antes referida.  
La zona sobre la que se actuará se caracteriza por ser llana, aunque muy próxima a relieves mesozoicos (sierra de Corbera) que, tangencialmente, resultarán afectados. La mayor parte de su superficie está destinada al cultivo de cítricos, viéndose afectada una pequeña porción de un humedal existente, denominado ullal de les Penyetes.  
El tronco principal de la actuación discurre sobre la traza actual de la carretera CV-603, siguiéndolo, de forma paralela, dos vías de servicio de seis metros de ancho de calzada a ambos márgenes.  
La sección tipo del tronco principal consta de dos carriles de 3,5 metros, arcenes de 2,5 metros y bermas de 0,5 metros.  
El paquete de firme del tronco principal está formado por una subbase granular de 25 cm de espesor, 20 cm de zahorra artificial, 10 cm de m.b.c G-25 y 5 cm de m.b.c S-20 en capa de rodadura. Los firmes se apoyarán, en general y tras la retirada del terreno natural en los primeros 90 cm, sobre pedraplenes con 50 cm de suelo seleccionado en coronación.  
Dados los problemas de inundabilidad que presenta la zona, y en los que más adelante se insistirá, el proyecto ha previsto que se dispongan marcos de hormigón armado de 1,2 metros de ancho y 0,8 metros de alto, cada 30 metros.  
Para evitar la afección a varias acequias, se ha previsto la ejecución de muros de hormigón armado de 2,8 metros de altura, entre los PKs 0+240 y 0+320, y 2,4 metros, entre los PKs 0+320 y 0+539,12.  
El alumbrado público que se dispondrá estará formado por lámparas de vapor de sodio de alta presión, de 250 vatios, sobre columnas de 10 metros de altura.  
2. Alternativas  
Se señala, en el proyecto de construcción, que las alternativas estudiadas se han referido a las distintas maneras de solucionar los accesos y reordenar la circulación. No obstante, no se han indicado cuáles han sido éstas, dándose, sin embargo, las limitaciones y condicionantes que han llevado a la opción finalmente escogida.   
Con todo, cabe destacar que la mejor manera de resolver la problemática propia de la actual intersección en T ha sido, según criterio del proyecto, la disposición de una glorieta en la zona de naranjos. Posteriormente, la existencia de edificaciones así como las exigencias en el diseño de los ramales y accesos, han obligado el emplazamiento finalmente dado a la glorieta.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 24 decia abril de 2003 la Diputación Provincial de Valencia remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto remodelación del acceso a la CV-603 (VV-1068) desde la N-332. Tavernes de Valldigna.  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto remodelación del acceso a la CV-603 (VV-1068) desde la N-332. Tavernes de Valldigna, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el B.O.P. de València nº 54 de fecha 05 de marzo de 2003, habiéndose presentado dos alegaciones por parte de particulares.  
2.Resumen de alegaciones  
De entre las alegaciones arriba indicadas se da una síntesis de las más significativas, en función de los aspectos ambientales a que hacen mención, y sólo de lo que se refiere a dichos aspectos ambientales.  
Las alegaciones efectuadas por D. Joaquim B. Altur Grau se han referido principalmente a la afección a la zona húmeda nº 8, denominada Marjal y Estany de la Ribera Sur del Xúquer. Las consideraciones más relevantes realizadas por el particular han sido considerar el desplazamiento de la carretera hacia el norte la distancia suficiente para evitar la afección al ullal, el estudio de otras soluciones constructivas que minimicen la afección a la zona húmeda, la posible afección de la iluminación de la rotonda a las especies presentes en el manantial y la consideración de un perímetro de protección en la zona húmeda tal y como establece la legalidad vigente.  
La Diputación responde a estos aspectos indicando que la solución de cambiar el trazado hacia el norte implicaría un acercamiento excesivo a las edificaciones existentes y una modificación de los parámetros técnicos de la carretera que no se ajustarían a la normativa vigente. Explica que se desestimó la opción de cambio de trazado frente a la recuperación del Ullal por considerar que en conjunto era la solución más idónea. Respecto a la solución constructiva, considera que la opción de construir una estructura sobre el ullal resulta menos adecuada desde el punto de vista de integración paisajística y medio ambiental. Por último señala la sensibilidad ambiental del area de carreteras en el proyecto de referencia deducida de las actuaciones de restauración ambiental previstas en una zona actualmente degradada y sin ninguna consideración por parte de ningún particular y de ninguna Administración Pública, añadiendo que estas actuaciones constituyen la base para una futura restauración integral del Ullal.  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 29 de abril de 2003 se efectuó consulta al Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio.  
En fecha 05 de mayo de 2003 se solicita, a la Diputación Provincial de València, la ampliación del contenido del estudio de impacto ambiental.  
En fecha 04 de abril de 2006 se efectuó consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
En fecha 04 de abril de 2006 se efectuó consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia.  
En fecha 26 de septiembre de 2006 se efectuó consulta al Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Informes sectoriales  
Se pasa seguidamente a hacer un breve resumen de la información obtenida de los informes que se señalaban en el punto anterior.  
- En fecha 02 de octubre de 2003 se recibe informe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, el cual se refiere a la afección, por parte de la actuación, a la zona húmeda catalogada denominada Marjal y Estany de la Ribera Sur del Xúquer, así como a su perímetro de protección. El informe referido se pronuncia desfavorablemente al proyecto propuesto, argumentando su postura en el artículo 15.2 de la Ley 11/94, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Sin embargo, en lo que respecta a la afección a la zona húmeda en cuestión, dicha afección queda justificada de acuerdo al artículo 6 de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, el cual se transcribe seguidamente:  
Artículo 6  
1. Con respecto a las zonas especiales de conservación, los Estados miembros fijarán las medidas de conservación necesarias que implicarán, en su caso, adecuados planes de gestión, específicos a los lugares o integrados en otros planes de desarrollo, y las apropiadas medidas reglamentarias, administrativas o contractuales, que respondan a las exigencias ecológicas de los tipos de hábitats naturales del Anexo I y de las especies del Anexo II presentes en los lugares.  
2. Los Estados miembros adoptarán las medidas apropiadas para evitar, en las zonas especiales de conservación, el deterioro de los hábitats naturales y de los hábitats de especies, así como las alteraciones que repercutan en las especies que hayan motivado la designación de las zonas, en la medida en que dichas alteraciones puedan tener un efecto apreciable en lo que respecta a los objetivos de la presente Directiva.  
3. Cualquier plan o proyecto que, sin tener relación directa con la gestión del lugar o sin ser necesario para la misma, pueda afectar de forma apreciable a los citados lugares, ya sea individualmente o en combinación con otros planes y proyectos, se someterá a una adecuada evaluación de sus repercusiones en el lugar, teniendo en cuenta los objetivos de conservación de dicho lugar. A la vista de las conclusiones de la evaluación de las repercusiones en el lugar y supeditado a lo dispuesto en el apartado 4, las autoridades nacionales competentes sólo se declararán de acuerdo con dicho plan o proyecto tras haberse asegurado que no causará perjuicio a la integridad del lugar en cuestión y, si procede, tras haberlo sometido a información pública.  
4. Si, a pesar de las conclusiones negativas de la evaluación de las repercusiones sobre el lugar y a falta de soluciones alternativas, debiera realizarse un plan o proyecto por razones imperiosas de interés público de primer orden, incluidas razones de índole social o económica, el Estado miembro tomará cuantas medidas compensatorias sean necesarias para garantizar que la coherencia global de Natura 2000 quede protegida. Dicho Estado miembro informará a la Comisión de las medidas compensatorias que haya adoptado.  
En caso de que el lugar considerado albergue un tipo de hábitat natural y/o una especie prioritarios, únicamente se podrán alegar consideraciones relacionadas con la salud humana y la seguridad pública, o relativas a consecuencias positivas de primordial importancia para el medio ambiente, o bien, previa consulta a la Comisión, otras razones imperiosas de interés público de primer orden.  
- En fecha 14 de abril de 2005 se recibió respuesta a la solicitud de ampliación del estudio. La misma indicó, de un lado, que la solución escogida para garantizar la permeabilidad hidráulica de la carretera, consistente en disponer marcos de 1,2 metros de ancho y 0,8 metros de alto, cada 30 metros, es similar a la realizada para la primera fase de la carretera, ya ejecutada y en la que ha sido contrastado su correcto funcionamiento. De otro lado, se ha aportado un programa de vigilancia ambiental (PVA).  
- En fecha 11 de octubre de 2006 se recibe informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, el cual se refiere a la subsanación de determinadas deficiencias del proyecto de restauración paisajística para considerar este aceptable como medida compensatoria. Las deficiencias a subsanar son las que se transcriben a continuación:  
- El ámbito recogido en el mismo debe abarcar el total de la zona húmeda afectada. En caso que resulte imposible, debe justificarse este hecho, así como prever la separación de una y otra, la regulación de los flujos entre las mismas y la situación en que quedará la zona que quede al margen de la actuación.  
- El proyecto deberá incluir un estudio del funcionamiento hidrológico actual de la zona, lo que resulta básico en un proyecto de restauración de una zona húmeda; y en caso de resultar necesario, un acuerdo con los regantes para asegurar el mantenimiento de niveles y flujos adecuados.  
- El diseño definitivo de la zona dependerá en gran medida de circunstancias no evaluadas en la actualidad, tales como la topografía del terreno, profundidad de las capas impermeables, potencia y localización de ullals....... por tanto, la dirección de obras deberá estar en contacto con los técnicos del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, a efectos de seguimiento de las obras.  
- Igualmente, los trabajos de plantaciones y de reintroducción de especies se realizarán siguiendo las indicaciones del Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
- En fecha 17 de octubre de 2006 se recibe informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, el cual se refiere a la consideración en lo dispuesto en el apartado segundo del artículo 15 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana y se informa favorablemente el proyecto siempre y cuando se realicen las medidas compensatorias incluidas en el proyecto, que conllevarán a una mejora de la zona húmeda.  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el estudio de impacto ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a   
- Según el acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana, existe afección a la zona húmeda nº 8, denominada Marjal y Estany de la ribera sur del Xúquer.  
- En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, la actuación afecta a distintos tipos de suelo, como son suelo no urbanizable sin protección agrícola, de especial protección viaria y, en menor medida, de cauces y de ecología singular.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La actuación se sitúa sobre una amplia zona de depósitos cuaternarios muy recientes, de naturaleza continental, marina y mixtos. En la zona afectada por las obras, en concreto, se tienen tanto limos grises de la Albufera como pardos fluviales. Sobre ellos se localizan rellenos antrópicos, a base de arenas y arcillas, que persiguieron la formación de superficies agrícolamente explotables.  
El estudio no se refiere a la existencia de una red hidrográfica definida en la zona. Sí habla, en cambio, de la presencia de una importante red de riego. Además, se hacen continuas referencias a la existencia de un Ullal, el cual está incluido en la zona húmeda nº 8, denominada Marjal y Estany de la ribera sur del Xúquer, del Catálogo Valenciano de Zonas Húmedas. La zona presenta un riesgo de inundación 5, de acuerdo con el PATRICOVA.  
En cuanto a la hidrogeología local, el nivel freático se halla muy superficial, oscilando entre los 0,3 metros y los 0,8 metros. La actuación se ubica sobre el subsistema acuífero de la Plana de Gandía-Denia, el cual es de carácter detrítico. Con todo, se evidencia que la actuación está afectando a una zona de descarga del acuífero.  
Es necesario, pues, conocer aquellas zonas, dentro del ullal que se va a afectar, que actúan como lugares de surgencia de agua, con el fin, se avanza, de evitar que las mismas resulten afectadas durante los trabajos.  
El estudio ha realizado un completo inventario tanto de la vegetación presente en el ámbito de la zona húmeda afectada, como de la vegetación potencial en la misma. Así, en las zonas donde aflora el nivel freático, o éste se encuentra muy superficial, las formas de vegetación se adscriben a la asociación Typho-Schoenoplectum tabernaemontani, sobresaliendo, por su proliferación, el Phragmites australis subesp. chrysanthus. Es muy reseñable, en este ámbito, la presencia esporádica de Carex eleata. En los canales en donde el agua fluye con cierta velocidad, los carrizales y eneales retroceden en favor de la comunidad de Sparganium erectum. Destaca, finalmente, la presencia de ejemplares desarrollados de olmos, muy probablemente introducidos artificialmente.  
En cuanto a la presencia de macrófitos acuáticos, esta es muy reducida a causa del elevado grado de eutrofización y contaminación, por pesticidas agrícolas, de gran parte de la superficie del humedal. Se indica en el estudio que, de no darse tales condiciones de degradación, serían esperables comunidades de la clase Potametea, de la que se destaca la especie Utricularia australis.  
Además, se ha referido a la existencia de comunidades arvenses y ruderales en las cuales, dada su escasa importancia relativa, no se entrará.  
En el ámbito del humedal es posible encontrar especies terrestres, anfibias y acuáticas, siendo también frecuentado por numerosas especies de aves. Además, el hecho de que el humedal se halle rodeado de cultivos, configura un mayor número de nichos ecológicos para la fauna. Cabe destacarse la presencia de diversas especies recogidas en el Decreto 32/2004, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de especies de fauna amenazadas.  
En cuanto a los peces, es destacable la presencia, muy probable si la calidad de las aguas fuera aceptable, del llopet (Cobitis maroccana), al tiempo que no puede descartarse la del fartet (Lebias ibera) y el samaruc (Valencia hispanica), catalogadas ambas como especies en peligro de extinción, si bien la ausencia de macrófitos acuáticos, antes comentada, la dificulta.  
Respecto a los anfibios, se señala la posible presencia del sapillo moteado (Pelodytes punctatus) y el sapo partero (Alytes obstetricans), además de las especies habituales como la rana común (Rana perezzi), el sapo común (Bufo bufo), estas dos últimos catalogadas como especies protegidas, o el sapo corredor (Bufo calamita).  
De los reptiles cabe destacase la culebra de herradura (Coluber hippocrepis), anunciándose como probable la presencia del galápago europeo (Emys orbicularis), catalogada como especie vulnerable, y, en menor medida, del galápago leproso (Mauremys caspica), catalogada como especie protegida.  
De entre las aves se señala la presencia de la garza real (Ardea cinerea), la focha común (Fulica atra) y la polla de agua (Gallinula chloropus), albergando, además, gran cantidad de paseriformes y aves de pequeño tamaño. Además, se indica su aptitud para el refugio y anidamiento de muchas especies de anátidas y garzas.  
De los mamíferos, por último, se incide en la variedad de roedores y pequeños roedores presentes, y cabe destacarse, en todo caso, la comadreja (Mustela nivalis) de entre la fauna carnívora.  
El estudio no ha mencionado la presencia, muy próxima, del lugar de interés comunitario denominado Serra de Corbera, según lo recogido en la propuesta del Gobierno Valenciano (acuerdo de aprobación de 10 de julio de 2001) para formar parte de la Red Natura 2000 al amparo de la Directiva Hábitats. Si bien no hay afección directa al ámbito del mismo, sí se actúa en el entorno más inmediato al citado LIC. De éste cabe destacar que alberga hábitats de gran valor y singularidad, como son los bosques de laurel. Además, abundan diversas especies de rapaces y de quirópteros.  
Asimismo, es necesario referirse al hecho de que gran parte de tales terrenos se hallan catalogados como monte de utilidad pública si bien, se repite, no hay afección directa a los mismos.  
El estudio no ha especificado la existencia de ninguna vía pecuaria en la zona de actuación.  
El estudio no ha descrito la existencia de bienes patrimoniales de carácter cultural, tanto etnológico, arquitectónico como arqueológico, en la zona de actuación.  
En el caso presente, se entiende la no necesidad de hecho de una prospección arqueológica previa al comienzo de las obras. Esto se fundamenta tanto en el hecho de que la carretera, en gran parte de su trazado, discurre sobre un pasillo ya existente, así como que en el tramo de nueva planta, por demás el que atraviesa la zona húmeda catalogada, posee un estrato vegetal de gran densidad, lo que dificulta sobremanera la realización de tal prospección. Es por ello por lo que se entiende más apropiado realizar un seguimiento arqueológico de las obras. En cualquier caso, se estará a lo dispuesto tanto por la ley del patrimonio cultural valenciano, así como por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
El estudio ha especificado una serie de impactos derivados tanto de la ejecución de las obras como de la presencia y explotación del enlace y tramo de carretera proyectado. Tales impactos han sido evaluados en sus consecuencias, lo que ha llevado, finalmente, a la implementación de las medidas correctoras necesarias con motivo de la existencia de aquéllos. Dada la poca superficie afectada por el proyecto y la gran localización de sus impactos, destacando principalmente el sufrido por la zona húmeda presente en su ámbito, se ha considerado, en esta ocasión, suficiente la descripción de impactos realizada por el estudio.  
Asimismo, como ya se ha indicado antes, las obras suponen la afección a una superficie pequeña de la zona húmeda conocida como Ullal de les Penyetes, la cual se encuentra, actualmente, sujeta a cierto deterioro. En cualquier caso, tales obras suponen la eliminación de la vegetación y la afección a la fauna acuática en esta porción de superficie, con la consiguiente pérdida de hábitat. Las medidas correctoras que pueden aplicarse pueden ser eficaces en la reducción del impacto, pero no impedirán la pérdida del hábitat y, en consecuencia, se estima necesario, visto el valor potencial de la zona, adoptar medidas compensatorias encaminadas a aumentar la superficie de hábitat y a recuperar las condiciones ecológicas del mismo, de manera que se permita, en un futuro, la introducción de especies relevantes para la conservación.  
De entre los que se han señalado como impactos propios de las acciones de obra, se destacan los siguientes:  
- Incremento de la cantidad de partículas sólidas en suspensión en el aire.  
- Pérdida de calidad de las aguas superficiales.  
- Incremento del tráfico con motivo de los transportes por camión.  
- Desvíos de servidumbres y servicios.  
- Generación de volúmenes de inertes a transportar a vertedero.  
Ya en fase de explotación, los impactos más reseñables, de entre los recogidos en el estudio, son los que se citan a continuación:  
- Efecto barrera para la fauna y las personas.  
- Destrucción del hábitat de algunas especies.  
- Aumento de ruidos.  
- Daño paisajístico que se deriva de la desaparición de la vegetación más inmediata a la carretera.  
Respecto al ruido, cabe incidir en el tratamiento que a este impacto le ha dado el estudio. Así, el estudio de impacto ha señalado que, evidentemente el ensanche, nuevos ramales, rotonda y asfaltado de la carretera conllevará un aumento del tráfico rodado y consecuentemente, un aumento en la emisión de ruidos. Esto, sin embargo, es en cierto modo contradictorio con la consideración posterior que realiza el estudio entorno al ruido durante la fase de funcionamiento, según la cual «...la situación futura no va a suponer un aumento considerable de ruidos, pues ya existen las carreteras y sólo se varía ligeramente el trazado.» Ante esto, se ha propuesto, en todo caso, plantar setos arbustivos en los puntos más conflictivos.  
Por último, el proyecto ha tenido siempre presente, más allá del estudio, el riesgo de inundabilidad que presenta la zona, lo cual ha condicionado el propio diseño de la infraestructura. Así, también el estudio advierte, entorno a la inundabilidad de la zona, que la presencia de la citada infraestructura, los meses más lluviosos del año, puede suponer un efecto barrera a los flujos de avenida, dada la elevación de la rasante sobre la cota del terreno.  
Cabe añadirse, en línea con lo anterior, que la mencionada zona está incluida en el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la cual queda sujeta a un riesgo de inundación 5.  
Respecto al lugar de interés comunitario próximo a la localización de las obras, el antes mencionado Serra de Corbera, no se estima que las mismas puedan suponer afección directa a sus valores florísticos y faunísticos, dada la separación suficiente entre ambas áreas.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
Las medidas correctoras que ha establecido el estudio de impacto ambiental a razón de los impactos antes descritos se sintetizan, en sus aspectos más destacables, en los puntos siguientes:  
- Riego frecuente del terreno susceptible de producir polvo.  
- Se procurará no trabajar durante las horas nocturnas (por ejemplo, de 22 a 07 horas) con el fin de evitar molestias a la población.  
- Para evitar el riesgo de deslizamientos en taludes y laderas, se excavarán drenes y cunetas en la cabecera de todos los taludes, así como se recubrirán por vegetación sus superficies mediante especies rizomatosas y estoloníferas.   
- Colocación de parapetos para retención de sedimentos durante la construcción. Prohibición de uso del agua de las acequias para limpieza de la maquinaria o similares.  
- En la zona del ullall que se atraviesa se considera, en vez de la colocación de pedraplén como en el resto del proyecto, la mejora del terreno con escollera para alterar lo menos posible los flujos existentes. También se colocarán drenajes transversales, cada 30 metros, en la zona del ramal de la playa.  
- Respecto a los suelos, se dice que se escogerán zonas de préstamo y escombreras en ubicaciones con mínimo efecto sobre la vegetación y suelos, siendo recomendable que se utilicen zonas degradadas en las que no exista vegetación o zonas agrícolamente más improductivas.  
Esta medida no puede, tal que así, considerarse completa si no se añade la obligatoriedad de someter al procedimiento de evaluación de impacto ambiental a cuantas nuevas canteras o vertederos se abriesen con motivo de la ejecución de las obras.  
- Se recomienda que se proceda a la eliminación de la vegetación durante los meses invernales u otoñales, con el fin de evitar la destrucción de nidos.  
- Se propone que se creen setos vegetales en la zona de la rotonda y de los entronques con la N-332 y la VV-1068, que sirvan de barrera entre la carretera y los campos.  
La medida que se ha dispuesto, por parte del estudio, a fin de minimizar los efectos derivados del ruido sobre las edificaciones próximas a la vía, carece de fundamentación, en tanto que no se han aportado previsiones sobre los niveles de ruido que se alcanzarán en tales puntos. Con todo, sí puede estimarse que la misma no será efectiva en ningún caso. Así, se estima que este impacto deberá ser objeto de control por el programa de vigilancia ambiental, el cual, de acuerdo a su magnitud, establecerá las medidas correctoras que sean necesarias para contrarrestarlo.  
Como medida compensatoria por el impacto generado sobre una pequeña porción de la zona húmeda correspondiente al Ullal de les Penyetes, se ha realizado un proyecto de restauración paisajística del citado Ullal, el cual se ha adjuntado al proyecto de construcción como un anejo. Tal proyecto de restauración persigue actuar sobre el Ullal de les Penyetes recuperando parte de su superficie original, como medida compensatoria por la ocupación de 800 m² de su superficie por el nuevo trazado.  
Respecto a la regeneración del humedal, como medida compensatoria, esta puede concretarse en que, frente a las 800 m² que se afectan del actual ullal, se restauran un total de 33.101 m² de hábitats naturales. Los trabajos necesarios para llevar a cabo la restauración se sintetizan, de manera principal, en los puntos siguientes:  
- Se prevé excavar una superficie de 8.595 m² hasta dos metros de profundidad, a fin de aumentar la superficie del ullal.  
- Se llevará a cabo la restauración de las siguientes unidades vegetales:  
- Bosques y maquias litorales: se ejecutará la parte más occidental de la actuación, así como el interior de la rotonda, con especies propias de esta unidad, como son el Pinus halepensis, Quercus ilex, Quercus coccifera, Rahmnus alaternus, Cahmaerops humilis, Smilax aspera, Pistacia lentiscus, Lonicer implexa, Lavandula dentata, entre otras.  
- Riberas de la lámina de agua: se ejecutará en el perímetro del espejo de agua y en un islote que se generará a raíz de la ampliación de la lámina de agua. Se realizará, como es obvio, mediante el empleo de doce especies diferentes de helófitos, las cuales se dispondrán en función del calado.  
- Bosque de ribera: Se ejecutará en las márgenes, que no en las riberas. Para ello se emplearán Salix atrocinerea, Salix eleagnos y Populus alba.  
- Comunidades de macrófitos sumergidos: la pretensión es que se desarrolle una comunidad de macrófitos dulceacuícolas propia de aguas oligotróficas. De entre las ocho especies que se ha previsto que se dispongan, se destaca a dos de ellas, como son Ricciocarpos natans y Lemna triculca, en tanto que tales especies sólo se introducirán en zonas resguardadas de corrientes, siendo trascoladas de la marjal de Xeresa. Asimismo, se ha indicado que tal operación deberá ser autorizada por la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Si bien el proyecto de restauración, que se ha descrito brevemente, profundiza en muchos de los aspectos que son necesarios para la correcta definición y ejecución del mismo, cabe, no obstante, realizar una serie de consideraciones en los términos siguientes:  
- Se estiman positivas las medidas compensatorias de extensión de la superficie del ullal y del establecimiento de vegetación arbustiva y arbórea en parte de la zona.  
- Sin embargo, es muy importante definir correctamente la morfología del vaso, profundidad y pendiente de los taludes de las orillas. Estas características deben ser las adecuadas para la implantación de la vegetación acuática (hidrófitos y macrófitos acuáticos), de gran importancia para el desarrollo de la fauna y de la posible reintroducción de especies relevantes.  
- La extensión de la superficie del ullal al otro lado de la futura vía no se estima conveniente ya que supone una fragmentación del hábitat, lo que facilita su alteración.  
- En relación con la plantación de especies arbustivas y arbóreas de ribera, ésta se considera positiva siempre que la misma se limite a una pequeña porción de la superficie y con una función principal de aislamiento de la zona húmeda respecto a la carretera.  
- La no alteración ni modificación de los sedimentos de la zona húmeda es de gran trascendencia para la fauna acuática y, además, una fuente de semillas. La presencia excesiva de sedimentos puede dificultar la surgencia de agua en los ullals. Así pues, los riesgos de colmatación del ullal pueden reducirse aumentando la presencia de vegetación natural en sus orillas y proximidades.  
- La forma más eficaz de garantizar un buen desarrollo de la flora acuática y, en consecuencia, una fauna acuática diversa, es conseguir una buena calidad de las aguas. En vista de la vegetación que se ha previsto implantar, de entre la que muchas especies presentan una exigencia de la calidad del agua muy elevada, se entiende muy necesario el control de cuantas variables intervengan en tal parámetro ambiental, para el caso concreto en cuestión. Hay que remarcar que el que prosperen las especies dispuestas en el ámbito del ullal está en función de la mencionada calidad de las aguas de éste. Asimismo, la posibilidad de desarrollo de las potencialidades de la zona húmeda, en lo que se refiere a las posibles especies faunísticas que puedan poblarlo, están igualmente sujetas a las aptitudes del agua.  
En relación con el movimiento de tierras a efectuar por la ejecución de las obras, es posible recoger, en el proyecto de construcción, la localización de posibles zonas de extracción de materiales y de vertederos para el destino final de los materiales sobrantes, incluyendo escombros y demás restos de obra. Para ello se puede recurrir a explotaciones ya existentes en las proximidades (canteras y vertederos legalizados y en funcionamiento).  
De no ser así, y proyectarse la apertura de nuevas instalaciones, se recuerda que éstas deberán someterse a evaluación de impacto ambiental.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental que se incorpora el estudio, a través de la ampliación al mismo realizada, éste ha establecido, en general, los parámetros, indicadores y valores umbral a controlar.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de construcción remodelación del acceso a la CV-603 (VV-1068) desde la N-332. Tavernes de Valldigna, promovido por la Diputación Provincial de Valencia, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del proyecto de construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del programa de vigilancia ambiental.  
2. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
El origen de los materiales que se empleen en la construcción de los pedraplenes y escollerado que servirá de soporte al firme en el tramo en que se atraviese la zona húmeda, en ningún caso se localizará en el ámbito del LIC Serra de Corbera, descrito en anterior apartado de la presente declaración.  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, deberá obtenerse, antes de su utilización, la autorización correspondiente por parte de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
3. El sistema de drenaje longitudinal de la carretera deberá contar, previamente al vertido, un tanque de tormenta dimensionado, cuando menos, para los primeros 20 minutos de precipitación (para la lluvia de diseño escogida).  
4. El proyecto de construcción incorporará un estudio específico sobre el efecto barrera que la obra producirá sobre la fauna. En particular, dicho estudio contemplará la adecuación de las obras de drenaje como pasos para anfibios, reptiles y pequeños mamíferos, con la ubicación, dimensiones y características de los referidos pasos, de manera que se asegure la duplicidad funcional.  
El programa de vigilancia ambiental, para la fase de explotación, incorporará las campañas de muestreo necesarias para verificar la eficacia de las medidas aplicadas.  
5. El programa de vigilancia ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad exigidos. Esta campaña se centrará en las edificaciones existentes en el entorno de la glorieta más occidental de las proyectadas.  
Los niveles sonoros continuos equivalentes máximos no deberán superar los límites marcados en la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
6. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del proyecto de construcción, no pudiendo ser ésta mayor a 1,5 metros, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. Se incorporará, a estos volúmenes de tierra vegetal, la materia vegetal procedente del desbroce, previa trituración.  
7. Respecto a la afección que se produce al Ullal de les Penyetes, y de acuerdo con lo dispuesto en el proyecto de restauración del mismo, se establecen los siguientes condicionantes.  
- Previamente al inicio de las obras habrá de realizarse un informe detallado de la fauna acuática y flora, todo ello dentro del PVA, para poder determinar si es necesario establecer medidas correctoras adicionales. Igualmente, las especies faunísticas que son objeto de algún tipo de protección, de acuerdo con el Catálogo Valenciano de especies de fauna amenazadas, serán objeto de un seguimiento especial por parte del director ambiental de las obras, de forma que, siempre dentro del PVA, se establecerán controles particularizados para aquéllas. El objeto es, principalmente, que puedan delimitarse impactos muy concretos de carácter crítico sobre las especies en cuestión. Los informes, ya sean de carácter ordinario o especial, que, a este respecto, se redacten, deberán remitirse al Servicio de Conservación de la Biodiversidad de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Previamente al inicio de las obras se identificarán, señalizarán y protegerán las zonas del ullal que actúan como puntos de surgencia, con objeto de evitar su afección en todo caso.  
- Se suavizará la pendiente del talud de la ribera en aquellas zonas en las que sea muy pronunciado. Ello se hará sin aportar tierra, esto es, ganando terreno hacia el exterior de la lámina de agua mediante excavación y reperfilado.  
- El linde entre la que el proyecto ha denominado vía de servicio derecha y el ullal habrá de repoblarse con especies propias del bosque de ribera, a fin de conseguir el aislamiento entre ambos ambientes.  
- Se limitará el acceso rodado a la zona húmeda mediante la colocación de cadenas en los caminos de acceso, de manera que su uso quede limitado al personal de la Conselleria de Territorio y Vivienda, Ayuntamiento y propietarios particulares.  
- Como medida a incorporar al PVA, en fase de explotación deberá llevarse a cabo un seguimiento de la evolución de la zona por personal cualificado en un periodo de, al menos, tres años, redactándose informes semestrales, cuando menos, a este respecto.  
- Todos los trabajos de realización de las obras y restauración se ejecutarán con el asesoramiento y supervisión del Servicio de Conservación de la Biodiversidad de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Una vez finalizada la obra, y dentro de los seis primeros meses siguientes, se presentará ante esta Dirección General, como parte del programa de vigilancia ambiental, informe acompañado de reportaje fotográfico sobre la aplicación de las medidas de restauración y revegetación ejecutadas de acuerdo con el proyecto de restauración del ullal de les Penyetes.  
- Se descartará el empleo de la especie Lavandula dentata en las labores de revegetación que se llevarán a cabo dentro de las acciones de restauración del ullal previstas.  
- El PVA, antes de la aprobación definitiva del proyecto y al margen de los informes dispuestos por el mismo, deberá señalar los informes ordinarios, extraordinarios y especiales, así como el contenido de los mismos y la frecuencia de emisión de los de carácter ordinario. Cuando menos, habrá de ajustarse a la estructura siguiente:  
- Informes ordinarios: se ajustan a un periodo regular de emisión, tanto durante la duración de las obras como en el control posterior a las mismas (garantía). Se refieren a la ejecución de las medidas dispuestas y condicionantes de la DIA, autorizaciones, etc.  
- Informes extraordinarios: serán el informe previo al acta de replanteo, el cual se referirá a la localización de escombreras, vertederos, canteras, préstamos, instalaciones auxiliares, etc, y el informe previo a la recepción de las obras, el cual hará referencia a las unidades realmente ejecutadas, actuaciones pendientes y propuesta de nuevas actuaciones.  
- Informes especiales: este tipo de informes se emitirán siempre que surjan problemáticas que bien modifiquen la previsión, en la forma o en el fondo, de las medidas dispuestas, o bien no hayan sido previstas en ningún caso.  
8. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas. Se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por acopios, paso de maquinaria, etc.  
9. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos.  
En caso de que el parque de maquinaria se localice en un área no acondicionada al efecto, ésta deberá ir provista de una solera impermeable terminada con pendientes que conduzcan posibles vertidos a cunetas o canalizaciones que, cubriendo todo el perímetro del área destinada a tales operaciones, estarán conectadas a arquetas ciegas suficientemente dimensionadas.  
Durante las obras, ninguna zona auxiliar (acopios, plantas asfáltica, de hormigones o de machaqueo, parque de maquinaria, instalaciones auxiliares para personal, etc) podrá localizarse a una distancia, a los límites del ullal, inferior a 500 metros.  
10. No deberán quedar tramos del firme antiguo, por lo que si fuera este el caso, dada la naturaleza de la actuación, deberá procederse a su levantamiento y retirada del emplazamiento en que se hallase, bien transportándose a vertedero de inertes legalizado o bien dándosele un posible uso.  
11. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 16 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 223/06-AIA  
Título: Antena de alta presión A para suministro de gas natural al término municipal de Pego  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energia de Alicante  
Localización: El Verger, Denia, Pego (Alicante)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la construcción de una antena de APA para suministrar gas natural a Pego de 8.365 m de longitud y un diámetro de 4», localizada en los términos municipales del Verger, Denia y Pego. Dicha antena parte de la posición P-00, perteneciente al gasoducto de transporte secundario Marina Alta (en proyecto), en el término del Verger y tiene como destino el armario de regulación APA/MP situado próximo a la población de Pego junto a la carretera C-3311 y el paraje de La Sequía.  
La descripción detallada del trazado es la siguiente: el trazado básico comienza en El Verger, y se dirige hacia el sur para cruzar la autopista AP-7, a continuación gira al oeste y rodea un Safari park por el norte. A continuación se adentra en la zona de humedal del Parque Natural del Marjal de Pego - Oliva, toma el paralelismo a los distintos canales presentes en la zona, siempre en dirección suroeste, hasta encontrarse con la carretera C-3311 punto en que gira al oeste y se adentra en el Parque Natural del Marjal Pego - Oliva.  
En la ejecución de las obras se llevarán a cabo las siguientes acciones:  
- Replanteo y balizado del terreno.  
- Apertura de pista de trabajo: Esta operación está destinada a facilitar el acceso de materiales y maquinaria a la zanja en la que se enterrará la tubería. La anchura total de la misma será de 10 metros. Comenzará la apertura de la pista de trabajo con el desbroce y despeje del terreno. Se removerá la capa superficial del terreno 20 ó 30 cm. Esta tierra vegetal se utilizará para la restitución posterior del terreno.  
- Apertura de la zanja: tendrá una anchura de 0,5m y una profundidad mínima de 1,00m.  
- Transporte y distribución del material de la obra: se dispondrán de playas de acopio de materiales cada 3 - 5 metros. Estas zonas se localizarán en parcelas próximas a la pista de trabajo y cercanas a los núcleos de comunicación.  
- Soldadura de las tuberías y puesta en zanja: situados los tubos al lado de la zanja, éstos se soldarán, se comprueban las uniones mediante radiografías y se limpian con aire comprimido. Posteriormente se descienden los tramos a la zanja por medio de tractores -pluma.  
- Restitución del terreno: después de la colocación de la tubería y el relleno de la zanja se procede a restituir el terreno. Para ello, se restituirá la capa de tierra vegetal original y se procederá a colocar todo aquello que hubiera sido afectado por las obras (muros, setos, etc).  
- Instalación de señalización.  
- Servidumbres permanentes: una vez restituido el terreno se recupera su uso con las únicas limitaciones que imponen las zonas de servidumbre distribuidas de la forma siguiente: Zona A) : corredor de dos metros en el que está prohibido arar o cavar a una profundidad mayor de 50 cm, plantar árboles de porte alto y realizar edificaciones; Zona B) 4 metros de anchura a cada lado de la zona anterior donde no es posible realizar obras sin permiso de la administración.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
La información pública se realizó mediante Edicto publicado en el Boletín Oficial de la Provincia del día 8 de abril de 2006 y publicación en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana del día 8 de marzo de 2006.  
Se recibieron las siguientes alegaciones:  
- Por el Ayuntamiento de Pego: se manifiesta el deseo de que no se afecte a parcelas agrícolas y la necesidad de establecer medidas compensatorias precisas con respecto a la afección de vías pecuarias y barrancos.  
- Por el Ayuntamiento de Denia: informa de que el trazado de la antena de gas discurre por la zona húmeda de la desembocadura del río Racons, que además se encuentra incluida en la lista de lugares de interés comunitario; que deberán tenerse en cuenta los cruces que afecten a vías pecuarias y barrancos; que es necesario una gestión de residuos; que se debe evitar el trazado por zonas abancaladas y debe transcurrir por los viales existentes en la zona.  
- Por particulares afectados por las obras: manifiestan el deseo de modificar el trazado para la no afección a fincas particulares y proponiendo uno alternativo que causaría menor afección a campos de cultivo, tuberías, canales de agua,etc.  
- La Confederación Hidrográfica del Júcar presenta escrito en el que requiere documentación complementaria e informa que la obra está sujeta a la obtención de la autorización preceptiva.   
Endesa gas Alicante expresa lo siguiente:  
- La instalación del gasoducto es compatible con el uso agrícola de las parcelas, simplemente se constituye una servidumbre de paso subterráneo. Los bienes y derechos afectados serán indemnizados.  
- Sobre la propuesta de modificación del trazado: se ha de seguir una alineación lo más recta posible. Tampoco se evita afectar a fincas del cultivo haciendo discurrir el trazado lo más próximo a las carreteras existentes, puesto que han de respetarse las distancias mínimas de seguridad que establece la legislación sectorial aplicable.  
- Se solicitarán los permisos de cruce y / o paralelismo en relación a la afección a vías pecuarias.   
En relación con las alegaciones presentadas, en la presente declaración de impacto se han tenido en cuenta las afecciones a terrenos con valores medioambientales mediante la petición de los preceptivos informes sectoriales.  
Alternativas  
Se presentan dos alternativas:  
- Trazado básico: atraviesa el parque natural de la Marjal de Pego - Oliva discurriendo el trazado próximo a la carretera C-3311.  
- Alternativa 1: evita el parque natural pero afectaría a zona escarpada con abundante urbanización, por lo que quedaría descartada.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene:  
- Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del medio.  
- Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
- Copia de informe emitido por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante.  
- Copia de informe emitido por el Departamento de obras Públicas de la Excelentísima Diputación de Alicante.  
- Copia del informe de impacto arqueológico y etnológico referente al gasoducto antena de alta presión A para suministro el término municipal de Pego (Alicante) remitido a la Dirección Territorial de Cultura a efectos de obtención del informe regulado en la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Afecciones legales  
Según el planeamiento urbanístico, la antena de gas atraviesa las siguientes clases de suelo:  
- Término municipal de Pego: Suelo no urbanizable: rústico sin protección, rústico con protección agrícola, industrial; rústico con protección específica natural-paisjística-ecológica.  
- Término municipal de Denia: Suelo no urbanizable: rústico sin protección.  
- Término municipal de El Verger: Suelo no urbanizable: rústico sin protección.  
De acuerdo con el informe emitido por los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante el trazado de la antena de gas afecta mediante cruce a la vía pecuaria Colada del Azagador Real.  
De acuerdo con el informe de la Dirección General de Ordenación del Territorio, el trazado de la antena afecta:  
a) Al parque natural del Marjal de Pego - Oliva en su parte sur.  
b) Al la zona húmeda catalogada desembocadura y frente del riu Racons, que es atravesada por la antena de alta presión A (APA). El Catálogo de zonas húmedas de la Comunitat Valenciana fue aprobado por el acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano. Por el artículo 15 de la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, todas las zonas húmedas están clasificadas como suelo no urbanizable de especial protección.  
Añade el informe: En el caso de la afección al parque natural, la antena penetra en el parque por su parte sur-este, en un área calificada por el PORN como zona de acogida. El trazado de la antena atraviesa la zona de acogida, dos áreas de regeneración y dos áreas de cultivos hortícolas antes de salir del parque y continuar hacia Pego paralelo a la C-3311.  
De acuerdo con el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, el trazado de la antena afecta a las zonas LIC y ZEPA denominadas Marjal de Pego - Oliva.  
De acuerdo con el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, el proyecto afecta a dos áreas protegidas e incluidas en las áreas de aplicación del Decreto 265/2004, de 3 de diciembre, por el que se aprueba el Plan de Recuperación del Samaruc en la Comunitat Valenciana.  
La afección a dominio público hidráulico se concreta en los cruces grafiados en proyecto como AL- VE- 316 y AL - DE - 309 ambos competencia de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El estudio de impacto ambiental enumera los factores del medio que van a ser afectados por el trazado de la antena:  
- Medio físico: atmósfera, suelos, hidrología, cubierta vegetal, espacios y hábitats naturales, fauna, paisaje  
- Medio socioeconómico: población empleo, infraestructuras, arqueología, actividad cinegética.  
El estudio de impacto ambiental realiza una catalogación exhaustiva de las especies presentes en la zona y destaca tres especies (Cerceta pardilla, Samaruc, Espinoso) catalogadas en peligro de extinción según Decreto 32/2004,de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazada, con presencia potencial en el área estudiada. Sin embargo, la Dirección del parque indica que algunas de las especies descritas no están presentes en la zona.  
El informe de impacto arqueológico y etnológico remitido a la Dirección General de Cultura con el fin de obtener el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano muestra la existencia de dos elementos de interés etnológico que deberán ser protegidos adecuadamente con el fin de anular los posibles impactos sobre los mismos.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental identifica y valora las principales alteraciones sobre los factores del medio de los cuales se destacan los siguientes:  
- Alteración de la calidad del aire en especial por aumento de partículas sólidas en suspensión: se considera como un impacto moderado debido a que se trata de un impacto muy localizado y que deja de presentarse al finalizar las obras.  
- Aumento del ruido: es de escasa magnitud ya que se trata de una actividad puntual, temporal y discontinua a lo largo de la traza. Considerando que la fuente de emisión de ruido se encuentra alejada de los núcleos de población, el impacto se estima compatible.  
- Alteración del relieve: es un impacto producido por el movimiento de tierras realizado durante las obras. Debido a que la antena en estudio no presenta áreas de orografía accidentada y debido a la escasa magnitud de excavación necesaria para esta obra, se considera que el impacto será compatible.  
- Compactación de suelos: es causada por el paso continuado de vehículos durante la fase de ejecución de las obras. Además, la destrucción de la cubierta vegetal, el tránsito de maquinaria pesada, la apertura de la pista de trabajo y la excavación de zanjas favorecen la erosión y en consecuencia la pérdida de suelo por la disgregación del suelo en partículas más finas. Por tanto el impacto sobre el suelo se considera como moderado.  
- Afección a cursos hídricos: el trazado de la antena atraviesa un total de 11 cursos hídricos entre los que destacan las acequias. En la ejecución de las obras, si el curso hídrico se cruza con caudal, se va a provocar un descenso de la calidad del agua, una alteración del régimen de los caudales naturales y una ruptura de la red de drenaje, si bien sería conveniente que el cruce se realizara en máximo estiaje para evitar estos impactos. El impacto se estima moderado.  
- La eliminación de la vegetación es el impacto más importante que van a producir las obras de la antena, ya que es necesario limpiar mediante la tala y desbroce la pista de trabajo necesaria para el paso de la maquinaria. La estimación del impacto se considera compatible si el trazado atraviesa cultivos herbáceos, pastizales o eriales y moderado si cruza por cultivos arbóreos o zonas de vegetación natural.  
- Afección a la fauna, tiene un carácter potencial y temporal. Se considera moderado y en caso de afectarse por accidente a algún individuo de estas especies se estimará como severo.  
- El paisaje se verá modificado de forma temporal durante el período que duren las obras y, la correspondiente afección, se ha considerado como compatible en la totalidad del trazado, debido a su elevado nivel de antropización, exceptuando las zonas atravesadas de vegetación natural, donde se estima moderada.  
- El impacto provocado en los espacios naturales: parque natural, lugar de importancia comunitaria, zona de especial protección para las aves, RAMSAR, zona húmeda y área de importancia para las aves Marjal de Pego-Oliva y zona húmeda desembocadura y frente litoral del riu Racons, se considera moderado.  
- El signo de la afección sobre los factores del medio socio-económico es, en general, positivo siendo negativo en el sector agrícola, por la afección a los regadíos, el cruce de caminos y vías pecuarias.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Como medidas correctoras el estudio de impacto propone (entre otras):  
- Aplicación de riegos para evitar la emisión de partículas.  
- Mantenimiento adecuado de la maquinaria.  
- Señalización de la pista de trabajo para evitar afecciones innecesarias.  
- Restauración de los cruces con cauces hídricos.  
- Comprobación del inventario de flora para evitar la eliminación de especies protegidas.  
- El calendario de ejecución de las obras se ajustará con el fin de no alterar las épocas de cría y reproducción de las especies presentes en el área.  
- No se localizarán playas de acopio en zonas protegidas.  
- Se restaurarán todos los elementos modificados.  
- En los cruces con vías pecuarias, se garantizará el paso por las mismas.  
- Se realizará laboreo de descompactación y se repondrá la tierra vegetal.  
El programa de vigilancia ambiental propone llevar a cabo los trabajos con la colaboración de una asistencia técnica ambiental cuyas acciones consistirán en la inspección y control ambiental de las obras indicando la correcta ubicación de los parques de maquinaria, controlando su tránsito, evitando afecciones innecesarias a las especies de fauna y flora y controlando la adecuada gestión de los residuos.  
Se considera que las medidas correctoras propuestas son genéricas y no inciden en los valores ambientales particulares de la zona y por lo tanto, se deben dictar medidas adicionales de protección.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
A) Visto el informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio en el que se especifica lo siguiente:  
1. Revisadas las normas particulares del parque, se considera que la construcción de estas infraestructuras no está prohibida específicamente.  
2. El tramo que discurre por el área de amortiguación de impactos del parque natural, al no afectar al régimen hídrico del parque, se considera compatible con el PORN, artículo 86.  
3. En el caso de la afección de la Antena a la zona húmeda catalogada desembocadura y frente litoral del riu Racons, se considera que el trazado no es el más adecuado, ya que atraviesa diagonalmente la zona húmeda.  
B) Considerando que dicho informe estima necesario modificar el trazado del tramo que afecta a la zona húmeda catalogada desembocadura y frente litoral del riu Racons, buscando que la antena APA pase por un lateral de la misma, pegada al Safari-park, evitando que el trazado atraviese por el centro de la zona húmeda.  
C) Considerando que dicho informe propone medidas correctoras que se incorporarán al contenido de la presente resolución.  
D) Visto el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad en el que se indica que tanto la zona de afección de la obra al Parque Natural de Pego - Oliva como a la zona húmeda desembocadura y frente litoral del riu Racons están definidas como áreas de recuperación del Samaruc según Decreto 265/2004.   
E) De acuerdo con las conclusiones expuestas en el informe anteriomente citado en el que se considera que uno de los objetivos del plan de recuperación de la especie, es plantear una posible restauración y recuperación de esta zona húmeda. Por tanto, y coincidiendo con las consideraciones efectuadas por la Dirección General de Ordenación del Territorio, (Servicio de Ordenación Sostenible del Medio), se estima necesario llevar a cabo la modificación del trazado original que afecta a esta zona húmeda, de manera que el nuevo trazado no afecte a la posible recuperación de la zona.  
Se resuelve  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación el proyecto antena de alta presión A para suministro de gas natural al término municipal de Pego, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se modificará el trazado de la Antena de APA de acuerdo con el trazado propuesto por el Servicio de Ordenación Sostenible del medio. La antena atravesará por el límite este el Safari-park de Verger y bordeará el parque por su límite exterior alcanzando el paralelismo con la carretera grafiada como C-3311.  
2. Se protegerán todos los elementos etnológicos citados en el informe de impacto arqueológico y etnológico mediante el establecimiento de un perímetro de protección alrededor de los mismos en superficie suficiente para asegurar su preservación.  
3. Se obtendrá el informe regulado en el Artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano que se presentará, a la mayor brevedad, en la presente Secretaría Autonómica. La ejecución de las obras se atendrá a las limitaciones vinculantes impuestas en dicho informe. En cualquier caso, en la realización de las obras se actuará de acuerdo a los preceptos establecidos en los artículos 63,64 y 65 de dicha Ley.  
4. Teniendo en cuenta la variación del trazado de la antena de APA, se obtendrán los permisos pertinentes de los servicios territoriales de Medio Ambiente en cuanto a la afección a vías pecuarias y a terreno forestal cumpliéndose las directrices que a tal efecto impongan.  
5. Las obras se realizarán entre los meses de agosto a febrero, ambos inclusive, para evitar la época de cría de las aves y otros vertebrados.  
6. Las pistas de acceso que se realicen deberán eliminarse y estas zonas deberán ser restauradas tras la finalización de las obras.  
7. Para minimizar el impacto paisajístico el desbroce se deberá realizar por fases, así como su restauración.  
8. Durante las obras deberá estar en comunicación la Dirección de Obra con el director - Conservador del Parque Natural, para garantizar el cumplimiento de los condicionantes y solucionar los posibles problemas que surjan con la antelación necesaria. Dicha comunicación se deberá extender en el momento de aplicación de medidas protectoras y de restauración.  
9. En la fase de expropiaciones se tendrá en cuenta la situación legal de algunas construcciones, algunas de ellas afectadas por procedimientos judiciales.  
10. Se limitará la anchura de las pistas de trabajo con el fin de evitar afecciones innecesarias.  
11. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la Contaminación Acústica y las Ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
12. Se dispondrá de un asistente técnico ambiental que servirá de nexo de unión entre la Dirección del Parque y la Dirección de la obra y que vigilará que en el transcurso de la misma no se produzcan desviaciones respecto al estudio de impacto ambiental, los condicionantes de la presente declaración de impacto y las directrices de la Dirección del Parque.   
13. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de la fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes, se derivarán a gestor autorizado.  
14. En relación con los cruces con cauces de agua continuos o discontinuos, naturales o artificiales, se pedirán los permisos oportunos, se seguirán los condicionantes impuestos en los mismos, se repondrán todos los servicios afectados, y se extremarán las medidas de precaución para que no haya vertidos en dichas zonas que puedan afectar a la calidad de las aguas. Estas medidas se extremarán en el cruce con el río Racons.  
15. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
16. En el caso de que el trazado de la antena de APA deba ser modificado por cambios en el trazado del gasoducto principal (gasoducto de transporte secundario Marina Alta), deberá estudiarse la necesidad de su sometimiento a nueva evaluación de impacto ambiental.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia a 17 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML