Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5315, del 01-08-2006 (2006/8027)

Acord de 12 de maig de 2006, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu al Pla especial d'evacuació de pluvials i obres complementàries d'Albal.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5315

Data del DOGV
:   01-08-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/8027

CVE


Data del document
:   12-05-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Albal](javascript:void(0))
    * [sanejament](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Acord de 12 de maig de 2006, de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, relatiu al Pla especial d'evacuació de pluvials i obres complementàries d'Albal. [2006/8027]  
En relació amb el Pla especial d'evacuació de pluvials i obres complementàries de sanejament, remés per l'Ajuntament d'Albal, es destaquen els següents antecedents i fonaments jurídics:  
Antencedents  
U. El projecte es va sotmetre a informació pública mitjançant un acord del Ple de l'Ajuntament en sessió extraordinària celebrada el 22 de juliol de 2005. Una vegada transcorregut el corresponent període d'exposició pública (DOGV núm. 5071, de data 16 d'agost de 2005 i anunci en el diari Las Provincias de 29 de juliol de 2005), en el qual no es va presentar cap al·legació, sobre el projecte va recaure acord plenari d'aprovació provisional en data 29 de setembre de 2005.   
DOS. El projecte inclou Pla especial .que consta de memòria, annexos, plànols i pressupost.  
TRES. L'objecte del projecte és aportar una solució per a la necessitat d'evacuació d'aigües pluvials del municipi. Aquest pla inclou l'evacuació d'aigües pluvials mitjançant col·lectors que aboquen a diferents barrancs de la zona i a l'Albufera a través d'una bassa de laminació de nova construcció de 37.015 m3, la construcció de la bassa de laminació, la modificació del traçat d'un tram de sèquia com a obra complementària, i la creació d'un nou col·lector de fecals que abocarà al col·lector oest.  
Els objectius d'aquest projecte són:  
. Estimar els cabals de pluvials que es generaran, tant al casc urbà actual com en els sectors i àrees de nou desenvolupament, ja siguen d'ús residencial, industrial o terciari.  
. Estudiar la xarxa de nous col·lectors de pluvials necessària per a evacuar aquests cabals, evitant les inundacions.  
. Projectar i valorar les noves conduccions i obres de pas necessàries, així com qualsevol altra infraestructura imprescindible per a solucionar tots els problemes de drenatge.  
. Projectar basses de laminació intermèdies, per a establir regulacions de l'eixida dels efluents cap a l'Albufera.  
. Assignar els costos d'aquestes obres, repartint-los entre les àrees o sectors que el Pla general preveu dur a terme, segons el seu valor urbanístic.  
QUATRE. Durant la tramitació de l'expedient s'han sol·licitat els informes següents:  
. Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals.  
. Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. Divisió de Recursos Hidràulics de la Direcció General d'Obres Públiques. Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
. Junta Rectora del Parc Natural de l'Albufera.  
En relació amb els informes sectorials s'indica el següent:  
Amb data 16 de novembre de 2005, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi emet un informe del següent tenor literal:  
.(.../...)  
. En relació amb la construcció de la bassa de regulació de cabal que es proposa com a punt d'abocament dels col·lectors de pluvials nord i centre:  
. D'acord amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, es considera necessària una estimació d'impacte ambiental positiva prèvia a l'execució de l'obra. Aquest decret establix en l'article 29 el sotmetiment a l'estimació d'impacte ambiental de les activitats assenyalades en el seu annex II, entre les quals figura en el seu apartat 3.c) les preses i embassaments de reg, la capacitat de les quals estiga compresa entre 20.000 i 50.000 metres cúbics, Si bé la finalitat de la bassa proposada no és la de reg, es considera, per similitud de l'obra, i atés que la seua capacitat segons el Pla especial és de 37.015 metres cúbics, susceptible de seguir aquest procediment.  
En aquest sentit és necessària l'elaboració d'un projecte tècnic per a la realització de la bassa, que ha d'incloure els aspectes següents:  
. L'abocament de les aigües residuals a través de l'escorredor de la Closa, no s'ha de realitzar de manera directa a l'Albufera, per tractar-se d'aigües de la llacuna. Per tant és necessària la utilització d'un dispositiu que prèviament al desaigüe dels col·lectors a la bassa, permeta separar els materials sòlids que puguen haver sigut arrossegats, sobretot per la primera pluja.  
. S'ha de comptar també amb algun sistema de control i anàlisi de la qualitat de les aigües prèviament a l'abocament a la llacuna, en previsió que en grans avingudes puguen arrossegar-se per aquests col·lectors substàncies contaminants procedents de l'àrea de recollida de les aigües (industrial i urbana), que puguen afectar el sistema hídric.  
. La construcció de la bassa ha de realitzar-se de manera que quede integrada en el medi natural, i es puga consolidar com un element d'interés paisatgístic. Per a això, es construirà evitant les formes poligonals tractant que la planta de la bassa seguisca un contorn més o menys irregular, amb l'objectiu que no aparega com un element netament artificial. De la mateixa manera s'emprarà un tractament bla en la seua construcció.  
. En relació amb la modificació del traçat de la séquia necessari per a adoptar la solució proposada en el Pla especial, que consistix a concentrar les aigües pluvials dels col·lectors nord i centre a la bassa de laminació, s'han d'atendre les indicacions que marca el PRUG en l'article 53, segons el qual les riberes de canals, sèquies i barrancs es dedicaran preferentment a usos de caràcter forestal, bé mitjançant la seua regeneració amb espècies apropiades, bé mitjançant la conservació de les espècies autòctones existents. Únicament hi ha la possibilitat de realitzar canalitzacions en obra fora de l'àmbit de Perellonà, i sempre que no hi haja risc de degradació d'hàbitats o de poblacions d'espècies d'interès prioritari, i en qualsevol cas es restauraran els marges de les séquies mitjançant la reposició de la vegetació pròpia d'aquest hàbitat, després de l'aportació de terra vegetal en cas necessari.  
. Tal com estableix el PRUG en l'article 53.5, en el cas que les obres que s'han de realitzar comportaren l'eliminació de l'espècie del lliri groc (Iris pseudacorus) aquest s'ha de trasplantar, al lloc i en les condicions que indique l'Oficina Tècnica del parc.  
. En relació amb els col·lectors que aboquen a llits naturals: col·lector de pluvials sud, que té el punt d'abocament en el barranc de la Font, els sectors 2c, UE 12 i UE 8 que aboquen al barranc de la Foia, i la zona de Santa Anna que aboca al barranc del Fons; per ser aquests cursos naturals d'aigua, pertanyents a la conca d'alimentació de la zona humida de l'Albufera, i sense perjudici de les autoritzacions sectorials pertinents, s'ha de portar un control de la qualitat de l'aigua d'abocament, separant prèviament els materials sòlids d'arrossegament de les aigües pluvials i adoptant solucions que impedisquen que, en el cas que en grans avingudes es puguen arrossegar contaminants procedents de l'àrea de recollida de les aigües, aquests pogueren afectar el sistema hídric..  
Amb data 22 de desembre de 2005 va entrar en aquest servei territorial, escrit de l'Ajuntament d'Albal adjuntant còpies dels informes emesos pel Parc Natural de l'Albufera, l'Entitat de Sanejament d'Aigües i el Ministeri de Foment.  
El Parc Natural de l'Albufera emet INFORME FAVORABLE CONDICIONAT als punts següents:  
.III. Encara considerant-se que les actuacions descrites en l'esmentat pla, s'ajusten a les necessitats del municipi d'Albal, cal fer les següents observacions per a adequada consecució del mateix:  
. Característiques de la bassa de laminació: S'han de consensuar aquestes amb l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural de l'Albufera anteriorment a la seua execució perquè s'adeqüen a les necessitats i usos permesos a la zona en qüestió.  
. Execució dels col·lectors en l'inici de les obres d'urbanització: S'ha d'obligar per part de l'Ajuntament d'Albal a l'execució amb caràcter previ de les obres de sanejament corresponents a cada zona d'expansió anteriorment a l'execució de les obres d'urbanització.  
. Manteniment adequat de la bassa: de conformitat amb l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural de l'Albufera es redactarà un protocol d'actuació per al manteniment de la bassa de laminació en qüestió.  
IV. De conformitat amb l'article 90 del PRUG, relatiu a Definició i classes d'ÀREES D'ÚS AGRÍCOLA (A)  
Constituïxen aquesta categoria d'ordenació aquells terrenys la destinació productiva principal dels quals és l'activitat agrària, per raó de la qual mostren una marcada homogeneïtat paisatgística i funcional. (...).  
V. De conformitat amb l'article 91 del PRUG, relatiu al Règim general d'ordenació:  
L'activitat agrícola en l'àmbit del parc està vinculada territorialment a les ÀREES D'ÚS AGRÍCOLA (A) delimitades gràficament en la cartografia de zonificació del PRUG.  
En les dites zones, l'activitat agrícola es practicarà conforme a les normes generals del PRUG (articles 8 a 11 i determinacions complementàries), a les normatives i reglamentacions sectorials i a les disposicions aplicables dels respectius planejaments urbanístics municipals. (...).  
VI. De conformitat amb l'article 90 del PRUG, relatiu a Usos permesos:  
Amb caràcter general, es permeten els usos agrícoles practicats conforme a les normes generals d'aquest pla, articles 8 a 11.  
Així mateix es permeten tots els usos permesos en les ÀREES DE RESERVA (R) i en les ÀREES D'ÚS RESTRINGIT (UR), mentre no suposen interferència amb l'activitat agrària o, en cas contrari, prèvia conformitat dels titulars afectats.  
També es permeten les activitats compatibles o complementàries amb l'ús agrari que a continuació s'indica:  
(...)  
j) altres activitats, instal·lacions i equipaments d'interès públic informats favorablement pel Consell Directiu del parc i conformes amb les normes generals.  
Les activitats enumerades en l'apartat anterior han de ser practicades conforme a les corresponents normes generals quant a les condicions d'execució requerides i, si és el cas, als àmbits territorials admissibles per a l'exercici d'aquestes. En alguns casos, les dites condicions inclouen l'informe previ del Consell Directiu del parc natural per a determinades activitats, sense perjudici de les autoritzacions sectorials i de les llicències municipals que corresponguen.  
VII. De conformitat amb l'article 90 del PRUG, relatiu a Usos prohibits:  
Amb caràcter general, no es permet destinar el sòl a un ús diferent de l'agrari predominant, sense perjudici de les activitats compatibles o complementàries amb aquest a què es refereix l'anterior article 92.  
(...)  
Queden prohibides així mateix, en general, altres activitats que figuren en les normes generals com no permeses en relació amb els distints àmbits d'activitat susceptibles d'afectar territorialment les ÀREES D'ÚS AGRÍCOLA. En particular no es permet la construcció d'edificacions, instal·lacions i infraestructures diferents de les previstes en els articles 8 a 11 de les normes generals com vinculades a l'ús agrari, així com de les relacionades directament amb els usos compatibles enumerats en l'article 92 d'aquestes normes particulars..  
VIII. Per a la bassa de laminació situada en l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, s'han de presentar a l'oficina de gestió tècnica la memòria de la construcció d'aquesta amb les característiques d'execució anteriorment a la seua excavació i condicionament.  
IX. Qualsevol alteració sobre la sol·licitud original ha de ser notificada a aquesta oficina de Gestió Tècnica amb anterioritat a la seua execució.  
X. La Guarderia del Parc Natural de l'Albufera durà a terme una revisió de les actuacions realitzades.  
XI. A més d'això, el present informe no eximix el sol·licitant de l'obtenció de les corresponents autoritzacions, llicències o permisos que es requerisquen per a l'execució de l'actuació sol·licitada..  
L'Entitat Pública de Sanejament comunica el següent:  
Actualment la xarxa de col·lectors de residuals de l'Ajuntament d'Albal és unitària, de manera que l'aigua residual i l'aigua de pluvials s'unixen i arriben a la depuradora per al seu tractament.  
El Pla especial d'evacuació de pluvials d'Albal considera la separació d'aquestes xarxes i el posterior tractament de les pluvials en unes basses de decantació, per a després abocar-les a barranc.  
Després d'estudiar l'avantprojecte redactat es comprova la no-existència d'afeccions a la xarxa de col·lectors generals i sistema de sanejament de Pinedo II (on aboquen les aigües residuals d'Albal).  
En tot cas, si durant la redacció del projecte constructiu o en l'execució de les obres, es detecta alguna possible afecció, hauria de comunicar-se a aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües per al seu estudi i aprovació definitiva.  
La Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Carreteres del Ministeri de Foment, informa el següent:  
Les obres que inclouen aquest pla afecten l'autovia V-31 en els punts següents:  
En el p.k. 6+925 de l'autovia V-31, creua un col·lector d'aigües fecals. No es defineix tipus de encreuament en els plànols.  
En el p.k. 6+925 de l'autovia V-31, creua un col·lector d'aigües pluvials mitjançant el clavament de dues conduccions de diàmetre 1200 mm.  
En el p.k. 7+250 de l'autovia V-31, creua un col·lector d'aigües pluvials mitjançant el clavament de tres conduccions de diàmetre 1400 mm.  
El disseny d'aquests encreuaments ha de complir les condicions següents:  
Les conduccions que s'han de col·locar han de reunir les condicions precises de resistència, segons normativa vigent, per a suportar les càrregues que circulen per la carretera.  
En cas de ser necessària la construcció de pous o arquetes, s'instal·laran fora de la zona de domini públic, a una distància mínima de 8 metres de l'aresta exterior de l'explanació.  
La longitud de la canalització clavada inclourà com a mínim la zona compresa entre les arestes exteriors de l'explanació i mai es realitzarà a cel obert en tot el tram que puga afectar l'estabilitat de la plataforma.  
La profunditat a què es realitzarà l'encreuament serà suficient perquè no afecte l'estabilitat de la plataforma i l'aresta exterior de la generatriu del tub més superficial ha de quedar com a mínim a dos (2 metres) davall la rasant de la carretera. Aquesta profunditat ha d'augmentar-se d'acord amb la canalització que s'ha clavar fins a assegurar la no-afecció al ferm de l'autovia V-31, tant a la seua resistència estructural, com a la seua geometria.  
Amb data 10 de gener de 2006 va entrar en aquest Servei Territorial, escrit de l'Ajuntament d'Albal adjuntant còpia de l'informe emés per l'administrador d'Infraestructures Ferroviàries, del següent tenor literal:  
.No existix, en principi, cap impediment perquè es realitzen els 3 encreuaments de canonada davall les instal·lacions ferroviàries en la Encina-València, en el terme municipal d'Albal, sempre que es complisquen els requisits tècnics pel que fa a materials que s'han d'emprar, profunditat d'encreuament d'aquestes, i altres que s'indicaran en les autoritzacions que ADIF els entregarà, i la sol·licitud dels quals ha de dirigir l'Ajuntament que representeu a aquesta Gerència de Producció..  
Amb data 10 de març de 2006 va entrar l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
CINC. En data 18 de novembre de 2005, entra en aquest Servei Territorial dictamen de l'Ajuntament de Catarroja del següent tenor literal:  
.El Pla especial establix una xarxa de sanejament per a l'evacuació d'aigües pluvials que afecta en diversos punts el límit entre el municipi d'Albal i el de Catarroja. Existixen per tant, en el projecte diversos punts d'afecció al municipi de Catarroja. En aquest sentit pel que fa a la xarxa afecta al nostre terme municipal s'han d'apuntar les següents:  
Hi ha un pou de registre que connecta la xarxa d'aigües residuals d'Albal amb l'emissari de la xarxa metropolitana amb ubicació al carrer Pelai de Catarroja. A aquest pou de registre li correspon estar ubicat al municipi d'Albal i s'ha de traslladar.  
Les tapes de registre existents de l'emissari no són de tancament hermètic i per això l'alleugeriment d'aquestes produïx la inundació del pas inferior de la via fèrria. Aquestes tapes per tant s'han de substituir per tapes de tancament hermètic.  
La séquia d'Albal en el seu tram des de la pista de Silla fins al seu desaigüe a l'Albufera, que passa per entre Catarroja i Albal en augmentar el seu cabal produïx vessament sobre la part que limita amb Catarroja i per això ha d'actuar sobre la canalització de la séquia perquè açò no es produïsca..  
En data 1 de desembre de 2005, va entrar en aquest Servei Territorial informe de l'enginyer municipal d'Albal, en relació amb el dictamen emés per Catarroja, del següent tenor literal:  
.PUNT PRIMER DE L'AL·LEGACIÓ  
Respecte al punt primer de l'al·legació, és cert, com ja hem comentat, que hi ha un pou de registre que connecta la xarxa d'aigües residuals del nucli urbà d'Albal amb l'emissari de la xarxa metropolitana, i la ubicació de la qual està centrada al carrer Pelai de Catarroja. Aquest pou, igual que tot el denominat ramal Catarroja Escorxador va ser executat en el seu dia pel Consell Metropolita de l'Horta, i és un dels onze ramals de connexió al col·lector oest. La xarxa de sanejament del nucli urbà d'Albal connecta en aquest punt, per imposició d'aquest ens supramunicipal, i aquest és l'únic punt d'abocament existent en l'actualitat per al nucli urbà.  
Com és lògic, el Consell Metropolita de l'Horta va executar aquest ramal davall el criteri tècnic, sense tindre en compte els límits d'ambdós termes municipals, amb un traçat sensiblement recte que discorre per sòl públic (camí de l'Alteró i carrer Pelai), i no solament és el municipi d'Albal el que connecta amb aquest ramal, sinó que també ho fa part del nucli urbà de Catarroja. En conseqüència és absurd al·legar que un pou d'aquest ramal haja d'estar en un terme municipal o en l'altre.  
PUNT SEGON DE L'AL·LEGACIÓ  
Respecte al punt segon de l'al·legació, i la possibilitat de substituir les tapes dels pous de registre existents en el ramal Catarroja Escorxador per altres de tancament hermètic, aquesta és una actuació que entenem que competix a l'òrgan titular d'aquesta conducció (en aquest moment, l'EMSHI), o en tot cas, hauria de ser una actuació conjunta entre ambdós municipis, ja que ambdós aboquen a aquest ramal.  
En tot cas, el Pla especial no actua sobre la xarxa de sanejament en aquesta zona, és més, les mesures addicionals que proposa, com ja s'ha comentat anteriorment, és la construcció d'un sobreeixidor en l'entroncament de la xarxa del nucli urbà i el ramal, per a evacuar els cabals de pluvials en episodis de pluges importants cap als nous col·lectors proposats pel pla.  
En l'actualitat el municipi d'Albal no té alternatives d'abocament de pluvials, és per tant, l'execució dels col·lectors previstos en el Pla especial la que permetrà alleujar els efluents de pluvials evitant funcionaments en càrrega de la xarxa del nucli urbà i del ramal de connexió al col·lector oest.  
PUNT TERCER DE L'AL·LEGACIÓ  
Respecte al punt tercer de l'al·legació, la séquia d'Albal és en l'actualitat, el desaigüe cap a l'Albufera dels cabals de reg provinents de la séquia Reial del Xúquer i de la séquia de Favara.  
Aquesta és, per tant, una infraestructura natural de pas exclusiu d'aigües de reg, que depén de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Sobre aquesta séquia, l'única actuació que aquest ajuntament realitza és la neteja periòdica del seu llit, amb permís i subvenció de la mateixa Confederació.  
La ubicació d'una bassa de laminació en el tram final, al costat de la pista de Silla no interferix el funcionament del desaigüe de les sèquies, encara que és cert que el buidatge d'aquesta es realitza per bombament cap a la séquia d'Albal, el màxim cabal de pluvials prèviament decantades que es preveu abocar és de 0,50 m3/seg, que es realitzarà quan les condicions de la séquia ho permeten, ja que la mateixa bassa és capaç de laminar la totalitat de la pluja en un dia per a un període de retorn de 25 anys, 178 mm/m², i en conseqüència, si la séquia no ho permetera pel pas d'un cabal important de reg, el buidatge de la bassa pot esperar fins i tot dies, ja que la laminació es coordina amb les altres basses situades aigües amunt, que també estan calculades per a laminar aqueixa mateixa pluja màxima en un dia.  
Respecte que aquesta séquia inunda el terme de Catarroja, aquesta és una afirmació incerta, ja que l'única inundació que es produeix anualment és la denominada Perellonà, és a dir, la inundació provocada una vegada a l'any en tota l'Albufera per al cultiu de l'arròs, que és absolutament necessària..  
SIS. Albal compta amb Pla general, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 16 de novembre de 2001, amb diverses modificacions aprovades.  
SET. La Comissió Informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió celebrada el 5 de maig de 2006, per unanimitat, va emetre un informe relatiu al projecte que ens ocupa, complint així el que ha preceptuat l'art. 23 del Decret 201/2003, de 3 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
FONAMENTS JURÍDICS  
PRIMER. La tramitació ha sigut correcta, conforme al que establix l'article 38 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística (en endavant, LRAU).  
SEGON. La documentació està completa, a l'efecte del compliment del que ha preceptuat l'article 27 de la LRAU.  
TERCER. Per a resoldre adequadament les al·legacions de l'Ajuntament de Catarroja, ha d'aportar-se la justificació tècnica objectiva que l'actuació proposada no agreuja ni perjudica el problema d'inundació existent en el terme municipal de Catarroja.  
L'Ajuntament d'Albal aporta, amb data entrada 3 de maig de 2006, un informe tècnic, a la vista de les al·legacions de l'Ajuntament de Catarroja, concloent que la solució tècnica continguda en el Pla especial és totalment correcta per a l'objectiu proposat. Segons manifesta l'Ajuntament d'Albal aquest nou informe tècnic compta amb la conformitat de l'Ajuntament de Catarroja. L'Ajuntament d'Albal proposa que l'aprovació del Pla especial quede condicionada, si és el cas, que en l'elaboració del projecte constructiu es recalcule la instal·lació hidràulica d'acord amb l'informe tècnic consensuat amb l'Ajuntament de Catarroja.  
Respecte d'això, l'Ajuntament de Catarroja emet dictamen amb data 4 de maig de 2006 en el qual s'informa que les al·legacions presentades per l'Ajuntament de Catarroja al Pla quedarien solucionades sempre que el document recollira les conclusions i recomanacions establides en els informes tècnics emesos pel Sr. J. Manuel Carceller per a l'Ajuntament de Catarroja i per l'enginyer Pascual Abad Moreno per a l'Ajuntament Albal que es resumixen en el següent:  
. Elaboració de l'estudi hidrològic amb el mètode desenvolupat per la Universitat Politècnica de València en el Manual de normalització dels elements de sanejament de la ciutat de València, per a 25 anys de període de retorn.  
. Càlcul hidràulic dels col·lectors amb rugositats de 0.010, 0.012 I 0.015 per a PVC, acer i formigó respectivament.  
. Determinació del volum de laminació per diferència entre els volums dels hidrogrames d'entrada i eixida.  
. De forma simplificada però suficient es pot adoptar per a l'entrada un hidrograma triangular, suposant el temps de concentració igual a la durada de la precipitació de càlcul (temps base = 2.67 x temps límit).  
. Per a l'eixida de l'hidrograma es definirà segons el règim de bombament, que dependrà dels equips projectats . temps de buidatge i de la velocitat d'eixida compatible amb els usos de les parcel·les afectades.  
QUART. La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta del director general de Planificació i Ordenació Territorial, és l'òrgan competent per a emetre dictamen resolutori sobre l'aprovació definitiva dels plans generals i especials de municipis de menys de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 39 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, en relació amb l'article 10.A, per remissió de l'article 9.1, del Decret 201/2003, de 3 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat Valenciana.  
A la vista de tot el que antecedeix la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 12 de maig de 2006, per unanimitat, acorda:   
Aprovar definitivament el Pla especial d'evacuació de pluvials i obres complementàries d'Albal, condicionat que s'obtinga informe favorable del Ministeri de Foment sobre la compatibilitat del pla amb les previsions d'obra de la Demarcació de Carreteres de València.   
Contra el present acord, que no posa fi a la via administrativa, es pot interposar recurs d'alçada davant la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient, segons disposa l'article 74.3.c) de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià i article 55 del títol IX del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, que establix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, en el termini d'UN MES comptador a partir del dia següent a la data de recepció de la present notificació.  
Si és el cas, les administracions públiques poden formular requeriment d'anul·lació o revocació segons disposa l'article 44 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, davant la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient per analogia amb l'article 74.3.c) de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià i article 55 del títol IX del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, que establix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, en el termini de DOS MESOS comptador a partir del dia següent a la data de recepció de la present notificació. L'esmentat article 44 de la Llei 29/1998 establix literalment;  
Art. 44.1. En els litigis entre administracions públiques no cal interposar recurs en via administrativa. No obstant això, quan una administració interpose recurs contenciós administratiu contra una altra, pot requerir-la prèviament perquè derogue la disposició, anul·le o revoque l'acte, faça cessar o modifique l'actuació material, o inicie l'activitat a què estiga obligada.  
En el supòsit que no formule el requeriment indicat, les administracions públiques poden interposar, en el termini de dos mesos, a comptar de la notificació, recurs contenciós administratiu davant la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que preveu l'article 46-1 de l'esmentada Llei 29/98.  
Tot això sense perjudici que es puga exercir qualsevol altre recurs o acció que estime oportú.  
Fet certifiquem amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes necessaris que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 27-5 de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (LRJAP-PAC).  
València, 12 de maig de 2006.. El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme: Álvaro Aleixandre Ortí.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5315, del 01-08-2006 (2006/8027)

Acuerdo de 12 de mayo de 2006, de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, relativo a PE evacuacion de pluviales y obras complementarias de Albal.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5315

Fecha DOGV
:   01-08-2006

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2006/8027

CVE


Fecha del documento
:   12-05-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Albal](javascript:void(0))
    * [saneamiento](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Acuerdo de 12 de mayo de 2006, de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, relativo a PE evacuacion de pluviales y obras complementarias de Albal. [2006/8027]  
En relación con el Plan Especial de Evacuación de pluviales y obras complementarias de saneamiento, remitido por el Ayuntamiento de Albal, se destacan los siguientes antecedentes y fundamentos jurídicos:  
Antecedentes  
UNO. El Proyecto se sometió a información pública mediante acuerdo del Pleno del Ayuntamiento en sesión extraordinaria celebrada el 22 de julio de 2005. Una vez transcurrido el correspondiente periodo de exposición pública (DOGV nº 5.071, de fecha 16 de agosto de 2005 y anuncio en el diario Las Provincias de 29 de julio de 2005), en el que no se presentó ninguna alegación, sobre el proyecto recayó acuerdo plenario de aprobación provisional en fecha 29 de septiembre de 2005.   
DOS. El Proyecto incluye Plan Especial .que consta de Memoria, Anejos, Planos y Presupuesto.  
TRES. El objeto del proyecto es aportar una solución para la necesidad de evacuación de aguas pluviales del municipio. Este Plan incluye la evacuación de aguas pluviales mediante colectores que vierten a diferentes barrancos de la zona y a l'Albufera a través de una balsa de laminación de nueva construcción de 37.015 m3, la construcción de la balsa de laminación, la modificación del trazado de un tramo de acequia como obra complementaria, y la creación de un nuevo colector de fecales que verterá al colector Oeste.  
Los objetivos de este proyecto son:  
. Estimar los caudales de pluviales que se van a generar, tanto en el casco urbano actual como en los sectores y áreas de nuevo desarrollo, ya sean de uso residencial, industrial o terciario.  
. Estudiar la red de nuevos colectores de pluviales necesaria para evacuar estos caudales, evitando las inundaciones.  
. Proyectar y valorar las nuevas conducciones y obras de paso necesarias, así como cualquier otra infraestructura imprescindible para solucionar todos los problemas de drenaje.  
. Proyectar balsas de laminación intermedias, para establecer regulaciones de la salida de los efluentes hacia La Albufera.  
Asignar los costes de estas obras, repartiéndolos entre las áreas o sectores que el Plan General prevé desarrollar, en función de su valor urbanístico.  
CUATRO. Durante la tramitación del expediente se han solicitado los siguientes informes:  
. Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales.  
. Confederación Hidrográfica del Júcar.  
. División de Recursos Hidráulicos de la Dirección General de Obras Públicas. Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
. Junta Rectora del Parque Natural de la Albufera.  
En relación con los informes sectoriales se indica lo siguiente:  
Con fecha 16 de noviembre de 2005 el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio emite informe del siguiente tenor literal:  
.(.../...)  
. En relación a la construcción de la balsa de regulación de caudal que se propone como punto de vertido de los colectores de pluviales Norte y Centro:  
De acuerdo con el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se considera necesaria una Estimación de Impacto Ambiental Positiva previa a la ejecución de la obra. Este decreto establece en su artículo 29 el sometimiento a Estimación de Impacto Ambiental de las actividades señaladas en su anexo II, entre las que figura en su apartado 3.c) las presas y embalses de riego, cuya capacidad esté comprendida entre 20.000 y 50.000 metros cúbicos, Si bien la finalidad de la balsa propuesta no es la de riego, se considera, por similitud de la obra, y dado que su capacidad según el Plan Especial es de 37.015 metros cúbicos, susceptible de seguir este procedimiento.  
En este sentido, es necesaria la elaboración de un proyecto técnico para la realización de la balsa, que deberá contemplar los siguientes aspectos:  
El vertido de las aguas residuales a través de l'Escorredor de la Closa, no se debe realizar de manera directa a l'Albufera, por tratarse de aguas de la laguna. Por lo tanto es necesaria la utilización de un dispositivo que previamente al desagüe de los colectores en la balsa, permita separar los materiales sólidos que puedan haber sido arrastrados, sobretodo por la primera lluvia.  
Se debe contar también con algún sistema de control y análisis de la calidad de las aguas previamente al vertido en la laguna, en previsión de que en grandes avenidas pudieran arrastrarse por estos colectores sustancias contaminantes procedentes del área de recogida de las aguas (industrial y urbana), que pudieran afectar al sistema hídrico.  
La construcción de la balsa deberá realizarse de forma que quede integrada en el medio natural, y se pueda consolidar como un elemento de interés paisajístico. Para ello, se construirá evitando las formas poligonales tratando que la planta de la balsa siga un contorno más o menos irregular, con el objetivo de que no aparezca como un elemento netamente artificial. Del mismo modo se empleará un tratamiento blando en su construcción.  
. En relación a la modificación del trazado de la acequia, necesario para adoptar la solución propuesta en el Plan Especial, consistente en concentrar las aguas pluviales de los colectores Norte y Centro en la balsa de laminación, se deberá atender a las indicaciones que marca el P.R.U.G. en su artículo 53, según el cual las riberas de canales, acequias y barrancos se dedicarán preferentemente a usos de carácter forestal, bien mediante su regeneración con especies apropiadas, bien mediante la conservación de las especies autóctonas existentes. Únicamente existe la posibilidad de realizar canalizaciones en obra fuera del ámbito de .perellonà., y siempre que no haya riesgo de degradación de hábitats o de poblaciones de especies de interés prioritario, y en cualquier caso se restaurarán los márgenes de las acequias mediante reposición de la vegetación propia de dicho hábitat, previo aporte de tierra vegetal en caso necesario.  
. Tal y como establece el P.R.U.G. en su artículo 53.5, en caso de que las obras a realizar comportasen la eliminación de la especie del lirio de marjal (Iris pseudacorus) éste se deberá trasplantar, al lugar y en las condiciones que indique la Oficina Técnica del Parque.  
. En relación a los colectores que vierten a cauces naturales: colector de pluviales Sur, que tiene el punto de vertido en el Barranc de la Font, los sectores 2c, UE 12 y UE 8 que vierten al Barranc de la Foia, y la zona de Santa Ana que vierte al Barranc del Fondo; por ser éstos cursos naturales de agua, pertenecientes a la cuenca de alimentación de la zona húmeda de l'Albufera, y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales pertinentes, se deberá llevar un control de la calidad del agua de vertido, separando previamente los materiales sólidos de arrastre de las aguas pluviales y adoptando soluciones que impidan que, en caso de que en grandes avenidas se pudieran arrastrar contaminantes procedentes del área de recogida de las aguas, éstos pudieran afectar al sistema hídrico..  
Con fecha de 22 de diciembre de 2005 tiene entrada, en este Servicio Territorial, escrito del Ayuntamiento de Albal adjuntando copias de los informes emitidos por el Parque Natural de La Albufera, la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ministerio de Fomento.  
El Parque Natural de La Albufera emite INFORME FAVORABLE CONDICIONADO a los siguientes puntos:  
.III. Aún considerándose que las actuaciones descritas en el mencionado plan, se ajustan a las necesidades del municipio de Albal, cabe hacer las siguientes observaciones para adecuada consecución del mismo:  
. Características de la balsa de laminación: Se deberán consensuar las mismas con la Oficina de Gestión Técnica del parc natural de l'Albufera anteriormente a su ejecución para que se adecuen a las necesidades y usos permitidos en la zona en cuestión.  
. Ejecución de los colectores en el inicio de las obras de urbanización: Se deberá obligar por parte del ayuntamiento de Albal a la ejecución con carácter previo de las obras de saneamiento correspondientes a cada zona de expansión anteriormente a la ejecución de las obras de urbanización.  
. Mantenimiento adecuado de la balsa: De conformidad con la Oficina de Gestión Técnica del parc natural de l'Albufera se redactará un protocolo de actuación para el mantenimiento de la balsa de laminación en cuestión.  
IV. De conformidad con el artículo 90 del PRUG, relativo a .Definición y clases de ÁREAS DE USO AGRÍCOLA (A)  
1. Constituyen esta categoría de ordenación aquellos terrenos cuyo destino productivo principal es la actividad agraria, en razón de la cual muestran una marcada homogeneidad paisajística y funcional. (...).  
V. De conformidad con el artículo 91 del PRUG, relativo a .Régimen general de ordenación  
1. La actividad agrícola en el ámbito del Parque está vinculada territorialmente a las ÁREAS DE USO AGRÍCOLA (A) delimitadas gráficamente en la cartografía de Zonificación del PRUG.  
2. En dichas zonas, la actividad agrícola se practicará conforme a las Normas Generales del PRUG (artículos 8 a 11 y determinaciones complementarias), a las normativas y reglamentaciones sectoriales y a las disposiciones aplicables de los respectivos planeamientos urbanísticos municipales. (...).  
VI. De conformidad con el artículo 90 del PRUG, relativo a .Usos permitidos  
1. Con carácter general, se permiten los usos agrícolas practicados conforme a las Normas Generales de este Plan, artículos 8 a 11.  
2. Asimismo se permiten todos los usos permitidos en las ÁREAS DE RESERVA (R) y en las ÁREAS DE USO RESTRINGIDO (UR), en tanto que no supongan interferencia con la actividad agraria o, en caso contrario, previa conformidad de los titulares afectados.  
3. También se permiten las actividades compatibles o complementarias con el uso agrario que a continuación se relacionan:  
(...)  
j) Otras actividades, instalaciones y equipamientos de interés público informados favorablemente por el Consejo Directivo del Parque y conformes con las Normas Generales.  
1. Las actividades enumeradas en el apartado anterior deberán ser practicadas conforme a las correspondientes Normas Generales en lo relativo a las condiciones de ejecución requeridas y, en su caso, a los ámbitos territoriales admisibles para el ejercicio de las mismas. En algunos casos, dichas condiciones incluyen el informe previo del Consejo Directivo del Parque Natural para determinadas actividades, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales y de las licencias municipales que correspondan.  
VII. De conformidad con el artículo 90 del PRUG, relativo a .Usos prohibidos  
1. Con carácter general, no se permite destinar el suelo a un uso diferente del agrario predominante, sin perjuicio de las actividades compatibles o complementarias con el mismo a que se refiere el anterior artículo 92.  
(...)  
2. Quedan prohibidas asimismo, en general, otras actividades que figuran en las Normas Generales como no permitidas en relación con los distintos ámbitos de actividad susceptibles de afectar territorialmente a las ÁREAS DE USO AGRÍCOLA. En particular no se permite la construcción de edificaciones, instalaciones e infraestructuras distintas de las contempladas en los artículos 8 a 11 de las Normas Generales como vinculadas al uso agrario, así como de las relacionadas directamente con los usos compatibles enumerados en el artículo 92 de estas Normas Particulares..  
VIII. Para la balsa de laminación situada en el ámbito del parc natural de l'Albufera, se deberán presentar en la oficina de gestión técnica la memoria de la construcción de la misma con las características de ejecución anteriormente a su excavación y acondicionamiento.  
IX. Cualquier alteración sobre la solicitud original deberá ser notificada a esta oficina de Gestión Técnica con anterioridad a su ejecución.  
X. Por parte de la Guardería del Parc Natural de l'Albufera se llevará a cabo una revisión de las actuaciones realizadas.  
XI. Además de ello, el presente informe no exime al solicitante de la obtención de las correspondientes autorizaciones, licencias y/o permisos que se requieran para la ejecución de la actuación solicitada..  
La Entidad Pública de Saneamiento comunica lo siguiente:  
1. Actualmente la red de colectores de residuales del Ayuntamiento de Albal es unitaria, de forma que el agua residual y el agua de pluviales se unen y llegan a la depuradora para su tratamiento.  
2. El Plan Especial de Evacuación de Pluviales de Albal considera la separación de estas redes y el posterior tratamiento de las pluviales en unas balsas de decantación, para luego verterlas a barranco.  
3. Después de estudiar el anteproyecto redactado se comprueba la no existencia de afecciones a la red de colectores generales y sistema de saneamiento de Pinedo II (donde vierten las aguas residuales de Albal).  
4. En todo caso, si durante la redacción del proyecto constructivo o en la ejecución de las obras, se detectara alguna posible afección, debería comunicarse a esta Entidad de Saneamiento de Aguas para su estudio y aprobación definitiva.  
La Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunidad Valenciana de la Dirección General de Carreteras del Ministerio de Fomento, informa lo siguiente:  
Las obras que contempla dicho plan afectan a la autovía V-31 en los siguientes puntos:  
. En el p.k. 6+925 de la autovía V-31, cruzamiento de un colector de aguas fecales. No se define tipo de cruzamiento en los planos.  
. En el p.k. 6+925 de la autovía V-31, cruzamiento de un colector de aguas pluviales mediante la hinca de dos conducciones de diámetro 1200 mm.  
. En el p.k. 7+250 de la autovía V-31, cruzamiento de un colector de aguas pluviales mediante la hinca de tres conducciones de diámetro 1400 mm.  
El diseño de estos cruzamientos deberán cumplir las siguientes condiciones:  
. Las conducciones a colocar deberán reunir las condiciones precisas de resistencia, según normativa vigente, para soportar las cargas que circulen por la carretera.  
. En caso de ser necesaria la construcción de pozos o arquetas, se instalarán fuera de la zona de dominio público, a una distancia mínima de 8 metros de la arista exterior de la explanación.  
. La longitud de la canalización hincada incluirá como mínimo la zona comprendida entre las aristas exteriores de la explanación y nunca se realizará a cielo abierto en todo el tramo que pueda afectar la estabilidad de la plataforma.  
. La profundidad a la que se realizará el cruce será suficiente para que no afecte a la estabilidad de la plataforma y la arista exterior de la generatriz del tubo más superficial debe quedar como mínimo a dos (2 metros) bajo la rasante de la carretera. Dicha profundidad deberá aumentarse en función de la canalización a hincar hasta asegurar la no afección al firme de la autovía V-31, tanto a su resistencia estructural, como a su geometría.  
Con fecha de 10 de enero de 2006 tiene entrada, en este Servicio Territorial, escrito del Ayuntamiento de Albal adjuntando copia del informe emitidos por el Administrador de Infraestructuras Ferroviarias, del siguiente tenor literal:  
.No existe, en principio, impedimento alguno en que se realicen los 3 cruces de tubería bajo las instalaciones ferroviarias en la L/ La Encina-Valencia, en el término municipal de Albal, siempre que se cumplan los requisitos técnicos en lo referente a materiales a emplear, profundidad de cruce de las mismas, y otros que se les indicarán en las autorizaciones que ADIF les entregará, y cuya solicitud habrá de dirigir el Ayuntamiento que Ud. representa, a esta Gerencia de Producción..  
Con fecha 10 de marzo de 2006 tiene entrada Informe Favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
CINCO. En fecha 18 de noviembre de 2005, entra en este Servicio Territorial dictamen del Ayuntamiento de Catarroja del siguiente tenor literal:  
.El Plan Especial establece una red de saneamiento para la evacuación de aguas pluviales que afecta en varios puntos al límite entre el municipio de Albal y el de Catarroja. Existen por tanto, en el proyecto varios puntos de afección al municipio de Catarroja. En este sentido en lo que la red afecta a nuestro término municipal se deben apuntar las siguientes:  
. Existe un pozo de registro que conecta la red de aguas residuales de Albal con el emisario de la red metropolitana con ubicación en la Calle Pelayo de Catarroja. A dicho pozo de registro le corresponde estar ubicado en el municipio de Albal por lo que se debe trasladar.  
. Las tapas de registro existentes del emisario no son de cierre hermético por lo que el alivio de las mismas produce la inundación del paso inferior de la vía férrea. Estas tapas por tanto se deberían sustituir por tapas de cierre hermético.  
. La Acequia de Albal en su tramo desde la Pista de Silla hasta su desagüe en la Albufera, que pasa por entre Catarroja y Albal al aumentar su caudal produce rebosamiento sobre la parte que linda con Catarroja por lo que debe actuar sobre el encauzamiento de la acequia para que esto no se produzca..  
En fecha 1 de diciembre de 2005, tiene entrada en este Servicio Territorial informe del Ingeniero Municipal de Albal, en relación con el dictamen emitido por Catarroja, del siguiente tenor literal:  
.PUNTO PRIMERO DE LA ALEGACIÓN  
Respecto al punto primero de la alegación, es cierto, como ya hemos comentado, que existe un pozo de registro que conecta la red de aguas residuales del núcleo urbano de Albal con el emisario de la red metropolitana, y cuya ubicación está centrada en la calle Pelayo de Catarroja. Este pozo, al igual que todo el denominado .Ramal Catarroja Matadero. fue ejecutado en su día por el Consell Metropolitá de L'Horta, y es uno de los once ramales de conexión al Colector Oeste. La red de saneamiento del casco urbano de Albal conecta en este punto, por imposición de este ente supramunicipal, y siendo este el único punto de vertido existente en la actualidad para el casco urbano.  
Como es lógico, el Consell Metropolitá de L'Horta ejecutó este ramal bajo criterio técnico, sin tener en cuenta los límites de ambos términos municipales, con un trazado sensiblemente recto que discurre por suelo público (Camí de L'Alteró y calle Pelayo), y no sólo es el municipio de Albal el que conecta a este ramal, sino que también lo hace parte del casco urbano de Catarroja. En consecuencia es absurdo alegar que un pozo de este ramal deba estar en un término municipal o en el otro.  
PUNTO SEGUNDO DE LA ALEGACIÓN  
Respecto al punto segundo de la alegación, y la posibilidad de sustituir las tapas de los pozos de registro existentes en el .Ramal Catarroja Matadero. por otras de cierre hermético, esta es una actuación que entendemos que compete al Órgano titular de esta conducción (en este momento, el EMSHI), o en todo caso, debería ser una actuación conjunta entre ambos municipios, puesto que ambos vierten a este ramal.  
En todo caso, el Plan Especial no actúa sobre la red de saneamiento en esta zona, es más, las medidas adicionales que propone, como ya se ha comentado anteriormente, es la construcción de un aliviadero en el entronque de la red del casco urbano y el ramal, para evacuar los caudales de pluviales en episodios de lluvias importantes hacia los nuevos colectores propuestos por el Plan.  
En la actualidad el municipio de Albal no tiene alternativas de vertido de pluviales, es por tanto, la ejecución de los colectores previstos en el Plan Especial la que permitirá aliviar los efluentes de pluviales evitando funcionamientos en carga de la red del casco urbano y del ramal de conexión al Colector Oeste.  
PUNTO TERCERO DE LA ALEGACIÓN  
Respecto al punto tercero de la alegación, la Acequia de Albal es en la actualidad, el desagüe hacia la Albufera de los caudales de riego provenientes de la Acequia Real del Júcar y de la Acequia de Favara.  
Esta es, por tanto, una infraestructura natural de paso exclusivo de aguas de riego, que depende de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Sobre esta Acequia, la única actuación que este ayuntamiento realiza es la limpieza periódica de su cauce, con permiso y subvención de la propia Confederación.  
La ubicación de una balsa de laminación en el tramo final, junto a la Pista de Silla no interfiere el funcionamiento del desagüe de las acequias, aunque es cierto que el vaciado de esta se realiza por bombeo hacia la Acequia de Albal, el máximo caudal de pluviales previamente decantadas que se prevé verter es de 0,50 m3/seg, que se realizará cuando las condiciones de la Acequia lo permitan, puesto que la propia balsa es capaz de laminar la totalidad de la lluvia en un día para un periodo de retorno de 25 años, 178 mm/m², y en consecuencia, si la Acequia no lo permitiera por el paso de un caudal importante de riego, el vaciado de la balsa puede esperar incluso días, puesto que la laminación se coordina con las otras balsas situadas aguas arriba, que también están calculadas para laminar esa misma lluvia máxima en un día.  
Respecto a que esta acequia inunda el término de Catarroja, esta es una afirmación incierta, puesto que la única inundación que se produce anualmente es la denominada .perelloná., es decir, la inundación provocada una vez al año en toda la Albufera para el cultivo del arroz, que es absolutamente necesaria..  
SEIS. Albal cuenta con Plan General, aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 16 de noviembre de 2001, con diversas modificaciones aprobadas.  
SIETE. La Comisión Informativa de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, en sesión celebrada el 5 de mayo de 2006, por unanimidad, emitió informe relativo al proyecto que nos ocupa, cumpliendo así lo preceptuado en el art. 23 del Decreto 201/2003, de 3 de octubre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de los órganos urbanísticos de la Generalitat Valenciana.  
Fundamentos jurídicos  
PRIMERO. La tramitación ha sido correcta, conforme a lo establecido en el artículo 38 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística (en adelante, LRAU).  
SEGUNDO. La documentación está completa, a los efectos del cumplimiento de lo preceptuado en el artículo 27 de la LRAU.  
TERCERO. Para resolver adecuadamente las alegaciones del Ayuntamiento de Cararroja, debe aportarse justificación técnica objetiva que la actuación prepuesta no agrava ni perjudica el problema de inundación existente en el término municipal de Catarroja.  
El Ayuntamiento de Albal aporta, con fecha de entrada 3 de mayo del 2006 un informe técnico, a la vista de las alegaciones del Ayuntamiento de Catarroja, concluyendo que la solución técnica contenida en el Plan Especial es totalmente correcta para el objetivo propuesto. Según manifiesta el Ayuntamiento de Albal este nuevo informe técnico cuenta con la conformidad del Ayuntamiento de Catarroja. El Ayuntamiento de Albal propone que la aprobación del Plan Especial quede condicionada, en su caso, a que en la elaboración del proyecto constructivo se recalcule la instalación hidráulica de acuerdo con el informe técnico consensuado con el Ayuntamiento de Catarroja.  
Al respecto, el Ayuntamiento de Catarroja emite dictamen con fecha de 4 de mayo de 2006 en el que se informa que las alegaciones presentadas por el Ayuntamiento de Catarroja al Plan quedarían solucionadas siempre que el documento recogiese las conclusiones y recomendaciones establecidas en los informes técnicos emitidos por D. J. Manuel Carceller para el Ayuntamiento de Catarroja y por el Ingeniero Pascual Abad Moreno para el Ayuntamiento Albal que se resumen en lo siguiente:  
. Elaboración del estudio hidrológico con el método desarrollado por la Universidad Politécnica de Valencia en el .Manual de Normalización de los elementos de saneamiento de la ciudad de Valencia., para 25 años de periodo de retorno.  
. Cálculo hidráulico de los colectores con rugosidades de 0.010, 0.012 y 0.015 para PVC, acero y hormigón respectivamente.  
. Determinación del volumen de laminación por diferencia entre los volúmenes de los hidrogramas de entrada y salida.  
. De forma simplificada pero suficiente se puede adoptar para la entrada un hidrograma triangular, suponiendo el tiempo de concentración igual a la duración de la precipitación de cálculo (tiempo base = 2.67 x tiempo pico).  
. Para la salida el hidrograma se definirá según el régimen de bombeo, que dependerá de los equipos proyectados . tiempo de vaciado y de la velocidad de salida compatible con los usos de las parcelas afectadas.  
CUARTO La Comisión Territorial de Urbanismo, a propuesta del director general de Planificación y Ordenación Territorial, es el órgano competente para emitir dictamen resolutorio sobre la aprobación definitiva de los Planes Generales y Especiales de municipios de menos de 50.000 habitantes, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 39 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, en relación con el artículo 10.A, por remisión del artículo 9.1, del Decreto 201/2003, de 3 de octubre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de los Órganos Urbanísticos de la Generalitat Valenciana.  
A la vista de cuanto antecede la Comisión Territorial de Urbanismo de fecha 12 de mayo de 2006, por unanimidad, acuerda:   
Aprobar definitivamente el Plan Especial de Evacuación de Pluviales y obras complementarias de Albal, condicionado a que se obtenga informe favorable del Ministerio de Fomento sobre compatibilidad del Plan con las previsiones de obra de la Demarcación de Carreteras de Valencia.   
Contra el presente Acuerdo, que no pone fin a la vía administrativa, se puede interponer recurso de alzada ante la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente, según dispone el artículo 74.3.c) de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de Gobierno Valenciano y artículo 55 del Título IX del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, en el plazo de UN MES contado a partir del día siguiente a la fecha de recibo de la presente notificación.  
En su caso las Administraciones Públicas pueden formular requerimiento de anulación o revocación según dispone el artículo 44 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contencioso Administrativa, ante la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por analogía con el artículo 74.3.c) de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de Gobierno Valenciano y artículo 55 del Título IX del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, en el plazo de DOS MESES contado a partir del día siguiente a la fecha de recibo de la presente notificación. El citado artículo 44 de la Ley 29/1998 establece literalmente;  
Art. 44.1. En los litigios entre Administraciones públicas no cabrá interponer recurso en vía administrativa. No obstante, cuando una Administración interponga Recurso Contencioso Administrativo contra otra, podrá requerirla previamente para que derogue la disposición, anule o revoque el acto, haga cesar o modifique la actuación material, o inicie la actividad a que esté obligada.  
En el supuesto de no formular el requerimiento indicado, las Administraciones Públicas podrán interponer, en el plazo de dos meses, a contar desde la notificación, recurso contencioso administrativo ante la Sala de lo Contencioso Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana, conforme a lo previsto en el artículo 46-1 de la citada Ley 29/98.  
Todo ello sin perjuicio de que se puedan ejercitar cualquier otro recurso o acción que estime oportuno.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27-5 de la Ley 30/92, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
Valencia, 12 de mayo de 2006. El secretario de la Comisión Territorial de Urbanismo: Alvaro Aleixandre Ortí.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML