Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9470, del 15-11-2022 (2022/10256)

RESOLUCIÓ de 13 de juliol de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la secció A) pedrera d'àrids Sol de Riu, del terme municipal de Traiguera. Expedient: (2046039) 121/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9470

Data del DOGV
:   15-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10256

CVE


Data del document
:   13-07-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de juliol de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la secció A) pedrera d'àrids Sol de Riu, del terme municipal de Traiguera. Expedient: (2046039) 121/2021/AIA. [2022/10256]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2046039) 121/2021/AIA.  
Títol: Projecte d'explotació de la secció A) pedrera d'àrids «Sol de riu».  
Promotor: Áridos Les Planes, SA.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2020/1.  
Localització: terme municipal Traiguera (Castelló).  
  
Objecte i descripció del projecte  
La mercantil Áridos Les Planes, SA, promou el projecte d'explotació de la secció A), pedrera d'àrids, «Sol de riu», al terme municipal de Traiguera (Castelló), que correspon a les parcel·les 67, 68, 151 (fase 1), 19, 20, 21, 37, 38, 48, 49 (fase II) i 47 (fase III), 37, 38 i 66 (fase IV) del polígon 99 de l'esmentat terme municipal. Els terrenys d'afecció, propietat de tercers, arrendats pel promotor (Áridos Les Planes, SA) suposen una superfície total de 18,67 ha, equivalents a 186.726,45 m² i se situen a una distància aproximada de 2,6 km d'Ulldecona (Tarragona), 4,5 km de la localitat de San Rafael del Río (Castelló) i a 11,5 km de Traiguera (Castelló).  
El volum total a explotar serà de l'ordre d'1.551.658,00 m³ (volum de mineral en banc, sense esponjament), del qual s'estima un volum d'estèril de 232.750,00 m³ (sense esponjament). Per al ritme de l'explotació dissenyat en 4 fases i 1 de restauració, la vida útil de l'explotació s'estima en 30 anys.  
La topografia de la zona, en la qual es realitzarà l'explotació, presenta un relleu molt regular, sense existència d'elevats pendents del terreny que puguen aguditzar les formes del paisatge, ja que els terrenys fins hui contenen zones de cultiu de secà principalment i estan constituïts per un mosaic de cultius de cítrics, oliverars i terrenys incultes, els quals presenten un caràcter antropitzat.  
La cota d'arrancada de l'explotació es troba entorn de 166 msnm; es té previst descendir fins a la cota 157 msnm, cota que no correspon amb el mur tècnic del mineral a explotar. S'indica en el projecte d'explotació, que aquestes cotes han sigut triades després de la realització d'estudis de visibilitat dels fronts d'explotació des de conques visuals pròximes, amb l'objectiu de minimitzar l'impacte visual. El tot un, mineral, arrancat en l'explotació serà directament carregat en els camions banyera, de manera que aquests transportaran el mineral a les plantes de tractament alienes a l'explotació, però de propietat de l'empresa promotora.  
Per les pròpies característiques del jaciment, i a causa de l'orografia dominant, el mètode d'explotació proposat és el de «Tala amb dos bancs descendents», amb una plaça final d'explotació en la cota més baixa d'aquesta. Aquest mètode pretén compaginar el mètode d'explotació en tala amb la gestió de residus miners propis i aliens conegut com a mineria de transferència, de tal manera que una vegada extret el material d'una de les zones d'explotació, els residus miners de les zones explotades i altres residus miners aptes (procedents de la planta de tractament d'àrids de la promotora) siguen transferits a les zones ja explotades per a executar les labors de restauració, a fi de reduir l'impacte gràcies a la reducció de generació de pedregars i estalviar en cicles de producció els equips de transport. Aquests residus miners inerts procedents dels treballs d'explotació es quantifiquen en aproximadament el 15 % del volum total de reserves existents i susceptibles d'aprofitament miner (232.750,00 m³), i podria definir-se com una mescla d'arena, llim i argila incloent dins d'aquesta algun còdol arredonit de material calcari sedimentari detrític. D'aquesta manera, una vegada retirada la cobertora vegetal, es començarà l'explotació per les cotes més elevades (cota de 166 m, havent-se realitzat prèviament un camí d'accés a aquesta), en sentit descendent fins a completar l'explotació amb les característiques esmentades anteriorment. L'explotació del jaciment serà de curt celobert i es realitzarà mitjançant 2 bancs de 4,50 metres d'alçària i 48° de pendent de treball en el talús.  
  
Els talussos de restauració, prevists en el perfil tipus dels plànols del projecte d'explotació, seran d'un màxim de 30° i d'una alçària de banc de 4,50 metres. L'amplària de la berma serà de 20 metres com a mínim. El talús final de restauració previst serà de 14° màxim.  
El talús de treball i el talús general d'explotació descrits, segons la justificació en l'annex de càlculs d'estabilitat de talussos aportat en el projecte d'explotació pel promotor, resultaran estables.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 17 de setembre de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (òrgan substantiu) va sol·licitar a aquest òrgan ambiental, la declaració d'impacte ambiental de l'esmentat projecte d'explotació, i en la mateixa sol·licitud s'indica l'enllaç de descàrrega per a obtindre la documentació següent:  
- Projecte d'explotació de la pedrera.  
- Plànols diversos (12).  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Projecte de restauració.  
- Certificat de compatibilitat urbanística.  
- Document de síntesi.  
- Pla d'autoprotecció.  
- Informe patrimonial de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX).  
- Anunci d'informació pública del DOGV núm. 9143, de data 6 d'agost de 2021, en la qual s'indica que no hi van haver al·legacions.  
Amb data 14 de desembre de 2021, es requereix a l'òrgan substantiu, perquè remeta a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'inici formulada pel promotor, així com també l'informe definitiu de l'òrgan competent en patrimoni. Amb data 11 de gener de 2022, aquest òrgan ambiental rep per part de l'òrgan substantiu la sol·licitud d'inici formulada pel promotor i l'informe definitiu de l'òrgan competent en patrimoni.  
  
A continuació, se citen resumidament els informes recaptats:  
- El certificat de compatibilitat urbanística, que va ser emés amb data de 2 de juliol de 2020 per l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Traiguera, conclou de la manera següent:  
D'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de la sol·licitud d'aquells altres informes que es consideren necessaris per aplicació de la normativa sectorial o per les característiques pròpies de la sol·licitud.  
En conseqüència, l'informe conclou indicant que l'activitat projectada sí que és compatible, i està condicionat a l'emissió dels informes de conselleria en matèria d'agricultura, urbanisme i carreteres.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), emés amb data d'11 de setembre de 2020. Conclou favorablement de la manera següent:  
«Per tot l'exposat, als efectes previstos en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, aquesta confederació hidrogràfica informa favorablement de l'estudi d'impacte ambiental per a l'explotació d'àrids de la secció A) Sol de riu, al terme municipal de Traiguera (Castelló), sense perjudici de les determinacions que, a conseqüència d'estudis més detallats o nova documentació, es puguen establir en les autoritzacions que preceptivament, en el seu cas, s'han d'obtindre d'aquest organisme.  
  
Aquest escrit no pressuposa autorització administrativa per a realitzar obres».  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni emés amb data de 3 de juny de 2021. Conclou favorablement de la següent manera textual:  
«No existeix afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions, per la qual cosa vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement els efectes patrimonials prevists en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià Projecte pedrera Sol de riu, al terme municipal de Traiguera.  
Aquest informe es basa en la documentació ambiental de l'actuació en els termes en què s'hi ha descrit literalment i gràficament amb l'exprés advertiment que si, a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, s'hi haurà de sotmetre de nou a l'informe vinculant establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en aquest informe, s'haurà de remetre a aquesta administració tutelar una còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com aquesta es pronuncie».  
Amb data 19 de gener de 2022, aquest òrgan ambiental rep un escrit del promotor, en què s'indica l'atorgament d'autorització perquè els advocats puguen consultar els expedients instats per la mercantil Áridos Les Planes, SA, les dades dels quals s'indiquen en l'escrit i se sol·licita que les incloguen en l'expedient de referència.  
Amb data 20 de gener de 2022, aquest òrgan ambiental rep una sol·licitud del promotor, perquè s'incloga l'estudi d'integració paisatgística (EIP) en l'expedient de referència. Amb data 31 de maig de 2022, aquest òrgan ambiental comunica al promotor, que la documentació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental ha de ser remesa, en tot cas, per l'òrgan substantiu, d'acord amb el procediment d'avaluació ambiental. Amb data 3 de juny, aquest òrgan ambiental rep el mateix estudi d'integració paisatgística (EIP) de l'òrgan substantiu.  
  
Consideracions ambientals  
L'àrea de projecte es troba al nord de la província de Castelló, en una situació límit entre la seua franja interior i muntanyenca, enquadrada dins de la regió climàtica denominada de clima mediterrani-subsec, càlid-temperat. La zona en la qual es pretén implantar l'explotació i el seu entorn presenta una topografia completament plana, amb un mínim pendent cap a l'est, entorn d'un 2 %. En la zona en estudi, no es detecta cap accident geogràfic important, llomes o turons, per trobar-se dins de la Plana de Vinaròs, exceptuant el llit del riu de la Sénia. La vegetació, pel fet que la zona d'explotació es troba pròxima al llit del riu de la Sénia, està formada per salzes, xops i oms, segons siga el grau d'humitat del sòl. També s'observen espècies com ara: gramínies dels gèneres, Eufòrbia (Euphorbia), olivarda (Inula viscosa), romaní (Rosmarinus officinalis), etc.  
A la zona que s'ha d'explotar i adjacents existeixen plantacions de tarongers i cultius de secà, com ara oliveres i ametlers, sent un sòl influenciat per la presència humana, en els terrenys en estudi i en els circumdants a aquesta existeixen cultius de secà, amb plantacions d'ametlers (Amygdalus communis), oliveres (Olea europeae) i garroferes (Ceratonia siliqua), a més de tarongers, la majoria d'aquests abandonats a causa de la seua escassa productivitat i rendibilitat econòmica.  
En general es pot preveure que les espècies de fauna presents en l'àmbit d'actuació seran de caràcter generalista. L'avifauna és, sens dubte, la comunitat més nombrosa i diversificada, ja que està representada principalment en els camps de cultiu i els seus voltants per espècies com la perdiu comuna (Alectoris rufa), la qual escasseja en els últims anys per la pressió cinegètica, el tudó (Columba palumbus), la urraca (Pica pica), la cogullada comuna (Galerida cristata), gafarrons (Serenius serenius), teuladins (Passer sp.), grassets de muntanya (Anthus sp.), diferents espècies de curruques (Sylvia sp.), falcies (Apus sp.), oroneta cuablanca (Delichon urbica), tords (Turdus sp.), diversos caseïformes. Existeix un important nombre d'espècies en l'àrea, encara que la majoria d'aquestes posseeix una elevada mobilitat i un ampli rang de distribució en l'àrea i, en general, en l'entorn provincial; no es troba cap espècie d'entre les catalogades com a protegides o susceptibles de protecció.  
Vista la documentació aportada, respecte a l'avaluació d'alternatives tècnicament viables, s'han plantejat dues alternatives, que analitzen els aspectes relatius a l'explotació i la restauració. Finalment, l'alternativa triada s'ha fet sobre la base de criteris geològics (zona de graves i arenes), urbanístics (catalogació adequada), i extractius (facilitat de les operacions mineres a desenvolupar i proximitat a centres de transformació i consum), i s'ha optat pel mètode d'explotació en tala amb la gestió d'estèrils propis i aliens conegut com a mineria de transferència, que redueix els runars, superfície afectada i temps de transport, entre altres avantatges.  
Consultat el visor cartogràfic d'IDEV, en l'àmbit d'actuació, no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000 o espais naturals protegits.  
No consta afecció directa a cap hàbitat d'interés ni a vies pecuàries.  
  
En la zona de l'àmbit de l'explotació no existeix sòl forestal. El riu de la Sénia limita la zona d'actuació per la part nord-est; part d'aquesta actuació queda en l'àmbit de la zona de policia del mateix riu. En aquest sentit, es disposa d'un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la conclusió del qual és favorable, sense perjudici de les autoritzacions que s'hagen d'obtindre d'aqueix organisme. Així mateix, l'àmbit d'actuació de l'explotació queda fora de la zona englobada dins del PATRICOVA.  
Vist l'estudi d'impacte ambiental, la documentació aportada i la tipologia dels treballs a executar, es preveuen afeccions potencials especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració.  
L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les explotacions d'àrids.  
  
En la fase de preparació i d'explotació, s'identifiquen, entre altres, els següents impactes ambientals potencials:  
- Les tasques d'aclarida i desbrossament prèvies de la zona, condicionament dels accessos, així com la posterior extracció de material per al seu ús, es preveu que causen impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i soroll, a causa de la generació de partícules en suspensió, i al soroll i a les vibracions de la diferent maquinària i vehicles intervinents. D'altra banda, es produirà un increment sonor en l'àrea, ocasionat pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
- L'activitat quedarà subjecta al règim previst en la Llei 34/2007 i el Decret 100/2011, per a activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
Com a mesures preventives, correctores i protectores per a minimitzar l'impacte generat per les emissions de pols provocades especialment pel moviment de terres i pel trànsit de vehicles, s'estableixen les següents:  
1. Es realitzaran labors periòdiques de manteniment i neteja de la plaça de pedrera, dels camins i pistes d'accés a la pedrera, i dels fronts de l'explotació, per mitjà d'una cisterna de reg per gravetat. Es restringirà la velocitat de conducció dels vehicles en tot l'àmbit de l'explotació i s'asfaltaran els camins d'accés a l'explotació fins a l'abandó total d'aquesta.  
2. Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs i només es regaran aquelles zones que es puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre tan prompte com les condicions climàtiques ho permeten.  
3. Tots els vehicles que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, les quals hauran de cobrir totalment la caixa del bolquet o remolc del camió, amb la finalitat d'evitar emissions de pols durant el transport.  
- Un altre dels impactes potencials serà l'emissió de gasos a l'atmosfera, a causa de la utilització de la maquinària i vehicles per a escometre els treballs d'extracció de material de la pedrera. Per a això, s'estableixen les següents mesures de caràcter preventiu:  
1. Els motors de combustió interna es revisaran perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants previstos en la vigent normativa.  
  
2. Es revisaran periòdicament les emissions de gasos, vapors, fums i partícules a l'atmosfera.  
- La contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions tindrà lloc principalment en la fase de preparació i funcionament de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, que podrà causar molèsties a la població i a la fauna que puga haver-hi en l'entorn pròxim a l'explotació. Per a la minimització d'aquest impacte, s'estableixen les següents mesures de prevenció i protectores:  
1. Limitació de l'horari de treball al període diürn.  
2. S'utilitzarà maquinària que complisca tots els requisits necessaris en matèria de soroll. Tota la maquinària impulsada per motors de combustió interna disposarà dels seus corresponents silenciadors homologats.  
3. La maquinària es revisarà periòdicament, segons les normes de manteniment i es realitzaran totes les revisions necessàries.  
- Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació serà inevitable la modificació de l'escolament superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que patirà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. En aquest sentit, i a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escolament, i d'altra banda, interceptar els sediments arrossegats per l'aigua, per a la seua posterior recuperació:  
1. S'establiran sistemes de drenatge en el perímetre de l'explotació, mitjançant una cuneta de guarda, per a la recollida de les aigües externes i impedir que aquestes arriben a la zona d'actuació.  
2. Els desaigües als llits o drenatges de les aigües pluvials es realitzaran en terreny pla, de manera que evite erosions en aquests. Així mateix, es procedirà (tant en el funcionament de la zona d'explotació com en la restauració) a la dissipació d'energia de l'escolament superficial abans del seu abocament a llits naturals o parcel·les confrontants.  
  
3. S'atendrà les indicacions de l'informe de l'organisme de conca (CHX), havent de comptar amb l'autorització corresponent per a l'abocament d'aigües pluvials.  
Arran dels treballs d'explotació, es generaran residus sòlids. Així mateix, la gestió de residus catalogats com a perillosos o de naturalesa diferent als materials petris, que s'hi puguen generar serà un aspecte important a vigilar. Es prendran diverses mesures preventives i correctores:  
1. Es procedirà a la retirada i apilament de la capa de terra vegetal de les zones de desbrossament per a aprofitar-la posteriorment.  
2. No es permetrà en cap cas l'abocament de residus sòlids o líquids al terreny.  
3. Els residus que es generen durant la preparació i explotació de la zona d'explotació es classificaran en inerts, residus urbans i residus perillosos.  
4. Els residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.), separats per a eliminar-los, seran posats a la disposició de l'ajuntament, per la qual cosa hauran de complir les ordenances de recollida.  
5. Els residus catalogats com a perillosos s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte cobert dotat amb solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i seran gestionats per gestor autoritzat.  
6. En cas de vessaments o fugues en la zona de proveïment de carburant i manteniment es retiraran les terres contaminades que es gestionaran com un residu perillós i es posarà terra nova de similars característiques a l'existent.  
- Encara que a priori no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic inventariat en l'àrea d'explotació, se seguiran les pautes i indicacions de la DG de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Cultura. En cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'actuació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i comunicarà als organismes competents la troballa perquè adopten les mesures que consideren necessàries per a la protecció, conservació o estudi d'aquesta.  
  
Respecte a les modificacions paisatgístiques que s'hi puguen produir, s'han proposat les següents mesures preventives i correctores:  
1. No sobrepassar en cap cas els límits de l'autorització minera.  
2. Elecció de la ubicació de l'explotació en una àrea de baix impacte visual des de vies de comunicació o assentaments urbans, per davall de la cota del terreny, sense afectar vessants ni elevacions topogràfiques, i amb els accessos ja existents.  
3. Conservar la topografia.  
4. No realitzar cap tipus de construcció permanent en el temps.  
5. Apilar la terra vegetal susceptible de ser usada en la restauració. Disposar-la en forma de cavalló i revegetar-la amb les espècies de la zona i espècies arbòries de creixement ràpid, de manera que constituïsquen pantalles vegetals, a fi d'evitar les vistes directes de la pedrera, i d'aquesta manera minimitzar l'impacte visual de l'explotació minera.  
6. S'atendrà en tot moment al programa d'explotació de la pedrera, que ha sigut programat perquè siga executat de manera progressiva a l'avanç de l'explotació, i -a mesura que el front es trobe a suficient distància com per a no interferir en les labors d'extracció, començaran les labors de restauració per la zona ja explotada. D'aquesta manera, mitjançant l'explotació i restauració simultània es redueix en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera a cada moment, perquè es corregisca al més prompte possible l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.  
  
7. Recuperació final de la topografia i drenatge existent, així com de l'estat ocupacional previ a l'explotació i d'acord amb les característiques del sòl (oliveres/ametlers).  
8. Condicionament i revegetació dels accessos existents en la zona.  
  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, es preveu un impacte de desenvolupament econòmic positiu en la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta en el sector de la construcció, abastant aquest últim, un major àmbit territorial. La zona d'explotació extraurà matèries primeres per a la fabricació d'àrids i formigons per a usar-lo posteriorment en el sector de la construcció, matèries primeres indispensables per a l'obra civil, edificació, etc.  
- L'impacte sobre la fauna és igualment negatiu, com el de la flora, encara que donada la mobilitat i capacitat de colonització de la fauna, especialment els vertebrats, s'espera que en iniciar l'explotació, la fauna es refugie en parcel·les pròximes amb característiques similars, de manera que quan concloga l'explotació i restauració, la fauna colonitzarà de nou les parcel·les afectades.  
Conclosos els treballs d'explotació, s'establiran unes mesures a dur a terme, per a la fase d'abandó de l'explotació, descrites en el projecte de restauració. Entre les mesures a destacar s'establiran les següents:  
  
1. Es delimitarà el perímetre de l'explotació amb tanca d'enreixat metàl·lic de triple torsió ancorada al terreny, per a evitar el pas de persones i animals.  
2. Es vigilarà topogràficament l'estructura i composició dels materials utilitzats en el farciment del buit miner, especialment els possibles assentaments o subsidències del terreny restaurat, procedint a senyalitzar-lo immediatament, si escau, i al sanejament dels defectes detectats.  
  
3. Periòdicament es revisaran els voltants de la zona restaurada per a comprovar si es produeixen afeccions d'algun tipus al medi, previstes o no previstes, les quals seran corregides immediatament amb les mesures necessàries. Es realitzaran campanyes de desinfecció i desratització, per a evitar la presència d'animals durant el funcionament de les actuacions en tot el recinte. Es realitzarà un seguiment i control de les zones restaurades.  
4. Es vigilarà la coberta vegetal restaurada, especialment després d'episodis de pluges considerables, a la recerca de senyals d'erosió, dessecació, enfonsaments, o qualsevol signe que indique que la integritat de la cobertura està deteriorada o afectada.  
L'EIA compta amb un pla de vigilància ambiental que estableix les pautes a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. Els seus objectius, segons s'indica en el projecte, fan referència a tres aspectes principals:  
a) Vetlar perquè, en relació amb el medi ambient, l'activitat es realitze segons el projecte i segons les condicions en què s'haja autoritzat.  
  
b) Determinar l'eficàcia de les mesures de protecció ambiental que conté la Declaració de impacte ambiental.  
c) Verificar la bondat del procediment d'avaluació d'impacte ambiental realitzat.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conformement a l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'esmentat més amunt, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació de la secció A) pedrera àrids Sol de riu, que promou Áridos Les Planes, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'explotació i de restauració, pla d'autoprotecció, indicacions dels informes recaptats, l'altra documentació que obra en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2. Es controlarà que la gestió dels residus generats, en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
3. Els talussos de restauració no superaran els 30° d'inclinació, i l'alçària del banc restaurat no superarà els 4,50 m, respectant els paràmetres definits en el perfil tipus dels plànols del projecte d'explotació i restauració aportat. Aquests paràmetres es consideren adequats, tenint en compte el tipus de materials de la pedrera.  
4. El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, de les propostes emeses pels diferents organismes consultats i de les mesures addicionals proposades, correspondrà a l'òrgan substantiu.  
  
5. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conformement al que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 13 de juliol de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9470, del 15-11-2022 (2022/10256)

RESOLUCIÓN de 13 de julio de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación de la sección A) cantera de áridos Sol de Riu, del término municipal de Traiguera. Expediente: (2046039) 121/2021/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9470

Fecha DOGV
:   15-11-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/10256

CVE


Fecha del documento
:   13-07-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de julio de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación de la sección A) cantera de áridos Sol de Riu, del término municipal de Traiguera. Expediente: (2046039) 121/2021/AIA. [2022/10256]  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2046039) 121/2021/AIA.  
Título: Proyecto de explotación de la sección A) cantera áridos «Sol de Riu».  
Promotor: Áridos Les Planes, SA.  
Órgano sustantivo: ST de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2020/1.  
Localización: TM Traiguera (Castellón).  
  
Objeto y descripción del proyecto  
La mercantil Áridos Les Planes, SA, promueve el proyecto de explotación de la sección A), cantera áridos, «Sol de Riu», en el término municipal de Traiguera (Castellón), correspondiente a las parcelas 67, 68, 151 (Fase 1), 19, 20, 21, 37, 38, 48, 49 (fase II) y 47 (fase III), 37, 38 y 66 (fase IV) del polígono 99 del citado término municipal. Los terrenos de afección, propiedad de terceros, arrendados por el promotor (Áridos Les Planes, SA) suponen una superficie total de 18,67 ha, equivalentes a 186.726,45 m² y se ubican a una distancia aproximada de 2,6 km de Ulldecona (Tarragona), 4,5 km de la localidad de San Rafael del Río (Castellón) y a 11,5 km de Traiguera (Castellón).  
El volumen total a explotar será del orden de 1.551.658,00 m³ (volumen de mineral en banco, sin esponjamiento), estimando un volumen de estéril de 232.750,00 m³ (sin esponjamiento). Para el ritmo de la explotación diseñado en 4 fases y 1 de restauración, la vida útil de la explotación se estima en 30 años.  
La topografía de la zona, en la cual se realizará la explotación, presenta un relieve muy regular, sin existencia de elevadas pendientes del terreno que puedan agudizar las formas del paisaje, puesto que los terrenos hasta la fecha han albergado zonas de cultivo de secano principalmente, estando constituidos por un mosaico de cultivos de cítricos, olivares y terrenos incultos, presentando un carácter antropizado.  
La cota de arranque de la explotación se encuentra en torno a 166 msnm, teniéndose previsto descender hasta la cota 157 msnm, cota que no corresponde con el muro técnico del mineral a explotar. Se indica en el proyecto de explotación, que estas cotas han sido escogidas tras la realización de estudios de visibilidad de los frentes de explotación desde cuencas visuales cercanas, con el objetivo de minimizar el impacto visual. El todo uno, mineral, arrancado en la explotación será directamente cargado en los camiones bañera, de forma que estos transportarán el mineral a las plantas de tratamiento ajenas a la explotación, pero propiedad de la empresa promotora.  
Por las propias características del yacimiento, y debido a la orografía dominante, el método de explotación propuesto es el de «Corta con dos bancos descendentes», con una plaza final de explotación en la cota más baja de la misma. Este método pretende compaginar el método de explotación en corta con la gestión de residuos mineros propios y ajenos conocido como minería de transferencia, de tal modo que una vez extraído el material de una de las zonas de explotación, los residuos mineros de las zonas explotadas y otros residuos mineros aptos (procedentes de la planta de tratamiento de áridos de la promotora), sean transferidos a las zonas ya explotadas para ejecutar las labores de restauración, reduciendo el impacto por la reducción de generación de escombreras y ahorrando en ciclos de producción de los equipos de acarreo. Estos residuos mineros inertes procedentes de los trabajos de explotación, se cuantifican en aproximadamente el 15 % del volumen total de reservas existentes y susceptibles de aprovechamiento minero (232.750,00 m³), y podría definirse como una mezcla de arena, limo y arcilla englobando dentro de ella algún canto redondeado de material calizo sedimentario detrítico. De este modo, una vez retirada la cobertera vegetal, se comenzará la explotación por las cotas más elevadas (cota de 166 m, habiéndose realizado un camino de acceso a la misma), en sentido descendente hasta completar la explotación, con las características mencionadas anteriormente. La explotación del yacimiento será de corta cielo abierto y se realizará mediante 2 bancos de 4,50 metros de altura y 48º de pendiente de trabajo en el talud.  
Los taludes de restauración, contemplados en el perfil tipo de los planos del proyecto de explotación, serán de un máximo de 30° y altura de banco de 4,50 metros. La anchura de la berma será de 20 metros como mínimo. El talud final de restauración previsto, será de 14º máximo.  
El talud de trabajo y el talud general de explotación descritos, según la justificación en el anexo de cálculos de estabilidad de taludes aportado en el proyecto de explotación por el promotor, resultarán estables.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 17 de septiembre de 2021, el ST de Industria, Energía y Minas de Castellón (órgano sustantivo), solicitó a este órgano ambiental, la declaración de impacto ambiental del citado proyecto de explotación, y en la misma solicitud, se indica el enlace de descarga para obtener la siguiente documentación:  
- Proyecto de explotación de la cantera.  
- Planos varios (12).  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Proyecto de restauración.  
- Certificado de compatibilidad urbanística.  
- Documento de síntesis.  
- Plan de autoprotección.  
- Informe patrimonial de la DG de cultura y patrimonio.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ).  
- Anuncio de información pública del DOGV número 9143, de fecha 6 de agosto de 2021, en la cual, se indica que no hubo alegaciones.  
Con fecha 14 de diciembre de 2021, se requiere al órgano sustantivo, para que remita a este órgano ambiental la solicitud de inicio formulada por el promotor, así como también, el informe definitivo del órgano competente en patrimonio. Con fecha 11 de enero de 2022, se recibe en este órgano ambiental desde el órgano sustantivo, la solicitud de inicio formulada por el promotor y el informe definitivo del órgano competente en patrimonio.  
A continuación, se citan resumidamente, los informes recabados:  
- El certificado de compatibilidad urbanística, que fue emitido con fecha de 2 de julio de 2020 por el arquitecto municipal del Ayuntamiento de Traiguera y concluye del siguiente modo:  
De acuerdo con la Ley 5/2014, Ley de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de la solicitud de aquellos otros informes que se consideren necesarios por aplicación de la normativa sectorial o por las características propias de la solicitud.  
En consecuencia, el informe concluye indicando que la actividad proyectada sí es compatible, condicionado a la emisión de los informes de conselleria en materia de agricultura, urbanismo y carreteras.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), emitido con fecha de 11 de septiembre de 2020. Concluye favorablemente, del siguiente modo:  
«Por todo lo expuesto, a los efectos previstos en el artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de aguas, esta confederación hidrográfica informa favorablemente del estudio de impacto ambiental para la explotación de áridos de la sección A) Sol de Riu en el término municipal de Traiguera (Castellón), sin perjuicio de las determinaciones que, como consecuencia de estudios más detallados o nueva documentación, se puedan establecer en las autorizaciones que preceptivamente, en su caso, se deben obtener de este organismo.  
El presente escrito no presupone autorización administrativa para realizar obras».  
- Informe de la DG de Cultura y Patrimonio, emitido con fecha de 3 de junio de 2021. Concluye favorablemente, del siguiente modo textual:  
  
«No existe afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano Proyecto cantera Sol de Riu en el TM de Traiguera.  
El presente informe se contrae a la documentación ambiental de la actuación en los términos en que se ha descrito la misma literal y gráficamente con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
En orden a garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas o correctoras estrictamente patrimoniales establecidas en el presente informe deberá remitirse a esta administración tutelar copia de la declaración de impacto de la actuación tan pronto como esta se pronuncie».  
Con fecha 19 de enero de 2022, se recibe en este órgano ambiental escrito del promotor, indicando el otorgamiento de autorización para poder consultar los expedientes instados por la mercantil Áridos Les Planes, SA, para los abogados cuyos datos se indican en el escrito, solicitando su inclusión en el expediente de referencia.  
Con fecha 20 de enero de 2022, se recibe en este órgano ambiental solicitud del promotor para que se incluya el estudio de integración paisajística (EIP), en el expediente de referencia. Con fecha 31 de mayo de 2022, este órgano ambiental comunica al promotor, que la documentación del expediente de evaluación de impacto ambiental debe remitirse, en todo caso, por el órgano sustantivo, de acuerdo con el procedimiento de evaluación ambiental. Con fecha 3 de junio, se recibe en este órgano ambiental el mismo estudio de integración paisajística (EIP) desde el órgano sustantivo.  
  
Consideraciones ambientales  
El área de proyecto se encuentra al norte de la provincia de Castellón, en una situación límite entre su franja interior y montañosa, encuadrada dentro de la región climática denominada de clima mediterráneo-subseco, cálido-templado. La zona en la cual se pretende implantar la explotación y su entorno, presenta una topografía completamente llana, con una mínima pendiente hacia el este, en torno a un 2 %. En la zona en estudio, no se detecta ningún accidente geográfico importante, lomas o cerros, por encontrarse dentro de la Plana de Vinaròs, exceptuando el cauce del rio Cénia. La vegetación, debido a que la zona de explotación se encuentra próxima al cauce del río Cénia, está formada por saucedas, choperas y olmedos, según sea el grado de humedad del suelo. También se observan especies como: gramíneas de los géneros, Euphorbia, Inula viscosa, Rosmarinus officinalis, etc.  
En la zona a explotar y adyacentes existen plantaciones de naranjos y cultivos de secano, como olivos y almendros, siendo un suelo influenciado por la presencia humana, en los terrenos en estudio y en los circundantes a ella, existen cultivos de secano, con plantaciones de almendros (Amygdalus communis), olivos (Olea europeae) y algarrobos (Ceratonia siliqua), además de naranjos, la mayoría de ellos abandonados debido a su escasa productividad y rentabilidad económica.  
En general se puede prever que las especies de fauna presentes en el ámbito de actuación serán de carácter generalista. La avifauna es, sin duda alguna, la comunidad más numerosa y diversificada, estando representada principalmente en los campos de cultivo y sus alrededores por especies como la perdiz común (Alectoris rufa), la cual escasea en los últimos años por la presión cinegética, la paloma torcaz (Columba palumbus), la urraca (Pica pica), la cogujada común (Galerida cristata), verdecillos (Serenius serenius), gorriones (Passer sp.), bisbitas (Anthus sp.), diferentes especies de currucas (Sylvia sp.), vencejos (Apus sp.), aviones (Delichon urbica), zorzales (Turdus sp.), diversos caseiformes. Existe un importante número de especies en el área, aunque la mayoría de ellas posee una elevada movilidad y un amplio rango de distribución en el área y en general en el entorno provincial, no encontrándose ninguna especie de entre las catalogadas como protegidas o susceptibles de protección.  
Vista la documentación aportada, respecto a la evaluación de alternativas técnicamente viables, se han planteado dos alternativas, analizando los aspectos relativos a la explotación y la restauración. Finalmente, la alternativa escogida se ha hecho en base a criterios geológicos (zona de gravas y arenas), urbanísticos (catalogación adecuada), y extractivos (facilidad de las operaciones mineras a desarrollar y cercanía a centros de transformación y consumo), optando por el método de explotación en corta con la gestión de estériles propios y ajenos conocido como minería de transferencia, reduciendo las escombreras, superficie afectada y tiempos de acarreo, entre otras ventajas.  
Consultado el visor cartográfico de IDEV, en el ámbito de actuación, no se observa afección a ningún espacio perteneciente a la Red Natura 2000 o espacios naturales protegidos.  
No consta afección directa a ningún hábitat de interés ni a vías pecuarias.  
En la zona del ámbito de la explotación no existe suelo forestal. El río Cénia, limita la zona de actuación por su parte nordeste, quedando parte de la actuación en el ámbito de la zona de policía del mismo río. En este sentido, se dispone de informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, cuya conclusión es favorable, sin perjuicio de las autorizaciones que se deban obtener de ese organismo. Asimismo, el ámbito de actuación de la explotación, queda fuera de la zona englobada dentro del PATRICOVA.  
Visto el estudio de impacto ambiental, la documentación aportada y la tipología de los trabajos a ejecutar, se prevén afecciones potenciales especialmente en la fase de explotación de la cantera, que serán minimizadas o anuladas en la fase de restauración.  
El estudio de impacto ambiental del proyecto, contempla las medidas preventivas y correctoras encaminadas a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a las explotaciones de áridos.  
En la fase de preparación y de explotación, se identifican entre otros, los siguientes impactos ambientales potenciales:  
- Las tareas de despeje y desbroce previas de la zona, acondicionamiento de los accesos, así como la posterior extracción de material para su uso, se prevé que causen impacto temporal y reversible en la calidad del aire y ruido, debido a la generación de partículas en suspensión, y al ruido y a las vibraciones de la distinta maquinaria y vehículos intervinientes. Por otro lado, se producirá un incremento sonoro en el área, ocasionado por los motores de combustión interna, el funcionamiento de la maquinaria, la presencia humana, etc.  
- La actividad quedará sujeta al régimen previsto en la Ley 34/2007 y el Decreto 100/2011, para actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera.  
Como medidas preventivas, correctoras y protectoras para minimizar el impacto generado por las emisiones de polvo provocadas especialmente por el movimiento de tierras y por el tráfico de vehículos, se establecen las siguientes:  
1. Se realizarán labores periódicas de mantenimiento y limpieza de la plaza de cantera, de los caminos y pistas de acceso a la cantera, y de los frentes de la explotación, por medio de una cisterna de riego por gravedad. Se restringirá la velocidad de conducción de los vehículos en todo el ámbito de la explotación y se asfaltarán los caminos de acceso a la explotación hasta el abandono total de la misma.  
2. Cuando las condiciones climáticas sean desfavorables, como por ejemplo fuertes rachas de viento, se paralizarán inmediatamente los trabajos regando aquellas zonas que se puedan ver más afectadas. Los trabajos se podrán reanudar tan pronto las condiciones climáticas lo permitan.  
3. Todos los vehículos que transporten materiales pulverulentos deberán ir cubiertos con lonas, las cuales deberán cubrir totalmente la caja del volquete o remolque del camión, con el fin de evitar emisiones de polvo durante el transporte.  
- Otro de los impactos potenciales, será la emisión de gases a la atmósfera, debido a la utilización de la maquinaria y vehículos para acometer los trabajos de extracción de material de la cantera. Para ello, se establecen las siguientes medidas de carácter preventivo:  
1. Los motores de combustión interna se revisarán para que cumplan los límites de emisión de contaminantes previstos en la vigente normativa.  
2. Se revisarán periódicamente las emisiones de gases, vapores, humos y partículas a la atmósfera.  
- La contaminación atmosférica por ruidos y vibraciones, tendrá lugar principalmente en la fase de preparación y funcionamiento de la explotación, que será un impacto causado por las emisiones sonoras, de carácter reversible a corto plazo y de extensión puntual, pudiendo causar molestias a la población y a la fauna que pueda existir en el entorno próximo a la explotación. Para la minimización de este impacto, se establecen las siguientes medidas de prevención y protectoras:  
1. Limitación del horario de trabajo al periodo diurno.  
2. Se utilizará maquinaria que cumpla con todos los requisitos necesarios en materia de ruido. Toda la maquinaria impulsada por motores de combustión interna, dispondrá de sus correspondientes silenciadores homologados.  
3. La maquinaria se revisará periódicamente, según las normas de mantenimiento y se realizarán todas las revisiones necesarias.  
- Durante la fase de ejecución y funcionamiento de la explotación, será inevitable la modificación de la escorrentía superficial del ámbito de la actuación, debido a la transformación que sufrirá el terreno como consecuencia de la continuada extracción de áridos. En este sentido, y con el objeto de obtener un mejor control de la nueva escorrentía generada, se establecen medidas encaminadas a reducir el poder erosivo del agua de escorrentía, y por otro lado, interceptar los sedimentos arrastrados por el agua, para su posterior recuperación:  
1. Se establecerán sistemas de drenaje en el perímetro de la explotación, mediante una cuneta de guarda, para la recogida de las aguas externas e impedir que las mismas lleguen a la zona de actuación.  
2. Los desagües a los cauces o drenajes de las aguas pluviales se realizarán en terreno llano de forma que evite erosiones en los mismos. Asímismo, se procederá (tanto en el funcionamiento de la zona de explotación como en la restauración) a la disipación de energía de la escorrentía superficial antes de su vertido a cauces naturales o parcelas colindantes.  
3. Se atenderá a las indicaciones del informe del organismo de cuenca (CHJ), debiendo contar con la autorización correspondiente para el vertido de aguas pluviales.  
A raíz de los trabajos de explotación, se generarán residuos sólidos. Asimismo, la gestión de residuos catalogados como peligrosos o de naturaleza distinta a los materiales pétreos, que se puedan generar será un aspecto importante a vigilar. Se tomarán diversas medidas preventivas y correctoras:  
1. Se procederá a la retirada y acopio de la capa de tierra vegetal de las zonas de desbroce para su posterior aprovechamiento.  
2. No se permitirá en ningún caso, el vertido de residuos sólidos o líquidos al terreno.  
3. Los residuos que se generen durante la preparación y explotación de la zona de explotación se clasificarán en inertes, residuos urbanos y residuos peligrosos.  
4. Los residuos urbanos y asimilables (restos de comida, envases, restos de cartón, etc.), separados para su eliminación, serán puestos a disposición del ayuntamiento, por lo que deberán cumplirse las ordenanzas de recogida.  
5. Los residuos catalogados como peligrosos, se almacenarán en envases estancos adecuados a sus características químicas, en recinto cubierto dotado con solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrames, y serán gestionados por gestor autorizado.  
6. En caso de derrames o fugas en la zona de repostaje y mantenimiento se retirarán las tierras contaminadas gestionándose como un residuo peligroso y se pondrá tierra nueva de similares características a la existente.  
- Aunque a priori, no consta afección a ningún yacimiento arqueológico, paleontológico o etnológico inventariado en el área de explotación, se seguirán las pautas e indicaciones de la DG de Patrimonio de la Conselleria de Educación y Cultura. En caso de producirse algún descubrimiento arqueológico o bien cultural durante la ejecución de las labores extractivas en el ámbito de la actuación, la dirección facultativa dictará la suspensión inmediata de las operaciones de explotación y se comunicará a los organismos competentes el hallazgo para que adopten las medidas que estimen necesarias para la protección, conservación o estudio del hallazgo.  
Con respecto a las modificaciones paisajísticas que se puedan producir, se han propuesto las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
1. No sobrepasar en ningún caso los límites de la autorización minera.  
2. Elección de la ubicación de la explotación en un área de bajo impacto visual desde vías de comunicación o asentamientos urbanos, por debajo de la cota del terreno, sin afectar a laderas ni elevaciones topográficas, y con los accesos ya existentes.  
3. Conservar la topografía.  
4. No realizar ningún tipo de construcción permanente en el tiempo.  
5. Acopiar la tierra vegetal susceptible de ser usada en la restauración. Disponerla en forma de caballón y revegetarla con las especies de la zona y especies arbóreas de crecimiento rápido, de forma que constituyan pantallas vegetales, evitando las vistas directas de la cantera, y de este modo minimizar el impacto visual de la explotación minera.  
6. Se atenderá en todo momento al programa de explotación de la cantera, que ha sido programado de manera que sea ejecutado de forma progresiva al avance de la explotación, de modo que a medida que el frente se encuentre a suficiente distancia como para no interferir en las labores de extracción, comenzarán las labores de restauración por la zona ya explotada. De esta manera, mediante la explotación y restauración simultánea se reduce en el tiempo y en el espacio el área afectada por la cantera en cada momento, corrigiéndose lo antes posible el impacto negativo que supone la existencia del hueco, tanto desde el punto de vista paisajístico como de la seguridad.  
7. Recuperación final de la topografía y drenaje existente, así como del estado ocupacional previo a la explotación y acorde con las características del suelo (olivos/almendros).  
8. Acondicionamiento y revegetación de los accesos existentes en la zona.  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se prevé un impacto de desarrollo económico positivo en la zona, dado que se generará empleo directo en el sector de la minería y, por otro lado de forma indirecta en el sector de la construcción, abarcando este último, un mayor ámbito territorial. La zona de explotación extraerá materias primas para la fabricación de áridos y hormigones para su uso posterior en el sector de la construcción, materias primas indispensables para la obra civil, edificación, etc.  
- El impacto sobre la fauna es igualmente negativo, como el de la flora, aunque dada la movilidad y capacidad de colonización de la fauna, especialmente los vertebrados, se espera que al iniciar la explotación, la fauna se refugie en parcelas cercanas con características similares, de forma que cuando concluya la explotación y restauración, la fauna colonizará de nuevo las parcelas afectadas.  
Concluidos los trabajos de explotación, se establecerán unas medidas a llevar a cabo, para la fase de abandono de la explotación, descritas en el proyecto de restauración. Entre las medidas a destacar se establecerán las siguientes:  
1. Se delimitará el perímetro de la explotación con valla de enrejado metálico de triple torsión anclada al terreno, para evitar el paso de personas y animales.  
2. Se vigilará topográficamente la estructura y composición de los materiales utilizados en el relleno del hueco minero, especialmente los posibles asentamientos o subsidencias del terreno restaurado, procediendo a señalizarlo de inmediato, en su caso, y al saneo de los defectos detectados.  
3. Periódicamente se revisarán los alrededores de la zona restaurada para comprobar si se producen afecciones de algún tipo al medio, previstas o no previstas, las cuales serán corregidas inmediatamente con las medidas necesarias. Se realizarán campañas de desinfección y desratización, para evitar la presencia de animales durante el funcionamiento de las actuaciones, en todo el recinto. Se realizará un seguimiento y control de las zonas restauradas.  
4. Se vigilará la cubierta vegetal restaurada, especialmente después de episodios de lluvias considerables, en busca de señales de erosión, desecación, hundimientos, o cualquier signo que indique que la integridad de la cobertura está deteriorada o afectada.  
El EIA, cuenta con un plan de vigilancia ambiental que establece las pautas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. Sus objetivos, según se indica en el proyecto, hacen referencia a tres aspectos principales:  
a) Velar para que, en relación con el medio ambiente, la actividad se realice según el proyecto y según las condiciones en que se hubiere autorizado.  
b) Determinar la eficacia de las medidas de protección ambiental contenidas en la Declaración de lmpacto ambiental.  
c) Verificar la bondad del procedimiento de evaluación de lmpacto ambiental realizado.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al anexo I del Decreto 162/1990, grupo 3, c) Extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales), en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de explotación de la sección A) cantera áridos «Sol de Riu», que promueve Áridos Les Planes, SA, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto de explotación y de restauración, plan de autoprotección, indicaciones de los informes recabados, la demás documentación obrante en el expediente, y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
2. Se controlará que la gestión de los residuos generados, en el conjunto de la explotación, se lleve a cabo de acuerdo con la normativa vigente.  
3. Los taludes de restauración no superarán los 30º de inclinación, y la altura del banco restaurado no superará los 4,50 m, respetando los parámetros definidos en el perfil tipo de los planos del proyecto de explotación y restauración aportado. Estos parámetros se consideran adecuados, visto el tipo de materiales de la cantera.  
4. El seguimiento del cumplimiento de las medidas descritas en el EIA, de las propuestas emitidas por los distintos organismos consultados y de las medidas adicionales propuestas, corresponderá al órgano sustantivo.  
5. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 13 de julio de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML