Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9531, del 10-02-2023 (2023/1014)

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 1-2018 del Pla general d'ordenació urbana de Morella. Expedient 28/2019-EAE.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9531

Data del DOGV
:   10-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1014

CVE


Data del document
:   24-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 1-2018 del Pla general d'ordenació urbana de Morella. Expedient 28/2019-EAE. [2023/1014]  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe mbiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 28/2019-EAE Morella (Castelló).  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella.  
Promotor: Ajuntament de Morella.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: Morella (Castelló).  
Expedient: 28-19-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 23 de juliol de 2020, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella, en els termes següents:  
  
En data 12 de febrer de 2019 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1 del PGOU de Morella (Castelló), d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, del Consell, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP).  
  
1. Documentació presentada  
El Servei Territorial d'Urbanisme (STU) de Castelló tramet al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació relativa a la modificació puntual núm. 1 del PGOU de Morella. La documentació, de data de redacció de setembre de 2018, consta de còpia en format paper i digital de:  
1. Document inicial estratègic (DIE).  
2. Esborrany de la modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent consisteix en un pla general d'ordenació urbana aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) de Castelló el 8 de juny de 1994; aquest pla va ser avaluat ambientalment i emesa la declaració d'impacte ambiental el 20 de maig de 1994 (expedient 19-1994-AIA).  
El pla general vigent classifica com a sòl urbà el nucli de Morella (que inclou el recinte emmurallat més la zona de l'Albereda), el barri de la Puritat, l'Hostal Nou, la Fàbrica Giner, i els nuclis d'Herbeset, la Pobla d'Alcolea, Xiva de Morella i Ortells. Classifica sòl urbanitzable, però predominantment per a l'ús industrial, si bé amb compatibilitat residencial, i la resta es classifica com a no urbanitzable d'especial protecció o comú.  
Es proposa revisió del pla vigent (expedient 7-2009-EAE), però finalment s'arxiva la proposta el 14 de juny de 2017.  
  
3. Descripció de la modificació puntual núm. 1-2018  
3.1. Antecedents. L'àmbit de la modificació es localitza a la Vega del Moll. En la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental consten els següents expedients de declaració d'impacte ambiental (DIA) relatius a l'explotació de la pedrera Vega del Moll de Morella (Castelló):  
  
- 495/2001-AIA: explotació de la pedrera Vega del Moll núm. 2734-A. Promogut per l'UTE Villagrasa, SL-Azuliber, SL. Expedient conclòs amb DIA desfavorable de 10.11.2003.  
- 496/2001-AIA: explotació de la pedrera Vega del Moll núm. 2734-B. Promogut per l'UTE Villagrasa, SL-Azuliber, SL. Expedient conclòs amb DIA desfavorable de 22.04.2003.  
- 497/2001-AIA: explotació de la pedrera Vega del Moll núm. 2734-C. Promogut per l'UTE Villagrasa, SL-Azuliber, SL. Expedient conclòs amb DIA desfavorable de 22.04.2003.  
- 093/2017-AIA: projecte d'explotació derivada del permís d'investigació de la concessió minera núm. 2734 Vega del Moll. Promogut per Vega Moll, SA. Expedient conclòs amb DIA favorable, amb condicionants, de 08.03.2019 (DOGV 01.04.2019). L'àmbit de l'explotació, en aquest expedient, és similar a l'àmbit de l'explotació avaluada en l'expedient 495/2001-AIA.  
En l'expedient 093/2017-AIA consta l'informe de l'Ajuntament de Morella, de data 28 de novembre de 2017, en el qual es considera que en l'àmbit territorial de la Vega del Moll, pot haver-hi un error tipogràfic en el codi d'identificació del tipus del sòl, i considera que l'actuació sol·licitada és compatible amb el pla general.  
3.2. Objecte. La modificació puntual núm. 1-2018 té com a objecte la requalificació de 827.219 m² de terrenys localitzats en l'àmbit denominat la Vega del Moll del terme municipal de Morella. Mantenint la classificació com a sòl no urbanitzable (SNU), es proposa que l'àmbit objecte de modificació passe d'estar qualificat com a:  
• sòl no urbanitzable d'especial protecció (SNUEP) - Zona d'usos prioritaris explotació forestal (clau 3.2.3 en el pla d'ordenació del PGOU), a:  
• sòl no urbanitzable comú (SNUC) - Zona d'ús prioritari agrícola (clau 3.3.2 en el pla d'ordenació del PGOU).  
3.3. Àmbit. Comprén una superfície de 827.219 m², situada en la part nord de la vall de la Vega del Moll. L'àmbit limita al nord amb SNUC 3.3.3 - Zona d'ús prioritari en defensa del sòl; a l'est, amb SNUC 3.3.2 - Zona d'ús prioritari agrícola; a l'oest, amb SNUEP 3.4.1 de servituds de serveis infraestructures llits de rius públics, i al sud, amb SNUC 3.3.2 - Zona d'ús prioritari agrícola, amb el camí de la Vega del Moll entre l'àmbit de la modificació i aqueixa part de sòl.  
  
  
3.4. Justificació. La modificació es realitza, segons s'informa en el DIE, amb la finalitat de corregir un error tipogràfic en el pla d'ordenació del PGOU, pel qual s'assigna a la zona en qüestió la clau 3.2.3, quan havia de ser la 3.3.2, d'acord amb la qualificació de la resta de terrenys de la Vega del Moll destinats a l'explotació agrícola.  
Aquest error es justifica aportant imatge de pla d'ordenació del PGOU de Morella, recollit en una publicació de la Direcció General d'Urbanisme de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport (COPUT): Pla general municipal d'ordenació urbana de Morella, amb ISBN, obra completa (2 toms) 84-7579-699-0, pàgina 275 del tom 2:  
  
  
Amb el canvi de qualificació proposat, els terrenys passarien a sotmetre's al règim d'ordenació propi del sòl no urbanitzable comú - Zona d'ús prioritari agrícola, i s'ampliarien així els usos permesos en l'àmbit, entre aquests, l'explotació minera d'argiles; cosa que segons s'indica en el DIE «resulta fonamental per a proveir la indústria ceràmica, de gran importància a la província de Castelló, i per a mantindre una activitat minera, important per al municipi de Morella per la creació de llocs de treball, tant directes com indirectes, sempre procurant l'adequada preservació dels valors patrimonials que tenen allí una notable importància des del punt de vista paleontològic, els valors mediambientals i el paisatge, mitjançant una adequada restauració paisatgística.»  
  
3.5. Alternatives. Únicament es proposa com a alternativa a la no-adopció de la modificació (alternativa 0), l'adopció d'aquesta (alternativa 1) en els termes proposats.  
1. Alternativa 0. Suposa mantindre per a l'àmbit objecte de modificació la vigent classificació com a SNUEP 3.2.3 - Zona d'usos prioritaris d'explotació forestal, «no coherent» ni amb la qualificació que estableix el PGOU per a la vessant sud de la vall de la Vega del Moll, ni amb les característiques i els valors de l'àmbit que són similars entre si, ja que es tracta de sòls destinats a cultius de secà en les zones més baixes i planes de la vall, i a pasturatge en les zones més altes d'aquesta.  
2. Alternativa 1. Proposa modificar la qualificació dels terrenys passant d'SNUEP 3.2.3 a SNUC 3.3.2.  
3.4. Abast de la modificació. Únicament es proposa la requalificació de l'àmbit, assignant-li com a nova clau la 3.3.2 corresponent a l'SNUC - Zona d'ús prioritari agrícola; només es modifica el Pla d'ordenació O.1 Estructura general. Classificació i qualificació del territori a escala 1/10.000.  
3.5. Infraestructura verda i paisatge. L'apartat 6.3 del DIE conté diagnòstic preliminar del paisatge. Es descriu l'àmbit com una zona agropecuària amb cultius de secà de cereals en les parts baixes, més planes, i zones de muntanya parcialment arbrades en zones més altes de major pendent, en les quals predomina l'ús de pastures per a la ramaderia extensiva.  
S'indica que «no existeixen en l'àmbit de la modificació recursos paisatgístics que requerisquen ser preservats amb una regulació específica.»  
3.6. Efectes previsibles sobre el medi ambient. Aquest epígraf s'aborda en l'apartat 7 del DIE, indicant-se que de la modificació no es derivaran efectes negatius sobre el medi ambient, vist que es tracta únicament d'una modificació del planejament que proposa un requalificació de sòl coherent amb la resta de determinacions del PGOU, amb el caràcter unitari de la vall de la Vega del Moll i amb els usos actuals d'aquest territori.  
S'informa que «si en l'àmbit en qüestió es realitza en un futur una explotació d'argiles, per a això haurà d'aprovar-se el corresponent estudi d'impacte ambiental i hauran d'adoptar-se les mesures corresponents perquè els efectes sobre el medi ambient siguen assumibles.»  
  
  
4. Consultes  
Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de les administracions públiques afectades:  
  
  
Data de consulta Data d'informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
22.02.2019 05.06.2020 DG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PAISATGE  
 18.10.2019 DG d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
 15.04.2019 Subdirecció General de Medi Natural. Vida Silvestre  
 12.04.2019 Subdirecció General de Medi Natural. Ordenació i Gestió Forestal  
 03.02.2020 DG de Patrimoni Cultural  
 - DG d'Energia i Mines  
 - DG de Prevenció d'Incendis Forestals  
 22.01.2019 Servei Territorial d'Urbanisme.  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web   
www.agroambient.gva.es/eae  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, d'acord amb l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a què fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Paisatge. De conformitat amb el que s'estableix en l'article 6 de la Llei 5/2014, LOTUP, el paisatge s'integrarà en totes les polítiques sectorials que incidisquen en aquest i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, i actuarà com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals, i la conservació i posada en valor d'espais culturals.  
En el seu informe de 5 de juny de 2020, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que «la modificació proposada tindrà incidència en el paisatge, atés que suposa la desprotecció d'un determinat àmbit del territori i la modificació dels usos i activitats de possible implantació en aquest. […] Caldrà considerar compatible amb el paisatge la requalificació pretesa, sempre que s'establisquen mesures, d'acord amb l'article 6.3 de la LOTUP per a:  
• preservar l'entorn dels recursos paisatgístics existents i de les seues condicions de percepció, d'acord amb l'article 8.c de la LOTUP, i  
• garantir la coherència i funcionalitat de la infraestructura verda, de conformitat amb els articles 4.3 i 5.3 de la LOTUP.»  
5.2. Infraestructura verda (IV). Indica l'informe de 5 de juny de 2020, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge que «l'àmbit es troba inscrit en la infraestructura verda definida a escala regional (Paisatge de Rellevància Regional PRR 03 Bovalar, Menadella i Turmell; zona d'especial protecció per a les aus ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana), i en aquest hi ha, al seu torn, elements integrants de la infraestructura verda definida a escales municipal i local, com els barrancs del Mas d'en Ros, de les Candeales i de Segureta de la Serra, els elements de valor cultural identificats i la sendera de Gran Recorregut GR-7, itinerari paisatgístic de rellevància supramunicipal.»  
A fi d'integrar en la modificació els elements de la IV abans esmentats, l'informe estableix condicionants a considerar en la redacció final d'aquesta, que es recullen en l'apartat 7 d'aquest document.  
  
5.3. Espais naturals protegits. Consultada la cartografia temàtica de la Generalitat, s'observa que l'àmbit de la modificació s'inclou íntegrament en espai protegit de la Xarxa Natura 2000, dels regulats per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, concretament en la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
  
La Subdirecció General de Medi Natural, el 15 d'abril de 2019, informa que en l'àmbit de la modificació són presents àrees d'interés per a la conservació de la natura, inclosa en la Xarxa Natura 2000, no obstant això, aquestes àrees no és previsible que resulten afectades de manera negativa. «L'àmbit de l'actuació actualment és terreny agrícola, per la qual cosa les espècies i els hàbitats no resultaran afectats pel canvi de qualificació».  
Indica l'informe que «els projectes o plans que es pretenga desenvolupar en l'àmbit d'aquesta modificació, avaluaran la seua possible afecció sobre els espais de la Xarxa Natura 2000 o sobre espècies de flora i fauna amenaçades, i aquesta avaluació s'efectuarà en els corresponents estudis d'avaluació ambiental dels projectes que es desenvolupen.»  
  
L'informe resol que la modificació no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i, en conseqüència, d'acord amb els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000, i que pot continuar la seua tramitació d'acord amb la seua legislació reguladora.  
5.4. Gestió forestal i vies pecuàries. El 12 d'abril de 2019, la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló informa que la modificació afecta parcialment sòl forestal no estratègic, «la zona es troba molt antropitzada i els seus usos principals són l'agricultura i la ramaderia, i l'ús forestal es limita a l'extracció de llenyes per a consum domèstic». Així mateix, no hi ha en l'àmbit arbres monumentals inventariats, ni es comptabilitza cap incendi en la zona.  
  
En matèria de vies pecuàries, s'informa que en l'àmbit de la modificació no se'n localitza cap.  
Conclou l'informe indicant que la modificació no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient en l'àmbit de les competències de la Secció Forestal.  
  
5.5. Risc d'inundació. El 18 d'octubre de 2019, el Servei d'Ordenació del Territori informa que la modificació es troba afectada per risc d'inundació de caràcter geomorfològic i es considera compatible ateses les determinacions següents:  
1. L'àmbit es troba parcialment afectat per perill d'inundació de caràcter geomorfològic, i es poden explotar les zones no afectades; no obstant això, del desenvolupament de l'activitat es podrien derivar efectes negatius aigües avall de la zona d'explotació d'argiles.  
2. L'ús proposat pot assimilar-se al de gestió i emmagatzematge de residus de la construcció, permés per l'article 18 de les normes del PATRICOVA.  
3. Atés l'article 26 de la normativa del PATRICOVA, la instal·lació haurà de comptar amb un pla d'emergència específic i una assegurança.  
  
Aquestes tres determinacions hauran de ser avaluades i controlades amb el pla o projecte d'explotació de la instal·lació minera per l'organisme responsable de l'atorgament de la corresponent llicència.  
  
  
5.6. Domini públic hidràulic. Segons l'article 2 del text refós de la Llei d'aigües (RDL 1/2001), pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen continus o discontinus. El domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable.  
  
Els terrenys que confronten amb els llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal, a una zona de servitud de 5 m d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 m d'amplària, en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen (article 6 del text refós de la Llei d'aigües).  
5.7. Aigües residuals. Queda prohibit l'abocament directe o indirecte d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb la deguda autorització administrativa (art. 100 del TR de la Llei d'aigües), i haurà de ser l'organisme de conca qui autoritze.  
5.8. Urbanisme. El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, el 22 de gener de 2019, informa que «vist el contingut de la modificació, en aquesta fase de la tramitació, i en relació amb el tràmit ambiental, aquest Servei Territorial d'Urbanisme no té objecció a efectuar, sense perjudici del que s'ha establit en els informes sectorials que s'emeten.»  
5.9. Patrimoni cultural. El 3 de febrer de 2020, la Direcció General de Cultura i Patrimoni emet l'informe vinculant previst en la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià (art. 11), atenent la informació facilitada pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, la DIE i l'esborrany de la modificació núm. 1-2018, de data de redacció de setembre de 2018, i la documentació complementària tramesa directament a aqueixa DG per l'Ajuntament de Morella, en data 8 de gener de 2020, consistent en memòria justificativa de seguiment paleontològic subscrita per l'arquitecte redactor Emilio Segarra Sancho en data de desembre de 2019. (Aquesta documentació complementària no ha sigut tramesa al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica i, per tant, no consta entre la documentació de l'expedient).  
Indica l'informe que, revisats els inventaris de jaciments arqueològics i paleontològics, es comprova:  
• «que dins de les parcel·les afectades per la modificació es coneixen 32 jaciments arqueològics. Molts d'aquests enclavaments són conjunts petròglifs prehistòrics que són béns d'interés cultural.  
• Revisat l'inventari de jaciments paleontològics de la Comunitat Valenciana, es comprova l'existència de registres de jaciments paleontològics en l'àrea d'actuació».  
Indica l'informe que «qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitzara durant l'execució del projecte haurà de ser comunicada a aquesta conselleria o als ajuntaments implicats, segons el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.»  
La modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella, juntament amb les modificacions introduïdes per la memòria justificativa i el pla de desembre de 2019, atés el contingut de l'article 63 de la Llei 4/1998, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, té informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. Es constata el compliment de l'exigència de considerar les parcel·les incloses en la modificació com a àrees de vigilància paleontològica.  
  
5.10. Anàlisi i valoració de la proposta de modificació puntual del PGOU. Aquest informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es realitza d'acord amb la informació de la documentació presentada (DIE i esborrany de la modificació), el contingut dels informes emesos i les dades reflectides en la cartografia temàtica de la Generalitat.  
  
Descripció. Es proposa la modificació del PGOU de Morella a fi de requalificar 827.219 m² de terrenys localitzats a la Vega del Moll, a uns 4 km del nucli urbà, qualificats pel PGOU-1994 vigent com a SNUEP 3.2.3 - Zona d'usos prioritaris d'explotació forestal; passant la seua qualificació a SNUC 3.3.2 - Zona d'ús prioritari agrícola. No es modifica cap determinació del règim del sòl no urbanitzable de les normes urbanístiques (NNUU) del PGOU, passant l'àmbit requalificat a regular-se a través del règim establit per al sòl no urbanitzable comú, d'ús prioritari agrícola.  
Aquests terrenys formen part d'una vall de desenvolupament longitudinal est-oest, emmarcada per les serres de l'Ombria i de Pereu, travessada per la seua part central per la via de titularitat municipal camí de la Vega del Moll. Travessen transversalment l'àmbit els barrancs del Mas d'en Ros, de Segureta de la Serra i de les Candeales. La part central de la vall, de relleu ondulat, es destina al cultiu de cereals de secà, i sobre els terrenys fortament ondulats i vessants accentuats es localitza terreny forestal qualificat com a no estratègic.  
  
Anàlisi  
1. Afeccions forestals. El sòl forestal es localitza en els pendents més acusats de l'àmbit, i segons informa el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, l'ús forestal del terreny es limita a l'extracció de llenyes per a consum domèstic. Aquest sòl forestal forma part dels hàbitats d'interés comunitari no prioritari: matolls arborescents de juniperus spp. i alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia. Com s'aprecia en la imatge inferior, l'àmbit objecte de requalificació no afecta l'hàbitat delimitat (excepte un àmbit d'ús agrícola), i el terreny forestal representa una xicoteta magnitud del total de l'àmbit; la zona, molt antropitzada, està majoritàriament transformada per l'ús agrícola.  
  
  
  
  
2. Afeccions al risc geomorfològic. Des de les serres de l'Ombria i de Pereu es canalitzen fluxos en sentit nord-sud, a través dels barrancs del Mas d'en Ros, de Segureta de la Serra, de les Candeales i del Salzeral, d'est-oest respectivament, fins a travessar el camí de la Vega del Moll, que presenten àmbits amb perillositat d'inundació de caràcter geomorfològic, que condicionen la implantació de l'explotació minera prevista.  
  
Tenint en compte l'informe de l'òrgan competent en matèria de risc d'inundabilitat han de recollir-se els criteris i condicionants següents en relació amb l'ús i els projectes miners:  
En les zones amb risc geomorfològic representades gràficament en el PATRIVOCA es poden delimitar a escala detallada dos tipus de zones que presenten diferents graus de compatibilitat en relació amb l'ús miner: les zones de concentració de drenatge, en les quals no es considera compatible, i les zones confrontants, on l'ús miner s'estima compatible amb l'adopció de les mesures preventives i correctores que s'establisquen en el projecte.  
En conseqüència, en la normativa de la clau 3.3.2 hauran de recollir-se els condicionants següents en relació amb l'ús miner i els projectes que es tramiten en desenvolupament d'aquest:  
- Les zones de concentració de drenatge de les àrees de risc geomorfològic delimitades en el PATRICOVA quedaran expedites i, per tant, excloses del perímetre d'explotació dels projectes miners. El projecte miner haurà d'incloure, per tant, la delimitació a escala detallada de les zones de concentració de drenatge i, si escau, de les zones confrontants amb risc geomorfològic, com a factor determinant del perímetre d'explotació i les seues activitats associades.  
3. Afeccions patrimonials. La Direcció General de Cultura i Patrimoni informa de l'existència de nombrosos registres de jaciments arqueològics i paleontològics en l'àmbit de la modificació, i constata que les parcel·les incloses tenen la consideració d'àrees de vigilància paleontològica, per la qual cosa emet informe favorable sobre la proposta de modificació.  
4. Afeccions al règim urbanístic. La tramitació de la modificació es fonamenta en l'existència d'error tipogràfic en l'assignació de claus del sòl no urbanitzable en la documentació gràfica del PGOU (imatge 1 esq.), i es remeten a la documentació d'una publicació de la COPUT (imatge 2 dta.) per a justificar-ho:  
  
La publicació de la COPUT que s'aporta com a justificació de l'error tipogràfic conté, al seu torn, un error en la clau assignada als relleus situats en les cotes superiors a la modificació proposada. Es representa gràficament com a clau 3.2.3, quan per les seues característiques la clau correcta és la clau 3.3.3 i és la que s'assigna en el planejament vigent.  
Per tant, en l'anàlisi i la valoració de la viabilitat de la modificació proposada es tindran en compte les característiques dels terrenys i les afeccions que hi ha sobre aquests.  
  
Documentació PGOU-94 Documentació COPUT  
3.2.3. SNUE protegit - Zona d'usos prioritaris d'explotació forestal 3.3.2. SNU comú - Zona d'usos prioritari agrícola  
3.3.3 SNUE comú - Zona d'usos prioritari en defensa del sòl 3.2.3 SNUE - Protegit zona d'usos prioritaris d'explotació forestal  
  
  
La modificació afecta només els terrenys de la clau 3.2.3 situats al nord del camí de la Vega del Moll de similars característiques als situats al sud d'aquest camí assignant a ambdues àrees la mateixa clau (la clau 3.2.2 SNU comú d'usos prioritaris agrícoles). Els terrenys requalificats passen per tant del règim regulat en la clau 3.2. SNUE protegit al règim de l'SNU comú tal com s'aprecia en la taula següent:  
  
  
  
Normes Urbanístiques del PGOU-1994  
SNUEP 3.2.3 - Zona d'ús explotació forestal  
Règim vigent SNUC 3.3.2 - Zona d'ús prioritari agrícola  
Règim proposat  
Article 125. Àmbit (SNUP-EF)  
El senyalitzat en els plans núm. 1.1.1 a l'1.2.21 amb la signatura 3.2.3. L'article 1 de la Llei del SNU de la Generalitat Valenciana defineix aquest tipus de sòl com d'especial protecció.  
Article 126. Objecte (SNUP-EF)  
Regular les actuacions sobre un sòl que s'usa fonamentalment com a explotació forestal.  
Article 127. Usos (SNUP-EF)  
1. Es permeten els usos, activitats i edificacions actualment existents: així com la seua ampliació, en els termes previstos en aquestes normes i, més concretament, les condicions del sòl no urbanitzable comú. S'autoritza, també, la legalització de les instal·lacions que estiguen construïdes amb anterioritat a l'entrada en vigor del pla general d'ordenació urbana, sempre que en el document tècnic necessari per a la seua legalització, s'acredite el compliment dels paràmetres expressats en l'article 139 per a instal·lacions de nova implantació.  
2. Es considera com a ús prioritari el d'explotació forestal.  
3. S'autoritzen la resta d'usos, aprofitaments i activitats que es recullen en les ordenances de caràcter general del sòl no urbanitzable sempre que no resulten incompatibles o perjudicials a l'ús prioritari d'explotació forestal.  
4. Es prohibeix expressamens els moviments de terra, les noves instal·lacions agropecuàries i la tala d'arbratge, llevat que es realitzen d'acord amb un programa d'explotació forestal de l'administració competent o amb la seua autorització.  
5. S'autoritza l'ús derivat de l'obtenció d'energies i de sistemes de telecomunicació, així com la ubicació de les instal·lacions que resolguen el seu subministrament, promogudes per les diferents administracions o pels concessionaris de serveis seleccionats pe aquestes, que de manera expressament justificada i sempre que no lesionen els especials valors expressament justificats de protecció establits, necessiten emplaçar-se en aquest tipus de sòl. S'haurà de justificar detalladament, en tot cas, que la implantació no produirà danys en la percepció visual del conjunt de la ciutat amb la finalitat de preservar l'interés històric, cultural i patrimonial de l'entorn visual llunyà de la població. La seua autorització, de conformitat amb la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable, estarà en tot cas condicionada a l'obtenció dels informes favorables de la conselleria competent en matèria mediambiental i d'indústria i energia. Article 136. Àmbit (SNUC)  
És el delimitat en els plans núm. 1.2.1. a l'1.2.21. amb la signatura 3.3.  
Article 137. Objecte (SNUC)  
La delimitació d'aquest sòl té com a objecte el manteniment i la millora dels usos agrícola, ramader, amb la finalitat d'aconseguir un millor equilibri d'acord amb el model socioeconòmic i territorial adoptat. En conseqüència, d'acord amb l'article 1.3.B. de la Llei SNU de la GV es classifica aquest sòl com a no urbanitzable comú, amb les limitacions d'ús i edificació que aquesta llei defineix en el seu capítol 2. Dins d'aquesta categoria trobem les zones següents:  
A. Zona d'ús prioritari agrícola.  
B. Zona d'ús prioritari pasturatge.  
C. Zona d'ús prioritari en defensa del sòl.  
Les diferents zones definides responen a les característiques existents en el medi natural i a la manera d'utilització actual. No s'introdueixen en aquest sòl limitacions específiques més enllà de les establides en la legislació vigent i les accions de manteniment o potenciació de l'ús prioritari.  
Usos, activitats i aprofitaments: cinegètic, agropecuari.  
a) Infraestructures i serveis públics. En el SNU comú podran realitzar-se les obres i instal·lacions que siguen necessàries per a les infraestructures i els serveis, autonòmics o locals, que requerisquen localitzar-se en terrenys d'aquest tipus. El procediment a seguir per a la seua autorització serà l'establit en l'article 7 de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana.  
b) Amb l'autorització prèvia de la COPUT podran realitzar-se les obres següents:  
1. Habitatge familiar aïllat que no contribuïsca a la formació de nucli urbà.  
2. Magatzem destinat a l'activitat agrícola, ramadera o forestal.  
3. Instal·lacions per a l'explotació agrícola, ramadera, forestal o cinegètica, com ara hivernacles, vivers, granges o similars.  
4. Activitats de serveis funcionalment a les carreteres i previstos en l'ordenació sectorial d'aquests, així com, en tot cas, els de subministrament de carburants.  
El procediment d'autorització prèvia a la llicència municipal serà l'establit a aquest efecte en l'article 8 i següents de la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana.  
c) Després de la declaració prèvia d'interés comunitari, podran autoritzar-se els usos o aprofitaments següents:  
1. Activitats mineres i extractives.  
2. Activitats industrials i productives.  
3. Activitats turístiques, esportives, d'oci, esplai i terciàries.  
4. Activitats terciàries i industrials d'especial importància.  
El procediment a seguir en la declaració d'interés comunitari serà l'establit en el capítol IV de la Llei 4/1.992 de la GV (art. 16 al 20).  
[...]  
Article 145. Objecte (SNUC-ZA)  
Regular el sòl on l'activitat principal és l'agrícola i ramadera. Amb la finalitat de fomentar les actuacions, mantindre i potenciar aquests usos.  
Article 146. Usos i obres permeses (SNUC-ZA)  
S'autoritza el manteniment dels usos i obres existents, així com la seua ampliació en les condicions previstes en aquestes normes (art. 134.), així com la implantació d'altres de nous dins dels permesos per l'ordenança general del SNU i indicats en l'epígraf anterior sempre que no perjudiquen o resulten incompatibles amb l'ús prioritari agrícola, d'acord amb l'informe emés, si escau, per l'òrgan administratiu competent en la matèria.  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \*  
  
Valoració. Es considera acceptable modificar el PGOU a fi de requalificar l'àmbit proposat, vista la magnitud d'aquest (0,2 % del terme municipal), i la seua localització en una vall fortament antropitzada per un ús bàsicament agrícola, observable ja en la cartografia de l'any 1956. La qualificació proposada és conforme amb la naturalesa i qualificació dels terrenys circumdants, i ajustada a l'ús al qual està afecta des de fa més de 6 dècades.  
  
L'àmbit inclou parcialment terreny forestal no estratègic i malgrat estar inclòs en zona ZEPA, la seua requalificació no té efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
La presència de risc geomorfològic limita la implantació de nous usos a les zones no afectades, i aquest risc s'ha de avaluar i controlar amb els plans i projectes que, si escau, es tramiten per a la implantació d'aquests. En el cas que aquests usos es referisquen a explotacions mineres, i vist que aquest ús pot assimilar-se al de gestió i emmagatzematge de residus de la construcció (art. 18 PATRICOVA), la instal·lació haurà de comptar amb pla d'emergència específic i estar assegurada (art. 26 PATRICOVA).  
Els elements del patrimoni cultural (jaciments arqueològics i paleontològics) tenen una important presència en l'àmbit, i s'han de considerar les parcel·les afectades com a àrees de vigilància arqueològica, tal com sembla ja que es recull en la documentació complementària remesa directament per l'Ajuntament a la DG de Cultura i Patrimoni, i d'acord amb la qual aquesta emet informe favorable de la modificació.  
La modificació del règim urbanístic del sòl comporta l'ampliació dels usos permesos en l'àmbit, incloent-hi les activitats mineres, ara expressament prohibides, i les restants permeses en el SNU comú; això tindrà una incidència en el paisatge que, no obstant això, es podrà considerar compatible, sempre que s'establisquen mesures per a preservar l'entorn dels recursos paisatgístics existents i les seues condicions de percepció, i es garantisca la coherència i funcionalitat de la infraestructura verda.  
Analitzada l'alternativa seleccionada, tenint en compte la documentació presentada i els informes emesos, s'observa que la proposta de modificació del PGOU no tindrà incidència significativa en el model territorial del municipi, no suposa afecció significativa sobre elements del patrimoni natural, ni sobre el paisatge, establint mesures específiques; sobre els elements del patrimoni cultural, coadjuva a la prospecció arqueològica i paleontològica de l'àmbit; i, fins i tot, estant afectat parcialment l'àmbit per risc d'inundació, no impedeix el desenvolupament d'activitats pròpies de la classificació i qualificació del sòl, sempre que s'adopten les mesures protectores i correctores per a evitar danys per aquest risc.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la proposta de la modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella, sent el marc de projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, no té incidència significativa en el model territorial vigent en el municipi, ni afecta significativament elements del patrimoni natural, es troba només parcialment afectat per risc d'inundació; i tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella no presenta efectes significatius sobre el medi ambient i compleix els condicionants enunciats més avall.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic FAVORABLE en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 3 del PGOU de Morella (Castelló), d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació conforme a la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1a. D'acord amb el que ha comunicat el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, la documentació de la modificació que se sotmeta a aprovació definitiva desenvoluparà les determinacions següents:  
1.«S'haurà d'incloure, amb caràcter previ a l'aprovació d'aquesta modificació puntual, un pla d'ordenació amb la definició de la infraestructura verda de l'àmbit. Aquesta inclourà, almenys, els llits que el travessen i connecten les formacions muntanyenques que emmarquen la vall i la sendera GR-7, juntament amb zones d'afecció entorn d'aquests, amb un mínim de 20 metres cd'acord amb el que s'estableix en la directriu 44 de l'ETCV.  
2. En la infraestructura verda definida, només podran implantar-se usos i activitats que garantisquen el manteniment de la coherència i funcionalitat d'aquesta (article 5.3 de la LOTUP), el seu caràcter d'espai obert (article 23 de la LOTUP) i el compliment de les funcions establides en l'article 4.5 de la LOTUP.»  
2a. La normativa urbanística de la clau 3.3.2 haurà de recollir els condicionants següents en relació amb l'ús miner i els projectes que es tramiten en desenvolupament d'aquest:  
Les zones de concentració de drenatge de les àrees de risc geomorfològic quedaran expedites i per tant excloses del perímetre d'explotació dels projectes miners.  
A aquests efectes, el projecte miner analitzarà, a escala detallada, les àrees de risc geomorfològic, representades gràficament en el PATRICOVA, que resulten afectades pel projecte, i delimitarà les zones de concentració de drenatge i, si escau, les zones confrontants amb risc geomorfològic, com a factor determinant del perímetre d'explotació i les seues activitats associades.  
3a. La totalitat de l'àrea tindrà la consideració d'àrees de vigilància paleontològica, i es delimitarà en el pla d'ordenació a elaborar, segons l'apartat 1r, en el qual també s'identificaran els jaciments arqueològics, indicant-hi quins d'aquests tenen la qualificació de béns d'interés cultural.  
Els projectes o activitats que comporten remoció de terrenys tindran en compte aquesta circumstància i incorporaran en el seu pressupost el cost de les mesures de vigilància paleontològica.  
4a. La documentació amb eficàcia normativa inclourà la previsió que en la intervenció administrativa d'autorització d'usos i instal·lacions i dels projectes d'activitats que es pretenguen desenvolupar en l'àmbit de la modificació:  
• es comprove la compatibilitat amb els usos ja implantats en l'àmbit, i  
• en cas d'afectar la zona de policia de llit, es recapte consulta de l'organisme de conca corresponent.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació puntual núm. 1-2018 en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Annex I - Imatges  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 1-2018 del PGOU de Morella, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 31 de juliol de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de gener de 2023.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9531, del 10-02-2023 (2023/1014)

RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2023, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 1-2018 del Plan general de ordenación urbana de Morella. Expediente 28/2019-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9531

Fecha DOGV
:   10-02-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/1014

CVE


Fecha del documento
:   24-01-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2023, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 1-2018 del Plan general de ordenación urbana de Morella. Expediente 28/2019-EAE. [2023/1014]  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 28/2019-EAE Morella (Castellón).  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: evaluación ambiental de la modificación puntual nº1-2018 del PGOU de Morella  
Promotor: Ayuntamiento de Morella  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón  
Localización: Morella (Castellón)  
Expediente: 28-19-EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 23 de julio de 2020 adoptó el siguiente acuerdo:   
  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico de la Modificación Puntual nº1-2018 del PGOU de Morella, en los siguientes términos:  
  
En fecha 12 de febrero de 2019 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la Modificación Puntual nº1 del PGOU de Morella (Castellón), de acuerdo con la Ley 5/2014, de 25 de julio, del Consell, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP).  
  
1. Documentación presentada  
El Servicio Territorial de Urbanismo (STU) de Castellón remite al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la documentación relativa a la Modificación Puntual nº1 del PGOU de Morella. La documentación, de fecha de redacción septiembre de 2018, consta de copia en formato papel y digital de:  
1. Documento Inicial Estratégico (DIE).  
2. Borrador de la Modificación Puntual nº1-2018 del PGOU de Morella.  
  
2. Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente consiste en un Plan general de ordenación urbana aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo (CTU) de Castellón el 8 de junio de 1994; dicho plan fue evaluado ambientalmente y emitida Declaración de Impacto Ambiental el 20 de mayo de 1994 (expediente 19-1994-AIA).  
El Plan General vigente clasifica como suelo urbano el casco de Morella (que incluye el recinto amurallado más la zona de la Alameda), el barrio de La Puritat, el Hostal Nou, la Fábrica Giner, y los núcleos de Herbeset, La Pobla d'Alcolea, Xiva de Morella y Ortells. Clasifica suelo urbanizable, pero predominantemente para el uso industrial, si bien con compatibilidad residencial y, el resto se clasifica como no urbanizable de especial protección o común.  
Se propone revisión del plan vigente (expediente 7-2009-EAE), pero finalmente se archiva la propuesta el 14 de junio de 2017.  
  
3. Descripción de la modificación puntual nº1-2018  
3.1. Antecedentes. El ámbito de la modificación se localiza en la Vega del Moll. En la Subdirección General de Evaluación Ambiental, constan los siguientes expedientes de Declaración de Impacto Ambiental (DIA) relativos a la explotación de cantera en Vega del Moll de Morella (Castellón):  
- 495/2001-AIA: explotación de la cantera Vega Moll nº2734-A. Promovido por UTE Villagrasa SL- Azuliber SL. Expediente concluido con DIA desfavorable de 10.11.2003.  
- 496/2001-AIA: explotación de la cantera Vega Moll nº2734-B. Promovido por UTE Villagrasa SL- Azuliber SL. Expediente concluido con DIA desfavorable de 22.04.2003.  
- 497/2001-AIA: explotación de la cantera Vega Moll nº2734-C. Promovido por UTE Villagrasa SL- Azuliber SL. Expediente concluido con DIA desfavorable de 22.04.2003.  
- 093/2017-AIA: proyecto de explotación derivada del permiso de investigación de la concesión minera nº2734 Vega del Moll. Promovido por Vega Moll SA. Expediente concluido con DIA favorable con condicionantes de 08.03.2019 (DOGV 01.04.2019). El ámbito de la explotación, en este expediente, es similar al ámbito de la explotación evaluada en el expediente 495/2001-AIA.  
En el expediente 093/2017-AIA consta informe del Ayuntamiento de Morella, de fecha 28 de noviembre de 2017, en el que se considera que en el ámbito territorial de la Vega del Moll, puede existir un error tipográfico en el código de identificación del tipo del suelo, y considera que la actuación solicitada es compatible con el plan general.  
3.2. Objeto. La modificación puntual nº1-2018 tiene por objeto la recalificación de 827.219 m² de terrenos localizados en el ámbito denominado Vega del Moll del término municipal de Morella. Manteniendo la clasificación como suelo no urbanizable (SNU), se propone que el ámbito objeto de modificación pase de estar calificado como:  
• suelo no urbanizable de especial protección (SNUEP) - zona de usos prioritarios explotación forestal (clave 3.2.3 en el plano de ordenación del PGOU) a:  
• suelo no urbanizable común (SNUC) - zona de uso prioritario agrícola(clave 3.3.2 en el plano de ordenación del PGOU).  
3.3. Ámbito. Comprende una superficie de 827.219 m² situada en la parte norte del valle de la Vega del Moll. El ámbito linda al norte con SNUC 3.3.3 zona de uso prioritario en defensa del suelo, por el este, con SNUC 3.3.2 zona de uso prioritario agrícola, por el oeste con SNUEP 3.4.1 de servidumbres de servicios infraestructuras lechos de ríos públicos, y por el sur con SNUC 3.3.2 zona de uso prioritario agrícola, con el camino de la Vega del Moll entre el ámbito de la modificación y esa parte de suelo.  
  
3.4. Justificación. La modificación se realiza, según se informa en el DIE, con el fin de corregir un error tipográfico en el plano de ordenación del PGOU, por el que se asigna a la zona en cuestión la clave 3.2.3, cuando debía ser la 3.3.2, en consonancia con la calificación del resto de terrenos de la Vega del Moll destinados a la explotación agrícola.  
Dicho error se justifica aportando imagen de plano de ordenación del PGOU de Morella, recogido en una publicación de la Dirección General de Urbanismo de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte (COPUT): Plan General Municipal de Ordenación Urbana de Morella, con ISBN obra completa (2 tomos) 84-7579-699-0, página 275 del tomo 2:  
  
  
Con el cambio de calificación propuesto los terrenos pasarían a someterse al régimen de ordenación propio del suelo no urbanizable común - zona de uso prioritario agrícola, ampliando los usos permitidos en el ámbito, entre ellos la explotación minera de arcillas; lo que según se indica en el DIE «resulta fundamental para abastecer a la industria cerámica, de gran importancia en la provincia de Castellón, y para mantener una actividad minera, importante para el municipio de Morella por la creación de puestos de trabajo, tanto directos como indirectos, siempre procurando la adecuada preservación de los valores patrimoniales que allí tienen una notable importancia desde el punto de vista paleontológico, los valores medioambientales y el paisaje, mediante una adecuada restauración paisajística.»  
3.5. Alternativas. Únicamente se propone como alternativa a la no adopción de la modificación (Alternativa 0), la adopción de la misma (Alternativa 1) en los términos propuestos.  
1. Alternativa 0. Supone mantener para el ámbito objeto de modificación la vigente clasificación como SNUEP 3.2.3 zona de usos prioritarios de explotación forestal, «no coherente» ni con la calificación que establece el PGOU para la vertiente sur del valle de la Vega del Moll, ni con las características y valores del ámbito que son similares entre sí, ya que se trata de suelos destinados a cultivos de secano en las zonas más bajas y llanas del valle y a pastoreo en las zonas más altas del mismo.  
2. Alternativa 1. Propone modificar la calificación de los terrenos pasando de SNUEP 3.2.3 a SNUC 3.3.2  
3.4. Alcance de la modificación. Únicamente se propone la recalificación del ámbito, asignándole como nueva clave la 3.3.2 correspondiente al SNUC - zona de uso prioritario agrícola; solo se modifica el Plano de Ordenación O.1 Estructura General. Clasificación y Calificación del Territorio a escala 1/10.000.  
3.5. Infraestructura verde y paisaje. El apartado 6.3 del DIE contiene diagnóstico preliminar del paisaje. Se describe el ámbito como una zona agropecuaria con cultivos de secano de cereales en las partes bajas, más llanas; y zonas de monte parcialmente arboladas en zonas más altas de mayor pendiente, en las que predomina el uso de pastos para la ganadería extensiva.  
Se indica que «no existen en el ámbito de la modificación recursos paisajísticos que requieran ser preservados con una regulación específica.»  
3.6. Efectos previsibles sobre el medio ambiente. Este epígrafe se aborda en el apartado 7 del DIE, indicándose que de la modificación no se derivarán efectos negativos sobre el medio ambiente, visto que se trata únicamente de una modificación del planeamiento que propone un recalificación de suelo coherente con el resto de determinaciones del PGOU, con el carácter unitario del valle de la Vega del Moll y con los usos actuales de este territorio.  
Se informa que «si en el ámbito en cuestión se realiza en un futuro una explotación de arcillas, para ello deberá aprobarse el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental y deberán adoptarse las medidas correspondientes para que los efectos sobre el medio ambiente sean asumibles.»  
  
4. Consultas  
Por parte de la Dirección General con competencia en Evaluación Ambiental de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta de las Administraciones Públicas afectadas:  
  
Fecha consulta Fecha informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
22.02.2019 05.06.2020 DG de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. PAISAJE  
 18.10.2019 DG de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. PATRICOVA  
 15.04.2019 SUBDG de Medio Natural.   
Vida Silvestre  
 12.04.2019 SUBDG de Medio Natural. Ordenación y Gestión Forestal  
 03.02.2020 DG de Patrimonio Cultural  
 - DG de Energía y Minas  
 - DG de Prevención de Incendios Forestales  
 22.01.2019 Servicio Territorial de Urbanismo.  
  
  
Los informes recibidos se publican en la web   
www.agroambient.gva.es/eae  
  
5. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
5.1. Paisaje. De conformidad con lo establecido en el art. 6 de la Ley 5/2014, LOTUP, el paisaje se integrará en todas las políticas sectoriales que incidan en el mismo y, en concreto, en la planificación territorial y urbanística, actuando como criterio condicionante en la implantación de usos, actividades e infraestructuras, la gestión y conservación de espacios naturales y, la conservación y puesta en valor de espacios culturales.  
En su informe de 5 de junio de 2020, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indica que «la modificación propuesta tendrá incidencia en el paisaje, en tanto que supone la desprotección de un determinado ámbito del territorio y la modificación de los usos y actividades de posible implantación en el mismo. […] cabrá considerar compatible con el paisaje la recalificación pretendida, siempre que se establezcan medidas, conforme al artículo 6.3 de la LOTUP para:  
• preservar el entorno de los recursos paisajísticos existentes y de sus condiciones de percepción, conforme al artículo 8.c de la LOTUP, y  
• garantizar la coherencia y funcionalidad de la infraestructura verde, conforme a los artículos 4.3 y 5.3 de la LOTUP.»  
5.2. Infraestructura verde (IV). Indica el informe de 5 de junio de 2020, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje que, «el ámbito se encuentra inscrito en la infraestructura verde definida a escala regional (Paisaje de Relevancia Regional PRR 03 Bovalar, Menadella y Turmell; Zona de Especial Protección para las Aves ZEPA L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana), y en él existen a su vez elementos integrantes de la infraestructura verde definida a escalas municipal y local, como los barrancos del Mas d'en Ros, de les Candeales y de Segureta de la Serra, los elementos de valor cultural identificados y el sendero de Gran Recorrido GR-7, itinerario paisajístico de relevancia supramunicipal.»  
Al objeto de integrar en la modificación los elementos de la IV antes citados, el informe establece condicionantes a considerar en la redacción final de la misma, que se recogen en el apartado 7 de este documento.  
5.3. Espacios naturales protegidos. Consultada la cartografía temática de la Generalitat, se observa que el ámbito de la modificación se incluye en su totalidad en espacio protegido de la Red Natura 2000, de los regulados por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, concretamente en la zona de especial protección para las aves (ZEPA) L'alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana.  
La Subdirección General de Medio Natural, el 15 de abril de 2019, informa que en el ámbito de la modificación están presentes áreas de interés para la conservación de la naturaleza, incluida en la Red Natura 2000, sin embargo estás áreas no es previsible que se vean afectadas de forma negativa. «El ámbito de la actuación actualmente es terreno agrícola, por lo que las especies y los hábitats no se verán afectadas por el cambio de calificación».  
Indica el informe que «los proyectos o planes que se pretendan desarrollar en el ámbito de esta modificación, evaluarán su posible afección sobre los espacios de la Red Natura 2000 o sobre especies de flora y fauna amenazadas, dicha evaluación se efectuará en los correspondientes estudios de evaluación ambiental de los proyectos que se desarrollen.»  
El informe resuelve que la modificación no tendrá efectos apreciables sobre la red Natura 2000 y, en consecuencia de acuerdo con los artículos 6 y 7 del Dereto 60/2012, de 5 de abril, se considera que no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000, y que puede continuar su tramitación de acuerdo con su legislación reguladora.  
5.4. Gestión forestal y vías pecuarias. El 12 de abril de 2019, la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón informa que la modificación afecta parcialmente a suelo forestal no estratégico, «la zona se encuentra muy antropizada y sus usos principales son la agricultura y la ganadería, limitándose el uso forestal a la extracción de leñas para consumo doméstico». Asimismo, no existe en el ámbito árboles monumentales inventariados, ni se contabiliza ningún incendio en la zona.  
En materia de vías pecuarias se informa que en el ámbito de la modificación no se localiza ninguna.  
Concluye el informe indicando que la modificación no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente en el ámbito de las competencias de la Sección Forestal.  
  
5.5. Riesgo de inundación. El 18 de octubre de 2019 el Servicio de Ordenación del Territorio informa que la modificación se encuentra afectada por riesgo de inundación de carácter geomorfológico y se considera compatible atendiendo a la siguientes determinaciones:  
1. El ámbito se encuentra parcialmente afectado por peligro de inundación de carácter geomorfológico, pudiéndose explotar las zonas no afectadas; no obstante, del desarrollo de la actividad se podrían derivar efectos negativos aguas abajo de la zona de explotación de arcillas.  
2. El uso propuesto puede asimilarse al de gestión y almacenaje de residuos de la construcción, permitido por el artículo 18 de las normas del PATRICOVA.  
3. Atendiendo al artículo 26 de la Normativa del PATRICOVA, la instalación deberá contar con un plan de emergencia específico y un seguro.  
Estas 3 determinaciones se deberán evaluar y controlar con el plan o proyecto de explotación de la instalación minera, por el organismo responsable del otorgamiento de la correspondiente licencia.  
  
  
5.6. Dominio Público Hidráulico. Según el artículo 2 del Texto Refundido de la Ley de Aguas (RDL 1/2001), pertenecen al dominio público hidráulico los cauces de corrientes naturales, ya sean continuas o discontinuas. El Dominio Público Hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable.  
Los terrenos que lindan con los cauces están sujetos, en toda su extensión longitudinal, a una zona de servidumbre de 5 m de anchura para uso público y a una zona de policía de 100 m de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen (art. 6 del texto refundido de la ley de aguas).  
5.7. Aguas Residuales. Queda prohibido el vertido directo o indirecto de aguas y productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del Dominio Público Hidráulico salvo que se cuente con la debida autorización administrativa (art 100 TR Ley de Aguas), debiendo ser el organismo de cuenca quien autorice.  
5.8. Urbanismo. El Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón el 22 de enero de 2019 informa que «visto el contenido de la modificación, en esta fase de la tramitación, y en relación con el trámite ambiental, este Servicio Territorial de Urbanismo no tiene objeción que efectuar, sin perjuicio de los establecido en los informes sectoriales que se emitan.»  
5.9. Patrimonio cultural. El 3 de febrero de 2020 la Dirección General de Cultura y Patrimonio emite el informe vinculante previsto en la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano (art. 11), atendiendo a la información facilitada por el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, DIE y Borrador de la modificación nº1-2018, de fecha de redacción septiembre de 2018, y a la documentación complementaria remitida directamente a esa DG por el Ayuntamiento de Morella, en fecha 8 de enero de 2020, consistente en Memoria Justificativa de seguimiento paleontológico suscrita por el arquitecto redactor Emilio Segarra Sancho en fecha diciembre de 2019. (Esta documentación complementaria no ha sido remitida al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, y por tanto no consta entre la documentación del expediente).  
Indica el informe, que revisados los inventarios de yacimientos arqueológicos y paleontológicos, se comprueba:  
• «que dentro de las parcelas afectadas por la modificación se conocen 32 yacimientos arqueológicos. Muchos de estos enclaves son conjuntos petroglifos prehistóricos que son Bienes de Interés Cultural.  
• Revisado el Inventario de yacimientos paleontológicos de la Comunitat Valenciana, se comprueba la existencia de registros de yacimientos paleontológicos en el área de actuación».  
Indica el informe que «cualquier hallazgo paleontológico de interés relevante que se realizase durante la ejecución del proyecto deberá ser comunicado a esta Conselleria o a los ayuntamientos implicados, según lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.»  
La modificación puntual nº1-2018 del PGOU de Morella, junto con las modificaciones introducidas por la Memoria Justificativa y Plano de diciembre de 2019, atendiendo al contenido del artículo 63 de la Ley 4/1998, y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. Se constata el cumplimiento de la exigencia de considerar las parcelas incluidas en la modificación como áreas de vigilancia paleontológica.  
5.10 Análisis y valoración de la propuesta de modificación puntual del PGOU. El presente informe ambiental y territorial estratégico (IATE) se realiza en base a la información de la documentación presentada (DIE y Borrador de la Modificación), al contenido de los informes emitidos y a los datos reflejados en la cartografía temática de la Generalitat.  
Descripción. Se propone la modificación del PGOU de Morella con objeto de recalificar 827.219 m² de terrenos localizados en la Vega del Moll, a unos 4 km del casco urbano, calificados por el PGOU-1994 vigente como SNUEP 3.2.3 - Zona de usos prioritarios de explotación forestal; pasando su calificación a SNUC 3.3.2 - Zona de uso prioritario agrícola. No se modifica ninguna determinación del régimen del suelo no urbanizable de las Normas Urbanísticas (NNUU) del PGOU, pasando el ámbito recalificado a regularse a través del régimen establecido para el suelo no urbanizable común, uso prioritario agrícola.  
Estos terrenos forman parte de un valle de desarrollo longitudinal este-oeste, enmarcado por las sierras de L'Ombria y de Pereu, atravesado por su parte central por la vía de titularidad municipal Camí Vega del Moll. Atraviesan transversalmente el ámbito los barrancos del Mas d'en Ros, de Segureta de la Serra y de les Candeales. La parte central del valle, de relieve ondulado, se destina al cultivo de cereales de secano; y sobre los terrenos fuertemente ondulados y laderas acentuadas se localiza terreno forestal calificado como no estratégico.  
  
Análisis.  
1. Afecciones forestales. El suelo forestal se localiza en las pendientes más acusadas del ámbito, y según informa el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, el uso forestal del terreno se limita a la extracción de leñas para consumo doméstico. Este suelo forestal forma parte de los habitats de interés comunitario no prioritario: matorrales arborescentes de juníperus spp. y encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia. Como se aprecia en la imagen inferior el ámbito objeto de recalificación no afecta al hábitat delimitado (excepto a un ámbito de uso agrícola), y el terreno forestal representa una pequeña magnitud del total del ámbito; la zona, muy antropizada, está mayoritariamente transformada por el uso agrícola.  
  
  
  
2. Afecciones al riesgo geomorfológico. Desde las sierras de L'Ombria y Pereu se canalizan flujos en sentido norte-sur, a través de los barrancos del Mas d'en Ros, de Segureta de la Serra, de Les Candeales y del Salzeral, de este-oeste respectivamente, hasta atravesar el camino de la Vega del Moll que presentan ámbitos con peligrosidad de inundación de carácter geomorfológico, que condicionan la implantación de la explotación minera prevista.  
  
Considerando el informe del órgano competente en materia de riesgo de inundabilidad deben recogerse los siguientes criterios y condicionantes en relación con el uso y los proyectos mineros:  
En las zonas con riesgo geomorfológico grafiadas en el PATRIVOCA se pueden delimitar a escala detallada dos tipos de zonas que presentan diferentes grados de compatibilidad en relación al uso minero: las zonas de concentración de drenaje en las que no se considera compatible y las zonas colindantes, en la que el uso minero se estima compatible con la adopción de las medidas preventivas y correctoras que se establezcan en el proyecto.  
En consecuencia en la normativa de la clave 3.3.2 deberán recogerse los siguientes condicionantes en relación con el uso minero y los proyectos que se tramiten en desarrollo del mismo:   
- Las zonas de concentración de drenaje de las áreas de riesgo geomorfológico delimitadas en el PATRICOVA quedarán expeditas y por tanto excluidas del perímetro de explotación de los proyectos mineros. El proyecto minero deberá incluir, por tanto, la delimitación a escala detallada de las zonas de concentración de drenaje y, en su caso, de las zonas colindantes con riesgo geomorfológico, como factor determinante del perímetro de explotación y sus actividades asociadas.  
3. Afecciones patrimoniales. La Dirección General de Cultura y Patrimonio informa de la existencia de numerosos registros de yacimientos arqueológicos y paleontológicos en el ámbito de la modificación, y constata que las parcelas incluidas tienen la consideración de áreas de vigilancia paleontológica, por lo que informa favorablemente la propuesta de modificación.  
4. Afecciones al régimen urbanístico. La tramitación de la modificación se fundamenta en la existencia de error tipográfico en la asignación de claves del suelo no urbanizable en la documentación gráfica del PGOU (imágen 1 izq.), y se remiten a la documentación de una publicación de la COPUT (imágen 2 dra.) para justificarlo:  
  
La publicación de la COPUT que se aporta como justificación del error tipográfico contiene a su vez un error en la clave asignada a los relieves situados en las cotas superiores a la modificación propuesta. Se grafía como clave 3.2.3, cuando por sus características la clave correcta es la clave 3.3.3 y es la que se asigna en el planeamiento vigente  
Por tanto en el análisis y valoración de la viabilidad de la modificación propuesta se tendrá en cuenta las características de los terrenos y las afecciones que existen sobre ellos.   
  
Documentación PGOU-94 Documentación COPUT  
3.2.3 SNUE Protegido zona de usos prioritarios de explotación forestal 3.3.2 SNU Común zona de usos prioritario agrícola  
3.3.3 SNUE Común zona de usos prioritario en defensa del suelo 3.2.3 SNUE Protegido zona de usos prioritarios de explotación forestal  
  
  
La modificación afecta solo a los terrenos la clave 3.2.3 situados al norte del camino de la Vega del Moll de similares características a los situados al sur de dicho camino asignando a ambas áreas la misma clave (la clave 3.2.2 SNU COMUN de usos prioritarios agrícolas). los terrenos recalificados pasan por tanto del régimen regulado en la clave 3.2. SNUE protegido al régimen del SNU común tal y como se aprecia en la siguiente tabla:  
  
  
  
Normas Urbanísticas del PGOU-1994  
SNUEP 3.2.3 zona de uso explotación forestal  
Régimen vigente SNUC 3.3.2 zona de uso prioritario agrícola  
Régimen propuesto  
Artículo 125. Ámbito (SNUP-EF)  
El señalizado en los planos núm. 1.1.1 al 1.2.21 con la signatura 3.2.3. El Art. 1 de la Ley del S.N.U. de la Generalitat Valenciana define a este tipo de suelo como de especial protección.  
Artículo 126. Objeto (SNUP-EF)  
Regular las actuaciones sobre un suelo que se usa fundamentalmente como explotación forestal.  
Artículo 127. Usos (SNUP-EF)  
1. Se permiten los usos, actividades y edificaciones actualmente existentes: así como su ampliación, en los términos previstos en las presentes normas, y más concretamente, las condiciones del suelo no urbanizable común. Se autoriza, también, la legalización de las instalaciones que estén construidas con anterioridad a la entrada en vigor del Plan General de Ordenación Urbana, siempre que en el documento técnico necesario para su legalización, se acredite el cumplimiento de los parámetros expresados en el artículo 139 para instalaciones de nueva implantación.  
2. Se considera como uso prioritario el de explotación forestal.  
3. Se autorizan el resto de usos, aprovechamientos y actividades que se recogen en las ordenanzas de carácter general del Suelo No Urbanizable siempre que no resulten incompatibles o perjudiciales al uso prioritario de explotación forestal.  
4. Se prohibe expresamente los movimientos de tierra, las nuevas instalaciones agropecuarias y la tala de arbolado, salvo que se realicen de acuerdo con un programa de explotación forestal de la administración competente o con su autorización.  
5. Se autoriza el uso derivado de la obtención de energías y de sistemas de telecomunicación así como la ubicación de las instalaciones que resuelvan su suministro, promovidas por las distintas administraciones o por los concesionarios de servicios por ellas seleccionados, que de modo expresamente justificado y siempre que no lesionen los especiales valores expresamante justificados de protección establecidas, necesiten emplazarse en este tipo de suelo. Se deberá justificar pormenorizadamente, en todo caso, que la implantación no producirá daños en la percepción visual del conjunto de la ciudad con el fín de preservar el interés histórico, cultural y patrimonial del entorno visual lejano la población. Su autorización, de conformidad con la Ley 4/1992 del Suelo No Urbanizable, estará en todo caso condicionada a la obtención de los informes favorables de la Conselleria competente en materia medioambiental y de industria y energía. Artículo 136. Ámbito (SNUC)  
Es el delimitado en los planos núm. 1.2.1. al 1.2.21. con la signatura 3.3.  
Artículo 137. Objeto (SNUC)  
La delimitación de este suelo tiene por objeto el mantenimiento y mejora de los usos agrícola, ganadero con el fin de lograr un mejor equilibrio en base al modelo socio-económico y territorial adoptado. En consecuencia de acuerdo con el artículo 1.3.B. de la Ley S.N.U., de la G.V. se clasifica este suelo como no urbanizable común, con las limitaciones de uso y edificación que esta ley define en su Capítulo 2. Dentro de esta categoría encontramos las siguientes zonas:  
A. Zona de uso prioritario agrícola.  
B. Zona de uso prioritario pastizal.  
C. Zona de uso prioritario en defensa del suelo.  
Las distintas zonas definidas responden a las características existentes en el medio natural y al modo de utilización actual. No se introducen en este suelo limitaciones específicas más allá de las establecidas en la legislación vigente y las acciones de mantenimiento o potenciación del uso prioritario.  
Usos, Actividades y Aprovechamientos: Cinegético. Agropecuario.  
a) Infraestructuras y servicios públicos. En el S.N.U. común podrán realizarse las obras e instalaciones que sean necesarias para las infraestructuras y los servicios, autonómicos ó locales que precisen localizarse en terrenos de esta clase. El procedimiento a seguir para su autorización será el establecido en el artº 7 de la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana.  
b) Con la previa autorización de la C.O.P.U.T podrán realizarse las siguientes obras:  
1. Vivienda familiar aislada que no contribuya a la formación de núcleo urbano.  
2. Almacén destinado a la actividad agrícola, ganadera o forestal.  
3. Instalaciones para la explotación agrícola, ganadera, forestal o cinegética, tales como invernaderos, viveros, granjas o similares.  
4. Actividades de servicios funcionalmente a las carreteras y previstos en la ordenación sectorial de estos, así como en todo caso los de suministro de carburantes.  
El procedimiento de autorización previa a la licencia municipal será el establecido a tal efecto en el artº 8 y siguientes de la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana.  
c) Previa declaración de interés comunitario, podrán autorizarse los usos ó aprovechamientos siguientes:  
1. Actividades mineras y extractivas.  
2. Actividades industriales y productivas.  
3. Actividades turísticas, deportivas, de ocio, esparcimiento y terciarias.  
4. Actividades terciarias e industriales de especial importancia.  
El procedimiento a seguir en la declaración de interés comunitario, será el establecido en el capítulo IV de la Ley 4/1.992 de la G.V.(Arts. 16 al 20).  
[...]  
Artículo 145. Objeto (SNUC-ZA)  
Regular el suelo donde la actividad principal es la agrícola y ganadera. Con la finalidad de fomentar las actuaciones, mantener y potenciar estos usos.  
Artículo 146. Usos y obras permitidas (SNUC-ZA)  
Se autoriza el mantenimiento de los usos y obras existentes, así como su ampliación en las condiciones previstas en estas normas (Art. 134.), así como la implantación de otros nuevos dentro de los permitidos por la Ordenanza General del S.N.U. y relacionados en el epígrafe anterior siempre que no perjudiquen o resulten incompatibles con el uso prioritario agrícola, de acuerdo con el informe emitido en su caso por el órgano administrativo competente en la materia.  
  
  
  
Valoración. Se considera aceptable modificar el PGOU con objeto de recalificar el ámbito propuesto, vista la magnitud del mismo (0,2 % del término municipal), y su localización en un valle fuertemente antropizado por un uso básicamente agrícola, observable ya en la cartografía del año 1956. La calificación propuesta es acorde con la naturaleza y calificación de los terrenos circundantes, y ajustada al uso al que está afecta desde hace más 6 décadas.  
  
El ámbito, incluye parcialmente terreno forestal no estratégico, y pese a estar incluido en zona ZEPA, su recalificación no tiene efectos apreciables sobre la Red Natura 2000.  
La presencia de riesgo geomorfológico limita la implantación de nuevos usos a las zonas no afectadas, debiéndose evaluar y controlar dicho riesgo con los planes y proyectos que, en su caso, se tramiten para la implantación de los mismos. En el caso de que estos usos se refieran a explotaciones mineras, y visto que dicho uso puede asimilarse al de gestión y almacenaje de residuos de la construcción (art. 18 PATRICOVA), la instalación deberá contar con plan de emergencia específico y estar asegurada (art. 26 PATRICOVA).  
Los elementos del patrimonio cultural (yacimientos arqueológicos y paleontológicos) tienen una importante presencia en el ámbito, debiendo considerar las parcelas afectadas como áreas de vigilancia arqueológica, tal y como parece ya se recoge en la documentación complementaria remitida directamente por el Ayuntamiento a la DG de Cultura y Patrimonio, y en base a la que esta informa favorablemente la modificación.  
La modificación del régimen urbanístico del suelo, conlleva la ampliación de los usos permitidos en el ámbito, incluyendo las actividades mineras, ahora expresamente prohibidas, y las restantes permitidas en el SNU Común; esto tendrá una incidencia en el paisaje, que no obstante, se podrá considerar compatible siempre que se establezcan medidas para preservar el entorno de los recursos paisajísticos existentes y sus condiciones de percepción, y se garantice la coherencia y funcionalidad de la infraestructura verde.  
Analizada la alternativa seleccionada atendiendo a la documentación presentada y a los informes emitidos, se observa que la propuesta de modificación del PGOU no tendrá incidencia significativa en el modelo territorial del municipio, no supone afección significativa sobre elementos del patrimonio natural, ni sobre el paisaje, estableciendo medidas específicas; sobre los elementos del patrimonio cultural, coadyuba a la prospección arqueológica y paleontológica del ámbito; y aun estando afectado parcialmente el ámbito por riesgo de inundación, no impide el desarrollo de actividades propias de la clasificación y calificación del suelo, siempre y cuando se adopten las medidas protectoras y correctoras para evitar daños por este riesgo.  
  
6. Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
7. Propuesta de acuerdo  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, que la propuesta de la Modificación Puntual nº1-2018 del PGOU de Morella, siendo el marco de proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental, no tiene incidencia significativa en el modelo territorial vigente en el municipio, ni afectar significativamente a elementos del patrimonio natural, se encuentra solo parcialmente afectado por riesgo de inundación; y teniendo en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta de Modificación Puntual nº1-2018 del PGOU de Morella no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente cumpliendo los condicionantes abajo enunciados.  
  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico FAVORABLE en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la Modificación Puntual nº3 del PGOU de Morella (Castellón), de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1ª. De acuerdo con lo informado por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, la documentación de la modificación que se someta a aprobación definitiva, desarrollará las siguientes determinaciones:  
1.«Se deberá incluir, con carácter previo a la aprobación de esta modificación puntual, un plano de ordenación con la definición de la infraestructura verde del ámbito. Esta incluirá, al menos, los cauces que lo atraviesan y conectan las formaciones montañosas que enmarcan el valle y el sendero GR-7, junto con zonas de afección en torno a los mismos, con un mínimo de 20 metros conforme a lo establecido en la diectriz 44 de la ETCV.  
2. En la infraestructura verde definida solo podrán implantarse usos y actividades que garanticen el mantenimiento de la coherencia y funcionalidad de la misma (art. 5.3 de la LOTUP), su carácter de espacio abierto (art. 23 de la LOTUP) y el cumplimiento de las funciones establecidas en el artículo 4.5 de la LOTUP.»  
2ª. La normativa urbanística de la clave 3.3.2 deberá recoger los siguientes condicionantes en relación con el uso minero y los proyectos que se tramiten en desarrollo del mismo:  
Las zonas de concentración de drenaje de las áreas de riesgo geomorfológico quedarán expeditas y por tanto excluidas del perímetro de explotación de los proyectos mineros.  
A tales efectos el proyecto minero analizará, a escala detallada, las áreas de riesgo geomorfológico, grafiadas en el PATRICOVA que se vean afectadas por el proyecto, y delimitará las zonas de concentración de drenaje y, en su caso, de las zonas colindantes con riesgo geomorfológico, como factor determinante del perímetro de explotación y sus actividades asociadas.  
3ª.La totalidad del área tendrá la consideración de áreas de vigilancia paleontológica, delimitándose en el plano de ordenación a elaborar, según el apartado 1º, en el que también se identificarán los yacimientos arqueológicos, indicando cuales de ellos tienen la calificación de Bienes de Interés Cultural.  
Los proyectos o actividades que conlleven remoción de terrenos tendrán en cuenta esta circunstancia e incorporarán en su presupuesto el coste de las medidas de vigilancia paleontológica.  
4ª. La documentación con eficacia normativa incluirá la previsión de que en la intervención administrativa de autorización de usos e instalaciones y de los proyectos de actividades que se pretendan desarrollar en el ámbito de la modificación:  
• se compruebe la compatibilidad con los usos ya implantados en el ámbito, y  
• en caso de afectar a la zona de policía de cauce, se recabe consulta del organismo de cuenca correspondiente.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la Modificación Puntual nº1-2018 en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Anexo I - Imágenes  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda: Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual nº1-2018 del PGOU de Morella, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 31 de julio de 2020.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de enero de 2023.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Julio Ramón Gómez Vivo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML