Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4569)

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de planta solar fotovoltaica de 33 MWp - PFV Atalaya Solar, que ocupa la parcel·la 1 del polígon 38 i la parcel·la 32 del polígon 36, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2833169) 172/2022/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9590

Data del DOGV
:   08-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4569

CVE


Data del document
:   24-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de planta solar fotovoltaica de 33 MWp - PFV Atalaya Solar, que ocupa la parcel·la 1 del polígon 38 i la parcel·la 32 del polígon 36, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2833169) 172/2022/AIA. [2023/4569]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2833169) 172/2022/AIA.  
Títol: Instal·lació de planta solar fotovoltaica de 33 MWp - PFV Atalaya Solar.  
Promotor: Iniciativa y Desarrollo Energético Planta 4, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/27.  
Localització: terme municipal de Villena.  
  
Objecte i descripció del projecte  
L'empresa Iniciativa y Desarrollo Energético Planta 4, SL, promou un projecte de construcció i operació de planta solar fotovoltaica de 33 MWp en el terme municipal de Villena (Alacant). La planta se situarà en la zona sud del terme municipal, que ocuparà la parcel·la 1 del polígon 38 i la parcel·la 32 del polígon 36 del terme municipal.  
  
Els mòduls fotovoltaics, que s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques fixades al terreny mitjançant el sistema de perfils de clavament, es connectaran elèctricament en sèrie i s'agruparan en inversors de strings per al seu posterior augment de tensió en centres de transformació des de 0,8 kV fins a 30 kV. Els seguidors solars orientaran els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, la qual cosa augmentarà el seu rendiment en comparació amb els sistemes estàtics.  
La superfície cadastral total vinculada al projecte és de 150 ha i la superfície ocupada (barrada) és de 50,22 ha. En calcular la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,66 MW/ha ocupada.  
L'evacuació de l'energia produïda es farà de manera conjunta amb dos altres projectes més que es troben en tramitació en les proximitats: PFV Villasol (ATALFE/2020/26) i PFV Frutasol (ATALFE/2020/22). La planta es divideix en dues zones separades per la PFV Frutasol (en la parcel·la contigua (parcel·la 1 del polígon 37)). La PFV Villasol se situa en la mateixa parcel·la que la planta analitzada.  
Els centres de transformació es connectaran per mitjà de 2 línies subterrànies de 30 kV (3,30 km de canalització) amb la subestació transformadora 30/132 kV (prevista en la planta PFV Frutasol), des d'on s'elevarà la tensió fins a 132 kV per a evacuar l'energia cap a la subestació col·lectora Sax 400/132/30kV (amb declaració d'impacte ambiental favorable de l'Administració General de l'Estat), que permetrà la connexió a la subestació SAX 400 de Red Eléctrica de España, SAU.  
  
L'accés als sectors de la planta es farà des dels camins públics que connecten amb la carretera C-V813. Les poblacions més pròximes són Villena al nord-est i Sax al sud-est, situades a una distància de 10-12 km de la planta solar fotovoltaica.  
Es preveu durant la fase constructiva un condicionament previ del terreny, l'execució de vials interiors de grava per a l'accés de camions durant l'obra, instal·lació de clos perimetral, clavament directe dels seguidors solars, obertura de rases per al cablejat, realització de lloses de formigó per a la instal·lació d'edificis de tipus prefabricat (edifici de monitoratge i centres de transformació). S'instal·laran serveis higiènics les aigües residuals dels quals s'emmagatzemaran en un depòsit estanc que serà periòdicament revisat, i buidatge per l'empresa autoritzada. Els sòls i altres materials naturals excavats seran transportats a un abocador per a la seua classificació posterior.  
El sistema de proveïment d'aigua potable serà mitjançant marraixes o dispensadors d'aigua d'empreses autoritzades i l'aigua no potable s'emmagatzemarà en un depòsit d'aigua estanc omplit periòdicament per l'empresa autoritzada.  
Durant la fase d'operació i manteniment de la planta solar, es faran neteges periòdiques dels panells per mitjà d'equips semiautomàtics de neteja. L'empresa concessionària acreditarà la procedència de l'aigua i l'autorització en vigor per al seu ús.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà al desmantellament i restauració del terreny a les condicions preexistents (d'ús agrícola, plantejant-se com a possibilitat la restauració forestal), per evitar en la mesura que siga possible el moviment de terres i caldrà retirar qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies del present projecte determinen que constitueix, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària, per la qual cosa no es produeix fraccionament en els termes esmentats. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a la seua autorització, per la qual cosa correspon a aquest òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
En data 30 de setembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanyava de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica (l'evacuació és compartida i figura en l'expedient ATALFE/2020/22).  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització d'implantació en sòl no urbanitzable, autorització administrativa prèvia i autorització de construcció.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària: estudi arqueològic, estudi de fauna, estudi d'avifauna, estudi d'integració paisatgística, estudi d'inundabilitat i pla de desmantellament.  
En data 13 de desembre de 2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet requeriment d'esmena de documentació. En particular, es requereixen l'informe vinculant en matèria de territori i paisatge segons l'art. 25 del Decret llei 14/2020 i l'informe en patrimoni cultural segons art. 11 de la Llei 4/1998.  
En dates 22 de desembre de 2022, 17 de gener de 2023 i 18 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant aporta documentació en resposta al requeriment remés.  
En data 14 de febrer de 2023, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental reitera el requeriment d'esmena de l'expedient amb l'informe en matèria de territori i paisatge segons l'art. 25 del Decret llei 14/2020.  
En data 15 de febrer de 2023, la Direcció General de Política Territorial i Paisatge remet informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge.  
a) Informació pública  
D'acord amb la documentació remesa, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9253 amb data 11 de gener de 2022. Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de l'associació Salvatierra per a la conservació i desenvolupament del patrimoni natural i cultural de Villena, i de l'Associació de Veïns de l'Alzina.  
En data 6 de febrer de 2021, l'Associació de Veïns de l'Alzina presenta al·legació en què exposa que, en representació de tots els veïns d'aquesta pedania, manifesta la seua oposició a la instal·lació massiva de projectes solars i sol·licita la no aprovació dels projectes. El promotor respon que la pedania l'Alzina es troba a una distància superior a 20 quilòmetres del projecte, i que els seus efectes sobre aquesta són inexistents.  
En data 26 de desembre de 2021, l'associació Salvatierra presenta al·legació en la qual exposa:  
- L'estudi d'impacte ambiental menysprea els efectes sinèrgics dels projectes en tramitació que se situarien en l'àmbit geogràfic. El promotor respon que l'estudi dels efectes sinèrgics es valora en l'estudi d'impacte ambiental de les infraestructures d'evacuació del nuc Sax (estudi d'impacte ambiental d'infraestructures d'evacuació comunes nuc Sax 400kV) presentat com a part de l'expedient ATALFE/2020/22, i que l'inventari de fauna s'ha elaborat en una àrea molt extensa per a tindre en compte el conjunt de projectes del nuc Sax 400 kV, i els possibles efectes sinèrgics i acumulatius sobre la fauna.  
  
- L'estudi d'impacte ambiental no considera l'afecció a recursos paisatgístics i hàbitats protegits per la legislació europea i espanyola (LIC/ZEPA ES5213039/ES0000457 «serra de les Salines»), o bé s'omet el seu valor patrimonial. El promotor respon que l'afecció a espècies de fauna de l'àrea Xarxa Natura 2000 és compatible a causa de la presència de corredors territorials i a la implantació de clos cinegètic. Així mateix, implantaran mesures preventives davant l'afecció indirecta a l'espai Xarxa Natura 2000, incloent-hi mesures de prevenció d'incendis forestals.  
- Les conclusions de l'estudi de fauna són infundades i arbitràries, i no permeten la valoració adequada dels impactes sobre la fauna. Els transsectes per a mostreig de passeriformes i mesomamífers, punts d'observació d'aus, mostrejos acústics i d'amfibis, són insuficients i amb distàncies no adequades entre ells. La metodologia utilitzada en l'escolta de rapinyaires nocturns no s'ha dut a terme correctament. El promotor respon que l'inventari de fauna que s'ha fet segueix les metodologies i criteris establits pel MITERD per a plantes fotovoltaiques i té en consideració els criteris i espècies en règim de protecció per la normativa autonòmica. Conclou que és totalment adequat i representatiu.  
  
- L'impacte sobre certes espècies faunístiques i florístiques protegides i el seu hàbitat no està convenientment reflectit en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental. Concretament, sobre l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila marcenca (Circaetus gallicus), l'aligot comú (Buteo buteo), falcó d'Elionor (Falco eleonorae), fauna herpetològica, ratpenat de peus grossos (Myotis capaccini) i aus estepàries de la ZEPA Moratillas-Almela. El promotor respon que l'estudi de fauna de cicle anual és complet i estima una afecció compatible sobre la fauna després de l'aplicació de mesures correctores, preventives i compensatòries. De manera particular, enumera els contactes i nombre d'exemplars detectats de les espècies esmentades per l'al·legant, així com mesures que afavoriran el seu desenvolupament com ara el manteniment de la vegetació davall dels panells solars o la no utilització de fitosanitaris, entre altres.  
- L'eliminació de milers de peus de cultius llenyosos no té res a veure amb els objectius definits en el projecte de reducció de CO2. Consideren que l'estudi d'alternatives hauria d'incloure una alternativa millor en terrenys erms i sense capacitat de desenvolupar massa vegetal. El promotor respon que la reducció d'emissions que aconsegueix la planta fotovoltaica en evitar el consum de combustibles fòssils en la producció d'energia és molt superior a la dels cultius.  
- L'estudi d'integració paisatgística no inclou el valor social assignat al projecte mitjançant els processos de participació pública d'acord amb la normativa. No s'implementa el procés preceptiu de participació pública per a la valoració de les unitats de paisatge i els recursos paisatgístics. No hi ha una caracterització del valor paisatgístic en els termes de la LOTUP. El promotor respon que el pla de participació pública va ser iniciat de manera simultània al període d'informació pública i que s'aportarà el resultat d'aquest una vegada finalitzat.  
  
- L'estudi d'impacte ambiental no fa al·lusió a l'afecció que tindrà en la zona sobre els terrenys cinegètics. El promotor respon que la limitació de l'activitat cinegètica no es considera un impacte ambiental.  
  
- Les mesures compensatòries proposades no semblen obeir ni en la seua naturalesa ni en la seua escala a les probables afeccions del projecte. L'al·legant proposa mesures complementàries a les existents en l'estudi d'impacte ambiental com ara la compensació de superfícies mitjançant lloguer durant la vida útil de la planta, la creació d'un pla de conservació d'amfibis, la selecció més gran d'espècies vegetals per a la creació de la pantalla vegetal, i la conservació de talussos, entre altres. El promotor té en consideració les mesures proposades per l'associació i atendrà aquella que dispose l'òrgan ambiental.  
b) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament al tràmit d'informació pública, es va formular consulta i petició d'informes per part de l'òrgan substantiu a les administracions públiques següents amb competències mediambientals afectades i a les entitats interessades. S'ha rebut còpia dels informes següents:  
  
  
- Informe favorable de compatibilitat urbanística de data 2 de setembre 2020 emés per l'Ajuntament de Villena, condicionat al compliment de la legislació vigent de la Llei 5/2014, de 25 de juny, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, a l'informe favorable en matèria de paisatge i ordenació del territori, i de la consideració com a interés econòmic estratègic per les conselleries competents en medi ambient, territori i economia. Així mateix, es condiciona a la reculada de vint metres a eix de camins i deu metres a bogues i a l'obtenció de l'autorització administrativa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe tècnic del Servei d'Arqueologia del Museu de Villena de data 4 de gener de 2022, en el qual remarquen la necessitat de documentació de l'antiga edificació Casa de Don Elías i el seguiment arqueològic de les obres a causa de troballes de ceràmiques prehistòriques.  
- Informe tècnic de l'àrea de Medi Ambient de l'Ajuntament de Villena de data 5 de gener de 2022, en el qual exposen deficiències en l'estudi d'impacte ambiental en relació amb les afeccions a l'espai Xarxa Natura 2000 «serra de les Salines» i espècies d'avifauna protegides per la Directiva d'aus. Plantegen deficiències en l'estudi d'integració paisatgística perquè no considera l'efecte sinèrgic del conjunt de plantes solars en tramitació i proposen noves mesures correctives i compensatòries.  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 12 de gener de 2022, condicionat a especificacions relatives a la protecció dels llits, el manteniment dels marges per a garantir el drenatge superficial, la disponibilitat de recursos hídrics, qüestions quant a inundabilitat i utilització del domini públic hidràulic, segons el que es disposa en el text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol).  
- Informe favorable del Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant de data 10 de febrer de 2022, condicionat al seguiment arqueològic dels moviments de terra en el moment d'execució de l'obra i la no afecció als béns etnogràfics.  
- Informe favorable de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental de data 15 de març de 2022, condicionat a la inclusió de les mesures següents per a completar les deficiències de les propostes en l'estudi d'impacte ambiental:  
«- S'utilitzaran seguidors que s'adapten al terreny i s'evitarà fer desmunts, esplanacions o anivellats del terreny.  
- Per als efectes del possible escolament de les plaques sobre el sòl, produïda tant per la pluja com per la neteja, seria convenient fer una canalització que reculla aquestes aigües i les deposite de manera més dispersa o bé les acumule o redirigisca per al seu ús posterior en el reg de la pantalla vegetal d'integració paisatgística.  
- La barrera d'integració paisatgística haurà d'estar composta per diferents espècies de flora que pertanguen a la sèrie de vegetació corresponent a la zona natural i els individus es disposaran en forma de bosquet i no de manera lineal per a afavorir el trànsit de fauna a través d'aquesta i la biodiversitat de l'ecosistema.  
- S'haurà d'acreditar que no hi ha existència de cap individu arbori que donada la seua importància o grandària poguera ser part del patrimoni arbori monumental.  
- Per a poder reparar les pèrdues en la qualitat de l'hàbitat i d'espais vitals de les diferents espècies, s'hauran de mantindre els cultius existents en totes aquelles zones possibles que no s'utilitzen per a la instal·lació dels panells solars. S'hauran d'adquirir o llogar parcel·les de cultiu, tant fora com dins dels espais de les ZEPA, amb la intenció de mantindre cultius de cereals de varietats tradicionals de cicle llarg que permeten el desenvolupament de les postes d'avifauna. Aquesta esmena d'afeccions es faria en una proporció d'almenys el 25 % de la superfície afectada.  
- S'instal·laran caixes niu adaptades a espècies rapaces amb una densitat mínima d'1 per cada 5 hectàrees.  
- Es crearan illes de panells solars no superiors a 10 ha i es disposaran corredors de vegetació entre aquestes que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat. Per a complir amb aquesta pauta, s'insta a conservar la vegetació silvestre que poguera existir amb anterioritat.  
  
- S'haurà de mantindre una capa de cultiu herbaci en totes les instal·lacions que afavorisca el manteniment de l'estructura edàfica i la presència d'insectes pol·linitzadors.  
- El pla de vigilància ambiental haurà d'incloure el seguiment d'aus i enviar anualment al Servei de Vida Silvestre d'aquesta subdirecció general els resultats que se'n deriven. Aquests estudis permetran avaluar i adaptar les mesures correctives plantejades per comprovar la seua eficàcia o la necessitat de modificar la seua ubicació o altres característiques.  
- Les tasques de rehabilitació de punts d'aigua i creació de tolles s'han de fer en una època que no afecte la nidificació o el pas d'aus aquàtiques (març-juny).  
- La construcció de vedrunes per a rèptils hauria d'anar acompanyada de la instal·lació de xicotetes tolles o punts d'aigua al seu voltant. S'haurà de tindre en compte que la zona pateix superpoblació de conills, per la qual cosa s'haurà d'intentar no afavorir la proliferació d'aquesta espècie».  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de data 7 d'octubre de 2022, condicionat al seguiment arqueològic dels moviments de terra i de certificació municipal de no afecció a la Casa de Don Elías.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 15 de març de 2022, en el qual es requereix elaborar un estudi de paisatge. En data 13 de juliol de 2022 s'emet nou informe que reafirma l'anterior.  
L'Advocacia General de la Generalitat, consultada en relació amb aquest tipus de projectes i la seua tramitació, en dates 4 de novembre de 2022 i 28 de novembre de 2022 emet informe i aclariment d'aquest. Assenyala que no cal requerir un estudi de paisatge en el tràmit d'autorització del projecte, per la qual cosa s'ha d'emetre informe en els termes de l'article 25 del Decret llei 14/2020.  
Sobre la base d'aquest, la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat dicta instrucció de data 5 de desembre de 2022. D'acord amb la instrucció citada tots aquells expedients que, en data de la instrucció ja han sigut informats, però que estiguen pendents d'un informe concloent en aquesta matèria, s'informaran tenint en compte la documentació que consta en l'expedient i atesos els criteris establits en aquesta. L'informe es pronunciarà expressament sobre les qüestions indicades en la instrucció i serà concloent.  
- Informe del Servei de Gestió Territorial de data 11 de gener de 2023, de caràcter concloent, favorable als estudis d'inundabilitat i a les prescripcions de la normativa del PATRICOVA i la resta de normativa d'ordenació del territori.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 20 de desembre de 2022, de caràcter no concloent, que requereix mesures d'integració paisatgística addicionals i condiciona l'emissió d'informe favorable a l'esmena de la documentació aportada pel promotor.  
  
El 18 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant trasllada l'escrit del promotor de data 11 de gener de 2023, en el qual es compromet a l'adopció de les mesures d'integració paisatgística requerides per aquest òrgan.  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de data 13 de febrer de 2023, que valida les mesures d'integració paisatgística acceptades pel promotor i condicionat a l'adopció de mesures complementàries.  
c) Altres actuacions  
Donat l'estat de tramitació d'aquest i altres projectes anàlegs i en atenció a les fites establides en el Reial Decret llei 23/2020, de 23 de juny, es formula consulta a l'advocacia en relació amb la possibilitat d'emetre declaració d'impacte ambiental amb caràcter retroactiu. S'emet informe de data 17 de gener de 2023 i aclariment en data 22 de febrer de 2023, en relació amb el que es preveu en l'article 39.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre.  
De conformitat amb els antecedents exposats, cal entendre que en data 11 de gener de 2023 el promotor va completar els documents necessaris per a l'anàlisi ambiental del projecte, incorporant-se aquests a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental per la seua remissió a l'òrgan ambiental per l'òrgan substantiu en data 18 de gener de 2023.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, perquè la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
A la Comunitat Valenciana, les dades d'emissions de GEI verificades per a 2022 mostren que el valor acumulat per a les instal·lacions de generació d'energia a partir de combustibles fòssils implantades en aquest territori s'ha incrementat de manera constant i rellevant en els últims dos anys i s'ha situat al mateix nivell que en 2019 (per damunt dels valors de 2017 i 2018).  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir la neutralitat climàtica a Espanya en 2050, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu arribar a 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les mesures degudes de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Ubicació  
La planta solar fotovoltaica projectada se situarà íntegrament a la localitat de Villena, situada al nord-oest de la província d'Alacant. Es troba en una zona agrícola extensiva al peu de la serra de les Salines (que pertany a la Xarxa Natura 2000). En parcel·les circumdants es troben les següents plantes solars fotovoltaiques en tramitació administrativa: PFV Frutasol i PFV Villasol, de tramitació autonòmica; FV PSF Sax I i PFV Prados, de tramitació autonòmica; i FV Villena, FV CSF La Atalaya, FV Argos i FV Fotovoltaica Prados, de tramitació estatal.  
  
En l'estudi d'impacte ambiental presentat s'han considerat diferents alternatives per a la ubicació de la planta. L'alternativa zero o de no realització és descartada atés que suposaria el desaprofitament de les fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la no consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. L'alternativa 1 adapta la topografia de les parcel·les per a aconseguir una superfície totalment plana. L'alternativa 2 adapta la planta solar a la topografia del terreny. L'alternativa 1 es descarta per suposar un moviment més gran de terres i superfície esbrossada, juntament amb afeccions puntuals a la qualitat de l'aire i a la fauna. Se selecciona l'alternativa 2 donat el reduït pendent del terreny i la consegüent reducció dels moviments de terra.  
  
L'àrea presenta majoritàriament un ús agrícola amb grau de naturalitat poc significatiu, principalment cultius de secà, així com xicotets afloraments de vegetació típica mediterrània de transició forestal (que seran preservats). El sòl ocupat pel clos està classificat segons la normativa urbanística de Villena com a no urbanitzable comuna.  
  
La línia d'evacuació d'alta tensió (30 kV) es projecta soterrada per l'interior de la planta PFV Frutasol fins a la subestació col·lectora, i no deriva en afeccions de caràcter mediambiental més enllà de les derivades del moviment de terres.  
La totalitat dels terrenys ocupats pels panells solars queda fora de l'àmbit de la ZEC/ZEPA «serra de les Salines» (ES5213039/ES0000457), de l'àmbit de zonificació de la seua norma de gestió (Decret 12/2023, de 10 de febrer) i d'altres espais naturals protegits o catalogats. Tampoc alberguen hàbitats d'interés comunitari. No obstant això, les instal·lacions es troben limítrofs a l'àmbit de la ZEC/ZEPA «serra de les Salines».  
La zona presenta vulnerabilitat i permeabilitat mitjana d'aqüífers, que es troben, respecte de la recàrrega d'aqüífers, en una àrea qualificada en la zona est de la planta com «sense interés» i que cal millorar en la zona oest. La ubicació de la planta solar no és pròxima a corredors territorials fluvials. En els marges del clos perimetral es troben els llits següents: barranc de Bareta, barranc de Boquera i rambla de la Melera.  
  
Part del projecte es troba afectat, segons la cartografia del PATRICOVA, per perillositat geomorfològica d'inundació. El promotor ha elaborat dos estudis d'inundabilitat en els quals es delimiten les zones afectades pel risc d'inundació i en els quals no s'implantaran seguidors solars.  
L'estudi d'impacte ambiental distingeix 5 unitats de paisatge vegetal: camins (sòls compactats amb presència d'espècies ruderals i arvenses), cultius herbacis anuals i vegetació natural de guaret (espècies herbàcia i arbustiva primocolonitzadores), vinyes, cultius arboris (principalment olivera i ametler), i vegetació forestal (pinedes de Pinus halepensis i espècies forestals associades a barrancs). La unitat de pinedes i vegetació forestal presenta un grau més de naturalitat i queda fora de l'àmbit d'implantació del projecte.  
En l'àmbit de la instal·lació, l'estudi d'impacte ambiental indica la presència de les espècies prioritàries següents: àguila calçada (Hieraaetus pennatus), xoriguer petit (Falco naumanni) i cotxa cua-roja (Phoenicurus phoenicurus). També és significativa la presència d'aus estepàries, també espècies prioritàries, que nidifiquen en el sòl: còlbit negre (Oenanthe leucura), titeta campestre (Anthus campestris) i cogullada comuna (Galerida cristata). Per la proximitat amb la ZEC/ZEPA Serra de les Salines, podrien, així mateix, ser presents les espècies àguila reial (Aquila chrysaetos), falcó pelegrí (Falco peregrinus), duc eurasiàtic (Bubo bubo) i gralla de bec roig (Pyrrhocorax phyrrhocorax).  
  
En l'estudi d'avifauna presentat pel promotor, s'indica que no s'ha observat en la zona d'actuació la presència d'espècies prioritàries. Destaca, al seu torn, l'existència d'una àrea de nidificació a menys de 4 km d'àguila reial (Aquila chrysaetos) i d'àguila cuabarrada (Aquila fasciata), que és la zona on s'instal·larà la planta, l'espai vital i alimentació d'aquests rapinyaires.  
D'una altra banda, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que el projecte es desenvolupa dins de la conca alta del Vinalopó, àrea establida (segons el Decret 9/2007, de 19 de gener) com de recuperació de l'espècie en perill d'extinció el fartet (Aphanius Iberus). No s'estima afecció a aquesta espècie pel fet que el projecte es localitze fora de l'àmbit de cursos d'aigua corrents o estancats, ni terrenys cultivats entollats temporalment o permanentment.  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, les zones de clos no se situen sobre terreny forestal ordinari ni sobre terreny forestal estratègic qualificat. No obstant això, la parcel·la situada a l'est és limítrof pel sud amb terreny forestal estratègic de la serra de les Salines. A més, se situa parcialment en una àrea tallafocs d'ordre 1 (sense actuació) prevista en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació d'Alcoi.  
  
La totalitat dels residus generats (de més gran entitat en la fase de construcció) seran entregats al gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adapta a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte. Les rases per a executar l'estesa subterrània s'ompliran amb el mateix material d'excavació.  
Els elements que conformen la central no envaeixen l'amplària legal de vies pecuàries ni interfereixen en el trànsit ramader.  
S'ha dut a terme un estudi arqueològic, el qual ha sigut valorat pel Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant. Després de la prospecció duta a terme, s'han posat de manifest béns patrimonials les característiques dels quals es detallen en l'estudi esmentat i es proposen mesures correctores. Destaca el bé patrimonial denominat Casa de Don Elías, recollit en el Catàleg d'elements, edificis i conjunts d'interés historicoartístic del terme municipal de Villena i el nivell de protecció del qual es detalla en les normes urbanístiques del municipi. Addicionalment, s'han constatat troballes de restes ceràmiques prehistòriques.  
  
b) Impactes i mesures correctores  
La fauna objecte de conservació pot patir una afecció en forma de mortalitat o desplaçament del seu hàbitat, i es pot veure afectada especialment durant la construcció de la planta i amb les tasques de control de la vegetació durant la fase de manteniment. Per la possible presència d'espècies prioritàries en l'àrea d'actuació es farà, abans de l'inici de les obres, una prospecció per a descartar la presència de nius o individus d'aquestes espècies. Així mateix, es planificaran les obres en les èpoques de menys afecció a la fauna, i especialment fora de períodes de cria i nidificació.  
A més, durant la prospecció prèvia també es confirmarà l'absència d'oliveres protegides, de conformitat amb l'indicat en l'informe de l'òrgan competent en medi natural. En cas de detectar oliveres protegides, s'aplicaran els diàmetres de protecció d'acord amb el Decret 154/2018, de 21 de setembre.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa com a mesures correctores l'abalisament de l'àrea per esbrossar i la reutilització del material esbrossat com a substrat per al sòl. Com a mesura general, no es farà un decapatge general durant les obres (desbrossament de la vegetació amb retirada dels primers cm de sòl) i només es retirarà o remourà el sòl en els casos en què siga estrictament necessari i de manera degudament justificada.  
Per a mantindre la coberta natural del terreny, es delimitaran els vials d'obra pels quals circularà la maquinària a fi d'evitar la compactació del sòl en la mesura que siga possible. Finalitzada la instal·lació dels seguidors solars, es restituiran totes les àrees alterades que no siguen d'ocupació permanent i es fomentarà el creixement d'una cobertura vegetal espontània mantinguda per mitjans mecànics. La restauració vegetativa es farà amb espècies autòctones de flora que pertanyen a la sèrie de vegetació de la zona natural. Això, a més, permetrà mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitzen la zona per a alimentar-se i reduirà el risc d'erosió del terreny.  
L'impacte sobre la fauna serà rellevant durant la fase de construcció. Durant la fase d'explotació serà menys, encara que es preveuen efectes acumulatius per la implantació de la resta de plantes solars en tramitació en les proximitats. Per a minimitzar l'alteració sobre aquestes, l'estudi d'impacte ambiental considera les mesures següents: trasllat de nius d'aus a zones aptes per a la seua conservació en cas que es detecten durant l'execució de l'obra, la limitació de velocitat dels vehicles a 30 km/h i adequar terreny fora del període reproductor de les espècies censades en l'àrea (maig-juliol). També s'adopten, tant a l'interior com a l'exterior de la planta, mesures antielectrocució, i el cablejat discorre soterrat. Els closos (de tipus cinegètic) disposaran de plaques anticol·lisió antireflectores per a evitar un possible efecte crida sobre les aus (amb les especificacions establides en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural).  
  
El projecte considera, com a mesura dins del programa de vigilància ambiental, un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona i l'emissió de dos informes semestrals de seguiment d'avifauna durant el primer any de funcionament, que seran remesos a l'òrgan competent en medi natural. Així mateix, per a facilitar l'activitat de rapinyaires es té en compte la creació de vedrunes que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers. Es recomana que en la proximitat de les vedrunes s'instal·len abeuradors de dimensions xicotetes o punts d'aigua per estar localitzada la planta en una zona de clima àrid. Així mateix, s'evitaran mesures que afavorisquen el desenvolupament de conills en l'àmbit projectat, perquè el municipi de Villena es troba en la llista de municipis afectats per sobrepoblació de conills, segons la Resolució del 31 d'agost del director general del Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
Com que la planta limita amb la massa forestal de la serra de les Salines, s'estableix com a condicionant el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals. El promotor l'inclou en el Projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental. Entre les mesures s'estableixen, entre altres: no fer apilament de material vegetal susceptible d'inflamar-se, habilitar mitjans d'extinció per a evitar la propagació del foc durant la fase de construcció (camió cisterna o extintors), habilitar una àrea tallafocs de 15 metres d'amplària entre el clos perimetral i l'àrea forestal, entre altres.  
L'estudi d'impacte ambiental considera com a mesures per a evitar una afecció significativa sobre la hidromorfologia i el sòl les següents: la realització d'una zona impermeabilitzada (punt net) per al manteniment de la maquinària d'obra i l'apilament de residus susceptibles de generar infiltracions en el subsol, la minimització dels moviments de terra, la vigilància pel personal d'obra davant de possibles abocaments i apilaments de residus en les zones no aptes, i la restitució del sòl una vegada finalitzada l'explotació de la planta.  
Consultada la cartografia del PATRICOVA, part del projecte es troba afectat per perillositat geomorfològica d'inundació. L'article 18.4 de la normativa del PATRICOVA estableix que en les parcel·les de sòl no urbanitzable afectades per aquesta perillositat es podrà eximir la prohibició d'implantar centres de producció d'energia (article 18.2 de la mateixa), sempre que un estudi específic i detallat justifique la seua escassa incidència en relació amb l'activitat que cal implantar. Després de l'anàlisi dels dos estudis d'inundabilitat per part del Servei de Gestió Territorial, s'emet l'informe corresponent en què es considera compatible la instal·lació projectada. Com a mesures correctores addicionals es proposa que la disposició de les plaques solars acompanye les corbes de nivell del terreny, que el clos perimetral siga permeable al flux, que es conserven els estrats de vegetació a fi d'augmentar la infiltració i disminuir els processos erosius derivats de l'escolament.  
L'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer remarca la possible ocupació de les zones de policia dels barrancs presents en l'àrea. Per això, si és el cas, previ a l'execució de les obres resulta preceptiva l'obtenció de les autoritzacions d'ocupació de l'organisme de conca.  
Quant a l'afecció sobre el paisatge, tant la fase de construcció com d'explotació suposaran un impacte negatiu sobre el territori, el paisatge i la infraestructura verda. El promotor ha elaborat un estudi d'integració paisatgística en el qual es consideren les diferents afeccions, es proposen les mesures correctores necessàries i el pla de participació pública.  
  
Entre les mesures d'integració paisatgística es proposa el disseny d'edificacions i llast dels camins d'acord amb l'entorn i l'ús de mòduls fotovoltaics amb tractament antireflector. Es projecta, a més, una pantalla vegetal en el perímetre que utilitza els peus d'olivera i ametler de gran port situats en les actuals parcel·les, que es condicionaran i trasplantaran.  
El promotor assumeix l'adopció de les mesures d'integració paisatgística requerides pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: execució de zones de transició amb arbres de secà en la contigüitat amb la serra de les Salines i zona del sector oest, actualització de les pantalles vegetals mantenint els cultius existents, increment de zones de pantalles vegetals de nova plantació, establiment de noves zones lliures de seguidors mantenint els bancals existents i la utilització de pintures sobre edificis auxiliars per minimitzar l'impacte visual. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge estableix, en el seu últim informe, mesures complementàries a les anteriors que consisteixen en ajustos del clos proposat, recuperació i/o reutilització de la Casa de Don Elías, inclusió de noves espècies agrícoles a l'interior del clos que limita amb la carretera i retirada dels acabats de grava una vegada finalitzada la construcció de la planta o manteniment de l'acabat de llast d'acord amb les especificacions contingudes en el mateix informe.  
  
Es produirà un increment del trànsit durant la fase constructiva pel trànsit de maquinària, juntament amb alçament de pols, producció de sorolls i emissió de fums. L'estudi d'impacte ambiental considera mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols i soroll, i per al control d'abocaments i aigües residuals. Pel que fa a la contaminació lumínica, el promotor indica que no serà necessària cap il·luminació en la instal·lació.  
Després de la prospecció arqueològica duta a terme i d'acord amb els informes dels òrgans competents en patrimoni cultural, serà necessària la realització d'un seguiment arqueològic dels moviments de terres i es procedirà a la restauració i documentació de la Casa de Don Elías.  
  
El Pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es facen d'acord amb el projecte, normativa ambiental, mesures preventives i correctores, i requisits establits en la present declaració d'impacte ambiental i resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el pla de seguiment es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus, afecció sobre avifauna, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals, tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
Després de la vida útil del projecte, es procedirà al desmantellament dels panells i cablejat elèctric, subsolatge de totes les superfícies afectades per compactació, condicionament topogràfic del terreny, restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats. Després del procés de desmantellament de la planta solar no haurà de quedar cap element artificial en l'enclavament i s'haurà de restaurar el sòl afectat de tal manera que es garantisquen els seus usos posteriors. Per al compliment d'aquest objectiu i a fi d'evitar la destrucció de l'estructura edàfica i conservar la seua funció com a embornal de carboni no es retirarà la terra fèrtil en la fase de desmantellament de la instal·lació.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
De conformitat amb l'article 1 del Reial Decret llei 23/2020, de 23 de juny, pel qual s'aproven mesures en matèria d'energia i altres àmbits per a la reactivació econòmica, «Els titulars dels permisos d'accés per a instal·lacions de generació d'energia elèctrica que hagueren obtingut aquests permisos en data posterior al 27 de desembre de 2013, i abans de l'entrada en vigor d'aquest reial decret llei, hauran d'acreditar el compliment de les fites administratives següents en uns terminis no superiors als estipulats a continuació. (...) b) Si el permís d'accés es va obtindre amb posterioritat al 31 de desembre de 2017 i abans de l'entrada en vigor d'aquest Reial decret llei: 2n, Obtenció de la declaració d'impacte ambiental favorable: 31 mesos (...) que serà computat des del 25 de juny de 2020».  
De conformitat amb l'article 39.3 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques: «Excepcionalment, podrà atorgar-se eficàcia retroactiva als actes quan es dicten en substitució d'actes anul·lats, així com quan produïsquen efectes favorables a l'interessat, sempre que els supòsits de fet necessaris existiren ja en la data a la qual es retrotraga l'eficàcia de l'acte i aquesta no lesione drets o interessos legítims d'altres persones».  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Formular la present declaració d'impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica de 33 MWp, promogut per Iniciativa y Desarrollo Energético Planta 4, SL, en el terme municipal de Villena (Alacant), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
(1) Queda condicionada la viabilitat ambiental del projecte PFV Atalaya Solar al sentit que determine l'avaluació ambiental de l'expedient d'autorització que es té en compte en la línia d'evacuació comuna.  
(2) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores considerades en l'estudi d'impacte ambiental, projecte tècnic i altra documentació que consta en l'expedient i les mesures acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en la present resolució.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable i que afecte els elements del medi recollits en la present resolució.  
(4) En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(5) S'executaran les mesures d'integració paisatgística desenvolupades en l'estudi d'integració paisatgística, addendes al projecte i aquelles altres addicionals que en aquesta matèria informe favorablement l'òrgan competent en ordenació del territori i paisatge. Per a la seua execució real i efectiva, aquestes mesures s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plans i pressupost, i seran verificades per l'òrgan substantiu en fases posteriors de la tramitació, previ a l'autorització de l'explotació.  
(6) No es farà un decapatge general durant les obres (desbrossament de la vegetació amb retirada de la terra vegetal) i només es retirarà o remourà el sòl en els casos en què siga estrictament necessari i de manera degudament justificada. En aquests casos, es mantindrà el sòl retirat de manera adequada per a la seua posterior restauració.  
(7) Relatiu a l'afecció sobre la flora i fauna, i donada la proximitat amb la ZEC ES5213039 i ZEPA ES0000457 «serra de les Salines», s'adoptaran les mesures de protecció exposades en l'estudi d'impacte ambiental i estudi d'avifauna de manera real i efectiva, així com les indicacions especificades en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. En fase de construcció, es prohibirà l'entrada de vehicles i maquinària, i la instal·lació d'apilaments o de superfícies auxiliars a l'interior d'aqueix espai. Aquests llocs seran adequadament abalisats abans de l'inici de les obres i durant tota la seua duració.  
(8) Abans del començament de les obres, es farà una prospecció prèvia per a comprovar la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. Si és procedent, s'evitaran els treballs inicials de desbrossament durant el període de reproducció d'aquelles espècies que puguen utilitzar el sòl com a substrat de nidificació. En cas que hi haja, s'informarà els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a conservar-los de la millor manera possible.  
(9) Es farà un seguiment arqueològic dels moviments de terres per part de tècnics especialitzats. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
(10) De conformitat amb els informes dels òrgans competents en patrimoni cultural i el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, es documentarà i recuperarà el bé etnogràfic Casa de Don Elías.  
(11) A fi d'evitar els possibles processos d'erosió del sòl, es mantindran les estructures dels bancals com ara ribassos, parets de pedra existents, murs, etc., segons el que s'estableix en els informes de la Subdirecció General de Medi Natural i del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
(12) Es respectarà la zona de flux preferent dels barrancs limítrofs a la planta. Si és el cas, s'obtindrà abans de l'execució de l'obra la preceptiva autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per l'ocupació de les seues zones de policia (de conformitat amb l'article 9.d del Reglament del domini públic hidràulic).  
(13) S'executaran les mesures relacionades amb la disminució de l'escolament de les aigües superficials i el manteniment de la capacitat d'infiltració del sòl considerades en la documentació presentada pel promotor i en els informes del Servei de Gestió Territorial. El clos cinegètic haurà de ser permeable de manera que no interrompa el règim fluvial dels llits circumdants.  
(14) En les zones impermeabilitzades de manteniment de la maquinària d'obra i apilament de residus, es disposarà d'un sistema de recollida de les possibles fuites d'olis i combustibles que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat. No es faran apilaments en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.  
  
(15) Quant a l'execució i explotació de la planta, es respectarà l'indicat en el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre mesures de seguretat i prevenció en incendis forestals.  
(16) El control de la coberta vegetal es farà per mitjans mecànics o pasturatge. No podran utilitzar-se herbicides, plaguicides, insecticides, rodenticides o altres productes químics que, per les seues característiques, provoquen pertorbacions en els sistemes vitals de la fauna. Tampoc s'utilitzarà en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap classe de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l'aqüífer.  
(17) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
(18) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament de la mateixa en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental  
(19) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
(20) Es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona durant el primer any d'explotació, i s'avaluarà l'efectivitat de les mesures correctores previstes a fi d'evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna i flora presents en la zona. Es remetran els resultats del seguiment a l'òrgan competent en matèria de biodiversitatamb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan.  
  
  
Segon  
Atés que en l'expedient consta, des de la seua remissió per al tràmit d'avaluació ambiental, l'estudi d'integració paisatgística elaborat pel promotor, atesa la falta d'emissió d'informe concloent en matèria de paisatge encara dictades instruccions específiques per a això, atesa l'acceptació expressa pel promotor de les condicions indicades en el tercer informe emés en matèria de paisatge i que tot això ha resultat ser suficient per a l'obtenció d'un informe de caràcter favorable en aquesta matèria, i com que la fita administrativa marcada en el Reial Decret llei 23/2020, de 23 de juny, constitueix una circumstància singular, es pot atorgar, excepcionalment, eficàcia retroactiva en data 18 de gener de 2023 a la present declaració d'impacte ambiental, excepte millor fonament de dret i sense perjudici del que així determine l'òrgan substantiu, en estimar que no es lesionen drets o interessos legítims d'altres persones.  
  
Tercer  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 24 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4569)

RESOLUCIÓN de 24 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto instalación de planta solar fotovoltaica de 33 MWp - PFV Atalaya Solar, que ocupa la parcela 1 del polígono 38 y la parcela 32 del polígono 36, en el término municipal de Villena. Expediente: (2833169) 172/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9590

Fecha DOGV
:   08-05-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/4569

CVE


Fecha del documento
:   24-02-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto instalación de planta solar fotovoltaica de 33 MWp - PFV Atalaya Solar, que ocupa la parcela 1 del polígono 38 y la parcela 32 del polígono 36, en el término municipal de Villena. Expediente: (2833169) 172/2022/AIA. [2023/4569]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2833169) 172/2022/AIA.  
Título: Instalación de planta solar fotovoltaica de 33 MWp - PFV Atalaya Solar.  
Promotor: Iniciativa y Desarrollo Energético Planta 4, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: ATALFE/2020/27.  
Localización: término municipal de Villena.  
  
Objeto y descripción del proyecto  
La empresa Iniciativa y Desarrollo Energético Planta 4, SL, promueve un proyecto de construcción y operación de planta solar fotovoltaica de 33 MWp en el término municipal de Villena (Alicante). La planta se ubicará en la zona sur del término municipal, ocupando la parcela 1 del polígono 38 y la parcela 32 del polígono 36 del término municipal.  
Los módulos fotovoltaicos, que se instalarán en seguidores solares integrados en estructuras metálicas fijadas al terreno mediante el sistema de perfiles hincado, se conectarán eléctricamente en serie y se agruparán en inversores de strings para su posterior aumento de tensión en centros de transformación desde 0,8 kV hasta 30 kV. Los seguidores solares orientarán los módulos para minimizar el ángulo de incidencia entre los rayos solares y la superficie de los módulos durante el día, aumentando así su rendimiento en comparación con los sistemas estáticos.  
La superficie catastral total vinculada al proyecto es de 150 ha y la superficie ocupada (vallada) es de 50,22 ha. Calculando la relación entre la producción de la planta (en MWp) y la superficie ocupada por la instalación (en ha), se obtiene un coeficiente de 0,66 MW/ha ocupada.  
La evacuación de la energía producida se realizará de forma conjunta con otros dos proyectos más que se encuentran en tramitación en las proximidades: PFV Villasol (ATALFE/2020/26) y PFV Frutasol (ATALFE/2020/22). La planta se divide en dos zonas separadas por la PFV Frutasol (en la parcela contigua (parcela 1 del polígono 37)). La PFV Villasol se ubica en la misma parcela que la planta analizada.  
Los centros de transformación se conectarán mediante 2 líneas subterráneas de 30 kV (3,30 km de canalización) con la subestación transformadora 30/132 kV (prevista en la planta PFV Frutasol), desde donde se elevará la tensión hasta 132 kV para evacuar la energía hacia la subestación colectora Sax 400/132/30kV (con declaración de impacto ambiental favorable de la Administración General del Estado), que permitirá la conexión a la subestación SAX 400 de Red Eléctrica de España, SAU.  
El acceso a los sectores de la planta se realizará desde los caminos públicos que conectan con la carretera C-V813. Las poblaciones más cercanas son Villena al noreste y Sax al sureste, situadas a una distancia de 10-12 km de la planta solar fotovoltaica.  
Se prevé durante la fase constructiva un acondicionamiento previo del terreno, la ejecución de viales interiores de grava para el acceso de camiones durante la obra, instalación de vallado perimetral, hincado directo de los seguidores solares, apertura de zanjas para el cableado, realización de losas de hormigón para la instalación de edificios de tipo prefabricado (edificio de monitorización y centros de transformación). Se instalarán servicios higiénicos cuyas aguas residuales se almacenarán en un depósito estanco que será periódicamente revisado y vaciado por empresa autorizada. Los suelos y otros materiales naturales excavados serán transportados a vertedero para su posterior clasificación.  
El sistema de abastecimiento de agua potable será mediante garrafas o dispensadores de agua de empresas autorizadas y el agua no potable se almacenará en un depósito de agua estanco rellenado periódicamente por empresa autorizada.  
Durante la fase de operación y mantenimiento de la planta solar, se realizarán limpiezas periódicas de los paneles mediante equipos semiautomáticos de limpieza. La empresa concesionaria acreditará la procedencia del agua y la autorización en vigor para su uso.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá al desmantelamiento y restauración del terreno a las condiciones preexistentes (de uso agrícola, planteándose como posible la restauración forestal), evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
  
Tramitación administrativa  
De conformidad con el anexo VI (parte B, epígrafe n) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el fraccionamiento de proyectos es el mecanismo artificioso de división de un proyecto con el objetivo de evitar la evaluación de impacto ambiental ordinaria en el caso de que las magnitudes supere los umbrales establecidos en el anexo I. Las características propias del presente proyecto determinan que constituye, por sí mismo, un supuesto de evaluación ambiental ordinaria, por lo que no se produce fraccionamiento en los citados términos. El Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (órgano sustantivo) ha admitido a trámite el expediente para su autorización, por lo que corresponde a este órgano ambiental la evaluación de impacto ambiental del proyecto, de conformidad con la legislación autonómica y en concordancia con el artículo 11 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
En fecha 30.09.2022, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompañaba de:  
- Proyecto de ejecución de la planta solar fotovoltaica (la evacuación es compartida y figura en el expediente ATALFE/2020/22).  
- Publicación del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la información pública de la solicitud de autorización de implantación en suelo no urbanizable, autorización administrativa previa y autorización de construcción.  
- Estudio de impacto ambiental  
- Documentación complementaria: estudio arqueológico, estudio de fauna, estudio de avifauna, estudio de integración paisajística, estudio de inundabilidad, plan de desmantelamiento  
En fecha 13.12.2022, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite requerimiento de subsanación de documentación. En particular se requieren el informe vinculante en materia de territorio y paisaje según el art. 25 del Decreto ley 14/2020, y el informe en patrimonio cultural según art. 11 de la Ley 4/1998.  
En fechas 22.12.22, 17.01.2023 y 18.01.2023, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante aporta documentación en respuesta al requerimiento remitido.  
En fecha 14.02.2023, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental reitera requerimiento de subsanación del expediente con el informe en materia de territorio y paisaje según el art. 25 del Decreto ley 14/2020.  
En fecha 15.02.2023, la Dirección General de Política Territorial y Paisaje remite informe favorable en materia de infraestructura verde y paisaje.  
a) Información pública  
De acuerdo con la documentación remitida, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9253 con fecha 11.01.2022. Durante el periodo de exposición pública se han presentado alegaciones por parte de la asociación Salvatierra para la conservación y desarrollo del patrimonio natural y cultural de Villena, y la asociación de vecinos La Encina.  
En fecha 06.02.2021, la asociación de vecinos La Encina presenta alegación donde expone que, en representación de todos los vecinos de esta pedanía, manifiesta su oposición a la instalación masiva de proyectos solares y solicita la no aprobación de los proyectos. El promotor responde que la pedanía La Encina se encuentra a una distancia superior a 20 kilómetros del proyecto, siendo sus efectos sobre la misma inexistentes.  
En fecha 26.12.2021, la asociación Salvatierra presenta alegación donde expone:  
- El estudio de impacto ambiental desprecia los efectos sinérgicos de los proyectos en tramitación que se ubicarían en el ámbito geográfico. El promotor responde que el estudio de los efectos sinérgicos se valora en el estudio de impacto ambiental de las infraestructuras de evacuación del nudo Sax (estudio de impacto ambiental de infraestructuras de evacuación comunes nudo Sax 400kV) presentado como parte del expediente ATALFE/2020/22, y que el inventario de fauna se ha elaborado en un área muy extensa para tener en cuenta el conjunto de proyectos del nudo Sax 400 kV, y los posibles efectos sinérgicos y acumulativos sobre la fauna.  
- El estudio de impacto ambiental no considera la afección a recursos paisajísticos y hábitats protegidos por la legislación europea y española (LIC/ZEPA ES5213039/ES0000457 «Sierra de Salinas »), o bien se omite su valor patrimonial. El promotor responde que la afección a especies de fauna del área Red Natura 2000 es compatible debido a la presencia de corredores territoriales y a la implantación de vallado cinegético. Asimismo, implantará medidas preventivas ante la afección indirecta al espacio Red Natura 2000, incluyendo medidas de prevención de incendios forestales.  
- Las conclusiones del estudio de fauna son infundadas y arbitrarias, y no permiten la valoración adecuada de los impactos sobre la fauna. Los transectos para muestreo de paseriformes y mesomamíferos, puntos de observación de aves, muestreos acústicos y de anfibios, son insuficientes y con distancias no adecuadas entre ellos. La metodología empleada en la escucha de rapaces nocturnas no se ha realizado correctamente. El promotor responde que el inventario de fauna realizado sigue las metodologías y criterios establecidos por el MITERD para plantas fotovoltaicas y tiene en consideración los criterios y especies en régimen de protección por la normativa autonómica. Concluye que es totalmente adecuado y representativo.  
- El impacto sobre ciertas especies faunísticas y florísticas protegidas y su hábitat no está convenientemente reflejado en la adenda al estudio de impacto ambiental. Concretamente sobre águila real (Aquila chrysaetos), culebrera europea (Circaetus gallicus), busardo ratonero (Buteo buteo), halcón de Eleonora (Falco eleonorae), fauna herpetológica, ratonero patudo (Myotis capaccini) y aves esteparias de la ZEPA Moratillas-Almela. El promotor responde que el estudio de fauna de ciclo anual es completo y estima una afección compatible sobre la fauna tras la aplicación de medidas correctoras, preventivas y compensatorias. De forma particular enumera los contactos y número de ejemplares detectados de las especies mencionadas por el alegante, así como medidas que favorecerán su desarrollo como el mantenimiento de la vegetación debajo de los paneles solares o la no utilización de fitosanitarios, entre otras.  
- La eliminación de miles de pies de cultivos leñosos nada tiene que ver con los objetivos definidos en el proyecto de reducción de CO2. Consideran que el estudio de alternativas debería incluir una mejor alternativa en terrenos yermos y sin capacidad de desarrollar masa vegetal. El promotor responde que la reducción de emisiones que logra la planta fotovoltaica al evitar el consumo de combustibles fósiles en la producción de energía es muy superior a la de los cultivos.  
- El estudio de integración paisajística no incluye el valor social asignado al proyecto mediante los procesos de participación pública conforme a la normativa. No se implementa el preceptivo proceso de participación pública para la valoración de las unidades de paisaje y los recursos paisajísticos. No hay una caracterización del valor paisajístico en los términos de la LOTUP. El promotor responde que el plan de participación pública fue iniciado de forma simultánea al periodo de información pública y que se aportará el resultado del mismo una vez finalizado.  
- El estudio de impacto ambiental no hace alusión a la afección que tendrá en la zona sobre los terrenos cinegéticos. El promotor responde que no se considera un impacto ambiental la limitación de la actividad cinegética.  
- Las medidas compensatorias propuestas no parecen obedecer ni en su naturaleza ni en su escala a las probables afecciones del proyecto. El alegante propone medidas complementarias a las existentes en el estudio de impacto ambiental como la compensación de superficies mediante alquiler durante la vida útil de la planta, la creación de un plan de conservación de anfibios, la mayor selección de especies vegetales para la creación de la pantalla vegetal, y la conservación de taludes, entre otras. El promotor tiene en consideración las medidas propuestas por la asociación y atenderá a la dispuesto por el órgano ambiental.  
b) Consultas a administraciones e informes recibidos  
Simultáneamente al trámite de información pública se formuló consulta y petición de informes por parte del órgano sustantivo a las siguientes Administraciones Públicas con competencias medioambientales afectadas y a las entidades interesadas. Se ha recibido copia de los siguientes informes:  
  
- Informe favorable de compatibilidad urbanística de fecha 02.09.2020 emitido por Ayuntamiento de Villena, condicionado al cumplimiento de la legislación vigente de la Ley 5/2014, de 25 de junio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al informe favorable en materia de paisaje y ordenación del territorio, y de la consideración como interés económico estratégico por las consellerias competentes en medio ambiente, territorio y economía. Así mismo, se condiciona al retranqueo de veinte metros a eje de caminos y diez metros a lindes y a la obtención de la autorización administrativa por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Informe técnico del Servicio de Arqueología del museo de Villena de fecha 04.01.2022, en el cual remarcan la necesidad de documentación de la antigua edificación Casa de don Elías y el seguimiento arqueológico de las obras debido a hallazgos de cerámicas prehistóricas.  
- Informe técnico del Área de Medio Ambiente del Ayuntamiento de Villena de fecha 05.01.2022, en el cual exponen deficiencias en el estudio de impacto ambiental en relación con las afecciones al espacio Red Natura 2000 «Sierra de Salinas» y especies de avifauna protegidas por la Directiva aves. Plantean deficiencias en el estudio de integración paisajística al no considerar el efecto sinérgico del conjunto de plantas solares en tramitación y proponen nuevas medidas correctivas y compensatorias.  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 12.01.2022, condicionado a especificaciones relativas a la protección de los cauces, el mantenimiento de los márgenes para garantizar el drenaje superficial, la disponibilidad de recursos hídricos, cuestiones en cuanto a inundabilidad y utilización del Dominio Público Hidráulico, según lo dispuesto en el texto refundido de la Ley de aguas (Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio).  
- Informe favorable del Servicio Territorial de Cultura y Deporte de Alicante de fecha 10.02.2022, condicionado al seguimiento arqueológico de los movimientos de tierra en el momento de ejecución de la obra y la no afección a los bienes etnográficos.  
- Informe favorable de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental de fecha 15.03.2022, condicionado a la inclusión de las siguientes medidas para completar las deficiencias de las propuestas en el estudio de impacto ambiental:  
«- Se utilizarán seguidores que se adapten al terreno y se evitará realizar desmontes, explanaciones o nivelados del terreno.  
- Para los efectos de la posible escorrentía de las placas sobre el suelo, producida tanto por la lluvia como por la limpieza, sería conveniente realizar una canalización que recoja estas aguas y las deposite de manera más dispersa o bien las acumule o redirija para su uso posterior en el riego de la pantalla vegetal de integración paisajística.  
- La barrera de integración paisajística deberá estar compuesta por diferentes especies de flora pertenecientes a la serie de vegetación correspondiente a la zona natural y los individuos se dispondrán en forma de bosquete y no de manera lineal para favorecer el tránsito de fauna a través de la misma y la biodiversidad del ecosistema.  
- Se deberá acreditar que no hay existencia de ningún individuo arbóreo que dada su importancia o tamaño pudiera ser parte del patrimonio arbóreo monumental.  
- Para poder reparar las pérdidas en la calidad del hábitat y de zonas de campeo de las diferentes especies, se deberán mantener los cultivos existentes en todas aquellas zonas posibles que no se utilicen para la instalación de los paneles solares. Se deberán adquirir o arrendar parcelas de cultivo, tanto fuera como dentro de los espacios de las ZEPAS, con la intención de mantener cultivos de cereales de variedades tradicionales de ciclo largo que permitan el desarrollo de las puestas de avifauna. Esta subsanación de afecciones se realizaría en una proporción de al menos el 25 % de la superficie afectada.  
- Se instalarán cajas nido adaptadas a especies rapaces con una densidad mínima de una por cada 5 hectáreas.  
- Se crearán islas de paneles solares no superiores a 10 ha y se dispondrán corredores de vegetación entre las mismas que permitan crear un espacio en mosaico que favorezca la circulación de la fauna y el mantenimiento de un ecosistema naturalizado. Para cumplir con esta pauta, se insta a conservar la vegetación silvestre que pudiera existir con anterioridad.  
- Se deberá mantener una capa de cultivo herbáceo en todas las instalaciones que favorezca el mantenimiento de la estructura edáfica y la presencia de insectos polinizadores.  
- El plan de vigilancia ambiental deberá incluir el seguimiento de aves, enviando anualmente al Servicio de Vida Silvestre de esta Subdirección General los resultados de este. Estos estudios permitirán evaluar y adaptar las medidas correctivas planteadas comprobando su eficacia o la necesidad de modificar su ubicación u otras características.  
  
- Las labores de rehabilitación de puntos de agua y creación de charcas se deben realizar en época que no afecte a la nidificación o paso de aves acuáticas (marzo-junio).  
- La construcción de majanos para reptiles debería ir acompañada de la instalación de pequeñas charcas o puntos de agua en sus cercanías, se habrá de tener en cuenta que la zona sufre superpoblación de conejo por lo que se deberá intentar no favorecer la proliferación de esta especie. »  
- Informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio de fecha 07.10.2022, condicionado al seguimiento arqueológico de los movimientos de tierra y de certificación municipal de no afección a la Casa de Don Elías.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de fecha 15.03.2022, en el cual se requiere elaborar un estudio de paisaje. En fecha 13.07.2022 se emite nuevo informe reafirmando el anterior.  
La Abogacía General de la Generalitat, consultada con relación a este tipo de proyectos y su tramitación, en fechas 04.11.2022 y 28.11.2022 emite informe y aclaración al mismo. Señala que no cabe requerir un estudio de paisaje en el trámite de autorización del proyecto, debiéndose emitir informe en los términos del artículo 25 del Decreto ley 14/2020.  
En base al mismo, la consellera de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad dicta Instrucción de fecha 05.12.2022. De acuerdo con la citada instrucción todos aquellos expedientes que, a fecha de la instrucción ya han sido informados, pero que estén pendientes de un informe concluyente en esta materia, se informarán considerando la documentación obrante en el expediente y atendiendo a los criterios establecidos en la misma. El informe se pronunciará expresamente sobre las cuestiones indicadas en la instrucción y será concluyente.  
- Informe del Servicio de Gestión Territorial de fecha 11.01.2023, de carácter concluyente, favorable a los estudios de inundabilidad y a las prescripciones de la normativa del PATRICOVA y resto de normativa de ordenación del territorio.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de fecha 20.12.2022, de carácter no concluyente, que requiere medidas de integración paisajística adicionales y condiciona la emisión de informe favorable a la subsanación de la documentación aportada por el promotor.  
El 18.01.2023, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante traslada escrito del promotor de fecha 11.01.2023, en el cual se compromete a la adopción de las medidas de integración paisajística requeridas por dicho órgano.  
- Informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de fecha 13.02.2023, validando las medidas de integración paisajística aceptadas por el promotor y condicionado a la adopción de medidas complementarias.  
c) Otras actuaciones  
Dado el estado de tramitación de este y otros proyectos análogos y en atención a los hitos establecidos en el Real Decreto ley 23/2020, de 23 de junio, se formula consulta a la abogacía en relación con la posibilidad de emitir declaración de impacto ambiental con carácter retroactivo. Se emite informe de fecha 17.01.2023 y aclaración en fecha 22.02.2023, en relación con lo previsto en el artículo 39.3 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre.  
De conformidad con los antecedentes expuestos, cabe entender que en fecha 11.01.2023 el promotor completó los documentos necesarios para el análisis ambiental del proyecto, incorporándose estos al expediente de evaluación de impacto ambiental por su remisión al órgano ambiental por el órgano sustantivo en fecha 18.01.2023.  
  
Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero, y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
En la Comunitat Valenciana, los datos de emisiones de GEI verificados para 2022 muestran que el valor acumulado para las instalaciones de generación de energía a partir de combustibles fósiles implantadas en este territorio se ha incrementado de forma constante y relevante en los últimos dos años situándose al mismo nivel que en 2019 (por encima de los valores de 2017 y 2018).  
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
a) Ubicación  
La planta solar fotovoltaica proyectada se situará íntegramente en la localidad de Villena, situada al noroeste de la provincia de Alicante. Se encuentra en una zona agrícola extensiva al pie de la sierra de Salinas (perteneciente a la Red Natura 2000. En parcelas circundantes se encuentran las siguientes plantas solares fotovoltaicas en tramitación administrativa: PFV Frutasol y PFV Villasol, de tramitación autonómica; FV PSF Sax I y PFV Prados, de tramitación autonómica; y FV Villena, FV CSF La Atalaya, FV Argos y FV Fotovoltaica Prados, de tramitación estatal.  
En el estudio de impacto ambiental presentado se han considerado diferentes alternativas para la ubicación de la planta. La alternativa cero o de no realización es descartada dado que supondría el no aprovechamiento de las fuentes de energía renovables necesarias para la disminución de gases de efecto invernadero y la no consecución de los objetivos estatales y europeos de transición ecológica hacia energías limpias. La alternativa 1 adapta la topografía de las parcelas para conseguir una superficie totalmente llana. La alternativa 2 adapta la planta solar a la topografía del terreno. La alternativa 1 se descarta por suponer un mayor movimiento de tierras y superficie desbrozada, junto con afecciones puntuales a la calidad del aire y a la fauna. Se selecciona la alternativa 2 dada la reducida pendiente del terreno y la consiguiente reducción de los movimientos de tierra.  
El área presenta mayoritariamente uso agrícola con grado de naturalidad poco significativo, principalmente cultivos de secano, así como pequeños afloramientos de vegetación típica mediterránea de transición forestal (que serán preservados). El suelo ocupado por el vallado está clasificado según la normativa urbanística de Villena como no urbanizable común.  
La línea de evacuación de alta tensión (30 kV) se proyecta soterrada por el interior de la planta PFV Frutasol hasta la subestación colectora, no derivando en afecciones de carácter medioambiental más allá de las derivadas del movimiento de tierras.  
La totalidad de los terrenos ocupados por los paneles solares queda fuera del ámbito de la ZEC/ZEPA Sierra de Salinas (ES5213039/ES0000457), del ámbito de zonificación de su norma de gestión (Decreto 12/2023, de 10 de febrero) y de otros espacios naturales protegidos o catalogados. Tampoco albergan hábitats de interés comunitario. No obstante, las instalaciones se encuentran colindantes al ámbito de la ZEC/ZEPA «Sierra de Salinas ».  
La zona presenta vulnerabilidad y permeabilidad media de acuíferos, encontrándose, respecto de la recarga de acuíferos, en un área calificada en la zona este de la planta como sin interés y a mejorar en la zona oeste. La ubicación de la planta solar no está próxima a corredores territoriales fluviales. En los márgenes del vallado perimetral se encuentran los cauces siguientes: barranco de Bareta, barranco de Boquera y rambla de la Melera.  
Parte del proyecto se encuentra afectado, según la cartografía del PATRICOVA, por peligrosidad geomorfológica de inundación. El promotor ha elaborado dos estudios de inundabilidad en los que se delimitan las zonas afectadas por el riesgo de inundación y donde no se implantarán seguidores solares.  
El estudio de impacto ambiental distingue 5 unidades de paisaje vegetal: caminos (suelos compactados con presencia de especies ruderales y arvenses), cultivos herbáceos anuales y vegetación natural de barbecho (especies herbácea y arbustiva primocolonizadoras), viñedos, cultivos arbóreos (principalmente olivo y almendro), y vegetación forestal (pinares de Pinus halepensis y especies forestales asociadas a barrancos). La unidad de pinares y vegetación forestal presenta mayor grado de naturalidad y queda fuera del ámbito de implantación del proyecto.  
En el ámbito de la instalación, el estudio de impacto ambiental indica la presencia de las especies prioritarias siguientes: águila calzada (Hieraaetus pennatus), cernícalo primilla (Falco naumanni), colirrojo real (Phoenicurus phoenicurus) y cernícalo primilla (Falco naumanni). También es significativa la presencia de aves esteparias, también especies prioritarias, que nidifican en el suelo: collalba negra (Oenanthe leucura), bisbita campestre (Anthus campestris) y cogujada común (Galerida cristata). Por la proximidad con la ZEC/ZEPA «Sierra de Salinas », podrían asimismo estar presentes las especies águila real (Aquila chrysaetos), halcón peregrino (Falco peregrinus), búho real (Bubo bubo), y chova piquirroja (Pyrrhocorax phyrrhocorax).  
En el estudio de avifauna presentado por el promotor, se indica que no se ha observado en la zona de actuación la presencia de especies prioritarias. Destaca, a su vez, la existencia de un área de nidificación a menos de 4 km de águila real (Aquila chrysaetos) y de águila perdicera (Aquila fasciata), siendo la zona donde se instalará la planta la zona de campeo y alimentación de estas rapaces.  
De otra parte, el estudio de impacto ambiental señala que el proyecto se desarrolla dentro de la cuenca alta del Vinalopó, área establecida (según el Decreto 9/2007, de 19 de enero) como de recuperación de la especie en peligro de extinción fartet (Aphanius Iberus). No se estima afección a esta especia por localizarse el proyecto fuera del ámbito de cursos de agua corrientes o estancados, ni terrenos cultivados encharcados temporal o permanentemente.  
De acuerdo con la cartografía del PATFOR, las zonas de vallado no se ubican sobre terreno forestal ordinario ni sobre terreno forestal estratégico calificado. No obstante, la parcela situada al este es colindante por el sur con terreno forestal estratégico de la Sierra de Salinas. Además, se ubica parcialmente en un área cortafuegos de orden 1 (sin actuación) prevista en el plan de prevención de incendios de la demarcación de Alcoy.  
La totalidad de los residuos generados (de mayor entidad en la fase de construcción) serán entregados a gestor autorizado. La ejecución de la central no conlleva movimientos de tierras de gran entidad, puesto que se adapta a la topografía existente, por lo que es posible extender las tierras excedentes en el ámbito del proyecto. Las zanjas para ejecutar el tendido subterráneo se rellenarán con el propio material de excavación.  
Los elementos que conforman la central no invaden la anchura legal de vías pecuarias ni interfieren en el tránsito ganadero.  
Se ha realizado un estudio arqueológico, el cual ha sido valorado por el Servicio Territorial de Cultura y Deporte de Alicante. Tras la prospección realizada, se han puesto de manifiesto bienes patrimoniales cuyas características se detallan en el mencionado estudio y se proponen medidas correctoras. Destaca el bien patrimonial denominado Casa de Don Elías, recogido en el catálogo de elementos, edificios y conjuntos de interés histórico-artístico del término municipal de Villena y cuyo nivel de protección se detalla en las normas urbanísticas del municipio. Adicionalmente, se han constatan hallazgos de restos cerámicos prehistóricos.  
b) Impactos y medidas correctoras  
La fauna objeto de conservación puede sufrir una afección en forma de mortalidad o desplazamiento de su hábitat, pudiendo verse afectadas especialmente durante la construcción de la planta y con las tareas de control de la vegetación durante la fase de mantenimiento. Por la posible presencia de especies prioritarias en el área de actuación se realizará, previo al inicio de las obras, una prospección para para descartar la presencia de nidos o individuos de estas especies. Así mismo, se planificarán las obras en las épocas de menor afección a la fauna, y especialmente fuera de periodos de cría y nidificación.  
Además, durante la prospección previa también se confirmará la ausencia de olivos protegidos, de conformidad con lo indicado en el informe del órgano competente en medio natural. En caso de detectar olivos protegidos, se aplicarán los diámetros de protección conforme al Decreto 154/2018, de 21 de septiembre.  
El estudio de impacto ambiental propone como medidas correctoras el balizamiento del área a desbrozar y la reutilización del material desbrozado como sustrato para el suelo. Como medida general, no se realizará un decapado general durante las obras (desbroce de la vegetación con retirada de los primeros cm de suelo) y solo se retirará o removerá el suelo en los casos en que sea estrictamente necesario y de manera debidamente justificada.  
Para mantener la cubierta natural del terreno, se delimitarán los viales de obra por los que circulará la maquinaria con objeto de evitar la compactación del suelo en la medida de lo posible. Finalizada la instalación de los seguidores solares, se restituirán todas las áreas alteradas que no sean de ocupación permanente y se fomentará el crecimiento de una cobertura vegetal espontánea mantenida por medios mecánicos. La restauración vegetativa se realizará con especies autóctonas de flora pertenecientes a la serie de vegetación de la zona natural. Esto, además, permitirá mantener el hábitat de especies de fauna que utilizan la zona para alimentarse y reducirá el riesgo de erosión del terreno.  
El impacto sobre la fauna será relevante durante la fase de construcción. Durante la fase de explotación será menor, aunque se prevén efectos acumulativos por la implantación del resto de plantas solares en tramitación en las proximidades. Para minimizar la alteración sobre las mismas, el estudio de impacto ambiental contempla las siguientes medidas: traslado de nidos de aves a zonas aptas para su conservación en caso de su detección durante la ejecución de la obra, la limitación de velocidad de los vehículos a 30 km/h y realizar la adecuación del terreno fuera del periodo reproductor de las especies censadas en el área (mayo-julio). También se adoptan, tanto en el interior como en el exterior de la planta, medidas anti-electrocución, y el cableado discurre enterrado. Los vallados (de tipo cinegético) contarán con placas anticolisión anti-reflectantes para evitar un posible efecto llamada sobre las aves (con las especificaciones establecidas en el informe de la Subdirección General de Medio Natural).  
El proyecto contempla como medida dentro del programa de vigilancia ambiental, un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona y la emisión de dos informes semestrales de seguimiento de avifauna durante el primer año de funcionamiento, que serán remitidos al órgano competente en medio natural. Así mismo, para facilitar la actividad de rapaces se contempla la creación de majanos que faciliten la cría de herpetofauna, roedores y micromamíferos. Se recomienda que en la cercanía de los majanos se instalen bebederos de pequeñas dimensiones o puntos de agua por estar localizada la planta en una zona de clima árido. Así mismo, se evitarán medidas que favorezcan el desarrollo de conejos en el ámbito proyectado, por encontrarse el municipio de Villena en la lista de municipios afectados por sobrepoblación de conejo, según Resolución del 31 de agosto del director general del Medio Natural y Evaluación ambiental.  
Puesto que la planta colinda con la masa forestal de la sierra de Salinas, se establece como condicionante el cumplimiento del Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales. El promotor lo incluye en el proyecto de ejecución y el estudio de impacto ambiental. Entre las medidas se establecen, entre otras: no realizar acopio de material vegetal susceptible de inflamarse, habilitar medios de extinción para evitar la propagación de fuego durante la fase de construcción (camión cisterna o extintores), habilitar un área cortafuegos de 15 metros de anchura entre el vallado perimetral y el área forestal, entre otras.  
El estudio de impacto ambiental contempla como medidas para evitar una afección significativa sobre la hidromorfología y el suelo las siguientes: la realización de una zona impermeabilizada (punto limpio) para el mantenimiento de la maquinaria de obra y el acopio de residuos susceptibles de generar infiltraciones en el subsuelo, la minimización de los movimientos de tierra, la vigilancia por el personal de obra ante posibles vertidos y acopios de residuos en las zonas no aptas, y la restitución del suelo una vez finalizada la explotación de la planta.  
Consultada la cartografía del PATRICOVA, parte del proyecto se encuentra afectado por peligrosidad geomorfológica de inundación. El artículo 18.4 de la normativa del PATRICOVA establece que en las parcelas de suelo no urbanizable afectadas por dicha peligrosidad se podrá eximir la prohibición de implantar centros de producción de energía (art. 18.2 de la misma), siempre y cuando un estudio específico y detallado justifique su escasa incidencia en relación con la actividad a implantar. Tras el análisis de los dos estudios de inundabilidad por parte del Servicio de Gestión Territorial, se emite el correspondiente informe donde se considera compatible la instalación proyectada. Como medidas correctoras adicionales se propone que la disposición de las placas solares acompañe las curvas de nivel del terreno, que el cerramiento perimetral sea permeable al flujo, que se conserven los estratos de vegetación con objeto de aumentar la infiltración y disminuir los procesos erosivos derivados de la escorrentía.  
El informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar remarca la posible ocupación de las zonas de policía de los barrancos presentes en el área. Por ello, en su caso, previo a la ejecución de las obras resulta preceptiva la obtención de las autorizaciones de ocupación del organismo de cuenca.  
En cuanto a la afección sobre el paisaje, tanto la fase de construcción como de explotación supondrán un impacto negativo sobre el territorio, el paisaje y la infraestructura verde. El promotor ha elaborado un estudio de integración paisajística donde se contemplan las distintas afecciones, se proponen las medidas correctoras necesarias y el plan de participación pública.  
Entre las medidas de integración paisajística se propone el diseño de edificaciones y zahorra de los caminos acorde con el entorno y el uso de módulos fotovoltaicos con tratamiento anti reflectante. Se proyecta, además, una pantalla vegetal en el perímetro utilizando los pies de mayor porte de olivo y almendro situados en las actuales parcelas, que se acondicionarán y trasplantarán.  
El promotor asume la adopción de las medidas de integración paisajística requeridas por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje: ejecución de zonas de transición con árboles de secano en la colindancia con la Sierra de Salinas y zona del sector oeste, actualización de las pantallas vegetales manteniendo los cultivos existentes, incremento de zonas de pantallas vegetales de nueva plantación, establecimiento de nuevas zonas libres de seguidores manteniendo los bancales existentes y la utilización de pinturas sobre edificios auxiliares que minimicen el impacto visual. El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje establece, en su último informe, medidas complementarias a las anteriores consistentes en ajustes del vallado propuesto, recuperación y/o reutilización de la Casa de Don Elías, inclusión de nuevas especies agrícolas en el interior del vallado que limita con la carretera y retirada de los acabados de grava finalizada la construcción de la planta o mantenimiento del acabado de zahorra de acuerdo con las especificaciones contenidas en el propio informe.  
Se producirá un incremento del tráfico durante la fase constructiva por el tránsito de maquinaria, junto con levantamiento de polvo, producción de ruidos y emisión de humos. El estudio de impacto ambiental contempla medidas correctoras de carácter general para mitigar los efectos de la generación de polvo y ruido, y para el control de vertidos y aguas residuales. En relación con la contaminación lumínica, el promotor indica que no será necesaria iluminación alguna en la instalación.  
Tras la prospección arqueológica realizada y de acuerdo con los informes de los órganos competentes en patrimonio cultural, será necesaria la realización de un seguimiento arqueológico de los movimientos de tierras y se procederá a la restauración y documentación de la Casa de Don Elías.  
El plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un plan de seguimiento en el cual se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto, normativa ambiental, medidas preventivas y correctoras, y requisitos establecidos en la presente declaración de impacto ambiental y resoluciones complementarias. Adicionalmente, la información recogida en el plan de seguimiento se plasmará en informes periódicos (informes de estado, de control de residuos, afección sobre avifauna, etc.) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales, tanto en la fase de implantación como en la de funcionamiento.  
Tras la vida útil del proyecto, se procederá al desmantelamiento de los paneles y cableado eléctrico, subsolado de todas las superficies afectadas por compactación, acondicionamiento topográfico del terreno, restauración de los accesos y de los factores bióticos y abióticos afectados. Tras el proceso de desmantelamiento de la planta solar no deberá quedar ningún elemento artificial en el enclave y se deberá restaurar el suelo afectado de tal manera que se garanticen sus usos posteriores. Para el cumplimiento de este objetivo y con objeto de evitar la destrucción de la estructura edáfica y conservar su función como sumidero de carbono, no se retirará la tierra fértil en la fase de desmantelamiento de la instalación.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de conformidad con el artículo 7.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
De conformidad con el artículo 1 del Real Decreto ley 23/2020, de 23 de junio, por el que se aprueban medidas en materia de energía y otros ámbitos para la reactivación económica, «Los titulares de los permisos de acceso para instalaciones de generación de energía eléctrica que hubieran obtenido dichos permisos en fecha posterior al 27 de diciembre de 2013, y antes de la entrada en vigor de este real decreto-ley, deberán acreditar el cumplimiento de los siguientes hitos administrativos en unos plazos no superiores a los estipulados a continuación. (...) b) Si el permiso de acceso se obtuvo con posterioridad al 31de diciembre de 2017 y antes de la entrada en vigor de este Real decreto-ley: 2.º Obtención de la declaración de impacto ambiental favorable: 31 meses (...) que será computado desde el 25 de junio de 2020».  
De conformidad con el artículo 39.3 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas: «Excepcionalmente, podrá otorgarse eficacia retroactiva a los actos cuando se dicten en sustitución de actos anulados, así como cuando produzcan efectos favorables al interesado, siempre que los supuestos de hecho necesarios existieran ya en la fecha a que se retrotraiga la eficacia del acto y esta no lesione derechos o intereses legítimos de otras personas».  
Por todo cuando antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Formular la presente declaración de impacto ambiental del proyecto de planta solar fotovoltaica de 33 MWp, promovido por Iniciativa y Desarrollo Energético Planta 4, SL en el término municipal de Villena (Alicante), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos, se resuelven las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales  
(1) Queda condicionada la viabilidad ambiental del proyecto PFV Atalaya Solar al sentido que determine la evaluación ambiental del expediente de autorización que contemple la línea de evacuación común.  
(2) El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el estudio de impacto ambiental, proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
(3) Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.  
(4) En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
(5) Se ejecutarán las medidas de integración paisajística desarrolladas en el estudio de integración paisajística, adendas al proyecto y aquellas otras adicionales que en esta materia informe favorablemente el órgano competente en ordenación del territorio y paisaje. Para su ejecución real y efectiva, estas medidas se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, y serán verificadas por el órgano sustantivo en fases posteriores de la tramitación, previo a la autorización de la explotación.  
(6) No se realizará un decapado general durante las obras (desbroce de la vegetación con retirada de la tierra vegetal) y solo se retirará o removerá el suelo en los casos en que sea estrictamente necesario y de manera debidamente justificada. En estos casos, se mantendrá el suelo retirado de manera adecuada para su posterior restauración.  
(7) Relativo a la afección sobre la flora y fauna, y dada la proximidad con la ZEC ES5213039 y ZEPA ES0000457 «Sierra de Salinas», se adoptarán las medidas de protección expuestas en el estudio de impacto ambiental y estudio de avifauna de manera real y efectiva, así como las indicaciones especificadas en el informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental. En fase de construcción, se prohibirá la entrada de vehículos y maquinaria, y la instalación de acopios o de superficies auxiliares en el interior de ese espacio. Estos lugares serán adecuadamente balizados antes del inicio de las obras y durante toda su duración.  
(8) Previo al comienzo de las obras, se realizará una prospección previa para comprobar la inexistencia de nidos o camadas de especies protegidas. En su caso, se evitarán los trabajos iniciales de desbroce durante el periodo de reproducción de aquellas especies que puedan utilizar el suelo como sustrato de nidificación. En caso de su existencia, se informará a los agentes medioambientales para que dispongan las actuaciones necesarias para su mejor conservación.  
(9) Se realizará seguimiento arqueológico por técnicos especializados de los movimientos de tierras. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
(10) De conformidad con los informes de los órganos competentes en patrimonio cultural y el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, se documentará y recuperará el bien etnográfico Casa de Don Elías.  
(11) Al objeto de evitar los posibles procesos de erosión del suelo, se mantendrán las estructuras de los bancales tales como ribazos, paredes de piedra existentes, muros, etc., según lo establecido en los informes de la Subdirección General de Medio Natural y del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
(12) Se respetará la zona de flujo preferente de los barrancos colindantes a la planta. En su caso, se obtendrá antes de la ejecución de la obra la preceptiva autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar por la ocupación de sus zonas de policía (de conformidad con el artículo 9.d del Reglamento del dominio público hidráulico).  
(13) Se ejecutarán las medidas relacionadas con la disminución de la escorrentía de las aguas superficiales y el mantenimiento de la capacidad de infiltración del suelo contempladas en la documentación presentada por el promotor y en los informes del Servicio de Gestión Territorial. El vallado cinegético deberá ser permeable de forma que no interrumpa el régimen fluvial de los cauces circundante.  
(14) En las zonas impermeabilizadas de mantenimiento de la maquinaria de obra y acopio de residuos, se dispondrá de un sistema de recogida de las posibles fugas de aceites y combustibles que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado. No se realizarán acopios en zonas con pendientes elevadas o con peligrosidad de inundación.  
(15) En cuanto a la ejecución y explotación de la planta, se respetará lo indicado en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, sobre medidas de seguridad y prevención en incendios forestales.  
(16) El control de la cubierta vegetal se realizará por medios mecánicos o pastoreo. No podrán utilizarse herbicidas, plaguicidas, insecticidas, rodenticidas u otros productos químicos que por sus características provoquen perturbaciones en los sistemas vitales de la fauna. Tampoco se utilizará en el proceso de limpieza de los módulos fotovoltaicos ningún tipo de jabón, disolvente o sustancia que pueda contaminar el suelo o el acuífero.  
(17) El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
(18) La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de la misma en los términos definidos en el plan aportado.  
iii) Condiciones al Plan de vigilancia ambiental  
(19) Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
(20) Se llevará a cabo un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona durante el primer año de explotación, evaluándose la efectividad de las medidas correctoras previstas con objeto de evitar la pérdida de hábitat de alimentación de las especies de fauna y flora presentes en la zona. Se remitirán los resultados del seguimiento al órgano competente en materia de biodiversidadcon la periodicidad que con el órgano se acuerde.  
  
Segundo  
Atendiendo a que en el expediente consta, desde su remisión para el trámite de evaluación ambiental, el estudio de integración paisajística elaborado por el promotor, atendiendo a la falta de emisión de informe concluyente en materia de paisaje aún dictadas instrucciones específicas para ello, atendiendo a la aceptación expresa por el promotor de las condiciones indicadas en el tercer informe emitido en materia de paisaje y que todo ello ha resultado ser suficiente para la obtención de un informe de carácter favorable en dicha materia, y siendo que el hito administrativo marcado en el Real decreto ley 23/2020, de 23 de junio, constituye una circunstancia singular, se puede otorgar, excepcionalmente, eficacia retroactiva a fecha 18 de enero de 2023 a la presente declaración de impacto ambiental, salvo mejor fundamento en derecho y sin perjuicio de lo que así determine el órgano sustantivo, al estimar que no se lesionan derechos o intereses legítimos de otras personas.  
  
Tercero  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Cuarto  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 24 de febrero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML