Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9662, del 16-08-2023 (2023/8843)

RESOLUCIÓ de 26 de juliol de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Xodos (Castelló). Expedient 27/2010-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9662

Data del DOGV
:   16-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8843

CVE


Data del document
:   26-07-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 de juliol de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Xodos (Castelló). Expedient 27/2010-EAE. [2023/8843]  
D'acord amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 27/2010-EAE Xodos (Castelló).  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Xodos  
  
Tràmit: Avaluació ambiental de Pla general estructural.  
Promotor: Ajuntament de Xodos.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: Terme municipal de Xodos (Castelló).  
Expedient: 027-2010-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 26 de novembre de 2020, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Xodos, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), a aquest pla se li aplica la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a fer-ho, es verificarà tot el procediment seguit i s'analitzaran els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, amb l'establiment, si és procedent, de les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquest prèviament a l'aprovació.  
El 21 de juliol de 2016 es rep de l'Ajuntament de Xodos la proposta del Pla general estructural i l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica en format digital i paper, així com una còpia de l'expedient administratiu de tramitació des de l'aprovació inicial (19.12.2014) fins a l'aprovació final (16.12.2016). Després de comprovar la documentació remesa es va observar que estava incompleta i es va realitzar un requeriment d'esmena. L'Ajuntament remet documentació en resposta al requeriment en diferents dates: 18.04.2019, 04.06.2019, 07.06.2019 i 19.12.2019. La documentació consta de:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
- Resposta al requeriment de documentació efectuat.  
- Certificat d'aprovació de la proposta del pla.  
- Expedient administratiu de tramitació en paper.  
- Informes i al·legacions.  
Proposta de pla:  
- Memòria informativa.  
- Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori.  
- Memòria justificativa, que conté entre altres la documentació següent: fitxes de planejament i gestió, documentació justificativa, estudi de paisatge i Pla de participació pública  
- Plànols d'informació.  
- Plànols d'ordenació.  
- Normes urbanístiques.  
- Catàleg de proteccions.  
- Informe de viabilitat econòmica.  
- Memòria de sostenibilitat econòmica.  
A. Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la documentació per a inici de l'avaluació ambiental 29.10.10  
Emissió del document de referència (equival a document d'abast) 28.05.13  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i de la resta de documentació exigible, durant un període mínim de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 21.01.15  
Ple municipal d'aprovació de la proposta del Pla general estructural i expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica 16.07.16  
Sol·licitud de declaració ambiental i territorial estratègica 21.07.16  
Requeriment d'esmena: 04.10.16  
Esmena documentació 18.04.2019, 04.06.2019, 07.06.2019 i 19.12.2019  
  
  
B. Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0 Antecedents. Resum del document de referència  
B.0.1 Informació territorial  
El terme municipal de Xodos, amb una superfície de 44,67 km², d'acord amb la informació remesa i una població de 112 habitants (01.01.2019, IVE), pertany a la comarca de l'Alcalatén a Castelló. Limita al nord amb Vistabella del Maestrat, a l'est amb Atzeneta del Maestrat, a l'oest amb Villahermosa del Río i al sud amb Castillo de Villamalefa i Llucena.  
Tot el municipi és molt muntanyenc amb pendents elevats superiors al 30 % en una part important de la superfície, i la resta amb una fisiografia de pujols amb vessants moderats i fortament ondulats (pendents inferiors al 30 %). La majoria té caràcter forestal amb predomini de masses arbrades de pinassa i pi roig Pinus nigra i Pinus sylvestris i les carrasques Quercus rotundifolia; els terrenys no forestals es concentren majoritàriament en els voltants del nucli de població, són terrenys de cultiu de cereal i arbres fruiters com l'ametler i l'avellaner.  
  
La xarxa hidrogràfica es dirigeix fonamentalment cap al riu Llucena i en les xicotetes valls es localitzen majoritàriament les zones de cultiu i els pasturatges.  
El nucli de població es localitza en l'extrem nord del municipi sobre un xicotet relleu muntanyenc situat entre els barrancs de Xodos i de la Font, i on acaba la carretera CV-171.  
Dispersos per tot el municipi hi ha nombrosos masos tradicionals, com per exemple: mas de Gargant, mas de Malusa i mas de la Savina.  
  
L'economia està basada tradicionalment en l'agricultura i la ramaderia, amb una importància creixent del turisme d'interior.  
Tot el municipi està en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) del massís de Penyagolosa, i una xicoteta part dins del parc natural (Decret 50/2006, declaració del Parc Natural de Penyagolosa). D'acord amb la zonificació del PORN, el nucli de població és considerat com a àrea edificada (AE), i un entorn ampli que l'envolta com a àrea de protecció paisatgística (APP); la resta del municipi està dins de l'àrea de protecció ecològica (APE).  
  
El municipi és travessat pel camí dels Pelegrins, monument natural (declarat mitjançant Decret 40/2007).  
Una part del terme municipal (aproximadament la meitat oest) està inclòs en el lloc d'importància comunitària (LIC) denominat Penyagolosa, i tot el municipi en la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) del mateix nom.  
Així mateix, el terme municipal es troba inclòs íntegrament en el paisatge de rellevància regional PRR 05 Benassal, massís de Penyagolosa i entorn de Vistabella, del conjunt paisatgístic, codi 1, denominat paisatges agroforestals de l'interior de Castelló.  
B.0.2 Planejament vigent:  
El planejament urbanístic vigent en el municipi de Xodos ve establit pel Projecte de delimitació del sòl urbà, realitzat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 29 de desembre de 1989. Les ordenances reguladores de l'edificació presents formen part del Projecte de delimitació de sòl urbà del municipi de Xodos, formulat a l'empara del que es disposa en l'article 81 de la Llei del sòl i els articles 102 i 103 del Reglament de planejament urbanístic.  
  
D'acord amb el document consultiu, les superfícies de sòl classificat pel planejament vigent es corresponen amb:  
  
Classe de sòl Ús global Superfície total (m²) % tm  
Sòl urbà Residencial  
Industrial  
Terciari 33.675,12  
0  
0 0,075  
0  
0  
Total SU 33.675,12 m² 0,075 %  
Sòl urbanitzable Residencial 0 0  
 Industrial 0 0  
Total SUZ 0 m² 0 %  
Sòl no urbanitzable 44.641.337,29   
Total SNU 44.641.337,29 m² 99,925 %  
Total terme 44.641.337,29 m² 100 %  
  
  
El Projecte de delimitació de sòl urbà presenta la qualificació següent:  
  
Planejament vigent. Projecte de delimitació 1989  
Classificació Qualificació Superfície (m²)  
Sòl urbà Residencial consolidat 10.305  
 Residencial no consolidat 3.038  
 Equipaments 2.294  
 Vials i espais lliures 13.668  
Total Xodos 29.305  
  
  
  
Imatge I. Planejament vigent. Font: Visor de l'Institut Cartogràfic Valencià. En roig sòl urbà i en verd sòl no urbanitzable.  
  
  
  
  
  
  
B.0.3 Alternativa proposada en el document consultiu  
La documentació presentada contenia una única proposta de model territorial i urbà.  
  
Classe de sòl Ús global Sup. Total (m²) % TM  
Sòl urbà Residencial 33.675,12 0,075  
 Industrial 0,00 0,000  
 m  
Total SU 33.675,12 0,075  
Sòl urbanitzable Residencial 7.119,00 0,018  
 Industrial 2.129,00 0,010  
 Dotació xarxa primària 29.838,26 0,087  
Total SUZ 39.086,26 0,115  
SNUC Extracció d'àrids 163.187,43 0,36  
SNUC Nucli d'habitatge consolidat 43.880,77 0,10  
SNUP Protecció de vies pecuàries 1.715.796,95 3,75  
SNUP Protecció d'infraestructures 1.636.626,31 3,66  
SNUP Protecció cultural-costumista 589.187,05 1,32  
SNUP Protecció paisatgística 1.614.477,44 1,85  
SNUP Protecció d'interés públic local 11.197.429,22 26,42  
SNUP Protecció arqueològica 92.878,86 0,20  
SNUP Protecció forestal 27.016.935,99 60,56  
Total SNU 44.602.251,03 99,81  
Total terme 44.675.012,41 100,00  
  
  
  
Imatge II. Proposta de planejament en document consultiu.  
  
B.0.4 Resum de determinacions que cal tindre en consideració i assenyalades en el document d'abast  
Es destaquen les qüestions que es van indicar en el document d'abast que era necessari corregir o abordar, i que donen lloc a determinacions que cal incorporar al pla per no haver-se efectuat adequadament.  
- L'estudi ambiental i territorial estratègic només ha plantejat com a alternatives l'actual i la solució triada.  
- La justificació concreta i precisa del creixement urbanístic ha de plasmar-se en la memòria justificativa. D'acord amb l'informe d'espais naturals protegits la justificació és insuficient.  
- En relació amb el sector urbanitzable industrial sector artesanal (SUZI), s'indicava la necessitat de considerar alternatives de menys nivell d'afecció visual i paisatgística i, d'acord amb els informes del servei d'infraestructura verda i paisatge i d'espais naturals protegits, no s'ha efectuat correctament des d'un punt de vista ambiental.  
- Respecte a l'afecció al PORN del massís de Penyagolosa, tal com posa de manifest l'informe d'espais naturals protegits, no s'ha adequat correctament a aquest. El sector artesanal urbanitzable se situa en l'àrea de protecció ecològica.  
- No s'ha justificat la suficiència de recursos en la documentació presentada, encara que està tramitant-se la concessió en l'organisme de conca.  
- S'ha situat l'EDAR, però no s'han incorporat adequadament els condicionants establits en l'informe de l'EPSAR a les fitxes de planejament i gestió.  
- La regulació dels usos, instal·lacions, construccions i obres per al sòl no urbanitzable protegit no resulta compatible amb els valors objecte de la protecció, com més endavant s'exposa.  
B.1) Continguts concordes amb el document d'abast  
En el document presentat, expedient d'avaluació ambiental estratègica, es detalla com s'ha pres en consideració el document d'abast que es va emetre. Analitzada la documentació del pla i la resta de documentació, s'ajusta parcialment a les consideracions efectuades en el document d'abast; cal destacar, per exemple: l'exclusió de la nova variant nord d'accés al nucli urbà, l'eliminació de la zona amb qualificació de sòl no urbanitzable com una extracció d'àrids que es va proposar, l'eliminació de la zona verda i la zona d'aparcament del pla, etc.  
  
No obstant això, com es posa de manifest en l'apartat anterior i en altres apartats d'aquesta DATE (informes rebuts i avaluació d'efectes ambientals) no s'han atés totes les consideracions efectuades en el document d'abast. Per exemple, s'afirma que s'ha tingut en compte la normativa del Parc Natural del Massís de Penyagolosa, però l'informe d'espais naturals protegits posa de manifest que no s'ha efectuat de manera completament correcta com s'exposa en els apartats següents.  
  
La documentació presentada, els informes i la informació disponible per l'òrgan ambiental permeten realitzar una avaluació dels efectes ambientals i establir les determinacions que hauran d'incorporar-se en el pla de manera que aquest siga acceptable ambientalment, i permetre corregir les deficiències d'adaptació de la documentació al document d'abast.  
B.2 Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
El contingut de l'EATE s'ajusta al que s'ha establit en l'annex VII de la LOTUP, pel qual és suficient la documentació presentada per a dur a terme l'avaluació ambiental del pla.  
B.3 Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla  
S'han plantejat dues alternatives: mantindre la situació actual i la proposta de pla triada, que es descriu a continuació en síntesi.  
B.3.1 Objectius  
Es descriuen en la memòria justificativa, en l'EATE i les DEUT. De manera resumida són: proposta d'un model d'ordenació urbana coherent amb els nous temps i adequat al planejament de caràcter supramunicipal, de manera que es compatibilitzen el progrés, l'expansió i la protecció urbana de Xodos amb la conservació i la millora dels espais rellevants i de més valor mediambiental que posseeix el terme municipal.  
  
Per a desenvolupar aquests objectius s'estableixen quatre principis bàsics:  
1) La millora del nivell de serveis i del paisatge urbà existent millorant les condicions d'accessibilitat per als vianants i limitant l'accés rodat dins del nucli urbà, així com la millora del sistema de dotacions i serveis existents mitjançant la implantació de nous equipaments en la zona d'expansió proposada.  
2) Reforç de la posició de Xodos en el sistema de poblacions situades en l'entorn del Penyagolosa per mitjà d'un creixement urbà residencial tant per a primer com per a segon habitatge.  
3) Protecció, conservació, gaudi ordenat i ús sostenible dels valors ambientals i culturals del Parc Natural del Penyagolosa.  
4) Inclusió i regulació en el planejament de les diferents zones que componen el terme municipal de Xodos. Destacar i valorar la superfície àmplia ocupada per sòl no urbanitzable protegit.  
B.3.2 Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV, se'n van concretar els elements.  
En la normativa urbanística fa referència al sistema d'espais oberts i inclou normes de paisatge. En els plànols d'ordenació consten els plànols d'infraestructura verda 09 i 010 (entorn urbà) i el plànol 012 (sistemes d'espais oberts), com assenyala el servei de paisatge i infraestructura verda en l'últim informe. Quasi tot el municipi s'inclou en la infraestructura verda, i tal com indica l'informe abans esmentat, la revisió de la caracterització i delimitació de les unitats de paisatge podria permetre la identificació d'alguna àrea les característiques paisatgístiques de la qual possibilitaren un valor inferior, i per tant, més concreció i ajust en la delimitació de la infraestructura verda a escala municipal.  
  
B.3.3 Descripció de l'alternativa triada i principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
  
Classe de sòl Ús global Sup. Total (m²) % TM  
Sòl urbà Residencial 15.051,40 0,0335  
 Industrial 0,00 0,0000  
 Terciari 0,00 0,0000  
 Equipament 3.294,80 0,0073  
 Xarxa viària 16,154,39 0,0359  
Total SU 34.500,59 0,0769  
Sòl urbanitzable Residencial 7.119,00 0,0158  
 Industrial 2.055,57 0,0100  
 Dotació xarxa primària 29.593,00 0,0870  
Total SUZ 38.767,87 0,0863  
ZRP-RE-VT Zona rural protegida habitatge tradicional 44.488,94 0,0990  
ZRP-NA-PPC Zona R. P. natural protecció paisatgística del casc 15.956,69 0,0355  
ZRP-FO Zona rural protegida forestal 24.336.729,27 54,1538  
ZRP-FO-MUP Zona R. P. forestal monts d'utilitat   
publica 3.124.995,33 6,9537  
ZRP-PM Zona rural protegida pasturatge - matoll 2.474.478,82 5,5062  
ZRP-H Zona rural protegida herbassar 45,380,08 0,1010  
ZRP-FO-BP Zona R. P. forestal bosc de plantació 88.611,32 0,1972  
ZRP-PA Zona rural protegida prat 2.888.868,38 6,4283  
ZRP-M Zona rural protegida matoll 2.868.484,60 6,3829  
ZRP-AG Zona rural protegida agrícola 1.625.178,22 3,6163  
ZRP-NA-VP Zona rural protegida natural vies pecuàries 1.649.698,80 3,6709  
ZRP-RI-CI Zona R. P. per riscos contra incendis 49.802,71 0,1108  
ZRP-AF-SC Zona R. P. Afeccions sistema de comunicacions 647.386,46 1,4406  
ZRP-NA-CB Zona rural protegida natural llits   
i barrancs 738.191,80 1,6426  
ZRP-NA-CC Zona R. P. natural cultural-costumista 947.283,75 2,1079  
ZRP-NA-PN Zona rural protegida natural Parc Natural 1.607.204,32 3,5763  
ZRP-NA-PP Zona R. P. natural protecció paisatgística 1.618.058,11 3,6005  
ZRP-NA-CA Zona R. P. natural cultural-arqueològica 95.942,44 0,2135  
Total SNUP 44.866.740,04 99,8370  
Total 44.940.008,50 100,0000  
Total terme 44.675.012,41   
  
  
Font d'informació: documentació remesa.  
Sòl urbà:  
- Zona urbanitzada del nucli històric (ZUR-NH), que engloba la totalitat del nucli urbà actual, definit en el Projecte de delimitació de sòl urbà existent. Es corresponen amb un sistema d'ordenació d'alineació de carrer, tipologia edificatòria illa compacta i ús global residencial unitari.  
Sòl urbanitzable:  
- Sòl urbanitzable residencial ZND-RE: situat en el marge sud-oest del sector «el Molí», única zona d'expansió urbana residencial.  
  
- Sòl urbanitzable industrial ZND-IN: fora del nucli urbà, hi ha una concentració industrial xicoteta, vinculada a l'activitat ramadera i agrícola de la zona, es considera que el lloc presenta les millors característiques de l'entorn per a materialitzar una oferta xicoteta de sòl per a tallers artesanals, per a esmortir d'aquesta manera la disgregació funcional.   
Sòl no urbanitzable:  
Sòl no urbanitzable protegit:  
Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG): són els terrenys de regadiu actuals o potencialment regables. Està permés l'ús agrícola que pot ser compatible amb la construcció d'habitatges rurals vinculats a aquesta zona. Parcel·la mínima 1 ha. Ocupació màxima del 2 % de parcel·la. 7 metres d'altura. Permeses casetes de ferramentes parcel·la mínima 1 ha.  
No obstant això, respecte als recursos minerals s'atendrà el que disposa l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada.  
Zona rural protegida forestal (ZRP-FO): es prohibeixen les activitats industrials, extractives i abocadors, habitatge residencial, habitatge unifamiliar aïllat i instal·lacions amb ús recreatiu-esportiu incompatibles amb els valors ambientals d'aquesta mena de sòls, les activitats terciàries i els establiments hotelers i de serveis, el canvi d'ús del sòl i qualsevol mena de construcció que excedisca el que s'estableix en l'article.  
Es podrà seguir amb els usos existents (ramaderia, caça) sempre que no alteren substancialment el sòl i la vegetació.  
Les construccions de magatzems destinats a l'explotació agrícola, ramadera, cinegètica i forestal que es necessiten per al desenvolupament d'aquestes activitats es regulen en l'article. Requeriran una parcel·la mínima de 3 ha i parcel·la lliure de 95 %.  
Sí que estan permesos els habitatges vinculats a explotació forestal. Amb parcel·la mínima de 2 ha i ocupació de 2 %.  
No obstant això, respecte als recursos minerals, s'atendrà el que es disposa en l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada.  
Zona rural protegida forestal monts d'utilitat publica (ZRP-FO-MUP): serà aplicable el que s'indica per al sòl no urbanitzable de protecció forestal. Està prohibit: tota mena de construcció tant residencial com industrial, els abocadors i el depòsit de material o emmagatzematge de material o vehicles a l'aire lliure. Tampoc les estacions de servei de carburants.  
Obres, usos i aprofitaments no forestals:  
1. En el terreny forestal seran compatibles les obres, els usos i els aprofitaments previstos en la legislació urbanística que complisquen, almenys, els requisits que s'hi estableixen, segons tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit, així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent.  
2. Podrà autoritzar-se la construcció de les infraestructures necessàries per al subministrament de serveis ambientals de regulació i de gestió, si estan incloses en un pla tècnic de gestió forestal aprovat.  
3. Podran ser susceptibles de rehabilitació les edificacions que mantinguen una estructura que les faça identificables com a tals i complisquen amb els requisits de propietat que exigeix la normativa vigent de sòl no urbanitzable.  
En terreny forestal estratègic es complirà el que s'estableix en l'article 5 de la Llei 43/2003, de muntanyes.  
Estan permeses les activitats vinculades a l'explotació forestal amb parcel·la mínima de 10 ha i ocupació màxima d'1 %. Habitatges vinculats a explotació forestal amb parcel·la mínima de 2 ha i ocupació màxima de 2 %.  
No obstant això, respecte als recursos minerals, s'atendrà el que disposa l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada.  
Zona rural protegida forestal bosc de plantació (ZRP-FO-BP): igual que ZRP-FO-MUP.  
Zona rural protegida pasturatge-matoll (ZRP-PM): l'ús serà de pasturatge matoll, es permet l'ús de ramaderia i d'agricultura de secà.  
  
Queda prohibit en aquesta mena de sòl tota mena de construcció tant residencial com industrial. Queda prohibit l'ús d'aquests sòls com a abocador, així com qualsevol depòsit de material o emmagatzematge de material o vehicles a l'aire lliure. No està permés construir estacions de servei de carburant.  
Permesos:  
Habitatge rural: parcel·la mínima d'1 ha, ocupació màxima 2 % i altura màxima de 7 m.  
Casetes de ferramentes parcel·la màxima d'1 ha.  
Respecte als recursos minerals, s'atendrà el que disposa l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada.  
  
Obres, usos i aprofitaments no forestals:  
1. En el terreny forestal seran compatibles les obres, els usos i els aprofitaments previstos en la legislació urbanística que complisquen, almenys, els requisits que s'hi estableixen, segons tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit, així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent.  
  
2. Podrà autoritzar-se la construcció de les infraestructures necessàries per al subministrament de serveis ambientals de regulació i de gestió, si estan incloses en un pla tècnic de gestió forestal aprovat.  
3. Podran ser susceptibles de rehabilitació les edificacions que mantinguen una estructura que les faça identificables com a tals i complisquen amb els requisits de propietat que exigeix la normativa vigent de sòl no urbanitzable.  
En terreny forestal estratègic es complirà el que s'estableix en l'article 5 de la Llei 43/2003, de muntanyes.  
Zona rural protegida herbassar (ZRP-H): l'ús característic és l'herbassar. Igual a la ZRP-PM.  
Zona rural protegida prat (ZRP-PA): l'ús característic és el de prat. Igual a la ZRP-PM.  
Zona rural protegida matoll (ZRP-M): l'ús característic és el de matoll. Igual a la ZRP-PM.  
Zona rural protegida per riscos contra incendis (ZRP-RI-CI).  
Zona rural protegida natural protecció paisatgística (ZRP-NA-P): estan prohibides totes les activitats extractives, els abocaments i qualsevol mena d'activitat que afecte la imatge col·lectiva i parcial del lloc i la deteriore. No es podran construir refugis per a bestiar o habitatges unifamiliars.  
Es permeten moviments de terra necessaris per a elements de la xarxa primària o estructural de les activitats agrícoles.  
No es permet l'ús per a activitats esportives motoritzades, llevat que es dispose de circuits expressament dissenyats per a aquestes.  
Es podrà utilitzar amb caràcter esportiu i ús públic.  
Obres, usos i aprofitaments no forestals:  
1. En el terreny forestal seran compatibles les obres, els usos i els aprofitaments previstos en la legislació urbanística que complisquen, almenys, els requisits que s'hi estableixen, segons tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit, així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent.  
2. Podrà autoritzar-se la construcció de les infraestructures necessàries per al subministrament de serveis ambientals de regulació i de gestió, si estan incloses en un pla tècnic de gestió forestal aprovat.  
  
3. Podran ser susceptibles de rehabilitació les edificacions que mantinguen una estructura que les faça identificables com a tals i complisquen amb els requisits de propietat que exigeix la normativa vigent de sòl no urbanitzable.  
En terreny forestal estratègic es complirà el que s'estableix en l'article 5 de la Llei 43/2003, de muntanyes.  
Zona rural protegida natural parc natural (ZRP-NA-PN). S'inclou en el Parc Natural de Penyagolosa. Fa referència al fet que està inclòs en el Parc Natural de Penyagolosa, però no indica explícitament que seguirà la normativa sectorial que s'hi estableix.  
Només s'indica que no es permetran tancats de parcel·les.  
Zona rural protegida natural llits i barrancs (ZRP-NA-CB): el que s'ha assenyalat en plànols d'ordenació i, en tot cas el, que estiga a menys de 15 m de l'eix dels llits. Prohibit: qualsevol mena d'edificació, els usos industrials, abocadors, depòsits de material i emmagatzematge de material o vehicles a l'aire lliure i estacions de servei de carburants. A més, seguiran el règim de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
Zona rural protegida natural cultural-arqueològica (ZRP-NA-CA).  
Zona rural protegida natural cultural-costumista (ZRP-NA-CC): sòl amb significat històric, religiós i paisatgístic. Inclou via pecuària. S'ha de conservar de qualsevol actuació urbanitzadora. No es permet el tancat de parcel·les.  
Zona rural protegida habitatge tradicional (ZRP-RE-VT). S'integren diversos assentaments com a sòl urbà consolidat, però amb una urbanització que haurà de completar-se mitjançant plans detallats a posteriori. Per a un millor estudi detallat de la parcel·lació i l'estructura global dels nuclis, així com les característiques intrínseques d'aquests, s'haurà de formular un pla especial. En el municipi de Xodos trobem tres àrees de nuclis d'habitatge tradicional:  
- Mas de Gargant, amb una superfície de 27.845,88m²  
- Mas de Malusa, amb una superfície de 8.783,25m²  
- Mas de la Savina, amb una superfície de 7.251,64m²  
L'ús característic majoritari és l'ús residencial. Es permet en aquest sòl la rehabilitació únicament. L'ús dominant és el residencial, que es pot compatibilitzar amb l'agrícola.  
Queda terminantment prohibit l'ús industrial, abocadors, depòsits de material o emmagatzematge de material o vehicles a l'aire lliure. No estan permeses les estacions de servei de carburants. No està permesa la construcció de nous edificis en els diferents masos. Només estarà permesa l'adequació dels habitatges presents a les actuals condicions necessàries de salubritat; així com la rehabilitació d'aquestes, amb la conservació del seu ús previ.  
Zona rural protegida natural vies pecuàries (ZRP-NA-VP).  
Zona rural protegida per afeccions al sistema de comunicacions (ZRP-AF-SC). Serà aplicable una franja de 25 m a cada costat de la CV-171, perquè pertany a la xarxa local de la Diputació.  
Zona rural protegida natural protecció paisatgística del casc (ZRP-NA-PPC) en els voltants del nucli urbà de Xodos. Tindrà la finalitat de conservar els valors actuals i d'actuar d'amortiment i protecció del centre històric, per a evitar futures ampliacions de sòl.  
  
  
  
  
  
  
B.3.3 Modificacions principals introduïdes respecte al planejament vigent:  
Respecte al planejament vigent les principals diferències són les següents:  
El planejament actual és una delimitació de sòl urbà, de manera que en la zonificació del terme municipal es diferencia únicament la classificació de sòl urbà, circumscrit al nucli de població i la resta es classifica com a sòl no urbanitzable.  
Els creixements de la proposta de pla general consisteixen en:  
- Increment del sol urbà actual (destinat a ús residencial), aproximadament 1.000 m².  
- La classificació com a sòl urbanitzable d'una superfície aproximada de 7.000 m² de residencial (sector «el Molí») al costat del nucli urbà actual, 29.593 m² de dotació xarxa primària i 2.000 m² d'industrial (sector «artesanal»).  
El Pla general estructural efectua una proposta de zonificació de sòl no urbanitzable, actualment no zonificat, per ser un projecte de delimitació de sòl urbà en diferents qualificacions com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida), i distingeix dues grans zones: una zona rural protegida de protecció paisatgística, que coincideix bàsicament amb l'àrea de protecció paisatgística del PORN del massís de Penyagolosa, entorn del nucli urbà principal, i una zona rural de protecció forestal, muntanya d'utilitat pública, pasturatge matoll, etc., que coincideix amb l'àrea de protecció ecològica del PORN.  
C. Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració  
En la documentació remesa s'aporten els informes i al·legacions rebudes en el procés d'informació pública i les consultes. Tant en el certificat d'aprovació provisional com en l'expedient d'avaluació ambiental s'indica com s'han tingut en compte les al·legacions i informes rebuts.  
L'apartat sisé de l'estudi ambiental i territorial estratègic és relatiu al Pla de participació pública.  
C.1. Fase de posada a la disposició del públic i de consulta a les administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Durant el termini d'exposició al públic es van presentar quatre al·legacions, es van estimar i es van recollir en els plànols d'ordenació o es va corregir el grafiat d'edificacions.  
Com a resultat d'aquesta fase es van obtindre els informes i les al·legacions de les administracions afectades següents:  
  
Data d'informe Administració pública consultada  
03.03.15 Servei Territorial d'Agricultura; Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
14.05.15 Iberdrola Distribución Eléctrica  
30.04.15 Director general d'Energia  
09.03.15 Subdirecció General d'Indústria  
17.02.15 Subdirector general d'Emergències i Planificació  
26.03.15 Servei de Vida Silvestre  
26.03.15 Servei d'Ordenació del Territori  
18.02.15 Subdirecció General de Comerç i Consum  
09.12.15 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
20.04.15 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
02.03.15 Diputació Provincial de Castelló  
23.09.15 Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
22.09.15 Direcció General de Patrimoni i Cultura  
20.02.15 Secció de Planificació Territorial; Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques.  
26.02.15 Secció de Sanitat Ambiental  
14.05.15 Servei d'Infraestructures; Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació  
06.03.15 EPSAR  
  
  
En la documentació presentada s'adjunten els informes i al·legacions presentats, així com la resposta a aquests. Dels informes rebuts es destaca el següent:  
- Servei Territorial d'Agricultura de Castelló: indiquen la necessitat d'establir una nova classificació que preveja tant les explotacions agropecuàries en el vessant agrícola/ramader, construccions noves/existents i regadiu/secà. Per exemple, s'entenen excessives les superfícies de parcel·la exigides i tampoc s'ha previst l'ampliació possible de construccions agropecuàries existents.  
- Iberdrola Distribución Eléctrica: efectua consideracions respecte a les normes que cal seguir en relació amb les infraestructures elèctriques.  
- director general d'Energia: s'indica que s'ha de complir estrictament la normativa urbanística respecte als perímetres de protecció, cartografia de recursos minerals existents en el terme municipal, i l'article 122 de la llei de mines vigent.  
- Subdirecció General d'Indústria: no realitza al·legacions i recorda la necessitat de complir la legislació vigent.  
- Subdirector general d'emergències i planificació: indica una sèrie de correccions que cal efectuar en la documentació respecte als riscos.  
  
- Servei de Vida Silvestre: s'indica que el planejament proposat no causarà afeccions negatives a la Xarxa Natura 2000, ni a hàbitats protegits, ni a espècies catalogades.  
- Servei d'Ordenació del Territori: s'indica que la versió preliminar no es troba afectada per risc d'inundació.  
- Subdirecció General de Comerç i Turisme: realitza una valoració positiva del pla, indicant que s'ajusta als principis de la normativa de referència en la matèria.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: s'efectuen consideracions respecte a la revisió de l'estudi de paisatge (procés de participació pública, unitats de paisatge i recursos paisatgístics, catàleg de paisatge per al catàleg de proteccions, infraestructura verda, programes de paisatge i normativa paisatgística), integrant les determinacions d'aquest en el pla.  
Efectua consideracions respecte a la compatibilitat del model proposat amb els objectius i criteris estratègics de paisatge en relació amb els sòls urbans «nucli d'habitatge tradicional» (ajustar delimitació a sòls transformats que absorbeixen la franja de protecció d'incendis), al sòl residencial del sector el Molí (límit urbà proposat inadequadament), PJL (no sòl urbanitzable en pendents superiors a 50 %, estudi de nova ubicació), sòl dotacional dispers en sòl no urbanitzable (no considerada necessària ni justificada la classificació com a sòl urbanitzable) i zonificació de sòl no urbanitzable (s'observa una desprotecció de sòls forestals).  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: informa desfavorablement els efectes previstos en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües. Es ressalta que el sostre poblacional és de 439 habitants i s'indica que no consta cap inscripció en el Registre d'aigües, ni la tramitació de cap concessió per al dret a l'ús privatiu de les aigües per a proveïment, sense acreditar-se la disponibilitat de recursos hídrics.  
  
- Diputació Provincial de Castelló: s'indica la necessitat de modificar els plans per a ajustar el traçat de la carretera CV-171 a l'estat actual.  
  
- Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: informa desfavorablement i indica la necessitat de reserva viària per a la futura millora de la intersecció de la carretera CV-171 i el carrer Sant Joan de Penyagolosa, i estudiar una zona de reserva viària per a una futura variant pel nord del nucli urbà de la carretera CV-171.  
- Direcció General de Patrimoni i Cultura: informa desfavorablement i ressalta una sèrie de deficiències que cal corregir.  
- Secció de Planificació Territorial (ara Servei d'Ordenació del Territori): es remeten a informe anterior, atés que amplien el sòl urbà per a incloure-hi els masos aïllats en aquest i s'indica que no queda clara la destinació i ubicació del sòl urbanitzable qualificat de dotació de xarxa primària amb 23.509,97 m².  
En l'anterior informe, de 15 d'abril de 2011, s'indicava en síntesi el següent:  
- L'índex de creixement màxim de sòl residencial recomanat per l'ETCV és del 21,83 %, índex que, aplicat al sòl computable residencial (segons la directriu 85) i del corresponent increment de flexibilitat del 100 %, que haurà de ser justificat, dona una superfície màxima de creixement possible de 24.751 m² de nou sòl segellat. La classificació del sòl actual té com a sòl urbà 33.675 m², i la proposta considera aquesta superfície com a sòl urbà i un sector urbanitzable que limita amb el nucli urbà de 7.119 m². Es preveu un sòl no urbanitzable comú de nuclis d'habitatge dels tres masos: Gargant, Malusa i de la Savina, amb un total de 43.881 m². En la proposta apareix un sòl urbanitzable dotacional de xarxa primària de 29.838,26 m², la ubicació i la destinació del qual es desconeixen.  
- Quant al creixement previst per al sòl destinat a activitats econòmiques, l'ETCV considera acceptable una extensió que no supere el 20 % del nou sòl total planificat, que donaria una superfície màxima de 3.093 m² en la consideració d'un coeficient de flexibilitat degudament justificat, podria duplicar aquest valor. La proposta preveu un sector artesanal industrial de 2.129 m².  
- Secció de Sanitat Ambiental: fa referència a normativa.  
- Servei d'Infraestructures, Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació: informen favorablement condicionat al fet que les parcel·les que es proposen com a equipament d'ús educatiu complisquen els requisits i les normes urbanístiques establides en l'annex I del Decret 104/2014.  
- EPSAR: estableix una sèrie de condicionants entre els quals es destaca la zonificació i ordenació de l'àmbit afectat a la infraestructura de sanejament.  
C.2 Fase de consulta a les administracions afectades realitzada per l'òrgan ambiental  
Una vegada presentada la sol·licitud d'emissió de la DATE, aquest òrgan ambiental va realitzar consultes a les administracions que va considerar necessari per a confirmar que les consideracions efectuades s'havien incorporat correctament.  
  
Dels informes rebuts es poden destacar els aspectes següents:  
  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
30.09.16   
  
  
14.02.2017  
11.07.2017 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
\* Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
\* Servei de Gestió i Ordenació Forestal  
23.07.19   
  
30.04.20 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
\* Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
27.01.20 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
\* Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló (acústica)  
30.09.16   
23.10.2020  
05.10.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat.  
30.09.16   
  
30.01.17 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
\* DG de Cultura i Patrimoni.  
30.09.16 24.10.16 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
  
  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals:  
- Informe de data 30.04.2020: efectua una anàlisi detallada en què s'indica que persisteixen deficiències importants respecte a anteriors informes, que es concreten en el punt 2 de l'informe:  
1. El creixement poblacional que passa de 122 a 439 habitants, s'estima que no està prou justificat. Es pretén justificar amb les visites al parc i es compten les visites globals al parc, quan l'entrada a aquest s'efectua per diversos municipis. El proveïment d'aigua al poble presenta problemes a l'estiu i es proposa passar de 13.578 m³/any a 48.289 m³/any.  
2. Sector urbanitzable «Sector artesanal (ZND-IN)»: es localitza en una zona difícilment compatible amb l'ordenació del PORN de Penyagolosa, l'àrea de protecció ecològica (APE). L'article 94.2.a del PORN reserva aquesta àrea als usos ramaders, cinegètics i forestals, i l'article 67.3 remet a l'estudi cas per cas de cadascuna de les activitats que cal implantar (amb els problemes consegüents a posteriori). Es considera que hi ha zones en l'àrea de protecció paisatgística clarament més favorables, per la qual cosa s'informa negativament el sector.  
3. Monument natural del camí dels Pelegrins. En la majoria de la documentació no apareix el ramal secundari que travessa el nucli urbà i que fora del nucli urbà està protegit com a monument natural.  
  
4. S'indica que respecte a l'adequació del Pla general en l'àrea de protecció ecològica hi ha inconvenients seriosos, una sèrie de qüestions que cal modificar en les fitxes de planejament del sòl no urbanitzable. En primer lloc, ressalta que en l'ordenació del PORN possiblement no es va considerar que hi ha alguns nuclis de cases distribuïts pel terme municipal (Gargant, la Lloma, Malusa, etc.), que probablement haurien d'haver rebut una altra mena de classificació, per exemple, àrea de protecció paisatgística. En qualsevol cas, indica que excepte l'àrea edificada del nucli urbà i l'àrea de protecció paisatgística que ho engloba, tota la resta del terme municipal (amb excepció del mas de Sanaüja, que és zona de protecció), està dins de l'àrea de protecció ecològica.  
  
4.1. Zona rural protegida forestal (ZRP-FO): aquesta zona se situa en l'àrea de protecció ecològica del PORN. No es consideren compatibles les noves construccions d'habitatges rurals vinculades a usos forestals, ramaders o cinegètics en àrees de protecció ecològica, i tampoc són compatibles les obres, construccions i infraestructures relacionades amb el sector turístic que es recullen en la fitxa.  
4.2. Zona rural protegida natural cultural-costumista (ZRP-NA-CC): la fitxa hauria de referir-se a l'espai natural protegit del monument natural del camí dels Pelegrins i, en canvi, es refereix a una sèrie de vies pecuàries. L'ús cicloturista pot estar restringit per la normativa sectorial, com així passa en la normativa de circulació de vehicles (motoritzats o no) per terrenys forestals. D'acord amb el PORN, les proves esportives amb vehicles no són autoritzables.  
4.3. Zona rural protegida vies pecuàries (ZRP-NA-VP). Com a norma general, les vies pecuàries no s'asfaltaran ni formigonaran. L'ús cicloturista pot estar restringit per la normativa sectorial, com així passa en la normativa de circulació de vehicles (motoritzats o no) per terrenys forestals. D'acord amb el PORN, les proves esportives amb vehicles no són autoritzables.  
4.4. Zona rural protegida natural de protecció paisatgística (ZRP-NA-PP): coincideix aproximadament amb l'àrea de protecció paisatgística del PORN. L'habitatge rural de nova construcció vinculat a l'explotació forestal no té raó de ser perquè es tracta d'una zona molt pròxima al nucli urbà. El PORN només permet en l'àrea de protecció paisatgística les edificacions lligades a l'activitat agrícola, ramadera forestal, cinegètica i d'ús públic, i el que es proposa és permetre construccions d'habitatge rural vinculades a l'explotació forestal.  
  
4.5. Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG): s'enclava bàsicament en l'àrea de protecció ecològica (APE). Els usos següents no són compatibles amb el PORN:  
- Habitatge unifamiliar en parcel·la d'1 ha.  
- Habitatge rural vinculat a explotació agrícola en parcel·la d'1 ha.  
  
- Activitats terciàries o de serveis de restauració o hotelers.  
- Centres esportius, recreatius, turístics o d'oci.  
4.6. Zona rural protegida pasturatge-matoll (ZRP-PM), zona rural protegida herbassar (ZRP-H), zona rural protegida forestal bosc de plantació (ZRP-FO-BP), zona rural protegida prat (ZRP-PA), zona rural protegida matoll (ZRP-M), i zona rural protegida forestal muntanya d'utilitat pública (ZRP-FO-MUP), se situen en l'àrea de protecció ecològica i, per tant, no és compatible l'habitatge rural vinculat a l'explotació forestal i tampoc estaran permeses les explotacions mineres.  
  
5. En relació amb el sòl no urbanitzable protegit de la zona urbanitzada residencial habitatge tradicional (ZRP-RE-VT), es ressalta la contradicció en la documentació respecte a aquesta, pel fet que en la fitxa de planejament es parla d'un ús residencial i de rehabilitació d'edificacions, mentre que en un apartat de la memòria justificativa se'ls considera sòl urbà consolidat que s'haurà d'urbanitzar mitjançant un pla especial. Aquestes zones se situen en l'àrea de protecció ecològica i, en conseqüència, malgrat que alguns masos puguen rehabilitar-se en condicions determinades, aquesta mena de sòl no té raó de ser perquè l'ús residencial no és compatible amb l'àrea de protecció ecològica.  
  
. Confederació Hidrogràfica del Xúquer: en relació amb els llits s'indica que estan classificats adequadament per a complir el que s'estableix en la legislació i recorda la normativa que cal seguir, també respecte a les aigües residuals. Pel que fa al règim de corrents, indica que els sòls urbans i urbanitzables no presenten risc d'inundació i estan fora de la zona de policia de llit públic, i recorda la normativa que cal seguir respecte a les zones de flux preferent.  
En relació amb la disponibilitat de recursos hídrics, s'indica que les masses d'aigua subterrània de la zona es troben en bon estat quantitatiu. S'indiquen les pautes que cal seguir per a facilitar la compatibilitat entre el planejament urbanístic i l'hidrològic. S'informa que, segons els antecedents que té l'Ajuntament de Xodos, té en tramitació inicial un expedient per a obtindre el dret a l'ús privatiu de les aigües per a proveïment.  
  
«Pel que fa a l'increment de demanda de recursos hídrics, a l'efecte de l'emissió de l'informe de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, prèviament a l'aprovació de l'instrument de planejament, s'haurà de justificar aquest increment i acreditar la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre aquesta demanda».  
. El Servei d'Ordenació i Gestió Forestals, per mitjà de l'informe forestal remés per la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria de data 11.01.2017: es realitzen una sèrie de consideracions en relació amb la modificació de la documentació presentada fonamentalment relacionades amb les vies pecuàries.  
. Direcció General de Cultura i Patrimoni (30.01.2017): informa desfavorablement fins que no s'atenguen les exigències i determinacions de l'informe patrimonial. L'informe es refereix en una part important a les correccions que cal realitzar en el catàleg de béns i espais protegits, però també fa referència a les modificacions que s'han de dur a terme en l'estudi ambiental. En concret, s'indica el següent:  
. El sòl la qualificació del qual passe de rústic a urbà o urbanitzable en el nou Pla general quedarà subjecte a l'informe previ i vinculant a què es refereix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i requerirà una prospecció arqueològica prèvia abans del desenvolupament urbanístic.  
. Les àrees de sòl que en el Pla general en vigor figuren com a sòl urbanitzable, però que encara no s'hagen desenvolupat urbanísticament, requeriran una prospecció arqueològica prèviament al seu desenvolupament, sempre que aquesta actuació arqueològica no s'haja realitzat amb anterioritat.  
. Qualsevol actuació que s'execute en sòl no urbanitzable requerirà una prospecció arqueològica prèviament a l'aprovació en la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Per part de l'Ajuntament, es va remetre posteriorment un informe favorable, de 29.10.2020, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, la memòria de la prospecció arqueològica. La referida prospecció ha posat de manifest que hi ha setze jaciments arqueològics més.  
Cal tindre en compte que aquest informe es refereix, d'una banda, al catàleg de béns i espais protegits i, d'altra banda, segons s'hi indica, només als elements arqueològics i no als béns arquitectònics ni etnològics.  
. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (23.10.2020): s'indiquen les modificacions que cal realitzar en l'estudi de paisatge, així com en la documentació normativa del pla i que són relatives, en síntesis:  
A. Caracterització i valoració del paisatge:  
- Participació pública: justificar el procés amb la incorporació a la valoració del paisatge de les conclusions d'aquest.  
- Unitats de paisatge i recursos paisatgístics: aportar més caracterització del paisatge amb la justificació de les modificacions que es realitzen i la supressió de les contradiccions detectades entre les diferents classes de documents, i incorporar en la valoració els resultats de la participació pública.  
B. Infraestructura verda: les correccions de l'apartat A podrien permetre més concreció i ajust en la delimitació de la infraestructura verda a escala municipal (podria identificar-se alguna àrea de valor inferior perquè en la proposta tot el municipi s'inclou en la infraestructura verda). Ha de tindre's en compte que la normativa reguladora de sòls de la infraestructura verda ha de ser coherent amb aquesta condició, així com amb el caràcter i el valor de les unitats de paisatge i amb la inclusió d'aquestes en el PORN, amb el manteniment de l'estructura, la funcionalitat i el caràcter obert d'aquestes.  
Quant a la infraestructura verda de l'entorn urbà, s'ha ampliat d'escala el pla però no s'ha augmentat la definició d'aquesta, això és, dels espais lliures de la zona urbana, els recursos paisatgístics i els espais i recorreguts de connexió.  
C. Una vegada es revise la caracterització i valoració del paisatge s'han d'incloure en les fitxes del catàleg de paisatge totes les unitats de paisatge i recursos d'alt o molt alt valor paisatgístic, i en els casos que ja estiguen inclosos en la secció cultural poden incloure's en aquesta, sempre que en les fitxes s'identifiquen els valors paisatgístics específics que cal preservar en cada cas.  
E. Normes d'integració paisatgística: ha de revisar-se la normativa urbanística referent a la integració lumínica, i en concret la repercussió paisatgística de les solucions c i d, s'han d'indicar mesures per a la correcta integració, així com el que s'indica en el punt següent respecte del sector «el Molí».  
F. En relació amb la compatibilitat del model proposat amb els objectius i criteris estratègics de paisatge:  
a) S'ha d'ajustar la delimitació dels sòls urbans «nucli d'habitatge tradicional (NVT)» als sòls transformats per les actuacions tradicionals d'aquests i que compten amb les exigències més senzilles d'urbanització (en particular, no queda justificada la delimitació del mas de Gargant i del mas de Malusa, que excedeix àmpliament l'assentament d'ambdós)  
  
Es revisarà la fitxa de la zona urbanitzada residencial d'habitatge tradicional ZUR-RE-VT, perquè es prohibeix, de manera coherent amb el caràcter paisatgístic de la zona, l'ús industrial, al mateix temps que s'estableixen condicions per a la implantació d'usos industrials i productius.  
b) Sòl urbanitzable residencial sector «el Molí»: s'han de fixar criteris per al desenvolupament que garantisquen «que les noves peces de creixement mantinguen les característiques morfològiques de les àrees urbanes existents, especialment la continuïtat de la trama urbana i les tipologies arquitectòniques en relació amb la disposició de les edificacions, les volumetries, les altures i els colors».  
c) Sobre el sòl dotacional amb destinació a equipaments dispersos pel sòl no urbanitzable, es reitera que no es considera necessària ni justificada la classificació com a urbanitzable, perquè estan situats, a més, en l'àrea de protecció ecològica del PORN.  
d) Zonificació del sòl no urbanitzable (delimitació i normativa):  
  
- Una vegada revisada la delimitació de les unitats de paisatge d'acord amb l'informe, s'adequarà la regulació d'usos al caràcter i valor paisatgístic de cada zona. En aquest sentit, cal indicar, per exemple, que es proposen set qualificacions diferents per a terrenys forestals, amb delimitacions que no es justifiquen des de criteris paisatgístics (unitats de paisatge), i una regulació dels usos i aprofitaments del sòl no urbanitzable que no defineix amb claredat els usos urbanístics predominants, permesos i prohibits en cada zona, la qual cosa en dificulta la interpretació.  
- No són compatibles amb la infraestructura verda i el paisatge que envolta el nucli de Xodos (ZRP-NA-PP) els usos d'habitatge i industrials de nova implantació, incloent-hi els de transformació del sector primari, així com les explotacions mineres i les pedreres.  
. Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat: informe favorable des del punt de vista del planejament viari per esmenar-se l'esmentat en el primer informe; no obstant això, haurà de disposar d'informe favorable de la Diputació de Castelló, titular de la CV-171.  
D. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
- Creixement. ETCV: d'acord amb la memòria justificativa, la població actual en el moment de redacció d'aquesta eren 122 habitants; la potencial del sòl urbà, 71 habitants; la potencial del sòl urbanitzable proposat, 246 habitants, i la potencial total, 439 habitants. La superfície de sòl residencial urbanitzable proposat és una mica més de 7.000 m².  
D'acord amb els informes reflectits en aquesta DATE relatius al compliment de l'ETCV, els creixements plantejats tant en residencial com en activitats econòmiques compleixen amb els límits establits.  
  
- Proveïment d'aigua: es realitza actualment per mitjà de pou, depòsit i brollador. La memòria justificativa indica un consum actual de 13.578 m³/any i amb la proposta realitzada l'increment seria de 34.711 m³/any, la qual cosa situaria el consum total previst en 43.289 m³/any.  
D'acord amb l'últim informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, l'estat quantitatiu de les masses d'aigua subterrània és bo i s'ha iniciat la tramitació per l'Ajuntament del dret d'ús privatiu d'aigües per al proveïment a la població. En conseqüència, en principi seria possible un ús compatible amb la conservació dels recursos d'aigua, encara que l'aprovació definitiva del Pla General depén que finalment s'obtinga l'informe favorable de la CHX respecte a l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües.  
- Gestió de residus: d'acord amb la memòria justificativa, la producció total de residus sòlids urbans és de 148 kg/dia, els residus futurs per al creixement plantejat de 665 kg/dia i els totals de 814 kg/dia. La gestió dels residus la realitza l'empresa FOBESA.  
S'ha previst una superfície per a un ecoparc en el sud del nucli de població.  
. Aigües residuals: malgrat el que s'ha indicat en la memòria justificativa, hi ha una EDAR de construcció recent i les dades de cabal de projecte de 63 m³/dia, amb un cabal de 12 m³/dia amb dades de funcionament de 2019 i una població servida de 27 habitants equivalents (informació obtinguda en la pàgina web de l'EPSAR).  
D'acord amb l'informe de l'EPSAR de 2015, estava previst un sistema públic de sanejament i depuració amb un cabal de disseny de 63 m³/dia, i el cabal previst en la versió proposada del pla generaria 75,90 m³/dia, superior al previst.  
En conseqüència, d'una banda, és necessari complir amb els condicionants establits en l'informe de l'EPSAR i incorporar-los al pla; d'altra banda, cal condicionar el desenvolupament del sector residencial a la justificació de la capacitat de tractament suficient.  
Per a evitar impactes ambientals significatius relatius a la generació de residus i al consum de recursos pel desenvolupament del sòl residencial, es considera necessari que en la fitxa de planejament del sector el Molí s'establisca com a condició per al desenvolupament la justificació adequada de la capacitat de tractament de les aigües residuals i la gestió dels residus.  
- Ordenació d'usos i adequació a la normativa del PORN i a la del monument natural del camí dels Pelegrins de les Useres: d'acord amb l'últim informe del director conservador del Parc Natural de Penyagolosa reflectit en aquesta DATE, hi ha una sèrie d'inconvenients en relació amb l'adequació de la proposta al PORN del parc natural relatius fonamentalment a la incompatibilitat d'usos proposats amb el que s'estableix en la normativa del PORN, especialment referent a l'àrea de protecció ecològica del PORN, i que es detallen en el seu informe.  
  
En conseqüència, s'estima necessari establir una sèrie de determinacions que en garantisquen l'adequació referida.  
Cal tindre en compte també el que s'ha indicat pel director conservador del parc natural en el seu informe, que en l'ordenació del PORN possiblement no es va considerar que hi ha alguns nuclis de cases distribuïts pel terme municipal (Gargant, la Lloma, Malusa, etc.), que probablement haurien d'haver rebut una altra mena de classificació, com per exemple, àrea de protecció paisatgística.  
. Paisatge: el valor del paisatge de Xodos a escala supramunicipal és elevat, la totalitat del terme municipal s'emmarca en el paisatge de rellevància regional PRR05 «Benassal. Massís del Penyagolosa i entorn de Vistabella» i en l'àmbit del PORN del Parc Natural del Penyagolosa, que a Xodos estableix una zonificació del sòl definida per les categories d'ordenació següents: zona de protecció (parc natural) i zona d'influència, amb una àrea de protecció ecològica i una àrea de protecció paisatgística al voltant del nucli de Xodos i l'àrea edificada d'aquest.  
D'acord amb l'últim informe del servei d'infraestructura verda i paisatge, és necessari efectuar una sèrie de correccions en la proposta del pla per a evitar efectes negatius significatius en el paisatge, fonamentalment en la regulació d'usos i en la delimitació de zones.  
  
. Altres qüestions respecte a l'ordenació d'usos:  
Revisades les fitxes de planejament i gestió i la normativa urbanística presentada, es comproven discrepàncies en els usos permesos i prohibits entre ambdues. En conseqüència, s'estima que han de revisar-se les fitxes de manera que els usos permesos o no permesos s'ajusten al que s'ha establit en el text de la normativa i als condicionants i modificacions conseqüència d'aquesta DATE.  
Per exemple: en la fitxa de planejament i gestió del ZRP-AG, es consideren usos compatibles l'habitatge unifamiliar en parcel·la d'1 ha, les activitats terciàries o de serveis de restauració, hotelers i els centres esportius, recreatius, turístics o d'oci. No obstant això, tots aquests usos no estan reflectits en la normativa urbanística, tan sols l'habitatge rural vinculat a l'explotació. A més, cap d'aquests usos està permés pel PORN perquè està situant en l'àrea de protecció ecològica.  
  
D'altra banda, en les fitxes de planejament hi ha contradiccions, com reflecteix l'informe del servei d'infraestructura verda i paisatge, en la ZRP-NA-PP, per prohibir-se l'ús industrial, però alhora establir condicions per a la realització d'aquest.  
Pel que fa a la normativa urbanística, hi ha contradiccions que han d'eliminar-se:  
- En la ZRP-FO s'indica expressament que es prohibeixen els usos extractius i, tanmateix, més endavant s'indica que, pel que fa als recursos minerals, s'atendrà el que es disposa en l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada. Aquest paràgraf ha d'eliminar-se perquè les explotacions mineres no estan permeses en l'àrea de protecció ecològica, d'acord amb la normativa del PORN.  
  
Les mateixes consideracions s'efectuen per als sòls: ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M i ZRP-AG, que són sòls situats en l'àrea de protecció ecològica.  
. En els sòls següents, ZRP-NA-P, ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M, en l'apartat d'obres, usos i aprofitaments no forestals s'indica el següent:  
«1. En el terreny forestal seran compatibles les obres, els usos i els aprofitaments previstos en la legislació urbanística que complisquen, almenys, els requisits que s'hi estableixen segons tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit, així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent«.  
  
«A més dels usos i serveis previstos en la normativa urbanística i territorial vigent», en relació amb les disposicions urbanístiques en terreny forestal estratègic.  
En els dos casos la redacció és confusa, i dona peu a interpretar que hi és compatible qualsevol mena d'ús, tenint en compte a més que en el planejament proposat no hi ha sòl no urbanitzable comú. Els usos que es proposen en aquestes zones han d'ajustar-se als que s'estableixen com a tals en la normativa del PORN per a l'àrea de protecció ecològica, que poden ser més restrictius, però no menys.  
- En la normativa urbanística proposada no s'observa cap diferència en relació amb els sòls següents, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA i ZRP-M, per la qual cosa s'estima que haurien d'unificar-se.   
- En la normativa del ZRP-NA-PN: encara que es fa referència al parc natural, s'estima necessari que s'indique expressament que els usos i activitats s'ajustaran als permesos en el parc natural esmentat i la normativa sectorial de regulació.  
- En els plànols d'ordenació es localitzen i s'indiquen els dotacionals dispersos en el sòl no urbanitzable i la tipologia concreta en la majoria: ecoparc, EDAR, depòsits, etc., que ascendeixen a una superfície aproximada de 29.000 m².  
- Patrimoni cultural: tenint en compte els informes remesos en relació amb aquest factor ambiental, s'estima necessari per a evitar efectes ambientals significatius sobre aquest, que prèviament a l'aprovació definitiva del Pla general s'obtinga un informe de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció patrimonial del pla, atés que l'últim informe favorable es refereix només al catàleg de protecció de béns i espais protegits, i no específicament al Pla general (a la compatibilitat entre aquest i el catàleg de proteccions), i a més només als elements arqueològics i no als etnològics ni arquitectònics.  
- Acústica: s'ha presentat un estudi acústic en el qual s'analitzen els possibles impactes acústics amb la comprovació dels mesuraments efectuats que no sobrepassen els nivells permesos. Es ressalta que es tracta d'un municipi en el qual la carretera acaba i el trànsit és escàs. Es conclou amb la indicació que no és necessària l'adopció de mesures correctores.  
- Masos tradicionals: en els plànols d'ordenació es localitzen els nombrosos masos tradicionals del municipi en diferents tipus de sòl. Tres d'aquests hi són en la proposta de Pla General a les ZRP-RE-VT, en què es permet l'ús tradicional i es permet la rehabilitació dels masos. No obstant això, la documentació presentada no realitza una anàlisi detallada i específica respecte a l'estat actual, usos i activitats, entorn, accessibilitat, etc.  
Els masos esmentats es troben dispersos per gran part del municipi, molts en l'àrea de protecció ecològica (APE). La situació i característiques d'aquests és diferent perquè alguns se situen en un entorn agrícola, o amb fàcil accés des de vies de comunicació, amb diferent grau de conservació, etc.  
Tenint en compte els objectius del PORN en relació amb la conservació, millora i posada en valor del paisatge rural (article 33 i següents) i del patrimoni cultural (article 38 i següents), així com el règim d'instal·lacions turístiques (art. 71) i d'activitats urbanístiques i d'edificació (articles 75 i 76), el règim d'usos de l'APE i l'informe del director conservador del Parc Natural del Massís de Penyagolosa, en l'àrea de protecció ecològica respecte als masos tradicionals d'aquesta DATE estima el següent:  
1. En els casos en què l'ús com a habitatge es desenvolupe en l'actualitat i les edificacions siguen legals, aquest podrà continuar donant-se, i es podran realitzar les reformes i rehabilitacions d'acord amb el que s'estableix en el PORN.   
2. Respecte a la rehabilitació per a l'ús d'habitatge d'aquests masos tradicionals en què aquest ús es va donar en el passat, serà necessari l'informe previ favorable de l'òrgan competent en la gestió de l'espai natural protegit tenint en compte, entre altres circumstàncies, l'entorn, l'accessibilitat, els serveis, etc., de manera que es puga establir la compatibilitat actual d'aquest ús amb la conservació dels valors de la zona.  
  
3. L'ús com a allotjament turístic rural d'aquests masos tradicionals requerirà igualment un informe favorable de l'òrgan competent en la gestió de l'espai natural protegit igualment que en l'apartat 2 anterior, sense perjudici dels informes sectorials necessaris.  
Aquests usos (habitatge i allotjament turístic rural en els masos tradicionals existents) sota aquestes condicions s'estima que poden afavorir la conservació del patrimoni rural i cultural i ser compatibles en alguns casos amb la conservació dels valors ambientals de la zona.  
  
- Cal tindre en compte que l'article 35.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, estableix que els PORN prevaldran sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física.  
Aquest precepte haurà d'incloure's en la normativa urbanística com a recordatori i com a mesura preventiva per a evitar que la interpretació de la normativa urbanística que s'aprove puga contravindre el que s'estableix en el PORN o que alguna de les condicions o regulacions de la normativa puguen contravindre'l en algun sentit.  
E. Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'EATE s'han inclòs les mesures de seguiment i vigilància (apartat 9) amb l'establiment de la realització d'un informe preliminar i de diferents informes durant la fase d'aplicació del pla, amb la realització d'un informe anual.  
S'incorporen igualment indicadors ambientals de seguiment.  
En l'apartat 10, es detalla també el règim de vigilància que es durà a terme amb un informe final i amb informes de seguiment periòdics.  
  
En l'EATE s'ha presentat un esborrany del seguiment que cal realitzar amb indicadors que utilitzen en part els del document de referència. S'estima, respecte a les mesures de seguiment, que és necessari afegir als indicadors apuntats en l'EATE els que s'han indicat en el document de referència, llevat que de manera justificada es puga excloure algun d'aquests. Prèviament a l'aprovació del pla, s'elaborarà el pla de vigilància i seguiment que l'EATE indica que es desenvoluparà, i s'estima necessari respecte als informes de seguiment elaborar un informe a l'inici i un altre al final del pla, i un cada quatre anys, per a permetre veure l'evolució d'aquest amb la utilització dels indicadors.  
En l'EATE s'estableixen mesures correctores generals i altres més específiques respecte a l'ocupació del territori, mesures per a les obres i fase de funcionament (apartat 9). Es tracta de mesures fonamentalment de projectes, que es consideren acceptables ambientalment en línies generals, però que hauran d'incorporar-se a la normativa urbanística per a assegurar-ne l'exigència de compliment.  
F. Acord d'emissió. Determinacions finals  
Segons el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que s'han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental aquesta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de l'Ajuntament de Xodos, presentat per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de l'aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Prèviament a l'aprovació del pla deurà:  
1.1. Obtindre l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, amb la justificació de l'increment i acreditar la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda.  
1.2. Obtindre un informe de la Conselleria de Cultura en relació amb tots els elements del patrimoni cultural (i no sols respecte als arqueològics), i respecte a la compatibilitat del Pla general amb el catàleg de proteccions proposat.  
2. Ordenació d'usos i adequació a la normativa del PORN del Parc Natural del Massís de Penyagolosa i del Decret 40/2007, pel qual es declara monument natural el camí dels Pelegrins de les Useres: es duran a terme les correccions següents, i es deurà, prèviament a l'aprovació final del pla, obtindre un informe favorable de l'òrgan competent en la gestió de l'espai natural protegit:  
2.1. S'eliminarà de la proposta el «sector artesanal (ZND-IN)».  
2.2. S'inclourà en el Pla general el ramal secundari del camí dels Pelegrins.  
2.3. S'eliminarà de la zona rural protegida forestal (ZRP-FO) l'ús d'habitatge rural vinculat a usos ramaders, forestals o cinegètics.  
2.4. Respecte a la zona rural protegida natural cultural-costumista (ZRP-NA-CC), tota la documentació, fitxes incloses, haurà de referir-se a l'espai natural protegit del monument natural del camí dels Pelegrins de les Useres.  
Respecte a la normativa d'aquesta zona es corregirà el següent: l'ús cicloturista pot estar restringit per la normativa sectorial, com així ocorre en la normativa de circulació de vehicles (motoritzats o no) per terrenys forestals. D'acord amb el PORN, les proves esportives amb vehicles no són autoritzables.  
2.5. En relació amb la zona rural protegida vies pecuàries (ZRP-NA-VP). S'establiran els canvis en la normativa següents: com a norma general, les vies pecuàries no s'asfaltaran ni es formigonaran. L'ús cicloturista pot estar restringit per la normativa sectorial com així passa en la normativa de circulació de vehicles (motoritzats o no) per terrenys forestals. D'acord amb el PORN, les proves esportives amb vehicles no són autoritzables.  
2.6. Zona rural protegida natural de protecció paisatgística (ZRP-NA-PP): s'eliminarà de la normativa la possibilitat de l'habitatge rural de nova construcció vinculat a l'explotació forestal.  
2.7. Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG): els usos següents no són compatibles amb el PORN i s'eliminaran de la normativa:  
- Habitatge unifamiliar en parcel·la d'1 ha.  
- Habitatge rural vinculat a explotació agrícola en parcel·la d'1 ha.  
  
- Activitats terciàries o de serveis de restauració o hotelers.  
- Centres esportius, recreatius, turístics o d'oci.  
2.8. En la zona rural protegida pasturatge-matoll (ZRP-PM), zona rural protegida herbassar (ZRP-H), zona rural protegida forestal bosc de plantació (ZRP-FO-BP), zona rural protegida prat (ZRP-PA), zona rural protegida matoll (ZRP-M), i zona rural protegida forestal muntanya d'utilitat pública (ZRP-FO-MUP), s'ha d'eliminar l'ús d'habitatge rural vinculat a l'explotació forestal, i tampoc estaran permeses les explotacions mineres.  
2.9. La zona rural protegida residencial d'habitatge tradicional (ZRP-RE-VT) ha de modificar-se en el sentit que ha de ser un sòl no urbanitzable protegit per estar en l'àrea de protecció ecològica i adaptar els usos als permesos en aquesta àrea d'acord amb el PORN. S'haurà d'eliminar de la denominació el residencial serà ZRP-VT.  
2.10. La classificació del nou sòl urbanitzable sector «el Molí» haurà d'obtindre l'informe favorable de l'òrgan competent en la gestió de l'espai natural protegit d'acord amb l'article 75.2 del PORN.  
2.11. En l'àrea de protecció ecològica del PORN respecte als masos tradicionals en qualsevol mena de sòl s'establirà:  
1. En els casos en què l'ús com a habitatge es desenvolupe en l'actualitat i les edificacions siguen legals, aquest podrà continuar donant-se, i es podran realitzar les reformes i rehabilitacions d'acord amb el que s'estableix en el PORN.  
2. Respecte a la rehabilitació per a l'ús d'habitatge d'aquests masos tradicionals en què aquest ús es va donar en el passat, serà necessari un informe previ favorable de l'òrgan competent en la gestió del Parc Natural del Massís de Penyagolosa, tenint en compte, entre altres circumstàncies, l'entorn, l'accessibilitat, els serveis, etc., de manera que es puga establir la compatibilitat actual d'aquest ús amb la conservació dels valors de la zona.  
3. L'ús com a allotjament turístic rural d'aquests masos tradicionals requerirà igualment un informe favorable de l'òrgan competent en la gestió del Parc Natural del Massís de Penyagolosa igual que en l'apartat 2 anterior.  
2.12. S'inclourà en la normativa urbanística el precepte de l'article 35.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, que estableix que el PORN del Parc Natural del Massís de Penyagolosa prevaldrà sobre la normativa urbanística del Pla general.  
3. Paisatge: es compliran les consideracions realitzades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 23.10.2020, apartats a, b, c, e, i f, i s'obtindrà informe d'aquest servei respecte al compliment, prèviament a l'aprovació del pla.  
Respecte a l'apartat f es durà a terme el següent:  
a) S'ajustarà la delimitació dels sòls urbans «nucli d'habitatge tradicional (NVT)» als sòls transformats per les actuacions tradicionals d'aquests i que compten amb les exigències més senzilles d'urbanització.  
Es revisarà la fitxa de la zona rural protegida residencial habitatge tradicional ZRP-RE-VT, amb la prohibició de l'ús industrial i la supressió de les condicions que s'hi estableixen per a aquest ús i, d'acord amb el que s'ha indicat en l'informe d'espais naturals protegits, s'eliminarà el terme residencial i els usos d'aquest s'adaptaran als permesos en aquesta àrea d'acord amb el PORN.  
b) Sòl urbanitzable residencial «sector el Molí»: es fixaran criteris per al desenvolupament que garantisquen que les noves peces de creixement mantinguen les característiques morfològiques de les àrees urbanes existents, especialment la continuïtat de la trama urbana i les tipologies arquitectòniques en relació amb la disposició de les edificacions, les volumetries, les altures i els colors.  
c) Sòl dotacional amb destinació a equipaments dispersos pel sòl no urbanitzable: la classificació com a sòl urbanitzable es canviarà per sòl no urbanitzable.  
d) Zonificació del sòl no urbanitzable (delimitació i normativa):  
  
- S'adequarà la regulació d'usos al caràcter i valor paisatgístic de cada zona una vegada revisada la caracterització i la valoració del paisatge d'acord amb l'informe esmentat del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Sobre el sòl ZRP-NA-PP, s'eliminaran els usos d'habitatge i industrials de nova implantació, incloent-hi els de transformació del sector primari, així com les explotacions mineres i pedreres.  
4. Altres consideracions en relació amb l'ordenació d'usos:  
- Es revisaran les fitxes de planejament i gestió de manera que els usos permesos (o no) s'ajusten al que s'estableix en el text de la normativa urbanística i als condicionants i modificacions que són conseqüència de la present DATE. Igualment, se'n revisaran les fitxes de planejament i gestió per a evitar-hi contradiccions com la que s'indica en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
- Respecte a la normativa urbanística:  
- En la ZRP-FO: les explotacions mineres no estaran permeses, per la qual cosa s'ha d'eliminar la frase: «no obstant això, respecte als recursos minerals s'atendrà el que disposa l'article 197 de la Llei 5/2014 amb caràcter excepcional i de manera justificada«.  
Igualment, s'eliminarà dels sòls següents, en els quals les explotacions mineres no estaran permeses: ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M i ZRP-AG.  
- En els sòls ZRP-NA-P, ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M, en l'apartat d'obres, usos i aprofitaments no forestals s'eliminaran les frases següents:  
«1. En el terreny forestal seran compatibles les obres, els usos i els aprofitaments previstos en la legislació urbanística, que complisquen, almenys, els requisits que s'estableixen, segons tinguen la classificació de sòl no urbanitzable comú o protegit, així com els autoritzats per l'administració competent, d'acord amb la normativa vigent«.  
  
«A més dels usos i serveis previstos en la normativa urbanística i territorial vigent», en relació amb les disposicions urbanístiques en terreny forestal estratègic.  
S'introduirà el paràgraf següent: «es permetran els usos, les obres i els aprofitaments que estiguen permesos en l'àrea de protecció ecològica del PORN del parc natural, que poden ser més restrictius, però no menys».  
- En la normativa urbanística proposada no s'observen diferències respecte als sòls següents, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA i ZRP-M, per la qual cosa s'estima que deuen unificar-se, i els usos s'ajustaran al que s'estableix en l'àrea de protecció ecològica del PORN, que poden ser més restrictius, però no menys.  
. En la normativa del ZRP-NA-PN: s'indicarà expressament que els usos i activitats s'ajusten als permesos en el parc natural esmentat i la normativa sectorial de regulació d'aquest.  
5. La normativa urbanística, les DEUT i els plànols d'ordenació es corregiran i s'adaptaran a les determinacions d'aquesta DATE.  
6. Forestal: s'introduiran les correccions i modificacions en la documentació del Pla general indicades en l'informe forestal de data 11.01.2017 remés per la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta conselleria, tenint en compte les determinacions d'aquesta declaració ambiental i territorial estratègica.  
7. Aigües residuals: s'hauran de complir els condicionants establits en l'informe de l'EPSAR i incorporar-los al pla. Especialment, l'àrea de reserva contigua per a futures ampliacions o millores i una servitud de protecció en la qual s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius.  
8. Sector el Molí: en la fitxa de planejament s'estableix com a condició per al desenvolupament del sector la justificació prèvia adequada de la capacitat de tractament de les aigües residuals i la gestió dels residus.  
9. Mesures correctores i de seguiment: les mesures correctores de l'estudi ambiental i territorial estratègic s'incorporaran a la normativa urbanística.  
En relació amb el seguiment del pla, s'elaborarà el pla de vigilància ambiental al qual es fa referència en l'estudi ambiental i territorial estratègic i, respecte als indicadors de seguiment, s'incorporaran als proposats també els que es va indicar en el document de referència, i se'n poden excloure de manera justificada. Respecte als informes de seguiment, s'elaborarà un informe a l'inici i un altre al final del pla, i un cada quatre anys, per a permetre veure l'evolució d'aquest amb la utilització dels indicadors.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és procedent, es facen per via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o el programa; o bé, sense perjudici dels que es facen per via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció d'efectes si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'art 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
D'acord amb tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Xodos, havent d'incorporar-se al pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
I se certifica abans d'aprovar l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
  
València, 30 de novembre de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 de juliol de 2023.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9662, del 16-08-2023 (2023/8843)

RESOLUCIÓN de 26 de julio de 2023, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Xodos (Castellón). Expediente 27/2010-EAE.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9662

Fecha DOGV
:   16-08-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/8843

CVE


Fecha del documento
:   26-07-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de julio de 2023, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Xodos (Castellón). Expediente 27/2010-EAE. [2023/8843]  
De conformidad con el artículo 56.8 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 27/2010-EAE Xodos (Castellón).  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Xodos  
  
Trámite: Evaluación Ambiental de Plan General Estructural.  
Promotor: Ayuntamiento de Xodos.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.  
Localización: Término Municipal de Xodos (Castellón).  
Expediente: 027-2010-EAE.  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 26 de noviembre de 2020, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Xodos, en los siguientes términos:  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la Disposición Transitoria Primera, punto 2, de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) a este Plan le es de aplicación la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental, desarrollada en la Comunitat Valenciana por la mencionada LOTUP.  
El objeto de la declaración ambiental estratégica y territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 21 de julio de 2016 se recibe del Ayuntamiento de Xodos la propuesta del Plan general estructural y el expediente de evaluación ambiental y territorial estratégico en formato digital y papel, así como copia del expediente administrativo de tramitación desde su aprobación inicial (19.12.2014) hasta su aprobación final el 16.12.2016. Tras comprobar la documentación remitida se observó que estaba incompleta realizándose un requerimiento de subsanación. El Ayuntamiento remite documentación en respuesta al requerimiento en diferentes fechas: 18.04.2019, 04.06.2019, 07.06.2019 y 19.12.2019. La documentación consta de:  
- Estudio ambiental y territorial estratégico.  
- Expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
- Respuesta requerimiento documentación efectuado.  
- Certificado de aprobación de la propuesta del plan.  
- Expediente administrativo tramitación en papel.  
- Informes y alegaciones.  
Propuesta de plan:  
- Memoria informativa.  
- Directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y de ocupación del territorio.  
- Memoria justificativa: contiene entre otras la siguiente documentación: fichas de planeamiento y gestión, documentación justificativa estudio de paisaje y plan de participación pública  
- Planos de información.  
- Planos de ordenación.  
- Normas urbanísticas.  
- Catálogo de protecciones  
- Informe de viabilidad económica.  
- Memoria de sostenibilidad económica.  
A. Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación documentación para inicio de la evaluación ambiental 29.10.10  
Emisión documento de referencia (equivale a documento de alcance) 28.05.13  
Participación pública y consultas de la versión preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo mínimo de 45 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 21.01.15  
Pleno municipal de aprobación de la propuesta de Plan general estructural y expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. 16.07.16  
Solicitud de declaración ambiental y territorial estratégica 21.07.16  
Requerimiento subsanación 04.10.16  
Subsanación documentación 18.04.2019, 04.06.2019, 07.06.2019 y 19.12.2019  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico.  
B.0) Antecedentes. resumen del documento de referencia.  
B.0.1) Información territorial:  
El término municipal de Xodos, con una superficie de 44,67 km² de acuerdo con la información remitida y una población de 112 habitantes (01.01.2019, IVE), pertenece a la comarca de L'Alcalaten en Castellón. Limita al Norte con Vistabella del Maestrat, al Este con Atzaneta del Maestrat, al Oeste con Villahermosa del Río y al Sur con Castillo de Villamalefa y Lucena del Cid.  
Todo el municipio es muy montañoso con pendientes elevadas superiores al 30 % en una parte importante de su superficie, y el resto con fisiografías colinadas, laderas moderadas y fuertemente onduladas (pendientes inferiores al 30 %). La mayor parte tiene carácter forestal dominando las masas arboladas de pinos negral y silvestre «Pinus nigra y Pinus sylvestris» y los carrascales «Quercus rotundifolia», concentrándose los terrenos no forestales mayoritariamente en torno al núcleo de población, son terrenos de cultivo de cereal y frutales como almendro y avellanos.  
La red hidrográfica se dirige fundamentalmente hacia el río Llucena y en los pequeños valles se localizan mayoritariamente las zonas de cultivo y los pastizales.  
El núcleo de población se localiza en el extremo Norte del municipio sobre un pequeño relieve montañoso situado entre los barrancos de Xodos y de la Font, y donde termina la carretera CV-171.  
Dispersos por todo el municipio hay numerosos massos tradicionales, como por ejemplo: Mas de Gargán, Mas de Malusa y Mas de la Sabina.  
La economía está basada tradicionalmente en la agricultura y la ganadería, cobrando importancia el turismo de interior.  
Todo el municipio está en el ámbito del Plan de ordenación de los recursos naturales (PORN) del Macizo de Penyagolosa, y una pequeña parte dentro del mismo parque (Decreto 50/2006 declaración parque natural de Penyagolosa. De acuerdo con la zonificación del PORN, el núcleo de población está considerado como área edificada (AE), y un entorno amplio que rodea al mismo como área de protección paisajística (APP), el resto del municipio está dentro del área de protección ecológica (APE).  
El municipio es atravesado por el Camí dels Pelegríns, monumento natural (declarado mediante Decreto 40/2007).  
Una parte del término municipal (aproximadamente la mitad oeste) está incluido en el Lugar de importancia comunitaria (LIC) denominado Penyagolosa, y todo el municipio en la zona de especial protección para las aves (ZEPA) del mismo nombre.  
Así mismo el término municipio se encuentra incluido íntegramente en el paisaje de relevancia regional PRR 05 Benasal, Macizo de Peñagolosa y entorno de Vistabella, del conjunto paisajístico, código 1 denominado paisajes agroforestales del interior de Castellón.  
B.0.2) Planeamiento vigente:  
El planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Xodos viene establecido por el «Proyecto de delimitación del suelo urbano», realizado por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 29 de diciembre de 1989. Las presentes Ordenanzas reguladoras de la edificación forman parte del proyecto de delimitación de suelo urbano del municipio de Xodos, formulado al amparo de lo dispuesto en el artículo 81 de la Ley del suelo y artículos 102 y 103 del Reglamento de planeamiento urbanístico.  
De acuerdo con el documento consultivo, las superficies de suelo clasificado por el planeamiento vigente se corresponden con:  
  
Clase de suelo Uso global Superficie total (m²) %tm  
Suelo urbano Residencial  
Industrial  
Terciario 33.675,12  
0  
0 0,075  
0  
0  
Total SU 33.675,12 m² 0,075 %  
Suelo urbanizable Residencial 0 0  
 Industrial 0 0  
Total SUZ 0 m² 0 %  
Suelo no urbanizable 44.641.337,29   
Total SNU 44.641.337,29 m² 99,925 %  
Total término 44.641.337,29 m² 100 %  
  
  
El proyecto de delimitación de suelo urbano presenta la siguiente calificación:  
  
Planeamiento vigente. Proyecto delimitación 1989  
Clasificación Calificación Superficie (m²)  
Suelo urbano Residencial consolidado 10.305  
 Residencial no consolidado 3.038  
 Equipamientos 2.294  
 Viales y espacios libres 13.668  
Total Xodos 29.305  
  
  
Imagen I. Planeamiento vigente. Fuente: Visor del Instituto Cartográfico Valenciano. En rojo suelo urbano y en verde suelo no urbanizable.  
  
  
  
  
  
  
B.0.3) Alternativa propuesta en el documento consultivo.  
La documentación presentada contenía una única propuesta de modelo territorial y urbano.  
  
Clase de suelo Uso global Sup. Total (m²) %tm  
Suelo urbano Residencial 33.675,12 0,075  
 Industrial 0,00 0,000  
 m  
Total SU 33.675,12 0,075  
Suelo urbanizable Residencial 7.119,00 0,018  
 Industrial 2.129,00 0,010  
 Dotación red primaria 29.838,26 0,087  
Total SUZ 39.086,26 0,115  
SNUC Extracción de áridos 163.187,43 0,36  
SNUC Núcleo de vivienda consolidado 43.880,77 0,10  
SNUP Protección vías pecuarias 1.715.796,95 3,75  
SNUP Protección infraestructuras 1.636.626,31 3,66  
SNUP Protección cultural-costumbrística 589.187,05 1,32  
SNUP Protección paisajística 1.614.477,44 1,85  
SNUP Protección interés público local 11.197.429,22 26,42  
SNUP Protección arqueológica 92.878,86 0,20  
SNUP Protección forestal 27.016.935,99 60,56  
Total SNU 44.602.251,03 99,81  
Total término 44.675.012,41 100,00  
  
  
  
Imagen II. Propuesta de planeamiento en documento consultivo.  
  
B.0.4) Resumen de determinaciones a tener en consideración señaladas en el Documento de Alcance  
Se destacan aquellas cuestiones que se indicó en el documento de alcance que era necesario corregir o abordar, y que dan lugar a determinaciones a incorporar al plan por no haberse efectuado adecuadamente.  
  
- El Estudio ambiental y territorial estratégico solo ha planteado como alternativas la actual y la solución elegida.  
- La justificación concreta y precisa del crecimiento urbanístico debe plasmarse en la memoria justificativa. De acuerdo con el informe de espacios naturales protegidos la justificación es insuficiente.  
- En relación al sector urbanizable industrial sector artesanal (SUZI) se indicaba la necesidad de considerar alternativas de menor afección visual y paisajística y, de acuerdo con los informes del servicio de infraestructura verde y paisaje y de espacios naturales protegidos no se ha efectuado correctamente desde un punto de vista ambiental.  
- Respecto a la afección al PORN del Macizo de Penyagolosa, tal y como pone de manifiesto el informe de espacios naturales protegidos no se ha adecuado correctamente al mismo. El sector artesanal urbanizable se sitúa en el área de protección ecológica.  
- No se ha justificado la suficiencia de recursos en la documentación presentada, aunque está tramitándose la concesión en el organismo de cuenca.  
- Se ha ubicado la EDAR pero no se han incorporado adecuadamente los condicionantes establecidos en el informe de la EPSAR a las fichas de planeamiento y gestión.  
- La regulación de los usos, instalaciones, construcciones y obras para el suelo no urbanizable protegido no resulta compatible con los valores objeto de la protección como más adelante se expone.  
B.1) Contenidos acordes con el documento de alcance  
En el documento presentado, expediente de evaluación ambiental estratégica, se detalla cómo se ha tomado en consideración el documento de alcance que se emitió. Analizada la documentación el plan y resto de documentación se ajusta parcialmente a las consideraciones efectuadas en el documento de alcance, siendo de destacar por ejemplo: el descarte de la nueva variante norte de acceso al casco urbano, la eliminación de la zona con calificación de suelo no urbanizable común extracción de áridos que se propuso, la eliminación de la zona verde y la zona de aparcamiento del plan, etc.  
No obstante, como se pone de manifiesto en el apartado anterior y en otros apartados del presente DATE (informes recibidos y evaluación de efectos ambientales) no se han atendido todas las consideraciones efectuadas en el documento de alcance. Por ejemplo, se afirma que se ha tenido en cuenta la normativa del Parque Natural del Macizo de Penyagolosa, pero el informe de espacios naturales protegidos pone de manifiesto que no se ha efectuado de manera completamente correcta como se expone en apartados siguientes.  
La documentación presentada, los informes e información disponible por el órgano ambiental permite realizar una evaluación de los efectos ambientales y establecer las determinaciones que deberán incorporarse al Plan de manera que el mismo sea aceptable ambientalmente, permitiendo corregir las deficiencias de adaptación de la documentación al documento de alcance.  
B.2) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El contenido del EATE se ajusta al establecido en el anexo VII de la LOTUP, siendo suficiente la documentación presentada para llevar a cabo la evaluación ambiental del plan.  
B.3) Descripción de la alternativa elegida: Propuesta de plan.  
Se han planteado dos alternativas: mantener la situación actual y la propuesta de Plan elegida, que se describe a continuación en síntesis.  
B.3.1) Objetivos  
Se describen en la memoria Justificativa, en el EATE y las DEUTS. De forma resumida son: propuesta de un modelo de ordenación urbana coherente con los nuevos tiempos y adecuado al planeamiento de carácter supramunicipal, de forma que se compatibilicen el progreso, expansión y protección urbana de Xodos con la conservación y mejora de los espacios relevantes y de mayor valor medioambiental que posee el término municipal.  
Para desarrollar estos objetivos se establecen cuatro principios básicos:  
1) La mejora del nivel de servicios y del paisaje urbano existente mejorando las condiciones de accesibilidad peatonal y limitando el acceso rodado dentro del casco urbano, así como mejora del sistema de dotaciones y servicios existentes a través de la implantación de nuevos equipamientos en la zona de expansión propuesta.  
2) Refuerzo de la posición de Xodos en el sistema de poblaciones situadas en el entorno del Penyagolosa a través de un crecimiento urbano residencial tanto para primera como segunda vivienda.  
3) Protección, conservación, disfrute ordenado y uso sostenible de los valores ambientales y culturales del parque natural del Penyagolosa.  
4) Inclusión y regulación en el planeamiento, de las distintas zonas que componen el término municipal de Xodos. Destacar y puesta en valor la amplia superficie ocupada por suelo no urbanizable protegido.  
B.3.2 Infraestructura Verde.  
El artículo 19 bis de la Ley de ordenación del territorio y protección del paisaje, (añadido por la Ley 12/2009, de 23 de diciembre) introdujo en la normativa urbanística el concepto de la infraestructura verde y en el Decreto 1/2011 de la ETCV fueron concretados sus elementos.  
En la normativa urbanística se hace referencia al sistema de espacios abiertos e incluye normas de paisaje. En los planos de ordenación constan planos de infraestructura verde 09 y 010 (entorno urbano) y plano (012 sistemas de espacios abiertos) como señala el servicio de paisaje e infraestructura verde en su último informe. La práctica totalidad del municipio se incluye en la infraestructura verde y tal y como indica el informe antes citado la revisión de la caracterización y delimitación de las unidades de paisaje podría permitir la identificación de algún área cuyas características paisajísticas posibilitaran un valor inferior y por tanto, una mayor concreción y ajuste en la delimitación de la infraestructura verde a escala municipal.  
B.3.3) Descripción de la alternativa elegida y principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente  
  
Clase suelo Uso global Sup. Total (m²) %tm  
Suelo Urbano Residencial 15.051,40 0,0335  
 Industrial 0,00 0,0000  
 Terciario 0,00 0,0000  
 Equipamiento 3.294,80 0,0073  
 Red viaria 16,154,39 0,0359  
Total SU 34.500,59 0,0769  
Suelo urbanizable Residencial 7.119,00 0,0158  
 Industrial 2.055,57 0,0100  
 Dotación red primaria 29.593,00 0,0870  
Total SUZ 38.767,87 0,0863  
ZRP-RE-VT Zona rural protegida vivienda tradicional 44.488,94 0,0990  
ZRP-NA-PPC Zona R.P. natural protección paisajística del casco 15.956,69 0,0355  
ZRP-FO Zona rural protegida forestal 24.336.729,27 54,1538  
ZRP-FO-MUP Zona R.P. forestal montes de utilidad publica 3.124.995,33 6,9537  
ZRP-PM Zona rural protegida pastizal-matorral 2.474.478,82 5,5062  
ZRP-H Zona rural protegida herbazal 45,380,08 0,1010  
ZRP-FO-BP Zona R.P. forestal bosque de plantación 88.611,32 0,1972  
ZRP-PA Zona rural protegida prado 2.888.868,38 6,4283  
ZRP-M Zona rural protegida matorral 2.868.484,60 6,3829  
ZRP-AG Zona rural protegida agrícola 1.625.178,22 3,6163  
ZRP-NA-VP Zona rural protegida natural vías pecuarias 1.649.698,80 3,6709  
ZRP-RI-CI Zona R.P. por riesgos contra incendios 49.802,71 0,1108  
ZRP-AF-SC Zona R.P. afecciones sistema de comunicaciones 647.386,46 1,4406  
ZRP-NA-CB Zona rural protegida natural cauces y barrancos 738.191,80 1,6426  
ZRP-NA-CC Zona R.P. natural cultural-costumbrística 947.283,75 2,1079  
ZRP-NA-PN Zona rural protegida natural parque natural. 1.607.204,32 3,5763  
ZRP-NA-PP Zona R. P. natural protección paisajística 1.618.058,11 3,6005  
ZRP-NA-CA Zona R.P. natural cultural-arqueológica 95.942,44 0,2135  
Total Snup 44.866.740,04 99,8370  
Total 44.940.008,50 100,0000  
Total término 44.675.012,41   
  
  
Fuente de Información: documentación remitida.  
Suelo Urbano:  
- Zona urbanizada núcleo histórico (ZUR-NH) que engloba la totalidad del casco urbano actual, definido en el Proyecto de delimitación de suelo urbano existente. Se corresponden con un sistema de ordenación de alineación de calle, tipología edificatoria manzana compacta y uso global residencial unitario.  
Suelo urbanizable:  
- Suelo urbanizable Residencial ZND-RE:situado en el margen Suroeste El Sector del Molí, única zona de expansión urbana residencial.  
- Suelo urbanizable industrial ZND-IN: fuera del casco urbano, existe una pequeña concentración industrial, vinculada a la actividad ganadera y agrícola de la zona, considerando que el lugar presenta las mejores características del entorno para materializar una pequeña oferta de suelo para talleres artesanales, amortiguando de esta manera la disgregación funcional.  
Suelo no urbanizable:  
Suelo no urbanizable protegido:  
Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG): son los terrenos de regadío actuales o potencialmente regables. Permitido el uso agrícola que puede ser compatible con la construcción de viviendas rurales vinculadas a ella. Parcela mínima 1Ha. Ocupación máxima de 2 % parcela. 7 metros altura. Permitidas casetas de apero parcela mínima 1Ha.  
No obstante, respecto a los recursos minerales se estará a lo dispuesto del artículo 197 de la Ley 5/2014 con carácter excepcional y de manera justificada.  
Zona rural protegida forestal (ZRP-FO): se prohíben las actividades industriales, extractivas y vertederos, vivienda residencial, vivienda unifamiliar aislada e instalaciones con uso recreativo-deportivo incompatibles con los valores ambientales de este tipo de suelos, las actividades terciarias y los establecimientos hoteleros y de servicios, el cambio de uso del suelo y cualquier tipo de construcción que exceda de lo establecido en el artículo.  
Se podrá seguir con los usos existentes (ganadería, caza) siempre que no alteren sustancialmente el suelo y la vegetación.  
Las construcciones de almacenes destinados a la explotación agrícola, ganadera, cinegética y forestal que se necesiten para el desarrollo de esas actividades se regula en el artículo. Requerirán una parcela mínima de 3 Ha. y parcela libre de 95 %.  
Sí permitidas las viviendas vinculadas a explotación forestal. Con parcela mínima de 2Ha. y ocupación de 2 %.  
No obstante, respecto a los recursos minerales se estará a lo dispuesto del artículo 197 de la Ley 5/2014 con carácter excepcional y de manera justificada.  
Zona rural protegida forestal montes de utilidad publica (ZRP-FO-MUP): será de aplicación lo indicado para el suelo no urbanizable de protección forestal. Está prohibida: todo tipo de construcción tanto residencial como industrial, vertederos y el depósito de material o almacenamiento de material o vehículos al aire libre. Así como tampoco las estaciones de servicio de carburantes.  
Obras, usos y aprovechamientos no forestales:  
1. En el terreno forestal serán compatibles las obras, usos y aprovechamientos contemplados en la legislación urbanística, cumpliendo, al menos, con los requisitos en ella establecidos, según tengan la clasificación de suelo no urbanizable común o protegido así como los autorizados por la administración competente, de acuerdo con la normativa vigente.  
2. Podrá autorizarse la construcción de infraestructuras necesarias para el suministro de servicios ambientales de regulación y de gestión, si están incluidas en un plan técnico de gestión forestal aprobado.  
3. Podrán ser susceptibles de rehabilitación aquellas edificaciones que mantengan una estructura que las haga identificables como tales y cumplan con los requisitos de propiedad que exige la normativa vigente de suelo no urbanizable  
En terreno forestal estratégico se cumplirá lo establecido en el artículo 5 de la Ley 43/2003 de montes.  
Permitidas actividades vinculadas a explotación forestal parcela mínima 10 Ha y ocupación máxima 1 %. Viviendas vinculadas a explotación forestal parcela mínima de 2Ha y ocupación máxima de 2 %.  
No obstante, respecto a los recursos minerales se estará a lo dispuesto del artículo 197 de la Ley 5/2014 con carácter excepcional y de manera justificada.  
Zona rural protegida forestal bosque de plantación (ZRP-FO-BP): igual que ZRP-FO-MUP.  
Zona rural protegida pastizal-matorral (ZRP-PM): el uso será de pastizal matorral, se permite el uso de ganadería y la agricultura de secano.  
Queda prohibido en este tipo de suelo todo tipo de construcción tanto residencial como industrial. Quedan prohibido el uso de estos suelos como vertedero así como cualquier depósito de material o almacenamiento de material o vehículos al aire libre. No está permitida construir estaciones de servicio de carburante.  
Permitidos:  
Vivienda rural: parcela min. 1 Ha, ocupación máxima 2 % y altura max 7 m.  
Casetas de apero parcela máxima 1 ha.  
Respecto a los recursos minerales se estará a lo dispuesto del artículo 197 de la Ley 5/2014 con carácter excepcional y de manera justificada.  
Obras, usos y aprovechamientos no forestales:  
1. En el terreno forestal serán compatibles las obras, usos y aprovechamientos contemplados en la legislación urbanística, cumpliendo, al menos, con los requisitos en ella establecidos, según tengan la clasificación de suelo no urbanizable común o protegido así como los autorizados por la administración competente, de acuerdo con la normativa vigente.  
2. Podrá autorizarse la construcción de infraestructuras necesarias para el suministro de servicios ambientales de regulación y de gestión, si están incluidas en un plan técnico de gestión forestal aprobado.  
3. Podrán ser susceptibles de rehabilitación aquellas edificaciones que mantengan una estructura que las haga identificables como tales y cumplan con los requisitos de propiedad que exige la normativa vigente de suelo no urbanizable  
En terreno forestal estratégico se cumplirá lo establecido en el artículo 5 de la Ley 43/2003 de montes.  
Zona rural protegida herbazal (ZRP-H): el uso característico es el herbazal. Igual al ZRP-PM.  
Zona rural protegida prado (ZRP-PA): el uso característico es el de prado. Igual al ZRP-PM.  
Zona rural protegida matorral (ZRP-M): el uso característico es el de matorral. Igual al ZRP-PM.  
Zona rural protegida por riesgos contra incendios (ZRP-RI-CI).  
Zona rural protegida natural protección paisajística (ZRP-NA-P): están prohibidas todas las actividades extractivas, los vertidos y cualquier tipo de actividad que afecte a la imagen colectiva y parcial del lugar deteriorándola. No se podrán construir refugios para ganado o viviendas unifamiliares.  
Se permiten movimientos de tierra necesarios para elementos de la red primaria o estructural de las actividades agrícolas.  
No se permite el uso para actividades deportivas motorizadas salvo que se disponga de circuitos expresamente diseñados para ellas.  
Se podrá utilizar con carácter deportivo y uso público.  
Obras, usos y aprovechamientos no forestales:  
1. En el terreno forestal serán compatibles las obras, usos y aprovechamientos contemplados en la legislación urbanística, cumpliendo, al menos, con los requisitos en ella establecidos, según tengan la clasificación de suelo no urbanizable común o protegido así como los autorizados por la administración competente, de acuerdo con la normativa vigente.  
2. Podrá autorizarse la construcción de infraestructuras necesarias para el suministro de servicios ambientales de regulación y de gestión, si están incluidas en un plan técnico de gestión forestal aprobado.  
3. Podrán ser susceptibles de rehabilitación aquellas edificaciones que mantengan una estructura que las haga identificables como tales y cumplan con los requisitos de propiedad que exige la normativa vigente de suelo no urbanizable  
En terreno forestal estratégico se cumplirá lo establecido en el artículo 5 de la Ley 43/2003 de montes.  
Zona rural protegida natural parque natural (ZRP-NA-PN). Se incluye en el Parque natural de Penyagolosa. Hace referencia a que está incluido en el parque natural de Penyagolosa pero no indica explícitamente que seguirá la normativa sectorial en él establecida.  
Sólo se indica que no se permitirán vallados de parcelas.  
Zona rural protegida natural cauces y barrancos (ZRP-NA-CB): el señalado en planos de ordenación y en todo caso el que esté a menos de 15m del eje de los cauces. Prohibido: cualquier tipo de edificación, los usos industriales, vertederos, depósitos de material y almacenamiento de material o vehículos al aire libre y estaciones de servicio de carburantes. Además seguirán el régimen de suelo no urbanizable de protección forestal.  
Zona rural protegida natural cultural-arqueológica (ZRP-NA-CA).  
Zona rural protegida natural cultural-costumbrística (ZRP-NA-CC): suelo con significado histórico, religioso y paisajístico. Incluye vía pecuaria. Se ha de conservar de toda actuación urbanizadora. No se permite el vallado de parcelas.  
Zona rural protegida vivienda tradicional (ZRP-RE-VT). se integran varios asentamientos como suelo urbano consolidado pero con urbanización que deberá completarse mediante planes pormenorizados a posteriori. Para el mejor estudio detallado de la parcelación y estructura global de los núcleos así como sus características intrínsecas, se deberá formular un Plan especial. En el municipio de Xodos encontramos tres áreas de núcleos de vivienda tradicional:  
- Mas de Gargán con una superficie de 27.845,88m²  
- Mas de Malusa, con una superficie de 8.783,25m²  
- Mas de la Sabina, con una superficie de 7.251,64m².  
El uso característico mayoritario es el uso residencial. Se permite en este suelo la rehabilitación únicamente. El uso dominante es el Residencial, que se puede compatibilizar con el agrícola.  
Queda terminantemente prohibido el uso industrial, vertederos, depósitos de material o almacenamiento de material o vehículos al aire libre. No están permitidas las estaciones de servicio de carburantes. No está permitido la construcción de nuevos edificios en los diferentes masos. Sólo estará permitida la adecuación de las actuales viviendas a las actuales condiciones necesarias de salubridad; así como la rehabilitación de las mismas, conservando su uso previo.  
Zona rural protegida natural vías pecuarias (ZRP-NA-VP).  
Zona rural protegida por afecciones sistema de comunicaciones (ZRP-AF-SC). será de aplicación una franja de 25m a cada lado de la CV-171, ya que pertenece a la red local de Diputación.  
Zona rural protegida natural protección paisajística del casco (ZRP-NA-PPC). alrededor del núcleo urbano de Xodos. El cual tendrá la finalidad de conservar los valores actuales y de actuar de amortiguación y protección del casco histórico, evitando futuras ampliaciones de suelo.  
  
  
  
  
  
B.3.3) Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente  
Respecto al planeamiento vigente las principales diferencias son las siguientes:  
El planeamiento actual es una delimitación de suelo urbano, de forma que en la zonificación del término municipal se diferencia únicamente la clasificación de suelo urbano, circunscrito al núcleo de población y el resto se clasifica como suelo no urbanizable.  
Los crecimientos de la propuesta del Plan general consisten en:  
- Incremento del suelo urbano actual (destinado a uso residencial), aproximadamente 1.000 m².  
- La clasificación como suelo urbanizable de una superficie aproximada de 7.000 m² de residencial (sector «El Molí») junto al casco urbano actual, 29.593 m² de dotación red primaria y 2.000 m² de industrial (sector «Artesanal»).  
El Plan general estructural efectúa una propuesta de zonificación de suelo no urbanizable, actualmente no zonificado al ser un proyecto de delimitación de suelo urbano en diferentes calificaciones como suelo no urbanizable protegido (zona rural protegida) distinguiendo dos grandes zonas, una zona rural protegida de protección paisajística, que coincide básicamente con el área de protección paisajística del PORN del Macizo de Penyagolosa, en torno al núcleo urbano principal, y una zona rural de protección forestal, monte de utilidad pública, pastizal matorral, etc. que coincide con el área de protección ecológica del PORN.  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
En la documentación remitida se aportan los informes y alegaciones recibidas en el proceso de información pública y consultas. Tanto en el certificado de aprobación provisional como en el expediente de evaluación ambiental se indica cómo se han tenido en cuenta las alegaciones e informes recibidos.  
El apartado 6º del estudio de ambiental y territorial estratégico es relativo al Plan de participación pública.  
C.1.) Fase de puesta a disposición del público y de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
Durante el plazo de exposición al público se presentaron 4 alegaciones, estimándose las mismas y recogiéndose en los planos de ordenación o corrigiéndose el grafiado de edificaciones.  
Como resultado de esta fase se obtuvieron los informes y alegaciones de las siguientes administraciones afectadas:  
  
Fecha Informe Administración pública consultada  
03.03.15 Servicio Territorial de Agricultura; Dirección Territorial de Castellón Conselleria de Agricultura,   
Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
14.05.15 Iberdrola Distribución Eléctrica  
30.04.15 Director General de Energía  
09.03.15 Subdirección General de Industria  
17.02.15 Subdirector General de Emergencias y Planificación  
26.03.15 Servicio de Vida Silvestre  
26.03.15 Servicio de Ordenación del Territorio  
18.02.15 Subdirección General de Comercio y Consumo  
09.12.15 Servicio de infraestructura verde y paisaje:  
20.04.15 Confederación Hidrográfica del Júcar  
02.03.15 Diputación provincial de Castellón  
23.09.15 Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad  
22.09.15 Dirección General de Patrimonio y Cultura  
20.02.15 Sección de Planificación Territorial; Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas.  
26.02.15 Sección de sanidad ambiental  
14.05.15 Servicio de infraestructuras; Secretaría Autonómica de Educación y Formación  
06.03.15 EPSAR  
  
  
En la documentación presentada se adjuntan los informes y alegaciones presentados, así como la respuesta a los mismos. De los informes recibidos se destaca lo siguiente:  
- Servicio territorial de Agricultura de Castellón: indican la necesidad de establecer una nueva clasificación que contemple tanto las explotaciones agropecuarias en su vertiente agrícola/ganadera, construcciones nuevas/existentes y regadío/secano. Por ejemplo se entienden excesivas las superficies de parcela exigidas y tampoco se ha contemplado la posible ampliación de construcciones agropecuarias existentes.  
- Iberdrola Distribución Eléctrica: efectúa consideraciones respecto a las nomas a seguir en relación a las infraestructuras eléctricas.  
- director general de Energía: se indica que se debe cumplir estrictamente la normativa urbanística respecto a los perímetros de protección, cartografía de recursos minerales existentes en el término municipal, y el artículo 122 de la vigente Ley de Minas.  
- Subdirección General de Industria: no realiza alegaciones, recordando la necesidad de cumplir la legislación vigente.  
- Subdirector general de emergencias y planificación: indica una serie de correcciones a efectuar en la documentación respecto a los riesgos.  
- Servicio de Vida Silvestre: se indica que el planeamiento propuesto no causará afecciones negativas a la Red Natura 2000, ni a hábitats protegidos ni a especies catalogadas.  
- Servicio de Ordenación del Territorio: se indica que la versión preliminar no se encuentra afectada por riesgo de inundación.  
- Subdirección General de Comercio y Turismo: realiza una valoración positiva del plan, indicando que se ajusta a los principios de la normativa de referencia en la materia.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje: se efectúan consideraciones respecto a la revisión del estudio de paisaje (proceso de participación pública, unidades de paisaje y recursos paisajísticos, catálogo de paisaje para el catálogo de protecciones, infraestructura verde, programas de paisaje y normativa paisajística), integrando las determinaciones del mismo en el plan.  
Efectúa consideraciones respecto a la compatibilidad del modelo propuesto con los objetivos y criterios estratégicos de paisaje, en relación a los suelos urbanos «núcleo de vivienda tradicional» (ajustar delimitación a suelos transformados absorbiendo la franja de protección de incendios), al suelo residencial sector el Molí (borde urbano propuesto inadecuado), PJL (no suelo urbanizable en pendientes superiores a 50 %, estudio de nueva ubicación), suelo dotacional disperso en suelo no urbanizable 8no considerada necesaria ni justificada su clasificación como suelo urbanizable) y zonificación suelo no urbanizable (se observa una desprotección de suelos forestales).  
- Confederación Hidrográfica del Júcar: informa desfavorablemente a los efectos previstos en el artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de aguas. Se resalta que el techo poblacional es de 439 habitantes y se indica que no consta ninguna inscripción en el registro de aguas ni la tramitación de ninguna concesión para el derecho al uso privativo de las aguas para abastecimiento, no acreditándose la disponibilidad de recursos hídricos.  
- Diputación provincial de Castellón: se indica la necesidad de modificar los planos para ajustar el trazado de la carretera CV-171 a su estado actual.  
- Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad: informa desfavorablemente, indicando la necesidad de reserva viaria para la futura mejora de intersección de la carretera CV-171 y la calle Sant Joan de Penyagolosa y estudiar zona de reserva viaria para futura variante por el norte del núcleo urbano de la carretera CV-171.  
- Dirección General de Patrimonio y Cultura: informa desfavorablemente resaltando una serie de deficiencias a corregir.  
- Sección Planificación Territorial (ahora servicio de ordenación del territorio): se remiten a informe anterior dado que amplían el suelo urbano al incluir las masías aisladas en el mismo y se indica que no queda claro el destino y ubicación del suelo urbanizable calificado de dotación de red primaria con sus 23.509,97 m².  
En el anterior informe, 15 de abril de 2011, se indicaba en síntesis lo siguiente:  
- El índice de crecimiento máximo de suelo residencial recomendado por la ETCV es de 21,83 %, índice que aplicado al suelo computable residencial (según Directriz 85) y del correspondiente incremento de flexibilidad del 100 %, que deberá ser justificado, da una superficie máxima de posible crecimiento de 24.751 m² de nuevo suelo sellado. La clasificación del suelo actual tiene como suelo urbano 33.675 m², y la propuesta considera esa misma superficie como suelo urbano y un sector urbanizable que linda con el casco urbano de 7.119 m². Se contempla un suelo no urbanizable común de núcleos de vivienda de las tres masías: Gargán, Malusa y Sabina con un total de 43.881 m². En la propuesta aparece un suelo urbanizable dotacional de red primaria de 29.838,26 m², cuya ubicación y destino se desconocen.  
- El crecimiento previsto para el suelo destinado a actividades económicas, la ETCV considera aceptable una extensión que no supere el 20 % del nuevo suelo total planificado lo que daría una superficie máxima de 3.093 m² en la consideración de un coeficiente de flexibilidad debidamente justificado, podría duplicarse este valor. La propuesta prevé un sector artesanal industrial de 2.129 m².  
- Sección sanidad ambiental: hace referencia a normativa.  
- Servicio de infraestructuras; Secretaría Autonómica de Educación y Formación: informan favorablemente condicionado a que las parcelas que se propongan como equipamiento de uso educativo cumplan requisitos y normas urbanísticas establecidas en el anexo I del Decreto 104/2014.  
- EPSAR: establece una serie de condicionantes entre los que se destaca la zonificación y ordenación del ámbito afectado a la infraestructura de saneamiento.  
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Presentada la solicitud de emisión de la DATE este órgano ambiental realizó consultas a aquellas administraciones que consideró necesario para confirmar que las consideraciones efectuadas se habían incorporado correctamente.  
  
De los informes recibidos se pueden destacar los siguientes aspectos:  
  
Consulta Informe Administración pública consultada  
30.09.16   
  
14.02.2017  
  
11.07.2017 Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
\* Servicio de gestión de espacios naturales protegidos  
\* Servicio de gestión y ordenación forestales  
23.07.19   
30.04.20 Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
\* Servicio de gestión de espacios naturales protegidos  
27.01.20 Conselleria de Agricultura, Desarrollo   
Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
\* Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón (acústica)  
  
30.09.16   
  
23.10.2020  
05.10.2016  
 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio:  
\* Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
\* Dirección General de Obras Públicas, Transporte y movilidad.  
30.09.16   
30.01.17 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
\* DG de Cultura y Patrimonio.  
30.09.16 24.10.16 Confederación Hidrográfica del Júcar  
  
  
- Servicio de gestión de espacios naturales:  
- Informe fecha 30.04.2020: efectúa un análisis detallado en el que se indica que persisten deficiencias importantes respecto a anteriores informes, que se concretan en el punto 2 del informe:  
1. Crecimiento poblacional que pasa de 122 a 439 habitantes, se estima que no está suficientemente justificada. Se pretende justificar con las visitas al parque y se cuentan las visitas globales al parque cuando la entrada al mismo se da por diferentes municipios. El abastecimiento de agua al pueblo presenta problemas en el verano y se propone pasar de 13.578 m³/año a 48.289 m³/año.  
2. Sector urbanizable «Sector artesanal (ZND-IN)»: se localiza en una zona difícilmente compatible con la ordenación del PORN de Penyagolosa, el área de protección ecológica (APE). El artículo 94.2.a del PORN reserva esta área a los usos ganaderos, cinegéticos y forestales, y el artículo 67.3 remite al estudio caso a caso de cada una de las actividades a implantar (con los consiguientes problemas a posteriori). Se considera que hay zonas en el área de protección paisajística claramente más favorables, por lo que se informa negativamente el sector.  
3. Monumento Natural del Camí dels Pelegríns. En la mayor parte de la documentación no aparece el ramal secundario que atraviesa el núcleo urbano y que fuera del núcleo urbano está protegido como monumento natural.  
4. Se indica que respecto a la adecuación del Plan General al área de protección ecológica hay serios inconvenientes. una serie de cuestiones a modificar en las fichas de planeamiento del suelo no urbanizable. En primer lugar resalta que en la ordenación del PORN posiblemente no se consideró la existencia de algunos núcleos de casas distribuidos por el término municipal (Gargant, La Lloma, Malussa, etc.), que probablemente deberían haber recibido otro tipo de clasificación, por ejemplo área de protección paisajística. En cualquier caso indica que excepto el área edificada del núcleo urbano y el área de protección paisajística que lo envuelve, todo el resto del término municipal (con excepción del Mas de Sanaüja que es zona de protección), está dentro del área de protección ecológica.  
4.1. Zona rural protegida forestal (ZRP-FO): esta zona se sitúa en área de protección ecológica del PORN. No se consideran compatibles las nuevas construcciones de viviendas rurales vinculadas a usos forestales, ganaderos o cinegéticos en áreas de protección ecológica, y tampoco son compatibles las obras, construcciones e infraestructuras relacionadas con el sector turístico que se recojen en la ficha.  
4.2. Zona rural protegida natural cultural-Costumbrista (ZRP-NA-CC): la ficha debería referirse al espacio natural protegido del Monumento natural del Camí dels Pelegríns y en cambio se refiere a una serie de vías pecuarias. El uso ciclo turista puede estar restringido por la normativa sectorial como así pasa en la normativa de circulación de vehículos (motorizados o no) por terrenos forestales. De acuerdo con el PORN las pruebas deportivas con vehículos no son autorizables.  
4.3. Zona rural protegida vías pecuarias (ZRP-NA-VP). Como norma general las vías pecuarias no se asfaltarán ni hormigonarán. El uso ciclo turista puede estar restringido por la normativa sectorial como así pasa en la normativa de circulación de vehículos (motorizados o no) por terrenos forestales. De acuerdo con el PORN las pruebas deportivas con vehículos no son autorizables.  
4.4. Zona rural protegida natural protección paisajística (ZRP-NA-PP): coincide aproximadamente con el área de protección paisajística del PORN. La vivienda rural de nueva construcción vinculada a la explotación forestal no tiene razón de ser al tratarse de una zona muy próxima al casco urbano. El PORN nada más permite en el área de protección paisajística las edificaciones ligadas a la actividad agrícola, ganadera forestal, cinegética y de uso público y lo que se propone es permitir construcciones de vivienda rural vinculadas a la explotación forestal.  
4.5. Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG): se enclava básicamente en el área de protección ecológica (APE). Los usos siguientes no son compatibles con el PORN:  
- Vivienda unifamiliar en parcela de 1 Ha  
- Vivienda rural vinculada a explotación agrícola en parcela de 1 Ha.  
- Actividades terciarias o de servicios de restauración, hoteleros,  
- Centros deportivos, recreativos, turísticos o de ocio.  
4.6. Zona rural protegida pastizal-matorral (ZRP-PM), zona rural protegida herbazal (ZRP-H), Zona Rural Protegida Forestal Bosque de Plantación (ZRP-FO-BP), Zona Rural Protegida Prado (ZRP-PA), zona rural protegida matorral (ZRP-M), i zona rural protegida forestal monte de utilidad pública (ZRP-FO-MUP) se sitúan en el área de protección ecológica y por lo tanto no es compatible la vivienda rural vinculada a la explotación forestal, y tampoco estarán permitidas las explotaciones mineras.  
5. En relación al suelo no urbanizable protegido zona urbanizada residencial vivienda tradicional (ZRP-RE-VT) se resalta la contradicción en la documentación respecto a las mismas debido a que en la ficha de planeamiento se habla de un uso residencial y de rehabilitación de edificaciones, mientras que en un apartado de la memoria justificativa se les considera suelo urbano consolidado que se habrá de urbanizar mediante un Plan especial. Estas zonas se sitúan en el área de protección ecológica y en consecuencia a pesar de que algunos Massos puedan rehabilitarse, en determinadas condiciones, este tipo de suelo no tiene razón de ser debido a que el uso residencial no es compatible con el área de protección ecológica.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar: en relación a los cauces se indica que están clasificados adecuadamente cumpliendo lo establecido en su legislación y recuerda la normativa a seguir, así como también respecto a las aguas residuales. Respecto al régimen de corrientes indica que los suelos urbanos y urbanizables no presentan riesgo de inundación y están fuera de zona de policía de cauce público., recordando la normativa a seguir respecto a las zonas de flujo preferente.  
En relación con la disponibilidad de recursos hídricos se indica que las masas de agua subterránea de la zona se encuentran en buen estado cuantitativo. Se indican las pautas a seguir para facilitar la compatibilidad entre el planeamiento urbanístico con el hidrológico. Se informa que según los antecedentes obrantes en el ayuntamiento de Xodos tiene en tramitación inicial un expediente para obtener el derecho al uso privativo de las aguas para abastecimiento.  
«En lo que respecta al incremento de demanda de recursos hídricos, a efectos de la emisión del informe del artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de Aguas previo a la aprobación del instrumento de planeamiento, se deberá justificar dicho incremento y acreditar la disponibilidad de recursos hídricos para atender dicha demanda».  
- Servicio de ordenación y gestión forestales, a través del informe forestal remitido por la Dirección Territorial de Castellón de esta conselleria de fecha 11.01.2017: se realizan una serie de consideraciones en relación a la modificación de la documentación presentada fundamentalmente relacionadas con las vías pecuarias.  
- Dirección General de Cultura y Patrimonio (30.01.2017): informa desfavorablemente hasta que no se atiendan las exigencias y determinaciones del informe patrimonial. El informe se refiere en una parte importante a correcciones a realizar en el catálogo de bienes y espacios protegidos pero también hace referencia a modificaciones a llevar a cabo en el estudio ambiental. En concreto se indica lo siguiente:  
- El suelo cuya calificación pase de rústico a urbano o urbanizable en el nuevo Plan general quedará sujeto al informe previo y vinculante al que se refiere el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano y requerirán de prospección arqueológica previa antes de su desarrollo urbanístico.  
- Las áreas de suelo que en el Plan General en vigor figuren como suelo urbanizable pero que todavía no se hayan desarrollado urbanísticamente, requerirán de prospección arqueológica previa a su desarrollo, siempre y cuando esta actuación arqueológica no se hubiese realizado con anterioridad.  
- Toda actuación que se ejecute en suelo no urbanizable requerirá de prospección arqueológica previa a su aprobación en la Comisión Territorial de Urbanismo.  
Por parte del Ayuntamiento se remitió posteriormente informe favorable, de 29.10.2020, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, la Memoria de la prospección arqueológica. La referida prospección ha puesto de manifiesto la existencia de 16 yacimientos arqueológicos más.  
Hay que tener en cuenta que este informe se refiere por una parte al catálogo de bienes y espacios protegidos y por otra, según se indica en el mismo, solo a los elementos arqueológicos, no a los bienes arquitectónicos ni etnológicos.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje (23.10.2020): se indican las modificaciones a realizar en el estudio de paisaje así como en la documentación normativa del plan y que son relativas en síntesis:  
A) Caracterización y valoración del Paisaje:  
- Participación pública: justificar el proceso incorporando a la valoración del paisaje las conclusiones del mismo.  
- Unidades de paisaje y recursos paisajísticos: aportar una mayor caracterización del paisaje justificando las modificaciones que se realicen eliminando contradicciones detectadas entre los diferentes tipos de documentos e incorporar en la valoración los resultados de la participación pública.  
B) Infraestructura verde: las correcciones del apartado A podrían permitir una mayor concreción y ajuste en la delimitación de la infraestructura verde a escala municipal (podría identificarse alguna área de valor inferior, ya que en la propuesta todo el ámbito del municipio se incluye en la infraestructura verde). Debe tenerse en cuenta que la normativa reguladora de suelos de la infraestructura verde ha de ser coherente con esa condición así como con el carácter y el valor de las unidades de paisaje y con su inclusión en el PORN, manteniendo su estructura y funcionalidad y su carácter abierto.  
En relación a la infraestructura verde del entorno urbano, se ha ampliado de escala el plano pero no se ha aumentado la definición de la misma, esto es, de los espacios libres de la zona urbana, los recursos paisajísticos y los espacios y recorridos de conexión.  
C) Una vez se revise la caracterización y valoración del paisaje se deben incluir en las fichas del catálogo de paisaje todas las unidades de paisaje y recursos de alto o muy alto valor paisajístico, y en aquellos casos que ya estén incluidos en la sección cultural pueden incluirse en la misma, siempre que en sus fichas se identifiquen los valores paisajísticos específicos a preservar en cada caso.  
E) Normas de integración paisajística: debe revisarse la normativa urbanística referente a la integración lumínica, y en concreto la repercusión paisajística de las soluciones c) y d), indicando medidas para su correcta integración, así como lo indicado en el punto siguiente respecto del sector «El Molí».  
F) En relación a la compatibilidad del modelo propuesto con los objetivos y criterios estratégicos de paisaje:  
a) Se debe ajustar la delimitación de los suelos urbanos «Núcleo de vivienda tradicional (NVT)» a los suelos transformados por las actuaciones tradicionales de los mismos y que cuenten con las exigencias más sencillas de urbanización (en particular, no queda justificada la delimitación de Mas de Gargán y Mas de Malusa que exceden ampliamente del asentamiento)  
Se revisará la ficha de la zona urbanizada residencial vivienda tradicional ZUR-RE-VT, pues se prohíbe, de manera coherente con el carácter paisajístico de la zona, el uso industrial, a la par que se establecen condiciones para la implantación de usos industriales y productivos.  
  
b) Suelo urbanizable residencial «Sector el Molí»: se deben fijar criterios para su desarrollo que garanticen «que las nuevas piezas de crecimiento mantengan las características morfológicas de las áreas urbanas existentes, en especial la continuidad de la trama urbana y las tipologías arquitectónicas en relación a la disposición de las edificaciones y sus volumetrías, alturas y colores»»  
c) Suelo dotacional con destino a equipamientos disperso por el suelo no urbanizable, se reitera que no se considera necesaria ni justificada su clasificación como urbanizable, estando ubicados además en área de protección ecológica del PORN.  
d) Zonificación del suelo no urbanizable (delimitación y normativa):  
- Una vez revisada la delimitación de las unidades de paisaje de acuerdo con el informe, se adecuará la regulación de usos al carácter y valor paisajístico de cada zona. En este sentido, cabe indicar, por ejemplo, que se proponen siete calificaciones distintas para terrenos forestales, con delimitaciones que no se justifican desde criterios paisajísticos (unidades de paisaje), y una regulación de usos y aprovechamientos del suelo no urbanizable que no define con claridad los usos urbanísticos predominantes, permitidos y prohibidos en cada zona, con lo que resulta difícil su interpretación.  
- No es compatible con la infraestructura verde y el paisaje que envuelve el núcleo de Xodos (ZRP-NA-PP) los usos de vivienda e industriales de nueva implantación, incluidos los de transformación del sector primario, así como las explotaciones mineras y canteras.  
- Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad: informe favorable desde el punto de vista del planeamiento viario al subsanarse lo citado en el primer informe, no obstante deberá disponer de informe favorable de la diputación de Castellón, titular de la CV-171.  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
- Crecimiento. ETCV: de acuerdo con la memoria justificativa la población actual en el momento de redacción de la misma eran 122 habitantes, el potencial del suelo urbano 71 habitantes y el potencial del suelo urbanizable propuesto 246 habitantes, y el potencial total de 439 habitantes. La superficie de suelo residencial urbanizable propuesto es de algo más de 7.000 m².  
De acuerdo con los informes reflejados en la presente DATE relativos al cumplimiento de la ETCV los crecimientos planteados tanto en residencial como en actividades económicas cumplirían con los límites establecidos.  
- Abastecimiento de agua: se realiza actualmente a través de pozo, depósito y manantial. La memoria justificativa indica un consumo actual de 13.578 m³/año y con la propuesta realizada el incremento sería de 34.711 m³/año, lo que situaría el consumo total previsto en 43.289 m³/año.  
De acuerdo con el último informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar el estado cuantitativo de las masas de agua subterránea es bueno y se ha iniciado la tramitación por el Ayuntamiento de derecho de uso privativo de aguas para abastecimiento a la población. En consecuencia, en principio podría ser posible un uso compatible con la conservación del recurso agua, dependiendo la aprobación definitiva del Plan General de que finalmente se obtenga el informe favorable de la CHJ respecto al artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de aguas.  
- Gestión de residuos: de acuerdo con la memoria justificativa, la producción total de residuos sólidos urbanos es de 148 Kg/día, los residuos futuros por crecimiento planteado de 665 Kg/día y los totales 814 Kg/día. La gestión de los residuos la realiza la empresa FOBESA.  
Se ha previsto una superficie para ecoparque al sur del núcleo de población.  
- Aguas residuales: a pesar de lo indicado en la memoria justificativa existe una EDAR de reciente construcción y los datos de caudal de proyecto 63 m³/día con un caudal de 12 m³/día con datos de funcionamiento de 2019 y una población servida de 27 habitantes equivalentes (información obtenida en la página web de la EPSAR).  
De acuerdo con el informe de la EPSAR de 2015 estaba prevista un sistema público de saneamiento y depuración con un caudal de diseño de 63 m³/ día, y el caudal previsto en la versión propuesta del plan generaría 75,90 m³/día, superior al previsto.  
En consecuencia, por una parte, es necesario cumplir con los condicionantes establecidos en el informe dela EPSAR incorporándolos al plan y, por otra, condicionar el desarrollo del sector residencial a la justificación de la suficiente capacidad de tratamiento.  
Para evitar impactos ambientales significativos relativos a la generación de residuos y al consumo de recursos por el desarrollo del suelo residencial, se considera necesario que en la ficha de planeamiento del sector El Molí se establezca como condición para su desarrollo la adecuada justificación de la capacidad de tratamiento de las aguas residuales y la gestión de los residuos.  
- Ordenación de usos y adecuación a la normativa del PORN y a la del Monumento Natural Camí del Peregrins de Les Useres: de acuerdo con el último informe del director conservador del parque natural de Penyagolosa reflejado en la presente DATE existen una serie de inconvenientes en relación a la adecuación de la propuesta al PORN del parque natural relativos fundamentalmente a la incompatibilidad de usos propuestos con lo establecido en la normativa del PORN, en especial en lo referente al área de protección ecológica del PORN, y que se detallan en su informe.  
En consecuencia se estima necesario establecer una serie de determinaciones que garanticen la adecuación referida.  
Hay que tener en cuenta también lo indicado por el director conservador del parque natural en su informe, que en la ordenación del PORN posiblemente no se consideró la existencia de algunos núcleos de casas distribuidos por el término municipal (Gargant, La Lloma, Malussa, etc.), que probablemente deberían haber recibido otro tipo de clasificación, por ejemplo área de protección paisajística.  
- Paisaje: el valor del paisaje de Xodos a escala supramunicipal es elevado, la totalidad del término municipal se enmarca en el paisaje de relevancia regional PRR05 «Benasal. Macizo del Penyagolosa y entorno de Vistabella» y en el ámbito del PORN del parque natural del Penyagolosa, que en Xodos establece una zonificación del suelo definida por las siguientes categorías de ordenación: zona de protección (parque natural) y zona de influencia, con un área de protección ecológica y un área de protección paisajística en torno al núcleo de Xodos y su área edificada.  
De acuerdo con el último informe del servicio de infraestructura verde y paisaje es necesario efectuar una serie de correcciones en la propuesta del Plan para evitar efectos negativos significativos en el paisaje, fundamentalmente en la regulación de usos y en la delimitación de zonas.  
- Otras cuestiones respecto a la ordenación de usos:  
Revisadas las fichas de planeamiento y gestión y la normativa urbanística presentada se comprueban discrepancias en los usos permitidos y prohibidos entre ambas. En consecuencia, se estima que deben revisarse las fichas de manera que los usos permitidos o no se ajusten a lo establecido en el texto de la normativa y a los condicionantes y modificaciones consecuencia de la presente DATE.  
Como ejemplo: en la ficha de planeamiento y gestión del ZRP-AG se consideran usos compatibles la vivienda unifamiliar en parcela de 1 Ha, las actividades terciarias o de servicios de restauración, hoteleros y los centros deportivos, recreativos, turísticos o de ocio. Sin embargo todos estos usos no están reflejados en la normativa urbanística, tan solo la vivienda rural vinculada a la explotación. Además ninguno de todos esos usos está permitido por el PORN al estar en área de protección ecológica.  
Por otra parte, en las propias fichas de planeamiento existen contradicciones como refleja el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje en la ZRP-NA-PP al prohibirse el uso industrial pero a la vez establecerse condiciones para su realización.  
Respecto a la normativa urbanística existen contradicciones en las mismas que deben eliminarse:  
- En la ZRP-FO se indica expresamente que se prohíben los usos extractivos y sin embargo más adelante se indica que no obstante respecto a los recursos minerales se estará a lo dispuesto en el artículo 197 de la Ley 5/2014 con carácter excepcional y de manera justificada. Este párrafo debe eliminarse puesto que las explotaciones mineras no están permitidos en el área de protección ecológica, de acuerdo con la normativa del PORN.  
Las mismas consideraciones se efectúan para los suelos: ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M y ZRP-AG, son suelos situados en el área de protección ecológica.  
- En los siguientes suelos ZRP-NA-P, ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M, en el apartado de obras, usos y aprovechamientos no forestales se indica lo siguiente:  
«1. En el terreno forestal serán compatibles las obras, usos y aprovechamientos contemplados en la legislación urbanística, cumpliendo, al menos, con los requisitos en ella establecidos, según tengan la clasificación de suelo no urbanizable común o protegido así como los autorizados por la administración competente, de acuerdo con la normativa vigente.»  
«Además de los usos y servicios previstos en la normativa urbanística y territorial vigente,» en relación a las disposiciones urbanísticas en terreno forestal estratégico.  
En ambos casos su redacción es confusa, y da pie a interpretar que es compatible cualquier tipo de uso en los mismos, teniendo en cuenta además que en el planeamiento propuesto no hay suelo no urbanizable común. Los usos que se propongan en estas zonas, deben ajustarse a los que se establecen como tales en la normativa del PORN para el área de protección ecológica, pudiendo ser más restrictivos pero no menos.  
- En la normativa urbanística propuesta no se observa diferencia respecto a los siguientes suelos, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M, por lo que se estima que deberían unificarse.   
- En la normativa del ZRP-NA-PN: aunque se hace referencia al parque Natural se estima necesario que se indique expresamente que los usos y actividades se ajustarán a los permitidos en el referido parque natural y su normativa sectorial de regulación.  
- En los planos de ordenación se localizan e indican los dotacionales dispersos en el suelo no urbanizable y su tipología concreta en su mayor parte: ecoparque, EDAR, depósitos, etc. que ascienden a una superficie aproximada de 29.000 m².  
- Patrimonio cultural: teniendo en cuenta los informes remitidos en relación a este factor ambiental, se estima necesario para evitar efectos ambientales significativos sobre el mismo, que previamente a la aprobación definitiva del Plan General se obtenga informe de la Conselleria de Cultura respecto a la afección patrimonial del plan, dado que el último informe favorable se refiere solo al catálogo de protección de bienes y espacios protegidos, y no específicamente al Plan General (a la compatibilidad entre el mismo y el catálogo de protecciones), y además solo a los elementos arqueológicos y no a los etnológicos ni arquitectónicos.  
- Acústica: se ha presentado un estudio acústico en el que se analiza los posibles impactos acústicos comprobándose con las mediciones efectuadas que no se sobrepasan los niveles permitidos. Se resalta que se trata de un municipio en el que la carretera termina y el tráfico es escaso. Se concluye indicando que no es necesaria la adopción de medidas correctoras.   
- Masías tradicionales: en los planos de ordenación se localizan los numerosos massos tradicionales del municipio en diferentes tipos de suelo. Tres de ellos dan lugar en la propuesta de Plan General a ZRP-RE-VT en el que se permite el uso tradicional y se permite la rehabilitación de las masías. Sin embargo la documentación presentada no realiza un análisis detallado y específico respecto a su estado actual, usos y actividades, entorno, accesibilidad, etc.  
Las referidas masías se encuentran dispersas por gran parte del municipio, muchas de ellas en área de protección ecológica (APE). Su situación y características es diferente situándose algunas en un entorno agrícola, o con fácil acceso desde vías de comunicación, con diferente grado de conservación, etc.  
Teniendo en cuenta los objetivos del PORN en relación con la conservación, mejora y puesta en valor del paisaje rural (art. 33 y siguientes) y del patrimonio cultural (art. 38 y siguientes), así como el régimen de instalaciones turísticas (art. 71) y de actividades urbanísticas y de edificación (art. 75 y 76), el régimen de usos del APE y el informe del director conservador del parque natural de Macizo de Peñagolosa, en el área de protección ecológica respecto a las masías tradicionales la presente DATE estima lo siguiente:  
1. En aquellos casos en los que el uso como vivienda exista en la actualidad y las edificaciones sean legales, el mismo podrá seguir dándose, pudiendo realizarse las reformas y rehabilitaciones de acuerdo con lo establecido en el PORN.  
2. Respecto a la rehabilitación para el uso de vivienda de estas masías tradicionales en las que este uso se dio en el pasado, será necesario informe previo favorable del órgano competente en la gestión del espacio natural protegido teniendo en cuenta entre otras circunstancias el entorno, accesibilidad, servicios, etc., de forma que se pueda establecer la compatibilidad actual de este uso con la conservación de los valores de la zona.  
3. El uso como alojamiento turístico rural de estas masías tradicionales requerirá igualmente informe favorable de órgano competente en la gestión del espacio natural protegido al igual que en el apartado anterior 2, sin perjuicio de los informes sectoriales necesarios.  
Estos usos (vivienda y alojamiento turístico rural en masías tradicionales existentes) bajo estas condiciones se estima que pueden favorecer la conservación del patrimonio rural y cultural y ser compatibles en según qué casos con la conservación de los valores ambientales de la zona.  
- Hay que tener en cuenta que el artículo 35.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana establece que los PORN prevalecerán sobre cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física.  
Este precepto deberá incluirse en la normativa urbanística como recordatorio y como medida preventiva para evitar que la interpretación de la normativa urbanística que se apruebe pueda contravenir lo establecido en el PORN o que alguna de las condiciones o regulaciones de la normativa pudieran en algún sentido contravenirlo.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
En el EATE se han incluido las medidas de seguimiento y vigilancia (apartado 9) estableciendo la realización de un informe preliminar y de diferentes informes durante la fase de aplicación del plan, efectuándose un informe anual.  
Se indican igualmente indicadores ambientales de seguimiento.  
En el apartado 10, se detalla también el régimen de vigilancia indicando que se llevará a cabo un informe final e informes de seguimiento periódicos.  
En el EATE se ha presentado un esbozo del seguimiento a realizar con indicadores que utilizan en parte los del documento de referencia. Se estima respecto a las medidas de seguimiento que es necesario añadir a los indicadores apuntados en el EATE los indicados en el documento de referencia salvo que de forma justificada se pueda excluir alguno de ellos. Previamente a la aprobación del plan se elaborará el plan de vigilancia y seguimiento que el EATE indica que se va a desarrollar, estimándose necesario respecto a los informes de seguimiento elaborar un informa al inicio y otro al final del plan, y uno cada cuatro años, para permitir ver la evolución del mismo utilizando los indicadores.  
En el EATE se establecen medidas correctoras generales y otras más específicas respecto a la ocupación del territorio, medidas para las obras y fase de funcionamiento (apartado 9). Se trata de medidas fundamentalmente de proyectos, que se consideran aceptables ambientalmente en líneas generales, pero que deberán incorporarse a la normativa urbanística para asegurar la exigencia de su cumplimiento.  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone considerar aceptable desde el punto de vista ambiental la presente declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural del ayuntamiento de Xodos, presentado por el Ayuntamiento, siempre y cuando se incorporen en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. Previamente a la aprobación del Plan deberá:  
1.1. Obtener el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar del artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de aguas, debiendo justificar el incremento y acreditar la disponibilidad de recursos hídricos para atender dicha demanda.  
1.2. Obtener informe de la Conselleria de Cultura en relación a todos los elementos del patrimonio cultural y no solo respecto a los arqueológicos, y respecto a la compatibilidad del Plan General con el catálogo de protecciones propuesto.  
2. Ordenación de usos y adecuación a la normativa del PORN del parque natural del Macizo de Penyagolosa y del Decreto 40/2007 por el que se declara Monumento Natural Camí dels Peregríns de Les Useres: se llevarán a cabo las siguientes correcciones, debiendo, previamente a la aprobación final del plan, obtener informe favorable del órgano competente en la gestión del espacio natural protegido:  
2.1. Se eliminará de la propuesta el «Sector artesanal (ZND-IN)».  
2.2. Se incluirá en el Plan general el ramal secundario del Camí dels Peregríns.  
2.3. Se eliminará de la zona rural protegida forestal (ZRP-FO) el uso de vivienda rural vinculada a usos ganaderos, forestales o cinegéticos.  
2.4. Respecto a la zona rural protegida natural cultural-costumbrista (ZRP-NA-CC) toda la documentación, fichas incluidas, deberán referirse al espacio natural protegido monumento Natural del Camí dels Peregríns de Les Useres.  
Respecto a la normativa de esta zona se corregirá lo siguiente: el uso ciclo turista puede estar restringido por la normativa sectorial como así pasa en la normativa de circulación de vehículos (motorizados o no) por terrenos forestales. De acuerdo con el PORN las pruebas deportivas con vehículos no son autorizables.  
2.5. En relación con la zona rural protegida vías pecuarias (ZRP-NA-VP). Se establecerán los siguientes cambios en la normativa: como norma general las vías pecuarias no se asfaltarán ni hormigonarán. El uso ciclo turista puede estar restringido por la normativa sectorial como así pasa en la normativa de circulación de vehículos (motorizados o no) por terrenos forestales. De acuerdo con el PORN las pruebas deportivas con vehículos no son autorizables.  
2.6. Zona rural protegida natural protección paisajística (ZRP-NA-PP): se eliminará de la normativa la posibilidad de la vivienda rural de nueva construcción vinculada a la explotación forestal.  
2.7. Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG): los usos siguientes no son compatibles con el PORN y se eliminarán de la normativa:  
- Vivienda unifamiliar en parcela de 1 Ha  
- Vivienda rural vinculada a explotación agrícola en parcela de 1 Ha.  
- Actividades terciarias o de servicios de restauración, hoteleros,  
- Centros deportivos, recreativos, turísticos o de ocio.  
2.8. En la zona rural protegida pastizal-matorral (ZRP-PM), zona rural protegida herbazal (ZRP-H), zona rural protegida forestal bosque de plantación (ZRP-FO-BP), zona rural protegida prado (ZRP-PA), zona rural protegida matorral (ZRP-M), i zona rural protegida forestal monte de utilidad pública (ZRP-FO-MUP), se debe eliminar el uso de vivienda rural vivienda rural vinculada a la explotación forestal, y tampoco estarán permitidas las explotaciones mineras.  
2.9. La zona rural protegida residencial Vivienda tradicional (ZRP-RE-VT) debe modificarse en el sentido de que debe ser un suelo no urbanizable protegido al estar en el área de protección ecológica y sus usos adaptarse a los permitidos en esta área de acuerdo con el PORN. Se deberá eliminar de la denominación el residencial será ZRP-VT.  
2.10. La clasificación del nuevo suelo urbanizable sector «El Molí» deberá obtener el informe favorable del órgano competente en la gestión del espacio natural protegido de acuerdo con el artículo 75.2 del PORN.  
2.11. En el área de protección ecológica del PORN respecto a las masías tradicionales en cualquier tipo de suelo se establecerá:  
1. En aquellos casos en los que el uso como vivienda exista en la actualidad y las edificaciones sean legales, el mismo podrá seguir dándose, pudiendo realizarse las reformas y rehabilitaciones de acuerdo con lo establecido en el PORN.  
2. Respecto a la rehabilitación para el uso de vivienda de estas masías tradicionales en las que este uso se dio en el pasado, será necesario informe previo favorable del órgano competente en la gestión del parque natural del Macizo de Penyagolosa teniendo en cuenta entre otras circunstancias el entorno, accesibilidad, servicios, etc., de forma que se pueda establecer la compatibilidad actual de este uso con la conservación de los valores de la zona.  
3. El uso como alojamiento turístico rural de estas masías tradicionales requerirá igualmente informe favorable del órgano competente en la gestión del parque natural del Macizo de Peñagolosa al igual que en el apartado anterior 2.  
2.12. Se incluirá en la normativa urbanística el precepto del artículo 35.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana que establece que el PORN del parque natural del Macizo de Penyagolosa prevalecerá sobre la normativa urbanística del Plan general.  
3. Paisaje: se cumplirán las consideraciones realizadas en el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje de fecha 23.10.2020 apartados A, B, C. E, y F, y se obtendrá informe de ese Servicio respecto al cumplimiento, previamente a la aprobación del plan.  
Respecto al apartado F se llevará a cabo lo siguiente:  
a) Se ajustará la delimitación de los suelos urbanos «Núcleo de vivienda tradicional (NVT)» a los suelos transformados por las actuaciones tradicionales de los mismos y que cuenten con las exigencias más sencillas de urbanización.  
Se revisará la ficha de la zona rural protegida residencial vivienda tradicional ZRP-RE-VT debiendo prohibirse el uso industrial y eliminando las condiciones que en el mismo se establecen para su uso, y acorde con lo indicado en el informe de espacios naturales protegidos, se eliminará el término residencial y sus usos se adaptarán a los permitidos en esta área de acuerdo con el PORN.  
b) Suelo urbanizable residencial «Sector el Molí»: se fijarán criterios para su desarrollo que garanticen que las nuevas piezas de crecimiento mantengan las características morfológicas de las áreas urbanas existentes, en especial la continuidad de la trama urbana y las tipologías arquitectónicas en relación a la disposición de las edificaciones y sus volumetrías, alturas y colores.  
c) Suelo dotacional con destino a equipamientos disperso por el suelo no urbanizable: su clasificación como suelo urbanizable se cambiará por suelo no urbanizable.  
d) Zonificación del suelo no urbanizable (delimitación y normativa):  
- Se adecuará la regulación de usos al carácter y valor paisajístico de cada zona una vez revisada la caracterización y valoración del paisaje de acuerdo con el referido informe del servicio de infraestructura verde y paisaje.  
- Del suelo ZRP-NA-PP, se eliminarán los usos de vivienda e industriales de nueva implantación, incluidos los de transformación del sector primario, así como las explotaciones mineras y canteras.  
4. Otras consideraciones en relación a la ordenación de usos:  
- Se revisarán las fichas de planeamiento y gestión de manera que los usos permitidos o no se ajusten a lo establecido en el texto de la normativa urbanística y a los condicionantes y modificaciones consecuencia de la presente DATE. Igualmente se revisarán las propias fichas de planeamiento y gestión para evitar contradicciones en ellas mismas como la indicada en el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje.  
- Respecto a la normativa urbanística:  
- En la ZRP-FO: las explotaciones mineras no estarán permitidas, debiendo eliminarse la frase: no obstante respecto a los recursos minerales se estará a lo dispuesto en el artículo 197 de la Ley 5/2014 con carácter excepcional y de manera justificada.  
Igualmente se eliminará de los siguientes suelos en los que las explotaciones mineras no estarán permitidas: ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M y ZRP-AG,  
- En los siguientes suelos ZRP-NA-P, ZRP-FO-MUP, ZRP-FO-BP, ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M, en el apartado de obras, usos y aprovechamientos no forestales se eliminará las siguientes frases:   
«1. En el terreno forestal serán compatibles las obras, usos y aprovechamientos contemplados en la legislación urbanística, cumpliendo, al menos, con los requisitos en ella establecidos, según tengan la clasificación de suelo no urbanizable común o protegido así como los autorizados por la administración competente, de acuerdo con la normativa vigente.»  
«Además de los usos y servicios previstos en la normativa urbanística y territorial vigente,» en relación a las disposiciones urbanísticas en terreno forestal estratégico.  
Se introducirá el siguiente párrafo: se permitirán aquellos usos, obras y aprovechamientos que estén permitidos en el área de protección ecológica del PORN del Parque Natural, pudiendo ser más restrictivos pero no menos.  
- En la normativa urbanística propuesta no se observa diferencia respecto a los siguientes suelos ZRP-PM, ZRP-H, ZRP-PA, ZRP-M, por lo que se estima que deben unificarse, y sus usos se ajustarán a lo establecido en el área de protección ecológica del PORN, pudiendo ser más restrictivos, pero no menos.  
- En la normativa del ZRP-NA-PN: se indicará expresamente que los usos y actividades se ajustarán a los permitidos en el referido parque natural y su normativa sectorial de regulación.  
5. La normativa urbanística, las DEUT y los planos de ordenación se corregirán y adaptarán a las determinaciones de la presente DATE.  
6. Forestal: Se introducirán las correcciones y modificaciones en la documentación del Plan general indicadas en el informe forestal de fecha 11.01.2017 remitido por la Dirección Territorial de Castellón de esta conselleria, teniendo en cuenta las determinaciones de la presente declaración ambiental y territorial estratégica.  
7. Aguas residuales: se deberán cumplir los condicionantes establecidos en el informe de la EPSAR incorporándolos al Plan. En especial el área de reserva contigua para futuras ampliaciones o mejoras y una servidumbre de protección en la que se excluya la implantación de usos residenciales, sanitarios, culturales y recreativos.  
8. Sector El Molí: en su ficha de planeamiento se establecerá como condición para el desarrollo del sector la adecuada justificación previa de la capacidad de tratamiento de las aguas residuales y la gestión de los residuos.  
9. Medidas correctoras y seguimiento: las medidas correctoras del estudio ambiental y territorial estratégico se incorporarán a la normativa urbanística.  
En relación con el seguimiento del plan se elaborará el plan de vigilancia ambiental al que se hace referencia en el estudio ambiental y territorial estratégico y respecto a los indicadores de seguimiento se incorporarán a los propuestos también los que se indicó en el documento de referencia, pudiendo excluirse alguno de forma justificada. Respecto a los informes de seguimiento se elaborará un informe al inicio y otro al final del plan, y uno cada cuatro años, para permitir ver la evolución del mismo utilizando los indicadores.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Conselleria. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General Estructural de Xodos, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 30 de noviembre de 2020.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 de julio de 2023.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML