Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7400, del 11-11-2014 (2014/10257)

DECRET 188/2014, de 7 de novembre, del Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de predadors.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2014/11/07/188**

### Versions

 10/12/2024 - Actualitat  11/07/2024 - 09/12/2024  03/08/2023 - 10/07/2024  08/05/2023 - 02/08/2023  22/08/2022 - 07/05/2023  Text inicial: 12/11/2014 - 21/08/2022 

### Dades del document

Número de DOGV
:   7400

Data del DOGV
:   11-11-2014

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2014/10257

CVE


Data del document
:   07-11-2014

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [qualificació professional](javascript:void(0))
    * [protecció de la fauna](javascript:void(0))
    * [registre de documents](javascript:void(0))
    * [caça](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 10.12.2024*

*Decret 188/2014, de 7 de novembre, del Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça a la Comunitat Valenciana i l'habilitació per al control de predadors.*

PREÀMBUL

La Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, en l'article 56, preveu que els requisits per a l'atorgament del títol de guarda jurat de caça s'establiran reglamentàriament. Així mateix, arreplega que entre els requisits esmentats figurarà comptar amb l'habilitació de guarda particular de camp d'acord amb el que s'establix en la Llei de Seguretat Privada, així com acreditar coneixements en matèria de caça i fauna pròpia de la Comunitat Valenciana.

D'acord amb la Llei 5/2014, de 4 d'abril, de Seguretat Privada, la figura de guarda particular de camp referida en la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, haurà de ser substituïda per la de guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça.

Actualment, les funcions de guarda jurat de caça les exerceixen les persones nomenades com a tals segons s'establix en el Decret 196/1993, de 13 d'octubre, del Consell.

En este sentit, és tan necessària la formació en matèria de vigilància en el camp i adequat procedir davant de fets o persones presents en este, matèria exigida per a l'obtenció de l'habilitació estatal de guardes particulars de camp o guarda rural, com l'adquisició de coneixements en matèria de caça i fauna pròpia de la Comunitat Valenciana.

D'altra banda, hui en dia, una tasca comuna en la gestió cinegètica, com és la de realització de controls de predadors, exercida tant per guardes jurats de caça com per persones nomenades a este efecte, requereix persones formades que tinguen un coneixement tècnic i administratiu per a poder exercir-les. Així ho preveu l'article 62.3.g de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat. A més, amb data 13 de juliol de 2011, la Conferència Sectorial de Medi Ambient va aprovar les directrius tècniques per a la captura d'espècies cinegètiques predadores per mitjà de l'homologació de mètodes de captura i l'acreditació dels seus usuaris, com a base per a la regulació per cada comunitat autònoma de la utilització de mètodes de captura de predadors per especialistes acreditats, amb una base tècnica, homogènia, comuna i coherent a nivell estatal. Les directrius esmentades es van publicar en el Boletín Oficial del Estado número 244, de 10 d'octubre de 2011, per mitjà de la Resolució de 21 de setembre de 2011, de la Secretaria d'Estat de Canvi Climàtic.

Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, observats en els tràmits els principis de bona regulació aplicables a les iniciatives normatives de les administracions públiques establits en l'article 4 de la Llei 2/2011, de 4 de març, vist l'informe de l'Advocacia General de la Generalitat, a proposta de la consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 7 de novembre de 2014,

DECRETE

TÍTOL I

Títol de guarda jurat de caça de la Comunitat Valenciana

*Article 1. Requisits per a l'obtenció del títol de guarda jurat de caça i la seua acreditació*

1. Els requisits per a l'obtenció del títol de guarda jurat de caça són:

a) Estar en possessió de l'habilitació de guarda rural, en la seua especialitat de guarda de caça, de conformitat amb el que estableix la Llei 5/2014, de 4 d'abril, de Seguretat Privada.

b) Disposar d'un certificat d'aprofitament d'un curs de capacitació cinegètica expedit per una entitat homologada per la conselleria amb competències en matèria de caça, el contingut bàsic del qual s'establix en l'annex I del present decret.

2. Les persones interessades a obtindre l'acreditació del títol de guarda jurat de caça hauran de presentar una sol·licitud davant de la direcció general amb competències en matèria de caça, junt amb la documentació que acredite el compliment dels requisits necessaris per a l'obtenció del títol referit.

*Article 2. Acreditació*

L'acreditació del títol de guarda jurat de caça s'atorgarà per la persona titular de la direcció general competent en matèria de caça, i el seu contingut s'ajustarà al que s'establix en l'annex II d'este decret.

*Article 3. Validesa*

L'acreditació del títol de guarda jurat de caça tindrà una validesa de cinc anys i la seua renovació se sol·licitarà per la persona interessada amb una antelació mínima de trenta dies a la data de finalització del termini de vigència. La renovació s'efectuarà en els termes que preveu l'article 5.2 del present decret.

*Article 4. Entitats homologades, programes formatius i certificats*

1. Tindran la consideració d'entitats homologades per a la impartició dels cursos de capacitació cinegètica aquelles que estiguen homologades per a la impartició de cursos per a l'obtenció de l'habilitació de guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça, així com els centres autoritzats per la conselleria competent en matèria d'educació per a impartir els cicles formatius de grau superior de formació professional conduents a l'obtenció del títol de Tècnic Superior en Gestió Forestal i del Medi Natural.

2. Per a poder impartir els cursos, l'entitat homologada haurà de presentar davant de la direcció general amb competències en matèria de caça un programa formatiu teòric i pràctic d'acord amb l'annex I d'este decret. El programa esmentat, que haurà de ser aprovat per la direcció general mencionada, tindrà una duració mínima de 40 hores.

3. El certificat d'aprofitament del curs s'obtindrà després d'haver assistit, almenys, al 90 per cent de les hores lectives d'este i haver superat un qüestionari final d'afirmació de coneixements.

*Article 5. Cursos de reciclatge i renovació de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça*

1. Tota persona que vulga renovar l'acreditació del títol de guarda jurat de caça haurà de realitzar amb caràcter previ, en entitat homologada, un curs de reciclatge. Este curs tindrà una duració mínima de 8 hores i contindrà en el seu temari tota la informació que permeta conéixer la normativa en vigor relacionada amb la matèria.

2. Les persones interessades en la renovació de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça hauran de presentar una sol·licitud davant de la direcció general amb competències en matèria de caça, junt amb la documentació que acredite estar en possessió de l'habilitació de guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça, d'acord amb el que estableix la Llei 5/2014, de 4 d'abril, de Seguretat Privada, i el certificat d'aprofitament del curs de reciclatge expedit per una entitat homologada.

*Article 6. Registre de guardes jurats de caça acreditats*

1. S'establix un únic registre de guardes jurats de caça acreditats. En el registre esmentat, a què hauran d'incorporar-se tots els guardes jurats de caça acreditats per la direcció general amb competències en caça, constarà almenys:

a) El número de registre com a guarda jurat de caça acreditat.

b) Nom i cognoms.

c) Document d'identitat.

d) Fotografia.

e) Dates d'acreditació i renovacions.

f) Domicili.

g) Telèfon.

h) Adreça electrònica.

i) Espais cinegètics en què presta els seus servicis com a guarda jurat de caça.

j) Historial de nomenaments, cessaments o separacions del servici per algun dels motius establits en l'article 10 del present decret.

k) Si és el cas, condició d'habilitat per al control de predadors o control d'altres espècies.

2. Els titulars dels espais cinegètics estaran obligats a notificar qualsevol contractació, rescissió de contracte, encàrrec o revocació relacionada amb el guarda o guardes jurats de caça que presten els seus servicis en els espais cinegètics esmentats.

*Article 7. Funcions del guarda jurat de caça*

1. Els guardes jurats de caça exerciran la policia i vigilància de l'activitat cinegètica exclusivament en els espais cinegètics en què presten els seus servicis, en els quals faran complir la legislació vigent en la matèria i denunciaran les infraccions que arriben al seu coneixement, això sense perjuí de les funcions atribuïdes als cossos i forces de seguretat i personal de la Generalitat amb atribucions en matèria de vigilància i control en matèria de caça.

2. A més, en els espais cinegètics en què presten els seus servicis, i sense perjuí de les autoritzacions que, si és el cas, siguen necessàries, realitzaran les tasques següents:

a) Informar i tractar d'evitar les possibles infraccions.

b) Informar dels danys a l'agricultura i a la fauna.

c) Realitzar controls de poblacions per motius de gestió.

d) Informar sobre captures.

e) Precintar peces de caça, examinar-les i prendre'n mostres biològiques.

f) Expedir permisos.

g) Participar en la presa de dades en censos o mostrejos.

h) Comunicar la presència de malalties, epizoòties o verins.

i) Control de predadors, quan estiguen habilitats per a la seua realització, d'acord amb els requisits establits en el títol II d'este decret.

j) Totes les que els atribuïsca la normativa aplicable.

3. Les persones acreditades com a guardes jurats de caça, quan realitzen funcions de gestió en els espais cinegètics en què presten els seus servicis, no arreplegades en els apartats 1 i 2 del present article, no portaran de forma visible l'uniforme de guarda jurat de caça, ni exerciran les funcions pròpies d'este arreplegades en els apartats esmentats.

*Article 8. Uniformitat i credencials*

1. En l'exercici de les seues funcions, els guardes jurats de caça portaran l'uniforme i els distintius que estiguen establits en la normativa vigent en matèria de guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça. Així mateix, portaran l'emblema distintiu que figura en l'annex III d'este decret, i que identifica els guardes jurats de caça de la Comunitat Valenciana.

2. Així mateix, hauran de portar l'acreditació en vigor del títol de guarda jurat de caça, junt amb el document que els acredite com a guardes jurats de caça de l'espai o espais cinegètics en què presten els seus servicis. El contingut de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça s'arreplega en l'annex II del present decret.

3. Els costos de l'emblema aniran a càrrec del guarda jurat.

4. S'exceptua de l'obligació quant a l'uniforme el personal de les reserves valencianes de caça, que portaran el corresponent establit per a cada reserva.

*Article 9. Condició d'agents auxiliars i presumpció de veracitat*

1. En l'exercici del seu càrrec, els guardes jurats de caça, com a agents auxiliars de l'autoritat, col·laboraran amb els agents, cossos i institucions de l'Administració que tinguen encomanades funcions de custòdia dels recursos naturals cinegètics.

2. En les denúncies sobre infraccions a la legislació vigent en matèria de caça, segons estableix l'article 68.2 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, les declaracions dels guardes jurats de caça gaudiran de la presumpció de veracitat, excepte prova en contra.

*Article 10. Pèrdua de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça*

Els guardes jurats de caça perdran la seua acreditació per:

1. Caducitat, i fins que no se'n concedisca la renovació.

2. Pèrdua de l'habilitació com a guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça, d'acord amb el que estableix la Llei 5/2014, de 4 d'abril, de Seguretat Privada.

3. Inhabilitació en matèria de caça, durant el període que dure esta.

*Article 11. Taxes*

Es podran establir taxes d'acord amb la normativa vigent pels conceptes següents:

1. Per expedició de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça i les seues renovacions.

2. Per emissió de certificat d'estar registrat com a guarda jurat de caça acreditat.

3. Per l'emissió de duplicat de l'acreditació.

TÍTOL II

Habilitació per al control de predadors

*Article 12. Definicions*

1. Espècie cinegètica predadora: espècie animal objecte d'aprofitament cinegètic segons el marc jurídic vigent, que mata o fereix altres espècies animals (preses) amb la intenció de consumir-les.

2. Espècie objectiu: espècie cinegètica predadora per a la qual un mètode de captura ha sigut instal·lat amb l'objectiu de capturar-la.

3. Trampa de retenció: dispositiu mecànic utilitzat per a capturar i retindre viu un exemplar de l'espècie objectiu.

4. Mètode de captura: trampa de retenció dissenyada i instal·lada per a la captura sense mort de l'espècie objectiu, que permet l'alliberament de les espècies no objectiu capturades accidentalment. Inclou:

a) Espècies objectiu.

b) Descripció de la trampa de retenció.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes.

d) Condicions d'aplicabilitat.

5. Mètode de captura homologat: els arreplegats en l'annex IV del present decret.

*Article 13. Requisits per a l'habilitació o renovació per al control de predadors*

Les persones interessades a obtindre l'habilitació per a la realització del control de predadors d'espècies cinegètiques mitjançant paranys de retenció i mètodes homologats hauran de presentar una sol·licitud davant de la direcció general amb competències en matèria de caça, juntament amb la documentació que acredite el compliment dels requisits següents: **1**

1. Ser major d'edat.

2. Disposar d'un certificat d'aprofitament d'un curs de capacitació per a l'obtenció de l'habilitació per a la realització del control de predadors per una entitat homologada per la conselleria amb competències en matèria de caça, el contingut bàsic del qual s'establix en l'annex VI del present decret.

3. En cas de renovació, acreditar un curs de reciclatge de huit hores de duració, impartit per entitats homologades. El contingut del curs versarà sobre nova normativa i nous mètodes de captura homologats.

*Article 14. Competència, habilitació i renovacions***2**

1. La direcció general amb competències en matèria de caça tindrà atribuïdes les competències per a l'habilitació de persones per a la realització del control de predadors d'espècies cinegètiques mitjançant paranys de retenció i mètodes homologats.

2. L'habilitació requerirà la realització prèvia d'un curs formatiu i tindrà una validesa màxima de cinc anys. Una vegada transcorregut este període, l'habilitació s'haurà de renovar amb la sol·licitud prèvia de la persona interessada.

3. La sol·licitud de renovació de l'habilitació es farà davant de la direcció general competent en matèria cinegètica amb una antelació mínima de trenta dies pel que fa a la data de finalització del termini de vigència.

4. Les habilitacions seran nominatives, intransferibles i revocables. En estes es faran constar els mètodes de captura homologats per als quals s'autoritze. A cada persona habilitada se li assignarà un número identificador.

5. Els cursos formatius, que tindran una duració mínima de 40 hores i el contingut bàsic de les quals s'arreplega en l'annex VI d'este decret, així com els cursos de reciclatge, es podran fer únicament en les entitats homologades a les quals fa referència l'article 4 d'este decret. L'aprovació del programa formatiu i l'obtenció dels certificats se subjectaran al que s'establix en este article.

*Article 15. Identificació dels paranys o elements de captura* **3**

1. Tots els paranys o elements de retenció hauran d'estar identificats amb un precinte amb el número d'orde que identifique l'element de captura que es vol registrar.

2. La direcció general amb competències en matèria de caça establirà el procediment i contingut del registre d'elements de captura. El precintament dels elements de captura el faran els agents mediambientals. En cas de no renovar-se l'habilitació a una persona, esta haurà de sol·licitar que se li retiren els precintes dels elements de captura. La persona habilitada actuarà de la mateixa manera amb els paranys en desús o amb mal funcionament i que vulga retirar.

3. Només podran ser utilitzats mètodes de captura homologats i precintats d'acord amb el que s'establix en este decret.

*Article 16. Registre de persones habilitades per al control de predadors i de les seues trampes*

S'establix un únic registre de persones habilitades per al control de predadors i de les seues trampes. En el registre esmentat, en què hauran d'incorporar-se totes les persones habilitades per la direcció general amb competències en caça, constarà, almenys, el número de registre a figurar en l'acreditació; nom i cognoms; document d'identitat; fotografia; telèfon; adreça electrònica, si en té; historial d'habilitacions i inhabilitacions per algun dels motius establits en l'article 18 del present decret; i la relació de trampes identificades d'acord amb el que estableix l'article 15.

*Article 17. Llibre de registre de captures i remissió d'informació*

1. La persona habilitada haurà de portar un llibre de registre amb les dades que figuren en l'annex V del present decret. Este llibre de registre estarà a disposició dels agents de l'autoritat amb atribucions en matèria de protecció del medi ambient, i li podrà ser requerit per funcionaris amb atribucions en matèria de caça.

2. En el primer trimestre de cada any, les persones habilitades hauran de remetre, a l'Administració amb competències en matèria de caça, les dades de captures corresponents a l'any anterior, en concret: trampes utilitzades i espècies capturades en cada una, amb indicació del nombre de captures per espècie (objectiu i no objectiu), i dates de captura de cada un dels individus. Mitjançant una resolució de la direcció general amb competències en matèria de caça, es podrà establir en cada moment el procediment per a la transmissió de la informació per part de les persones habilitades.

*Article 18. Pèrdua de la condició de persona habilitada*

Es perdrà l'habilitació per al control de predadors per alguna de les causes següents:

1. Caducitat d'esta, i fins que no es concedisca la seua renovació.

2. No omplir, o omplir incorrectament, el llibre de registre de captures, o no remetre, en temps i forma, la documentació obligatòria referent a les dades de captures.

3. Inhabilitació en matèria de caça, durant el període que dure esta.

*Article 19. Taxes*

Es podran establir taxes d'acord amb la normativa vigent pels conceptes següents:

1. Per expedició de l'habilitació per al control de predadors.

2. Per emissió de certificat d'estar registrat com a persona habilitada per al control de predadors.

3. Per l'emissió de duplicat de l'habilitació.

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Primera. Modificacions dels annexos*

Es faculta la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de caça per a modificar, mitjançant una resolució, el contingut dels annexos I i VI d'este decret pel que fa a les matèries i els temps mínims assignats a cada una, sempre que el curs formatiu tinga una duració mínima de 40 hores, així com per a modificar els annexos IV i V del present decret relatius a mètodes de captura homologats i llibre de registre de captures.

*Segona. Regla de no-gasto públic*

La aplicació i el desplegament d'este decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de gasto assignats a la conselleria amb competències en matèria de caça i pesca continental, i, en tot cas, haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials de la conselleria esmentada.

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

*Primera. Adequació dels nomenaments de guardes jurats de caça*

Aquelles persones que compten amb el títol de guardes jurats de caça obtingut segons el Decret 196/1993, de 13 d'octubre, del Consell, mantindran esta condició per un període de cinc anys. No obstant això, per a prestar els servicis com a guarda jurat de caça en un nou espai cinegètic, encara dins del període dels cinc anys, o en este una vegada transcorregut el termini esmentat, hauran de comptar amb l'acreditació del títol de guarda jurat de caça previst en el present decret. En este cas, l'obtenció de l'acreditació esmentada no requerirà l'habilitació prèvia com a guarda rural en la seua especialitat de guarda de caça.

*Segona. Habilitació temporal per a control de predadors en defecte de cursos d'habilitació per entitats homologades*

Aquelles persones que hagen comptat amb, almenys, una autorització de control de predadors amb trampa de retenció en els últims tres anys podran sol·licitar l'habilitació per al control d'espècies predadores amb mètodes homologats en espais cinegètics. L'habilitació temporal esmentada caducarà l'1 de desembre de 2015, sense possibilitat de pròrroga.

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

*Única. Derogació normativa*

Queda derogat el Decret 196/1993, de 13 d'octubre, del Consell, pel qual es regula la figura de guarda jurat de caça. Així mateix, queden derogades totes les disposicions del mateix rang o d'un rang inferior que s'oposen al que estableix el present decret.

DISPOSICIONS FINALS

*Primera. Habilitació normativa*

Es faculta la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de caça perquè dicte totes les disposicions que siguen necessàries per a el desplegament d'este decret.

*Segona. Entrada en vigor*

Este decret entrarà en vigor l'endemà de ser publicat en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

València, 7 de novembre de 2014

El president de la Generalitat,

ALBERTO FABRA PART

La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,

ISABEL BONIG TRIGUEROS

ANNEX I

*Contingut mínim del temari per a la formació teoricopràctica, en matèria pròpia*

*de la Comunitat Valenciana, dels guardes jurats de caça*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Grup* | *Matèries* | *Hores lectives* |
| El medi natural de la Comunitat Valenciana | Formacions vegetals i espècies de flora i fauna representatives.  Espècies cinegètiques pròpies de la Comunitat Valenciana i factors limitants. | 3 |
| Sanitat d'espècies cinegètiques i gossos | Detecció d'anomalies i presa de mostres. Prevenció | 2 |
| Foment d'espècies cinegètiques i control d'abundàncies compatibles amb altres interessos | Millores d'hàbitat, repoblacions, mesures de reducció de pressió cinegètica i mesures extraordinàries | 7 |
| Organització de caceres i presa de dades | Organització de caça en batuda i batudes petites.  Mostrejos i censos. | 7 |
| Normativa autonòmica en matèria de caça | Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana, i la resta de disposicions que la despleguen | 6 |
| Tràmits i notificacions obligatòries | Tràmits ordinaris i extraordinaris del titular del vedat de caça | 3 |
| Infraccions | Prevenció de les infraccions. Formulació de denúncies, models, procediment administratiu, decomisos. | 3 |
| Prevenció d'incendis | Normativa autonòmica en matèria de prevenció d'incendis forestals | 2 |
| Armes de caça | Tipus d'armes utilitzables. El seu maneig. La seua utilització, guarda i custòdia. Conservació de les armes | 2 |
| Optatives o ampliació de matèries anteriors | A proposta de cada centre | 5 |
|  | MÍNIM TOTAL | 40 |

ANNEX II

*Contingut de l'acreditació del títol de guarda jurat de caça*

L'acreditació del títol de guarda jurat de caça de la Comunitat Valenciana contindrà, en el seu anvers, una fotografia del titular, el número de registre com a guarda jurat de caça acreditat, nom i cognoms i el número del document d'identitat. S'hi afegirà el logotip de la Generalitat i la frase GUARDA JURAT DE CAÇA. En el revers figurarà la indicació "Vàlid fins a final de", i s'indicarà la data amb dos parts: la primera, el mes amb dos xifres, seguit d'una barra i l'any, amb els dos últims dígits. També apareixerà en el revers el text següent: "El present document d'acreditació del títol de guarda jurat de caça habilita el seu titular per exercir la policia i vigilància de l'activitat cinegètica exclusivament en els espais cinegètics en què presta el seu servici, en els quals farà complir la legislació vigent en la matèria i denunciarà les infraccions que arriben al seu coneixement. Els guardes jurat de caça estan considerats com a agents auxiliars de l'autoritat. En les denúncies sobre infraccions a la legislació vigent en matèria de caça, les declaracions dels guardes jurat de caça gaudiran de la presumpció de veracitat, excepte prova en contra".

ANNEX III

*Emblema de guarda jurat de caça*

Les dimensions de l'emblema de guarda jurat de caça són: alçària mesurada en els extrems 700 mm, amplària mesurada en els extrems 600 mm.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2014/11/11/1219690/41_1739447641868_5358625451139872941_imagen.jpg)

ANNEX IV

*Mètodes de captura homologats*

Els mètodes de captura homologats autoritzables són:

1. Llaç propulsat de tipus Collarum.

2. Caixa trampa metàl·lica per a blanques.

3. Llaç amb topall i tancament lliure disposat en finestres.

4. Llaç de tipus Wisconsin disposat en finestres.

5. Llaç de tipus Wisconsin disposat al pas.

Caixa trampa metàl·lica per a senglar. **4**

Gàbia-parany modular per a senglar d'accionament remot **5**

Parany tipus *Pig Brig*  per a senglar. **6**

L'espècie objectiu, la descripció del mètode i les prescripcions d'una correcta instal·lació i revisió de les trampes, així com les condicions d'aplicabilitat de cada un dels mètodes, s'arrepleguen a continuació.

Les autoritzacions per a la utilització d'alguns dels mètodes referits podran estar condicionades a la participació de la persona autoritzada en un pla de seguiment específic que, seguit i supervisat per l'Administració amb competències en matèria de caça, permeta confirmar els resultats dels assajos ja realitzats.

La direcció general amb competències en matèria de caça podrà autoritzar la utilització d'altres mètodes de captura diferents dels esmentats, en el marc de convenis específics amb l'Administració General de l'Estat, organitzacions i institucions de caràcter científic i entitats privades del sector cinegètic, per al desenrotllament de programes d'investigació, assaig i experiències en esta matèria.

En tot cas, es consideraran mètodes de captura homologats autoritzables per al control de predadors d'espècies cinegètiques, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aquells que ho siguen per al ministeri que tinga atribuïdes les competències en matèria de caça.

1. Llaç propulsat de tipus Collarum

a) Espècie objectiu:

Rabosa (*Vulpes vulpes*).

b) Descripció de la trampa de retenció.

Sistema de retenció per cable activat o propulsat: és el mateix animal el que ha d'activar la trampa perquè esta llance el cable de retenció i quede retingut pel coll.

Consta de dos elements principals: el mecanisme llançador del cable, i el mateix cable de retenció. El mecanisme llançador del cable consta d'un xassís principal i dos braços metàl·lics units al xassís per mitjà d'un moll rotacional propulsor d'estos i del cable de retenció. El cable de retenció és un cable compost de múltiples fils d'aram i una secció total no inferior a 0,45 cm de diàmetre. Este cable té un topall a 25 cm del seu extrem que determina un diàmetre mínim de 8 cm. A més, este cable incorpora un mosquetó en el seu extrem final i un moll amb la finalitat d'amortir els impulsos de l'animal per alliberar-se; elements addicionals per a minimitzar el patiment de l'animal capturat. El cable de retenció va ancorat a terra per un dels seus extrems i subjecte a un moll lateral instal·lat en el xassís metàl·lic anteriorment mencionat.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes.

Tota la trampa, excepte el tub de col·lació de l'atraient, es disposa lleugerament soterrada. El xassís metàl·lic queda subjecte a terra per mitjà de dos o tres claus convencionals de secció adequada al diàmetre dels forats del mateix xassís.

El cable de retenció va convenientment ancorat a terra per mitjà d'algun dels múltiples models d'ancoratge de trampes existents en el mercat.

S'haurà d'utilitzar un esquer d'ingesta, de tipus Collarum Bait o un altre que induïsca un comportament semblant, la qual cosa augmenta les probabilitats que l'espècie objectiu mossegue el seu punt de col·locació, acció imprescindible perquè la trampa s'accione.

S'instal·la en la proximitat de llocs de suposat alt trànsit de raboses, per exemple en la proximitat de camins, senderes o passos de fauna, però no directament sobre estos. No s'han de triar ubicacions on el cable de retenció, una vegada capturat l'animal, puga quedar travat o enredat, com per exemple tanques, vegetació llenyosa arrelada de grossor intermedi o pals fixats a terra, així com terraplens o cursos d'aigua on l'animal puga caure després de ser capturat, perquè això podria originar lesions de gravetat als animals capturats atés que poden pertorbar l'adequat funcionament del moll amortidor d'estirades i el mosquetó.

Revisió mínima: una vegada al dia, que començarà a primera hora del matí i no es prolongarà, en qualsevol cas, més enllà del migdia, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, especialment en les regions de clima mediterrani, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, a falta d'això, es realitzarà una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en el cas que la primera revisió haja sigut realitzada abans de les 10 del matí. En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lats els mètodes i de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en les experiències realitzades es va emprar una densitat de trampes equivalent a trenta unitats per 500 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat.

Les trampes homologades ubicades en el camp hauran d'estar marcades amb algun tipus de distintiu que permeta identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, estes hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

2. Caixa trampa metàl·lica per a blanques

a) Espècie objectiu:

Blanca (*Pica pica*).

b) Descripció de la trampa de retenció.

Caixes trampa metàl·liques que usen un exemplar viu de blanca com a reclam, formades per barrots metàl·lics de grossor entre 1 i 3 mm. Possibilitat d'estructura octogonal amb quatre cambres de captura i una central per al reclam; o bé estructura rectangular en forma de dos cambres de captura laterals i una central per al reclam.

L'entrada a les cambres de captura sempre haurà d'estar disposada de forma lateral i tindrà una dimensió màxima de 22 x 26 cm; amb sistema de tancament en forma de trapa de tipus guillotina, de malla metàl·lica o xapa metàl·lica, que es tanca en posar-se l'au a capturar sobre un balancí metàl·lic que en la seua part superior, porta soldat un passador que sosté la trapa.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes.

Les caixes s'ubicaran en la proximitat de nius de blanca, disposades en altura a fi de maximitzar la seua selectivitat i canviant de localització cada quatre o cinc dies per a maximitzar l'efectivitat. Reclam: exemplar viu de blanca (està prohibit utilitzar exemplars cecs o mutilats).

Revisió mínima: una vegada al dia, que començarà a primera hora del matí (en este cas no es prologarà més enllà del migdia), o començarà a mitjan vesprada i acabarà al final d'esta, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, especialment en les regions de clima mediterrani, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, a falta d'això, realitzar una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en el cas que la primera revisió haja sigut realitzada abans de les 10 del matí. En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això, es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lats els mètodes i de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en les experiències realitzades es va emprar una densitat de trampes equivalent a dotze unitats per 500 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat.

Les trampes homologades ubicades en el camp hauran d'estar marcades amb algun tipus de distintiu que permeta identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

3. Llaç amb topall i tancament lliure disposat en finestres

a) Espècie objectiu:

Rabosa (*Vulpes vulpes*).

b) Descripció de la trampa de retenció.

Llaç compost per un cable format per múltiples fils d'aram de secció igual o superior a 1,75 mm i 1,65 m de longitud aproximada, que ha d'incorporar dos mosquetons (intermedi i extrem). Llaç de recorregut lliure proveït de dos topalls que determinen un diàmetre mínim no inferior a 8 cm i màxim entre 20 i 25 cm. Els topalls han d'estar constituïts per elements fixos com volanderes fixes o reblons, i no regulables com elements mòbils.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes.

Este tipus de llaç haurà de ser instal·lat en buits o troneres de 0,4 m oberts, cada distància aproximada de 10 m al llarg d'una finestra, entenent com a tal alineacions formades per l'apilament de restes llenyoses en forma de cordons de dimensions aproximades 0,5 x 0,5 m (ample x alt). En cada tronera el llaç ha d'anar fermament ancorat a terra per mitjà d'un ancoratge específic de sòl de manera que, una vegada capturat, l'animal quede retingut en la zona de captura. Cada llaç es proveirà d'un aspre (estaqueta de fusta o element metàl·lic deformable) que el mantinga en la seua posició d'instal·lació obligada: llaç obert fins al seu topall màxim, i es deixarà una alçària entre 20 i 25 cm des de terra fins a la base inferior del cable.

A l'hora d'instal·lar els llaços en la finestra cal evitar ubicacions on, una vegada capturat l'animal, este puga quedar travat o enredat, com per exemple tanques, vegetació llenyosa arrelada de grossor intermedi, pals fixats a terra, etc., així com terraplens o cursos d'aigua on l'animal puga caure després de ser capturat.

Revisió mínima: una vegada al dia, que començarà a primera hora del matí i no es prolongarà, en qualsevol cas, més enllà del migdia, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, especialment en les regions de clima mediterrani, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, a falta d'això, realitzar una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en el cas que la primera revisió haguera sigut realitzada abans de les 10 del matí. En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lats els mètodes i de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en les experiències realitzades es va emprar una densitat de trampes equivalent a 2.400 m de finestra per 500 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat.

Les trampes homologades ubicades en el camp hauran d'estar marcades amb algun tipus de distintiu que permeta identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, estes hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

4. Llaç de tipus Wisconsin disposat en finestra

a) Espècie objectiu:

Rabosa (*Vulpes vulpes*).

b) Descripció de la trampa de retenció.

Llaç compost per un cable format per múltiples fils d'aram de secció igual o superior a 2,44 mm i 1,50 m de longitud aproximada, proveït d'un antiretorn relaxant (180° Bend Relaxing Lock), dos mosquetons (intermedi i extrem), un punt de ruptura S-hook 50 kg, i dos topalls que determinen un diàmetre mínim no inferior a 6,5 cm i màxim entre 20 i 25 cm. Els topalls han d'estar constituïts per elements fixos com volanderes fixes o reblons, i no regulables com elements mòbils.

És el llaç recomanat en el programa estatal de bones pràctiques de gestió per a la captura de raboses als EUA, les proves d'avaluació del qual van ser realitzades en Wisconsin, d'ací el seu nom (Association of Fish and Wildlife Procures 2008).

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes.

Este tipus de llaç ha de ser instal·lat en buits o troneres de 0,4 m oberts al llarg d'una finestra, entenent com a tal alineacions formades per l'apilament de restes llenyoses en forma de cordons de dimensions aproximades 0,5 x 0,5 m (ample x alt). En cada tronera, el llaç ha d'anar fermament ancorat a terra per mitjà d'un ancoratge específic de sòl, i proveït d'un aspre que el mantinga en la seua posició d'instal·lació obligada: llaç obert fins al seu topall màxim deixant una alçària entre 20 i 25 cm des de terra fins a la base inferior del cable.

A l'hora d'instal·lar els llaços en la finestra cal evitar ubicacions on, una vegada capturat l'animal, este puga quedar travat o enredat, com per exemple tanques, vegetació llenyosa arrelada de grossor intermedi, pals fixats a terra, etc., així com terraplens o cursos d'aigua on l'animal puga caure després de ser capturat.

Revisió mínima: una vegada al dia, que començarà a primera hora del matí i no es prolongarà, en qualsevol, cas més enllà del migdia, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, especialment en les regions de clima mediterrani, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, a falta d'això, realitzar una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en el cas que la primera revisió haja sigut realitzada abans de les 10 del matí. En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lats els mètodes i de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en les experiències realitzades es va emprar una densitat de trampes equivalent a 2.400 m de finestra per 500 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat.

Les trampes homologades ubicades en el camp hauran d'estar marcades amb algun tipus de distintiu que permeta identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

5. Llaç de tipus Wisconsin disposat al pas

a) Espècie objectiu:

Rabosa (*Vulpes vulpes*).

b) Descripció de la trampa de retenció.

Llaç semblant al del mètode anterior, compost per un cable format per múltiples fils d'aram de secció igual o superior a 2,44 mm i 1,52 m de longitud aproximada i proveït d'un antiretorn relaxant (180° Bend Relaxing Lock), dos mosquetons (intermedi i extrem), un punt de ruptura S-hook 50 kg i dos topalls que determinen un diàmetre mínim no inferior a 6,5 cm i màxim entre 20 i 25 cm. Els topalls han d'estar constituïts per elements fixos com, per exemple, volanderes o reblons, i no regulables com elements mòbils.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes

Este tipus de llaç ha de ser instal·lat en passos de fauna amb molts indicis de rabosa (empremtes, excrements, etc.) i pocs d'espècies que no són objectiu. El llaç ha d'anar fermament ancorat a terra per mitjà d'un ancoratge específic de sòl, i proveït d'un aspre que el mantinga en la seua posició d'instal·lació obligada: llaç obert fins al seu topall màxim, i es deixarà una alçària entre 20 i 25 cm des de terra fins a la base inferior del cable.

És obligat evitar ubicacions on, una vegada capturat l'animal, este es puga quedar travat o enredat, com per exemple tanques, vegetació llenyosa arrelada de grossor intermedi, pals fixats a terra, etc., així com per exemple terraplens o cursos d'aigua on l'animal puga caure després de ser capturat.

Revisió mínima: una vegada al dia, que començarà a primera hora del matí i no es prolongarà, en qualsevol cas, més enllà del migdia, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, especialment en les regions de clima mediterrani, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, a falta d'això, realitzar una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en el cas que la primera revisió s'haja realitzat abans de les 10 del matí. En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lats els mètodes i de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en les experiències realitzades es va emprar una densitat de trampes equivalent a trenta-cinc unitats per 500 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat.

Les trampes homologades ubicades en el camp hauran d'estar marcades amb algun tipus de distintiu que permeta identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, estes hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

Caixa trampa metàl·lica per a senglar **7**

a) Espècie objectiu: senglar (*Sus scrofa*)

b) Descripció de la trampa de retenció

Caixa trampa metàl·lica fabricada en malla d'acer galvanitzada de 5,5 a 6 mm de gruix, amb reforços verticals per tot el perímetre mitjançant angulars, soldada en una sola peça i esmaltada amb pintura carrossera. De forma rectangular, amb dimensions de 200 × 60 × 80 cm (llarg, ample, alt), amb entramat de reixeta quadrat de 10 ×10 cm en laterals, sòl i sostre, i pes aproximat de 80 Kg.

Sistema de captura amb doble porta de tancament tipus guillotina de xapa d'acer de 2 mm de grossària sobre marc de 60x80 cm., amb obertura completa de tots dos laterals i mecanisme de tret central. De funcionament senzill, s'introdueix l'encebament o atraient dins de la caixa, la qual cosa atrau i fa que l'animal entre i dispare el mecanisme en trepitjar o recolzar-se sobre un balancí metàl·lic que en la seua part superior porta soldat un passador que sosté les trapes laterals.

c) Prescripcions de correcta instal·lació i revisió de les trampes

Les caixes se situaran en aquells punts de major tirada del senglar, amb troballa prèvia de signes de la seua presència freqüent sobre la base de rastres, fotjades i excrements.

Amb independència que l'àmbit de col·locació de les caixes trampa es localitze o no en zones declarades oficialment amb sobreabundància de senglar per l'Administració, es considera autoritzable el subministrament d'alimentació per a la seua atracció a aquesta, en tot cas, amb la limitació que en cap moment puga existir una quantitat de producte major a 2 kg (per trampa) accessible per a l'espècie, i sense cap altre tipus de restricció relatiu al nombre màxim de caixes amb encebament per unitat de superfície. Així, en cas de ser autoritzat, la caixa podrà encebar-se amb el producte que resulte més efectiu i específic per a la seua atracció, especialment fruita seca (ametles) o dacsa en gra dur i sec. Amb caràcter preferent a l'encebament, també podran utilitzar-se substàncies oloroses atraients no contaminants o nocives per al medi natural, com ara extractes d'aliments o plantes, o derivats d'orina.

L'activació del parany s'efectuarà preferiblement al capvespre, a causa dels hàbits predominantment nocturns de l'espècie objectiu. L'activació se senyalitzarà corresponentment mitjançant cartelleria informativa en els accessos de la caixa, per a previndre i evitar qualsevol possible accident. Per a maximitzar l'efectivitat de captura de les caixes trampa, es recomana el seu canvi de localització cada 15 dies, interval de temps aplicat en l'estudi efectuat per a l'homologació.

Revisió mínima: una vegada al dia, començant preferiblement a primera hora del matí (en aquest cas, no prologant-se més enllà de migdia), o començarà a mitjan vesprada i acabarà al final d'aquesta, la qual cosa limita el nombre de trampes que un mateix usuari pot mantindre actives. A fi de minimitzar els efectes de les altes temperatures sobre els possibles animals capturats, durant els mesos d'estiu, es recomana triar ubicacions situades a l'ombra i, en defecte d'això, realitzar una segona revisió de les trampes entorn del migdia, en cas que la primera revisió haguera sigut realitzada abans de les 10 h del matí. A més, és recomanable durant el funcionament de les caixes el suport en el control amb parament fotogràfic, con sensors de moviment i sistemes d'avís (d'imatges o vídeos) en temps real a dispositius mòbils, per a minimitzar el temps que l'exemplar puga estar atrapat i procedir el més ràpid possible al seu sacrifici o, en el seu cas, al seu alliberament.

En tot cas, es recomana delimitar un nombre màxim d'unitats que un usuari acreditat pot instal·lar. Per a això, es tindrà en compte la superfície a cobrir una vegada instal·lades, de forma inversament proporcional al temps requerit per a la seua revisió. A títol orientatiu, en l'experiència realitzada per a l'homologació es va emprar una densitat de paranys equivalent a deu unitats per 3.000 ha de superfície.

d) Condicions d'aplicabilitat

Les trampes homologades situades en el camp hauran d'estar marcades amb els distintius i precintes oficials (segons el que es disposa en la normativa autonòmica) que permeten identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les corresponents autoritzacions administratives.

Gàbia-parany modular per a senglar d'accionament remot **8**

a) Espècie objectiu: senglar (*Sus scrofa*)

b) Descripció del parany de retenció

Parany format per mòduls metàl·lics independents de forma rectangular –dotze panells superiors i dotze inferiors– amb un sistema encaixat d'unió amb passadors i dispositiu de seguretat. Les dimensions de cada panell són 210 cm de longitud i 110 cm d'alt, construïts amb estructura tubular galvanitzada de 35 mm en els extrems laterals horitzontals i verticals; sobre l'estructura s'afig un enreixat de malla d'acer electrosoldat de quadro (llum) 5 × 10 cm i 5 mm de gros. A més, disposa d'una porta de guillotina vertical conformada per dos panells independents, el superior fix i l'inferior mòbil (amb les mateixes dimensions que els panells anteriors). En la part inferior d'un panell hi ha una porteta que es mou verticalment (de dimensions 67 cm de longitud i 110 cm d'alt), i un altre panell amb les mateixes característiques que, de més a més, té integrada una trapa abatible amb obertura cap a l'exterior.

La quantitat total de mòduls a muntar par a conformar la gàbia-parany pot variar segons les necessitats, amb diferents figures geomètriques i un perímetre variable. Un dels panells té la porta de captura que es mou verticalment, la qual està subjecta amb un tancador electromecànic d'alta seguretat i resistència, que es pot tancar elèctricament de manera remota a la vista de les imatges de la càmera activada a partir de l'avís que emet el detector de moviment; el detector de moviment intel·ligent (tipus PIR) es troba a la part superior d'un dels panells. Per a reforçar el conjunt de l'estructura muntada, els mòduls s'ancoren a terra amb piquetes.

Segons la manera en què es munta, es pot seleccionar una de les configuracions bàsiques següents:

1. Mode estàndard: tots els panells estan units i formen un cercle o figura geomètrica similar; queda una única gàbia.

2. Mode maneig: es conforma (amb part dels mòduls) una gàbia exterior annexa i unida a l'estructura principal amb un panell que tinga la trapa abatible. Capturats amb el tancament de la porta, els senglars intentaran pegar a fugir, i a través de la trapa abatible accediran a la gàbia exterior, on queden confinats en un lloc més reduït que facilita el sacrifici posterior.

Components elèctrics i electrònics. En un dels panells inferiors s'instal·la una caixa tècnica en què s'allotgen els components següents: controlador, interruptor d'encendre i apagar manual, enllaç de radiofreqüència, regulador de càrrega de la bateria i la bateria. Externament es troba el mòdul de vídeo, que permet accedir a imatges en temps real, compost de càmera de vídeo amb connexió a internet, dos il·luminadors infrarojos invisibles, mòdem 4G; encaminador USB, connexió d'antena 4G/LTE i font d'alimentació elèctrica (pot ser placa solar).

c) Prescripcions d'instal·lació, revisió i activació correcta dels paranys

La gàbia-parany s'ha de situar en els punts de més tirada del senglar, on es troben prèviament signes de presència freqüent sobre la base de rastres, furgades en terra i excrements.

Amb independència que l'àmbit de col·locació de les gàbies-parany es trobe o no en zones que l'administració declara oficialment amb sobreabundància de senglar, es considera autoritzable, en qualsevol època de l'any, subministrar alimentar per a atraure'n. Així, en cas que s'autoritze, en la caixa es pot posar el producte que resulte més efectiu i específic per a atraure'n, especialment fruita seca (ametla) o dacsa en gra dur i sec. De manera preferent s'hi poden fer servir substàncies oloroses atraients no contaminants o nocives per al medi natural, com ara extractes d'aliments o plantes, o derivats d'orina.

Revisió mínima: en tractar-se d'un dispositiu de captura que activa directament el mateix controlador després de veure prèviament imatges o vídeos de l'exemplar o exemplars a capturar, no cal acudir (com en la resta de mètodes homologats) a revisar diàriament la gàbia-parany per a comprovar si han agafat senglars o altres espècies no objectiu. No obstant això, amb l'objectiu d'evitar o minimitzar al màxim qualsevol molèstia o mal sobre l'animal o animals capturats i reduir el temps d'atrapada, després d'activar-lo s'ha d'anar immediatament on hi ha la gàbia per a sacrificar l'animal o animals.

Obligació de captura i sacrifici: en les resolucions d'autorització del present mètode de control que emeten els serveis territorials corresponents, s'ha d'incloure l'obligació de capturar i sacrificar, en qualsevol cas, tots els exemplars de senglar que entren dins de la gàbia-parany.

d) Condicions d'aplicabilitat

La gàbia-parany homologada en camp ha d'estar marcada amb els distintius i precintes oficials (segons el que disposa la normativa autonòmica) que permeten identificar l'usuari responsable d'instal·lar-la. A més, s'han de retirar del medi natural durant els períodes de l'any en què no siguen vigents les autoritzacions administratives corresponents.

Es recomana col·locar cartelleria informativa en l'accés de la gàbia-parany per a previndre i evitar qualsevol possible accident de persones que s'hi puguen acostar per curiositat, especialment, xicalla.

Parany tipus *Pig Brig*  per a senglar: **9**

a) espècie objectiva: senglar (*Sus scrofa*).

b) Descripció del parany de retenció.

Aquest parany està format per una sola xarxa de base amb costures subjecta a deu piquetes clavades a terra que es disposarà en forma circular formant un diàmetre de 6,1 m, una alçària de paret d'1,5 m d'alçària i una sola superior de 61 cm, per a impedir possibles fugues per la part superior. Per a impedir l'eixida per la part inferior, una vegada els animals han entrat al parany, hi ha cinc estaques d'ancoratge de 61 cm que subjecten la xarxa al sòl en la zona interior: els animals en el seu intent de fugida trepitgen la mateixa xarxa i no poden alçar-la.

Les piquetes de subjecció són d'acer amb perfil en "T" de 35 mm. Les seues dimensions són d'1,5 m d'alçària lliure més la longitud necessària per a clavar-les en el sòl (que pot variar segons el tipus de terreny). A aquestes piquetes se li agreguen uns ferratges en forma de "U" que es fixen mitjançant rosques a la seua part superior. A aquest enganxament es fixa la xarxa en el seu extrem superior i les corretges de lleves que, al seu torn, es fixen a uns ancoratges de terra situats en la part externa del parany que proporcionen tensió a les piquetes en T i, per tant, a la xarxa.

És recomanable per al primer muntatge realitzar una fase de condicionament, que deixa la xarxa suspesa en l'aire (parany inactiu) i enceba la zona en la qual es col·loca el parany. Posteriorment, una vegada que els senglars estan acostumats i còmodes a l'hora d'alimentar-se en el parany, es passarà a la fase següent per a la captura.

c) Prescripcions de correcta instal·lació, revisió i activació dels paranys.

El parany se situarà en aquells punts de major tirada del senglar, amb troballa prèvia de signes de la seua presència freqüent sobre la base de rastres, clots i excrements.

Amb independència que l'àmbit de col·locació del parany es localitze o no en zones declarades oficialment amb sobreabundància de senglar per l'Administració, es considera autoritzable, en qualsevol època de l'any, el subministrament d'alimentació per a la seua atracció a aquesta. Així, en cas de ser autoritzat, la trampa es podrà encebar amb el producte que resulte més efectiu i específic per a atraure, especialment fruita seca (ametles) o dacsa en gra dur i sec. Com a alternativa a l'encebament es podran utilitzar substàncies oloroses atraients no contaminants o nocives per al medi natural, com ara extractes d'aliments o plantes, o derivats d'orina.

Revisió mínima: després de l'activació dels paranys, la revisió ha de ser diària, preferiblement a la nit o a primera hora del matí a causa dels hàbits predominantment nocturns de l'espècie objectiva i per a reduir al màxim el temps que es puga trobar un animal capturat a l'interior del parany. Això disminueix l'estrés i les possibles lesions que puga presentar.

Obligació de captura i sacrifici: en les resolucions d'autorització d'aquest mètode de control emeses pels corresponents serveis territorials, haurà d'incloure's l'obligació de procedir en tot cas a la captura i sacrifici de la totalitat dels exemplars de senglar que puguen entrar dins del parany.

d) Condicions d'aplicabilitat.

El parany homologat en camp haurà d'estar marcada amb els distintius i precintes oficials (segons el que disposa la normativa autonòmica) que permeten identificar l'usuari responsable de la seua instal·lació. A més, hauran de ser retirades del medi natural durant els períodes de l'any en què no estiguen vigents les corresponents autoritzacions administratives.

Es recomana la col·locació de cartelleria informativa en l'accés del parany per a previndre i evitar qualsevol possible accident de persones que puguen acostar-s'hi per curiositat, especialment, xiquets.

ANNEX V

*Contingut del llibre de registre de col·locació de material de captura*

Per cada element de captura s'hauran d'anotar les dades següents:

1. Número d'identificació de la persona habilitada.

2. Data i hora de col·locació.

3. Número d'identificació de l'element de captura.

4. Terme municipal, tipus d'espai cinegètic (número de vedat, si és procedent) i coordenades UTM (d'acord amb l'ús establit per la conselleria competent en matèria de caça).

5. Tipus de trampa.

6. Esquer utilitzat, i data i hora de la primera revisió.

7. Dates i hores de les revisions.

8. Situació de la trampa en cada revisió (disparada sense captura / esquer desaparegut sense captura / captura).

9. Si és el cas, espècie capturada, part del cos que ha sigut enganxada, destinació de l'espècie capturada i mètode de sacrifici.

ANNEX VI

*Contingut mínim del temari per a la formació teoricopràctica*

*d'habilitació per a la realització de control de predadors*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Grup* | *Matèries* | *Hores lectives* |
| Legislació i normativa | Directives i disposicions d'interés i continguts destacables: excepció. Necessitat d'homologació de mètodes. Complementarietat amb altres modalitats de control d'armes de foc. Selectivitat. Benestar animal. Seguretat en el maneig. Necessitat d'acreditació personal i formació | 3 |
| Ecologia de la predació i aspectes d'interés | Tipus de predadors. Interacció predador-predador i predador-presa. Necessitat i utilitat del control de la predació o de predadors per raons sanitàries. Efecte font i engolidor. Aspectes o mesures a tindre en compte en el control de la predació. Aspectes socials o de compatibilització d'altres interessos | 3 |
| Espècies predadores objectiu i no objectiu | Biologia. Hàbitat. Distribució. Identificació de la seua presència. Estimació d'abundància. Foto trampa. Planificació del control. El control de la rabosa. Control de blanques. Altres controls | 4 |
| Material de captura i auxiliar | Mètodes de captura homologats. Identificació de trampes. Instal·lació, maneig i revisió. Esquers. Atraients. Material auxiliar: armes, GPS, fitxes de captura, gestió de la documentació generada | 18 |
| Manipulació d'animals capturats | Aproximació a l'animal capturat. Tècniques d'immobilització eficient i segura. Sacrifici amb mètodes no cruels de l'espècie objectiu. Eliminació de restes i preses de mostres. Indicadors de l'estat de salut d'un animal capturat. Alliberament d'espècies no objectiu sense lesions aparents. Protocols d'actuació davant de la captura d'espècies no objectiu | 4 |
| Prevenció de riscos | Coneixement dels riscos associats a l'activitat. Precaucions sanitàries | 2 |
| Prevenció d'incendis forestals | Normativa autonòmica en matèria de prevenció d'incendis forestals i d'aplicació a les tasques pròpies del control de predadors | 1 |
| Optatives o ampliació matèries anteriors | A proposta de cada centre | 5 |
|  | MÍNIM TOTAL | 40 |

--------------------

1   El primer paràgraf de l’article 13 es modifica per l’article 115 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html), de simplificació administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024).

2   L’article 14 es modifica per l’article 115 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

3   L’article 15 es modifica per l’article 115 de la[**Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html).

4   S’inclou la caixa trampa per a senglar en la relació dels mètodes de captura homologats per la[**Resolució de 10 d'agost de 2022, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2022/08/10/(1)/), per la qual s'inclou la caixa trampa per a senglar en la relació dels mètodes de captura homologats en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i es modifica el Llibre de registre de col·locació d'elements de captura de predadors recollit en l'annex IV de la Resolució de 20 de gener de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. (DOGV núm. 9409 de 22.08.2022) Ref. Base de dades 007491/2022.

5   S’inclou la gàbia-parany modular per a senglar d’accionament remot en la relació dels mètodes de captura homologats per la[**Resolució de 25 d'abril de 2023, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2023/04/25/(2)/), per la qual s'inclou la gàbia-parany modular per a senglar d'accionament remot en la relació de mètodes de captura homologats en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9590 de 08.05.2023).

6   S’inclou el parany tipus Pig Brig per a senglar en la relació dels mètodes de captura homologats per la[**Resolució de 17 de juliol de 2023, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2023/07/17/(1)/), per la qual s'inclou el parany tipus «Pig Brig» per a senglar en la relació de mètodes de captura homologats en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9654 de 03.08.2023).

7   Mètode de captura afegit per la[**Resolució de 10 d'agost de 2022, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2022/08/10/(1)/).

8   Mètode de captura afegit per la[**Resolució de 25 d'abril de 2023, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2023/04/25/(2)/).

9   Mètode de captura afegit per la[**Resolució de 17 de juliol de 2023, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/2023/07/17/(1)/).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7400, del 11-11-2014 (2014/10257)

DECRETO 188/2014, de 7 de noviembre, del Consell, por el que se regula la figura de guarda jurado de caza en la Comunitat Valenciana y la habilitación para el control de predadores.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2014/11/07/188**

### Versiones

 10/12/2024 - Actualidad  11/07/2024 - 09/12/2024  03/08/2023 - 10/07/2024  08/05/2023 - 02/08/2023  22/08/2022 - 07/05/2023  Texto inicial: 12/11/2014 - 21/08/2022 

### Datos del documento

Número DOGV
:   7400

Fecha DOGV
:   11-11-2014

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2014/10257

CVE


Fecha del documento
:   07-11-2014

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [cualificación profesional](javascript:void(0))
    * [protección de la fauna](javascript:void(0))
    * [registro de documentos](javascript:void(0))
    * [caza](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

*Versión vigente: 10.12.2024*

*Decreto 188/2014, de 7 de noviembre, del Consell, por el que se regula la figura de guarda jurado de caza en la Comunitat Valenciana y la habilitación para el control de predadores.*

PREÁMBULO

La Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana, en su artículo 56, contempla que los requisitos para el otorgamiento del título de guarda jurado de caza se establecerán reglamentariamente. Asimismo, recoge que entre dichos requisitos figurará contar con la habilitación de guarda particular de campo conforme a lo establecido en la Ley de Seguridad Privada, así como acreditar conocimientos en materia de caza y fauna propia de la Comunitat Valenciana.

Conforme con la Ley 5/2014, de 4 de abril, de Seguridad Privada, la figura de guarda particular de campo referida en la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana, habrá de ser sustituida por la de guarda rural en su especialidad de guarda de caza.

Actualmente, las funciones de guarda jurado de caza las desempeñan las personas nombradas como tales conforme al Decreto 196/1993, de 13 de octubre, del Consell.

En este sentido, es tan necesaria la formación en materia de vigilancia en el campo y adecuado proceder ante hechos o personas presentes en él, materia exigida para la obtención de la habilitación estatal de guardas particulares de campo o guarda rural, como la adquisición de conocimientos en materia de caza y fauna propia de la Comunitat Valenciana.

Por otra parte, hoy en día, una tarea común en la gestión cinegética, como es la de realización de controles de predadores, desempeñado tanto por guardas jurados de caza como por personas nombradas al efecto, requiere personas formadas que tengan un conocimiento técnico y administrativo para poder ejercitarlos. Así lo contempla el artículo 62.3.g de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad. Además, con fecha 13 de julio de 2011, la Conferencia Sectorial de Medio Ambiente aprobó las directrices técnicas para la captura de especies cinegéticas predadoras mediante la homologación de métodos de captura y la acreditación de sus usuarios, como base para la regulación por cada Comunidad Autónoma de la utilización de métodos de captura de predadores por especialistas acreditados, con una base técnica, homogénea, común y coherente a nivel estatal. Dichas directrices se publicaron en el Boletín Oficial del Estado número 244, de 10 de octubre de 2011 por Resolución de 21 de septiembre de 2011, de la Secretaría de Estado de Cambio Climático.

Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, observados en los trámites los principios de buena regulación aplicables a las iniciativas normativas de las Administraciones Públicas establecidos en el artículo 4 de la Ley 2/2011, de 4 de marzo, a propuesta de la consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, visto el informe de la Abogacía General de la Generalitat, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 7 de noviembre de 2014,

DECRETO

TÍTULO I

Título de guarda jurado de caza de la Comunitat Valenciana

*Artículo 1. Requisitos para la obtención del título de guarda jurado de caza y su acreditación*

1. Los requisitos para la obtención del título de guarda jurado de caza son:

a) Estar en posesión de la habilitación de guarda rural, en su especialidad de guarda de caza, conforme con lo establecido en la Ley 5/2014, de 4 de abril, de Seguridad Privada.

b) Disponer de un certificado de aprovechamiento de un curso de capacitación cinegética expedido por una entidad homologada por la conselleria con competencias en materia de caza, cuyo contenido básico se establece en el anexo I del presente decreto.

2. Las personas interesadas en obtener la acreditación del título de guarda jurado de caza deberán presentar una solicitud ante la dirección general con competencias en materia de caza, junto con la documentación que acredite el cumplimiento de los requisitos necesarios para la obtención del referido título.

*Artículo 2. Acreditación*

La acreditación del título de guarda jurado de caza se otorgará por la persona titular de la dirección general competente en materia de caza, y su contenido se ajustará a lo establecido en el anexo II de este decreto.

*Artículo 3. Validez*

La acreditación del título de guarda jurado de caza tendrá una validez de cinco años, y su renovación se solicitará por la persona interesada con una antelación mínima de treinta días a la fecha de finalización del plazo de vigencia. La renovación se efectuará en los términos previstos en el artículo 5.2 del presente decreto.

*Artículo 4. Entidades homologadas, programas formativos y certificados*

1. Tendrán la consideración de entidades homologadas para la impartición de los cursos de capacitación cinegética aquellas que estén homologadas para impartir los cursos para la obtención de la habilitación de guarda rural en su especialidad de guarda de caza, así como los centros autorizados por la conselleria competente en materia de educación para impartir los ciclos formativos de grado superior de formación profesional conducentes a la obtención del título de Técnico Superior en Gestión Forestal y del Medio Natural.

2. Para poder impartir los cursos, la entidad homologada habrá de presentar ante la dirección general con competencias en materia de caza un programa formativo teórico y práctico acorde al anexo I de este decreto. Dicho programa, que habrá de ser aprobado por la citada dirección general, tendrá una duración mínima de 40 horas.

3. El certificado de aprovechamiento del curso se obtendrá tras haber asistido al menos al 90 % de las horas lectivas del mismo y haber superado un cuestionario final de afirmación de conocimientos.

*Artículo 5. Cursos de reciclaje y renovación de la acreditación del título de guarda jurado de caza*

1. Toda persona que quiera renovar la acreditación del título de guarda jurado de caza deberá realizar, con carácter previo, en entidad homologada, un curso de reciclaje. Estos cursos tendrán una duración mínima de 8 horas y contendrán en su temario toda aquella información que les permita conocer la normativa en vigor relacionada con la materia.

2. Las personas interesadas en la renovación de la acreditación del título de guarda jurado de caza deberán presentar una solicitud ante la dirección general con competencias en materia de caza, junto con documentación que acredite estar en posesión de la habilitación de guarda rural en su especialidad de guarda de caza, conforme con lo establecido en la Ley 5/2014, de 4 de abril, de Seguridad Privada, y el certificado de aprovechamiento del curso de reciclaje expedido por una entidad homologada.

*Artículo 6. Registro de guardas jurados de caza acreditados*

1. Se establece un único registro de guardas jurados de caza acreditados. En dicho registro, en el que habrán de incorporarse todos los guardas jurados de caza acreditados por la dirección general con competencias en caza, constará al menos:

a) El número de registro como guarda jurado de caza acreditado.

b) Nombre y apellidos.

c) Documento de identidad.

d) Fotografía.

e) Fechas de acreditación y renovaciones.

f) Domicilio.

g) Teléfono.

h) Correo electrónico.

i) Espacios cinegéticos en los que presta sus servicios como guarda jurado de caza.

j) Historial de nombramientos, ceses o separaciones del servicio por alguno de los motivos establecidos en el artículo 10 del presente Decreto

k) En su caso, condición de habilitado para el control de predadores o control de otras especies.

2. Los titulares de los espacios cinegéticos estarán obligados a notificar cualquier contratación, rescisión de contrato, encargo o revocación relacionada con el guarda o guardas jurados de caza que prestan sus servicios en dichos espacios cinegéticos.

*Artículo 7. Funciones del guarda jurado de caza*

1. Los guardas jurados de caza ejercerán la policía y vigilancia de la actividad cinegética exclusivamente en los espacios cinegéticos en los que prestan su servicio, en los que harán cumplir la vigente legislación en la materia y denunciarán cuantas infracciones lleguen a su conocimiento, ello sin perjuicio de las funciones atribuidas a los cuerpos y fuerzas de seguridad y personal de la Generalitat con atribuciones en materia de vigilancia y control en materia de caza.

2. Además, en los espacios cinegéticos en los que prestan su servicio, y sin perjuicio de las autorizaciones que en su caso fueran necesarias, realizarán las siguientes tareas:

a) Informar y tratar de evitar las posibles infracciones.

b) Informar de los daños a la agricultura y a la fauna.

c) Realizar controles de poblaciones por motivos de gestión.

d) Informar sobre capturas.

e) Precintar piezas de caza, examinar las mismas y tomar muestras biológicas.

f) Expedir permisos.

g) Participar en la toma de datos en censos o muestreos.

h) Comunicar la presencia de enfermedades, epizootias o venenos.

i) Control de predadores, cuando estuviera habilitado para su realización, de acuerdo con los requisitos establecidos en el título II de este decreto.

j) Cuantas otras les atribuya la normativa aplicable.

3. Las personas acreditadas como guardas jurados de caza, cuando realicen funciones de gestión en los espacios cinegéticos en los que prestan sus servicios, no recogidas en los apartados 1 y 2 del presente artículo, no portarán de forma visible el uniforme de guarda jurado de caza, ni ejercerán las funciones propias del mismo recogidas en dichos apartados.

*Artículo 8. Uniformidad y credenciales*

1. En el ejercicio de sus funciones, los guardas jurados de caza portarán el uniforme y distintivos que estén establecidos en la normativa vigente en materia de guarda rural en su especialidad de guarda de caza. Asimismo, portarán el emblema distintivo que figura en el anexo III de este decreto y que identifica a los guardas jurados de caza de la Comunitat Valenciana.

2. Asimismo, habrán de portar la acreditación en vigor del título de guarda jurado de caza, junto con el documento que lo acredite como guarda jurado de caza del espacio o espacios cinegéticos en que prestan sus servicios. El contenido de la acreditación del título de guarda jurado de caza se recoge en el anexo II del presente decreto.

3. Los costes del emblema correrán a cargo del guarda jurado.

4. Se exceptúa de la obligación en cuanto al uniforme al personal de las reservas valencianas de caza, que portarán el correspondiente establecido para cada reserva.

*Artículo 9. Condición de agentes auxiliares y presunción de veracidad*

1. En el ejercicio de su cargo, los guardas jurados de caza, como agentes auxiliares de la autoridad, colaborarán con los agentes, cuerpos e instituciones de la Administración que tengan encomendadas funciones de custodia de los recursos naturales cinegéticos.

2. En las denuncias sobre infracciones a la vigente legislación en materia de caza, según establece el artículo 68.2 de la Ley 13/2004, 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana, las declaraciones de los guardas jurados de caza gozarán de la presunción de veracidad, salvo prueba en contrario.

*Artículo 10. Pérdida de la acreditación del título de guarda jurado de caza*

Los guardas jurados de caza perderán su acreditación por:

1. Caducidad de la misma, y hasta que no se conceda su renovación.

2. Pérdida de la habilitación como guarda rural en su especialidad de guarda de caza, conforme con lo establecido en la Ley 5/2014, de 4 de abril, de Seguridad Privada.

3. Inhabilitación en materia de caza, durante el periodo que dure la misma.

*Artículo 11. Tasas*

Se podrán establecer tasas conforme a la normativa vigente por los siguientes conceptos:

1. Por expedición de la acreditación del título de guarda jurado de caza y sus renovaciones.

2. Por emisión de certificado de estar registrado como guarda jurado de caza acreditado.

3. Por la emisión de duplicado de la acreditación.

TÍTULO II

Habilitación para el control de predadores

*Artículo 12. Definiciones*

1. Especie cinegética predadora: especie animal objeto de aprovechamiento cinegético según el marco jurídico vigente, que mata o hiere a otras especies animales (presas) con la intención de consumirlas.

2. Especie objetivo: especie cinegética predadora para la cual un método de captura ha sido instalado con el objetivo de capturarla.

3. Trampa de retención: dispositivo mecánico utilizado para capturar y retener vivo a un ejemplar de la especie objetivo.

4. Método de captura: trampa de retención diseñada e instalada para la captura sin muerte de la especie objetivo, que permite la liberación de las especies no objetivo capturadas accidentalmente. Incluye:

a) Especies objetivo.

b) Descripción de la trampa de retención.

c) Prescripciones de correcta instalación y revisión de las trampas.

d) Condiciones de aplicabilidad.

5. Método de captura homologado: los recogidos en el anexo IV del presente decreto.

*Artículo 13. Requisitos para la habilitación o renovación para el con-trol de predadores*

Las personas interesadas en obtener la habilitación para la realización del control de predadores de especies cinegéticas mediante trampas de retención y métodos homologados deberán presentar una solicitud ante la dirección general con competencias en materia de caza, junto con la documentación que acredite el cumplimiento de los siguientes requisitos: **1**

1. Ser mayor de edad.

2. Disponer de un certificado de aprovechamiento de un curso de capacitación para la obtención de la habilitación para la realización del control de predadores por una entidad homologada por la conselleria con competencias en materia de caza, cuyo contenido básico se establece en el anexo VI del presente decreto.

3. En caso de renovación, acreditar un curso de reciclaje de 8 horas de duración, impartido por entidades homologadas. El contenido del curso versará sobre nueva normativa y nuevos métodos de captura homologados.

*Artículo 14. Competencia, habilitación y renovaciones***2**

1. La dirección general con competencias en materia de caza tendrá atribuidas las competencias para la habilitación de personas para la realización del control de predadores de especies cinegéticas mediante trampas de retención y métodos homologados.

2. La habilitación requerirá la previa realización de un curso formativo y tendrá una validez máxima de cinco años. Una vez transcurrido dicho periodo, la habilitación se habrá de renovar previa solicitud de la persona interesada.

3. La solicitud de renovación de la habilitación se realizará ante la dirección general competente en materia cinegética con una antelación mínima de treinta días a la fecha de finalización del plazo de vigencia.

4. Las habilitaciones serán nominativas, intransferibles y revocables. En ellas se harán constar los métodos de captura homologados para los que se autorice. A cada persona habilitada se le asignará un número identificador.

5. Los cursos formativos, que tendrán una duración mínima de 40 horas y cuyo contenido básico se recoge en el anexo VI de este decreto, así como los cursos de reciclaje, se podrán realizar únicamente en las entidades homologadas a que hace referencia el artículo 4 de este decreto. La aprobación del programa formativo y la obtención de los certificados se sujetarán a lo establecido en dicho artículo.

*Artículo 15. Identificación de las trampas o elementos de captura***3**

1. Toda trampa o elemento de retención deberá estar identificado con un precinto con el número de orden que identifique el elemento de captura que se quiere registrar.

2. La dirección general con competencias en materia de caza establecerá el procedimiento y contenido del registro de elementos de captura. El precintado de los elementos de captura se realizará por los agentes medioambientales. En caso de no renovarse la habilitación a una persona, esta deberá solicitar que se le retiren los precintos de los elementos de captura. La persona habilitada actuará de igual manera con las trampas en desuso o con mal funcionamiento y que desee retirar.

3. Sólo podrán ser utilizados métodos de captura homologados y precintados conforme a lo establecido en este decreto.

*Artículo 16. Registro de personas habilitadas para el control de predadores y de sus trampas*

Se establece un único registro de personas habilitadas para el control de predadores y de sus trampas. En dicho registro, en el que habrán de incorporarse todos las personas habilitadas por la dirección general con competencias en caza, constará, al menos, el número registro a figurar en la acreditación; nombre y apellidos; documento de identidad; fotografía; teléfono; correo electrónico, si lo tuviese; historial de habilitaciones e inhabilitaciones por alguno de los motivos establecidos en el artículo 18 del presente decreto; y relación de trampas identificadas conforme a lo establecido en el artículo 15.

*Artículo 17. Libro de registro de capturas y remisión de información*

1. La persona habilitada deberá llevar un libro de registro con los datos que figuran en el anexo V del presente decreto. Este libro de registro estará a disposición de los agentes de la autoridad con atribuciones en materia de protección del medio ambiente, y le podrá ser requerido por funcionarios con atribuciones en materia de caza.

2. En el primer trimestre de cada año, las personas habilitadas habrán de remitir, a la Administración con competencias en materia de caza, los datos de capturas correspondientes al año anterior, en concreto: trampas utilizadas y especies capturadas en cada una de ellas, indicando número de capturas por especie (objetivo y no objetivo), y fechas de captura de cada uno de los individuos. Mediante resolución de la dirección general con competencias en materia de caza, se podrá establecer en cada momento el procedimiento para la trasmisión de la información por parte de las personas habilitadas.

*Artículo 18. Pérdida de la condición de persona habilitada*

Se perderá la habilitación para el control de predadores por alguna de las siguientes causas:

1. Caducidad de la misma, y hasta que no se conceda su renovación.

2. No cumplimentar, o cumplimentar incorrectamente, el libro de registro de capturas, o no remitir, en tiempo y forma, la documentación obligatoria referente a los datos de capturas.

3. Inhabilitación en materia de caza, durante el periodo que dure la misma.

*Artículo 19. Tasas*

Se podrán establecer tasas conforme a la normativa vigente por los siguientes conceptos:

1. Por expedición de la habilitación para el control de predadores.

2. Por emisión de certificado de estar registrado como persona habilitada para el control de predadores

3. Por la emisión de duplicado de la habilitación.

DISPOSICIONES ADICIONALES

*Primera. Modificaciones de los anexos*

Se faculta a la persona titular de la dirección general con competencias en materia de caza para modificar, mediante Resolución, el contenido de los anexos I y VI de este decreto en lo referente a las materias y los tiempos mínimos asignados a cada una de ellas, siempre y cuando el curso formativo tenga una duración mínima de 40 horas, así como para modificar los anexos IV y V del presente decreto relativos a métodos de captura homologados y libro de registro de capturas

*Segunda. Regla de no gasto público*

La aplicación y desarrollo de este decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de todos y cada uno de los capítulos de gasto asignados a la conselleria con competencias en materia de caza y pesca continental, y, en todo caso, deberá ser atendido con los medios personales y materiales de la citada conselleria.

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

*Primera. Adecuación de los nombramientos de guardas jurados de caza*

Aquellas personas que cuenten con el título de guardas jurados de caza obtenido conforme al Decreto 196/1993, de 13 de octubre, del Consell, mantendrán dicha condición por un periodo de cinco años; no obstante, para prestar los servicios como guarda jurado de caza en un nuevo espacio cinegético, aún dentro del periodo de los cinco años, o en el mismo una vez trascurridos dicho plazo, habrán de contar con la acreditación del título de guarda jurado de caza previsto en el presente decreto. En este caso, la obtención de dicha acreditación no requerirá de la previa habilitación como guarda rural en su especialidad de guarda de caza.

*Segunda. Habilitación temporal para control de predadores en defecto de cursos de habilitación por entidades homologadas*

Aquellas personas que hayan contado con, al menos, una autorización de control de predadores con trampa de retención en los últimos tres años podrán solicitar la habilitación para el control de especies predadoras con métodos homologados en espacios cinegéticos. Dicha habilitación temporal caducará el 1 de diciembre de 2015, sin posibilidad de prórroga.

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

*Única. Derogación normativa*

Queda derogado el Decreto 196/1993, de 13 de octubre, del Consell, por el que se regula la figura de guarda jurado de caza. Asimismo, quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo establecido en el presente decreto.

DISPOSICIONES FINALES

*Primera. Habilitación normativa*

Se faculta a la persona titular de la conselleria con competencias en materia de caza para que dicte cuantas disposiciones sean necesarias para el desarrollo de este decreto.

*Segunda. Entrada en vigor*

Este decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

Valencia, 7 de noviembre de 2014

El president de la Generalitat,

ALBERTO FABRA PART

La consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente,

ISABEL BONIG TRIGUEROS

ANEXO I

*Contenido mínimo del temario para la formación teórico-práctica, en materia propia*

*de la Comunitat Valenciana, de los guardas jurado de caza*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Grupo* | *Materias* | *Horas lectivas* |
| El medio natural de la Comunitat Valenciana | Formaciones vegetales y especies de flora y fauna representativas.  Especies cinegéticas propias de la Comunitat Valenciana y factores limitantes | 3 |
| Sanidad de especies cinegéticas y perros | Detección de anomalías y toma de muestras. Prevención | 2 |
| Fomento de especies cinegéticas y control de abundancias compatibles con otros intereses | Mejoras de hábitat, repoblaciones, medidas de reducción de presión cinegética y medidas extraordinarias | 7 |
| Organización de cacerías y toma de datos | Organización ganchos, batidas y ojeos  Muestreos y censos. | 7 |
| Normativa autonómica en materia de caza | Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana, y demás disposiciones que la desarrollan | 6 |
| Trámites y notificaciones obligatorias | Trámites ordinarios y extraordinarios del titular del coto de caza | 3 |
| Infracciones | Prevención de las infracciones. Formulación de denuncias, modelos, procedimiento administrativo, decomisos | 3 |
| Prevención de incendios | Normativa autonómica en materia de prevención de incendios forestales | 2 |
| Armas de caza | Tipos de armas utilizables. Su manejo. Su utilización, guarda y custodia. Conservación de las armas | 2 |
| Optativas o ampliación de materias anteriores | A propuesta de cada centro | 5 |
|  | MÍNIMO TOTAL | 40 |

ANEXO II

*Contenido de la acreditación del título de guarda jurado de caza*

La acreditación del título de guarda jurado de caza de la Comunitat Valenciana contendrá, en su anverso, una fotografía del titular, el número de registro como guarda jurado de caza acreditado, nombre y apellidos y el número del documento de identidad. Se añadirá el logotipo de la Generalitat Valenciana y la frase GUARDA JURADO DE CAZA. En el reverso figurará la indicación "Válido hasta fin de", y se indicará la fecha con dos partes: la primera, el mes con dos cifras, seguido de una barra y el año, con los dos últimos dígitos. También aparecerá en el reverso el texto siguiente: "El presente documento de acreditación del título de guarda jurado de caza habilita a su titular para ejercer la policía y vigilancia de la actividad cinegética exclusivamente en los espacios cinegéticos en los que presta su servicio, en los que hará cumplir la vigente legislación en la materia y denunciará cuantas infracciones lleguen a su conocimiento. Los guardas jurados de caza están considerados como agentes auxiliares de la autoridad. En las denuncias sobre infracciones a la vigente legislación en materia de caza, las declaraciones de los guardas jurados de caza gozarán de la presunción de veracidad, salvo prueba en contrario".

ANEXO III

*Emblema de guarda jurado de caza*

Las dimensiones del emblema de guarda jurado de caza son: altura medida en los extremos 700 mm, anchura medida en los extremos 600 mm.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2014/11/11/1219689/40_1739447532227_912413135930297442_imagen.jpg)

ANEXO IV

*Métodos de captura homologados*

Los métodos de captura homologados autorizables son:

1. Lazo propulsado tipo Collarum.

2. Caja-trampa metálica para urracas.

3. Lazo con tope y cierre libre dispuesto en alar.

4. Lazo tipo Wisconsin dispuesto en alar.

5. Lazo tipo Wisconsin dispuesto al paso.

Caja-trampa metálica para jabalí **4**

Jaula-trampa modular para jabalí de accionamiento remoto **5**

Trampa tipo *Pig Brig*  para jabalí **6**

La especie objetivo, la descripción del método y las prescripciones de correcta instalación y revisión de las trampas, así como las condiciones de aplicabilidad de cada uno de los métodos, se recogen a continuación.

Las autorizaciones para la utilización de algunos de los métodos referidos podrán estar condicionadas a la participación del autorizado en un plan de seguimiento específico que, seguido y supervisado por la Administración con competencias en materia de caza, permita confirmar los resultados de los ensayos ya realizados.

La dirección general con competencias en materia de caza podrá autorizar la utilización de otros métodos de captura distintos de los referidos, en el marco de Convenios específicos con la Administración General del Estado, organizaciones e instituciones de carácter científico y entidades privadas del sector cinegético, para el desarrollo de programas de investigación, ensayo y experiencias en esta materia.

En todo caso, se considerarán métodos de captura homologados autorizables para el control de predadores de especies cinegéticas, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aquellos que lo sean para el Ministerio que tenga las atribuidas las competencias en materia de caza.

1. Lazo propulsado tipo Collarum

a) Especie objetivo:

Zorro (*Vulpes vulpes*).

b) Descripción de la trampa de retención.

Sistema de retención por cable activado o propulsado: es el propio animal el que debe activar la trampa para que esta lance el cable de retención, quedando retenido por el cuello.

Consta de dos elementos principales: el mecanismo lanzador del cable, y el propio cable de retención. El mecanismo lanzador del cable consta de un chasis principal y dos brazos metálicos unidos al chasis mediante un muelle rotacional propulsor de los mismos y del cable de retención. El cable de retención es un cable compuesto de múltiples alambres y una sección total no inferior 0,45 cm de diámetro. Este cable tiene un tope a 25 cm de su extremo que determina un diámetro mínimo de 8 cm. Además, este cable incorpora un quita-vueltas en su extremo final y un muelle con la finalidad de amortiguar los impulsos del animal por liberarse; elementos adicionales para minimizar el sufrimiento del animal capturado. El cable de retención va anclado al suelo por uno de sus extremos y sujeto a un muelle lateral instalado en el chasis metálico anteriormente mencionado.

c) Prescripciones de correcta instalación y revisión de las trampas.

Toda la trampa, salvo el tubo de colación del atrayente, se dispone ligeramente enterrada. El chasis metálico queda sujeto al suelo mediante dos o tres clavos convencionales de sección adecuada al diámetro de los agujeros del propio chasis.

El cable de retención va convenientemente anclado al suelo mediante alguno de los múltiples modelos de anclas de trampas existentes en el mercado.

Se deberá utilizar un cebo de ingesta, tipo *collarum bait*  u otro que induzca un comportamiento similar, lo cual aumenta las probabilidades de que la especie objetivo muerda su punto de colocación, acción imprescindible para que la trampa se accione.

Se instala en la cercanía de lugares de supuesto alto tránsito de zorros, por ejemplo en la cercanía de, pero no directamente sobre, caminos, sendas o pasos de fauna. No se deben elegir ubicaciones donde el cable de retención, una vez capturado el animal, pudiera quedar trabado o enredado, como vallas, vegetación leñosa enraizada de grosor intermedio y postes fijados al suelo, así como terraplenes o cursos de agua donde el animal pueda caer tras ser capturado, pues ello podría originar lesiones de gravedad a los animales capturados, al poder perturbar el adecuado funcionamiento del muelle amortiguador de tirones y el quita-vueltas.

Revisión mínima: una vez al día, empezando a primera hora de la mañana y no prolongándose, en cualquier caso, más allá del mediodía, lo que limita el número de trampas que un mismo usuario puede mantener activas. Con objeto de minimizar los efectos de las altas temperaturas sobre los posibles animales capturados, durante los meses de verano, especialmente en las regiones de clima mediterráneo, se recomienda escoger ubicaciones situadas a la sombra y, en su defecto, realizar una segunda revisión de las trampas en torno al mediodía, en caso, de que la primera revisión hubiera sido realizada antes de las 10 de la mañana. En todo caso, se recomienda delimitar un número máximo de unidades que un usuario acreditado puede instalar. Para ello se tendrá en cuenta la superficie a cubrir una vez instalados los métodos y de forma inversamente proporcional al tiempo requerido para su revisión. A título orientativo, en las experiencias realizadas se empleó una densidad de trampas equivalente a treinta unidades por 500 ha de superficie.

d) Condiciones de aplicabilidad.

Las trampas homologadas ubicadas en el campo deberán estar marcadas con algún tipo de distintivo que permita identificar al usuario responsable de su instalación. Además, deberán ser retiradas del medio natural durante los periodos del año en que no estuvieran vigentes las correspondientes autorizaciones administrativas.

2. Caja-trampa metálica para urracas

a) Especie objetivo:

Urraca (*Pica pica*).

b) Descripción de la trampa de retención.

Cajas-trampa metálicas que usan un ejemplar vivo de urraca como reclamo, formadas por barrotes metálicos de grosor entre 1 y 3 mm. Posibilidad de estructura octogonal con cuatro cámaras de captura y una central para el reclamo; o bien estructura rectangular en forma de dos cámaras de captura laterales y una central para el reclamo.

La entrada a las cámaras de captura siempre deberá estar dispuesta de forma lateral y tendrá una dimensión máxima de 22 x 26 cm; con sistema de cierre en forma de trampilla de tipo guillotina, de malla metálica o chapa metálica, que se cierra al posarse el ave a capturar sobre un balancín metálico, que en su parte superior, lleva soldado un pasador que sostiene la trampilla.

c) Prescripciones de correcta instalación y revisión de las trampas.

Las cajas se ubicarán en la proximidad de nidos de urraca, dispuestas en altura con objeto de maximizar su selectividad y cambiando de localización cada cuatro-cinco días para maximizar la efectividad. Reclamo: ejemplar vivo de urraca (está prohibido utilizar ejemplares ciegos o mutilados).

Revisión mínima: una vez al día, empezando a primera hora de la mañana (en este caso no prologándose más allá de medio día), o empezando a media tarde y acabando al final de la misma, lo que limita el número de trampas que un mismo usuario puede mantener activas. Con objeto de minimizar los efectos de las altas temperaturas sobre los posibles animales capturados, durante los meses de verano, especialmente en las regiones de clima mediterráneo, se recomienda escoger ubicaciones situadas a la sombra y, en su defecto, realizar una segunda revisión de las trampas en torno al mediodía, en caso de que la primera revisión hubiera sido realizada antes de las 10 de la mañana. En todo caso, se recomienda delimitar un número máximo de unidades que un usuario acreditado puede instalar. Para ello se tendrá en cuenta la superficie a cubrir una vez instalados los métodos y de forma inversamente proporcional al tiempo requerido para su revisión. A título orientativo, en las experiencias realizadas se empleó una densidad de trampas equivalente a doce unidades por 500 ha de superficie.

d) Condiciones de aplicabilidad.

Las trampas homologadas ubicadas en el campo deberán estar marcadas con algún tipo de distintivo que permita identificar al usuario responsable de su instalación. Además, deberán ser retiradas del medio natural durante los periodos del año en que no estuvieran vigentes las correspondientes autorizaciones administrativas.

3. Lazo con tope y cierre libre dispuesto en alar

a) Especie objetivo:

Zorro (*Vulpes vulpes*).

b) Descripción de la trampa de retención.

Lazo compuesto por un cable formado por múltiples alambres de sección igual o superior a 1,75 mm y 1,65 m de longitud aproximada, que debe incorporar dos quitavueltas (intermedio y extremo). Lazo de recorrido libre provisto de dos topes que determinen un diámetro mínimo no inferior a 8 cm y máximo de entre 20 y 25 cm. Los topes deben estar constituidos por elementos fijos como arandelas fijas o remaches, y no regulables como elementos móviles.

c) Prescripciones de correcta instalación y revisión de las trampas.

Este tipo de lazo deberá ser instalado en huecos o troneras de 0,4 m abiertos, cada distancia aproximada de 10 m a lo largo de un alar, entendiendo como tal a alineaciones formadas por el apilamiento de restos leñosos en forma de cordones de dimensiones aproximadas 0,5 x 0,5 m (ancho x alto). En cada tronera el lazo debe ir firmemente anclado al suelo mediante un ancla específica de suelo de manera que, una vez capturado, el animal quede retenido en la zona de captura. A cada lazo se le debe proveer de un tutor (estaquilla de madera o elemento metálico deformable) que lo mantenga en su posición de instalación obligada: lazo abierto hasta su tope máximo dejando una altura de entre 20 y 25 cm desde el suelo hasta la base inferior del cable.

A la hora de instalar los lazos en el alar hay que evitar ubicaciones donde, una vez capturado el animal, este pudiera quedar trabado o enredado, como vallas, vegetación leñosa enraizada de grosor intermedio, postes fijados al suelo, etc., así como terraplenes o cursos de agua donde el animal pueda caer tras ser capturado.

Revisión mínima: una vez al día, empezando a primera hora de la mañana y no prolongándose, en cualquier caso, más allá del mediodía, lo que limita el número de trampas que un mismo usuario puede mantener activas. Con objeto de minimizar los efectos de las altas temperaturas sobre los posibles animales capturados, durante los meses de verano, especialmente en las regiones de clima mediterráneo, se recomienda escoger ubicaciones situadas a la sombra y, en su defecto, realizar una segunda revisión de las trampas en torno al mediodía, en caso de que la primera revisión hubiera sido realizada antes de las 10 de la mañana. En todo caso, se recomienda delimitar un número máximo de unidades que un usuario acreditado puede instalar. Para ello se tendrá en cuenta la superficie a cubrir una vez instalados los métodos y de forma inversamente proporcional al tiempo requerido para su revisión. A título orientativo, en las experiencias realizadas se empleó una densidad de trampas equivalente a 2.400 m de alar por 500 ha de superficie.

d) Condiciones de aplicabilidad.

Las trampas homologadas ubicadas en el campo deberán estar marcadas con algún tipo de distintivo que permita identificar al usuario responsable de su instalación. Además, deberán ser retiradas del medio natural durante los periodos del año en que no estuvieran vigentes las correspondientes autorizaciones administrativas.

4. Lazo tipo Wisconsin dispuesto en alar

a) Especie objetivo:

Zorro (*Vulpes vulpes*).

b) Descripción de la trampa de retención.

Lazo compuesto por un cable formado por múltiples alambres de sección igual o superior a 2,44 mm y 1,50 m de longitud aproximada, provisto de un antirretorno relajante (180º "bend relaxing lock"), dos quitavueltas (intermedio y extremo), un punto de ruptura "S-hook" 50 kg y dos topes que determinen un diámetro mínimo no inferior a 6,5 cm y máximo de entre 20 y 25 cm. Los topes deben estar constituidos por elementos fijos como arandelas fijas o remaches, y no regulables como elementos móviles.

Es el lazo recomendado en el programa estatal de buenas prácticas de gestión para la captura de zorros en EEUU, cuyas pruebas de evaluación fueron realizadas en Wisconsin, de ahí su nombre (Association of Fish and Wildlife Agencies 2008).

c) Prescripciones de correcta instalación y revisión de las trampas.

Este tipo de lazo debe ser instalado en huecos o troneras de 0,4 m abiertos a lo largo de un alar, entendiendo como tal a alineaciones formadas por el apilamiento de restos leñosos en forma de cordones de dimensiones aproximadas 0,5 x 0,5 m (ancho x alto). En cada tronera el lazo debe ir firmemente anclado al suelo mediante un ancla específica de suelo, y provisto de un tutor que lo mantenga en su posición de instalación obligada: lazo abierto hasta su tope máximo dejando una altura de entre 20 y 25 cm desde el suelo hasta la base inferior del cable.

A la hora de instalar los lazos en el alar hay que evitar ubicaciones donde, una vez capturado el animal, este pudiera quedar trabado o enredado, como vallas, vegetación leñosa enraizada de grosor intermedio, postes fijados al suelo, etc., así como terraplenes o cursos de agua donde el animal pueda caer tras ser capturado.

Revisión mínima: una vez al día, empezando a primera hora de la mañana y no prolongándose, en cualquier caso, más allá del mediodía, lo que limita el número de trampas que un mismo usuario puede mantener activas. Con objeto de minimizar los efectos de las altas temperaturas sobre los posibles animales capturados, durante los meses de verano, especialmente en las regiones de clima mediterráneo, se recomienda escoger ubicaciones situadas a la sombra y, en su defecto, realizar una segunda revisión de las trampas en torno al mediodía, en caso de que la primera revisión hubiera sido realizada antes de las 10 de la mañana. En todo caso, se recomienda delimitar un número máximo de unidades que un usuario acreditado puede instalar. Para ello se tendrá en cuenta la superficie a cubrir una vez instalados los métodos y de forma inversamente proporcional al tiempo requerido para su revisión. A título orientativo, en las experiencias realizadas se empleó una densidad de trampas equivalente a 2.400 m de alar por 500 ha de superficie.

d) Condiciones de aplicabilidad.

Las trampas homologadas ubicadas en el campo deberán estar marcadas con algún tipo de distintivo que permita identificar al usuario responsable de su instalación. Además, deberán ser retiradas del medio natural durante los periodos del año en que no estuvieran vigentes las correspondientes autorizaciones administrativas.

5. Lazo tipo Wisconsin dispuesto al paso

a) Especie objetivo:

Zorro (*Vulpes vulpes*).

b) Descripción de la trampa de retención.

Lazo similar al del anterior método, compuesto por un cable formado por múltiples alambres de sección igual o superior a 2,44 mm y 1,52 m de longitud aproximada y provisto de un antirretorno relajante (180º "bend relaxing lock"), dos quitavueltas (intermedio y extremo), un punto de ruptura "S-hook" 50 kg y dos topes que determinen un diámetro mínimo no inferior a 6,5 cm y máximo de entre 20 y 25 cm. Los topes deben estar constituidos por elementos fijos como arandelas o remaches, y no regulables como elementos móviles.

c) Prescripciones de correcta instalación y revisión de las trampas.

Este tipo de lazo debe ser instalado en pasos de fauna con muchos indicios de zorro (huellas, excrementos, etc.) y pocos de especies no objetivo. El lazo debe ir firmemente anclado al suelo mediante un ancla específica de suelo y provisto de un tutor que lo mantenga en su posición de instalación obligada: lazo abierto hasta su tope máximo dejando una altura de entre 20 y 25 cm desde el suelo a la base inferior del cable.

Es obligado evitar ubicaciones donde, una vez capturado el animal, este pudiera quedar trabado o enredado, como vallas, vegetación leñosa enraizada de grosor intermedio, postes fijados al suelo, etc., así como terraplenes o cursos de agua donde el animal pueda caer tras ser capturado.

Revisión mínima: una vez al día, empezando a primera hora de la mañana y no prolongándose, en cualquier caso, más allá del mediodía, lo que limita el número de trampas que un mismo usuario puede mantener activas. Con objeto de minimizar los efectos de las altas temperaturas sobre los posibles animales capturados, durante los meses de verano, especialmente en las regiones de clima mediterráneo, se recomienda escoger ubicaciones situadas a la sombra y, en su defecto, realizar una segunda revisión de las trampas en torno al mediodía, en caso de que la primera revisión hubiera sido realizada antes de las 10 de la mañana. En todo caso, se recomienda delimitar un número máximo de unidades que un usuario acreditado puede instalar. Para ello se tendrá en cuenta la superficie a cubrir una vez instalados los métodos y de forma inversamente proporcional al tiempo requerido para su revisión. A título orientativo, en las experiencias realizadas se empleó una densidad de trampas equivalente a treinta y cinco unidades por 500 ha de superficie.

d) Condiciones de aplicabilidad.

Las trampas homologadas ubicadas en el campo deberán estar marcadas con algún tipo de distintivo que permita identificar al usuario responsable de su instalación. Además, deberán ser retiradas del medio natural durante los periodos del año en que no estuvieran vigentes las correspondientes autorizaciones administrativas.

Caja-trampa metálica para jabalí **7**

a) Especie objetivo: jabalí (*Sus scrofa*).

b) Descripción de la trampa de retención.

Caja-trampa metálica fabricada en malla de acero galvanizada de 5,5 a 6 mm de grosor, con refuerzos verticales por todo el perímetro mediante angulares, soldada en una sola pieza y esmaltada con pintura carrocera. De forma rectangular, con dimensiones de 200x60x80 cm (largo, ancho, alto), con entramado de rejilla cuadrado de 10x10 cm en laterales, suelo y techo, y peso aproximado de 80 Kg.

Sistema de captura con doble puerta de cierre tipo guillotina de chapa de acero de 2 mm de espesor sobre marco de 60x80 cm, con apertura completa de ambos laterales y mecanismo de disparo central. De funcionamiento sencillo, se introduce el cebado o atrayente dentro de la caja, lo que atrae y hace que el animal entre y dispare el mecanismo al pisar o apoyarse sobre un balancín metálico que en su parte superior lleva soldado un pasador que sostiene las trampillas laterales.

c) Prescripciones de correcta instalación y revisión de las trampas.

Las cajas se ubicarán en aquellos puntos de mayor querencia del jabalí, con hallazgo previo de signos de su presencia frecuente en base a rastros, hozaduras y excrementos.

Con independencia que el ámbito de colocación de las cajas trampa se localice o no en zonas declaradas oficialmente con sobreabundancia de jabalí por la administración, se considera autorizable el suministro de alimentación para su atracción a la misma, en todo caso, con la limitación de que en ningún momento pueda existir una cantidad de producto mayor a 2 kg (por trampa) accesible para la especie, y sin ningún otro tipo de restricción relativo al número máximo de cajas con cebado por unidad de superficie. Así, en caso de ser autorizado, la caja podrá cebarse con el producto que resulte más efectivo y específico para su atracción, especialmente frutos secos (almendras) o maíz en grano duro y seco. Con carácter preferente al cebado, también podrán utilizarse sustancias olorosas atrayentes no contaminantes o nocivas para el medio natural, como extractos de alimentos o plantas, o derivados de orina.

La activación de la trampa se efectuará preferiblemente al atardecer, debido a los hábitos predominantemente nocturnos de la especie objetivo. La activación se señalizará correspondientemente mediante cartelería informativa en los accesos de la caja, para prevenir y evitar cualquier posible accidente Para maximizar la efectividad de captura de las cajas-trampa, se recomienda su cambio de localización cada 15 días, intervalo de tiempo aplicado en el estudio efectuado para la homologación.

Revisión mínima: una vez al día, empezando preferiblemente a primera hora de la mañana (en este caso, no prologándose más allá de medio día), o empezando a media tarde y acabando al final de la misma, lo que limita el número de trampas que un mismo usuario puede mantener activas. Con objeto de minimizar los efectos de las altas temperaturas sobre los posibles animales capturados, durante los meses de verano, se recomienda escoger ubicaciones situadas a la sombra y, en su defecto, realizar una segunda revisión de las trampas en torno al mediodía, en caso de que la primera revisión hubiera sido realizada antes de las 10 h. de la mañana. Además, es recomendable durante el funcionamiento de las cajas el apoyo en el control con cámaras de foto-trampeo, con sensores de movimiento y sistemas de aviso (de imágenes o videos) en tiempo real a dispositivos móviles, para minimizar el tiempo que el ejemplar pueda estar atrapado y proceder lo más rápido posible a su sacrificio o, en su caso, a su liberación.

En todo caso, se recomienda delimitar un número máximo de unidades que un usuario acreditado puede instalar. Para ello se tendrá en cuenta la superficie a cubrir una vez instaladas, de forma inversamente proporcional al tiempo requerido para su revisión. A título orientativo, en la experiencia realizada para la homologación se empleó una densidad de trampas equivalente a 10 unidades por 3.000 ha. de superficie.

d) Condiciones de aplicabilidad.

Las trampas homologadas ubicadas en el campo deberán estar marcadas con los distintivos y precintos oficiales (según lo dispuesto en la normativa autonómica) que permitan identificar al usuario responsable de su instalación. Además, deberán ser retiradas del medio natural durante los periodos del año en que no estuvieran vigentes las correspondientes autorizaciones administrativas.

Jaula-trampa modular para jabalí de accionamiento remoto **8**

a) Especie objetivo: jabalí (*Sus scrofa*).

b) Descripción de la trampa de retención.

Trampa formada por módulos metálicos independientes de forma rectangular: 12 paneles superiores y 12 inferiores– con un sistema machihembrado de unión con pasadores y seguro. Las dimensiones de cada panel son 210 cm de longitud y 110 cm de altura, construidos con estructura tubular galvanizada de 35 mm en los extremos laterales horizontales y verticales; sobre esta estructura se añade un enrejado de malla de acero electrosoldado de cuadro (luz) 5 x 10 cm y 5 mm de grosor. Además, dispone de una puerta de guillotina vertical conformada por dos paneles independientes, el superior fijo y el inferior móvil (con las mismas dimensiones que los paneles anteriores). En la parte inferior de un panel hay una pequeña puerta que se desliza verticalmente (de dimensiones 67 cm de longitud y 110 cm de altura), y otro panel con las mismas características que además lleva integrada una trampilla abatible con apertura hacia el exterior.

El número total de módulos a montar para conformar la jaula-trampa puede variar en función de las necesidades, realizando distintas figuras geométricas y un perímetro variable. Uno de los paneles lleva la puerta de captura deslizante vertical, la cual está sujeta por un cerrador electromecánico de alta seguridad y resistencia, que puede ser cerrado eléctricamente de forma remota a la vista de las imágenes de la cámara activada a partir del aviso emitido por el detector de movimiento; este detector de movimiento inteligente (tipo PIR) se localiza en la parte superior de uno de los paneles. Para reforzar el conjunto de la estructura montada, los módulos se anclan al suelo mediante piquetas.

Según la forma de montaje, se puede seleccionar una de las siguientes configuraciones básicas:

1. Modo estándar: En este modo, todos los paneles están unidos formando un círculo o figura geométrica similar, quedando una única jaula.

2. Modo manejo: En este modo, se conforma (con parte de los módulos) una jaula exterior anexa y unida a la estructura principal por un panel que tenga la trampilla abatible. Efectuada la captura con el cierre de la puerta, los jabalís intentarían buscar la huida, y a través de la trampilla abatible acceden a la jaula exterior, quedando confinados en un lugar más reducido que facilita su posterior sacrificio.

Componentes eléctricos y electrónicos: En uno de los paneles inferiores se instala una caja técnica en el que se alojan los siguientes componentes: controlador, interruptor de encendido y apagado manual, enlace de radiofrecuencia, regulador de carga de la batería y la propia batería. Externamente se encuentra el módulo de vídeo, que permite el acceso a imágenes en tiempo real, compuesto por: cámara de vídeo con conexión a internet, dos iluminadores infrarrojos invisibles, módem 4G; router USB, conexión de antena 4G/LTE, y fuente de alimentación eléctrica (puede ser placa solar).

c) Prescripciones de correcta instalación, revisión y activación de las trampas.

La jaula-trampa se ubicará en aquellos puntos de mayor querencia del jabalí, con hallazgo previo de signos de su presencia frecuente en base a rastros, hozaduras y excrementos.

Con independencia que el ámbito de colocación de las jaulas-trampa se localice o no en zonas declaradas oficialmente con sobreabundancia de jabalí por la administración, se considera autorizable, en cualquier época del año, el suministro de alimentación para su atracción a la misma. Así, en caso de ser autorizado, la caja podrá cebarse con el producto que resulte más efectivo y específico para su atracción, especialmente frutos secos (almendras) o maíz en grano duro y seco. Con carácter preferente al cebado podrán utilizarse sustancias olorosas atrayentes no contaminantes o nocivas para el medio natural, como extractos de alimentos o plantas, o derivados de orina.

Revisión mínima: al tratarse de un dispositivo de captura que es activado directamente por el propio controlador tras la visualización previa de imágenes o videos del/los ejemplares a capturar, no será necesario acudir (como en el resto de los métodos homologados) a la revisión diaria de la jaula-trampa para comprobar si han atrapado jabalís u otras especies no objetivo. No obstante, con objeto de evitar o minimizar al máximo cualquier molestia o daño sobre el/los animales capturados y reducir el tiempo de atrapamiento, tras la activación deberá acudirse inmediatamente a la ubicación de la jaula para proceder al sacrifico.

Obligación de captura y sacrifico: en las resoluciones de autorización de este método de control emitidas por los correspondientes servicios territoriales, deberá incluirse la obligación de proceder en todo caso a la captura y sacrificio de la totalidad de los ejemplares de jabalí que pudieran entrar dentro de la jaula-trampa

d) Condiciones de aplicabilidad.

La jaula-trampa homologada en campo deberá estar marcada con los distintivos y precintos oficiales (según lo dispuesto en la normativa autonómica) que permitan identificar al usuario responsable de su instalación. Además, deberán ser retiradas del medio natural durante los periodos del año en que no estuvieran vigentes las correspondientes autorizaciones administrativas.

Se recomienda la colocación de cartelería informativa en el acceso de la jaula-trampa para prevenir y evitar cualquier posible accidente de personas que puedan acercarse a ellas por curiosidad, especialmente, niños.

Trampa tipo *Pig Brig*  para jabalí: **9**

a) Especie objetivo: jabalí (*Sus scrofa*).

b) Descripción de la trampa de retención.

Esta trampa está formada por una sola red de base con costuras sujeta a diez piquetas clavadas a tierra que se dispondrá en forma circular formando un diámetro de 6,1m., una altura de pared de 1,5 m. de altura y una solera superior de 61 cm., para impedir posibles fugas por la parte superior. Para impedir la salida por la parte inferior, una vez los animales han entrado a la trampa, hay cinco estacas de anclaje de 61 cm. que sujetan la red al suelo en la zona interior: los animales en su intento de huida pisan la propia red y no pueden levantarla.

Las piquetas de sujeción son de acero con perfil en "T" de 35 mm. Sus dimensiones son de 1,5 m. de altura libre más la longitud necesaria para clavarlas en el suelo (que puede variar según el tipo de terreno). A estas piquetas se le agregan unos herrajes en forma de "U" que se fijan mediante tuercas a su parte superior. A este enganche se fija la red en su extremo superior y las correas de levas que a su vez se fijan a unos anclajes de tierra situados en la parte externa de la trampa proporcionando tensión a las piquetas en T y por tanto a la red.

Es recomendable para el primer montaje realizar una fase de acondicionamiento, dejando la red suspendida en el aire (trampa inactiva) y cebando la zona en la que se coloca la trampa. Posteriormente, una vez que los jabalís están acostumbrados y cómodos a la hora de alimentarse en la trampa, se pasará a la siguiente fase para la captura.

c) Prescripciones de correcta instalación, revisión y activación de las trampas.

La trampa se ubicará en aquellos puntos de mayor querencia del jabalí, con hallazgo previo de signos de su presencia frecuente en base a rastros, hozaduras y excrementos.

Con independencia que el ámbito de colocación de la trampa se localice o no en zonas declaradas oficialmente con sobreabundancia de jabalí por la administración, se considera autorizable, en cualquier época del año, el suministro de alimentación para su atracción a la misma. Así, en caso de ser autorizado, la trampa podrá cebarse con el producto que resulte más efectivo y específico para su atracción, especialmente frutos secos (almendras) o maíz en grano duro y seco. Como alternativa al cebado podrán utilizarse sustancias olorosas atrayentes no contaminantes o nocivas para el medio natural, como extractos de alimentos o plantas, o derivados de orina.

Revisión mínima: tras la activación de las trampas, la revisión debe ser diaria, preferiblemente por la noche o a primera hora de la mañana debido a los hábitos predominantemente nocturnos de la especie objetivo y para reducir al máximo el tiempo que pueda encontrarse un animal capturado en el interior de la trampa. Ello disminuye el estrés y las posibles lesiones que pueda presentar.

Obligación de captura y sacrifico: en las resoluciones de autorización de este método de control emitidas por los correspondientes servicios territoriales, deberá incluirse la obligación de proceder en todo caso a la captura y sacrificio de la totalidad de los ejemplares de jabalí que pudieran entrar dentro de la trampa.

d) Condiciones de aplicabilidad.

La trampa homologada en campo deberá estar marcada con los distintivos y precintos oficiales (según lo dispuesto en la normativa autonómica) que permitan identificar al usuario responsable de su instalación. Además, deberán ser retiradas del medio natural durante los periodos del año en que no estuvieran vigentes las correspondientes autorizaciones administrativas.

Se recomienda la colocación de cartelería informativa en el acceso de la trampa para prevenir y evitar cualquier posible accidente de personas que puedan acercarse a ellas por curiosidad, especialmente, niños.

ANEXO V

*Contenido del libro de registro de colocación de material de captura*

Por cada elemento de captura se deberán anotar los datos siguientes:

1. Número de identificación de la persona habilitada.

2. Fecha y hora de colocación.

3. Número de identificación del elemento de captura.

4. Término municipal, tipo de espacio cinegético (número de coto, si procede), y coordenadas UTM (conforme al uso establecido por la Conselleria competente en materia de caza).

5. Tipo de trampa.

6. Cebo utilizado, y fecha y hora de la primera revisión.

7. Fechas y horas de las revisiones.

8. Situación de la trampa en cada revisión (disparada sin captura/cebo desaparecido sin captura/captura).

9. En su caso, especie capturada, parte del cuerpo que ha sido enganchada, destino de la especie capturada y método de sacrificio.

ANEXO VI

*Contenido mínimo del temario para la formación teórico-práctica*

*de habilitación para la realización de control de predadores*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Grupo* | *Materias* | *Horas lectivas* |
| Legislación y normativa | Directivas y disposiciones de interés y contenidos destacables: Excepción. Necesidad de homologación de métodos. Complementariedad con otras modalidades de control de armas de fuego. Selectividad. Bienestar animal. Seguridad en el manejo. Necesidad de acreditación personal y formación | 3 |
| Ecología de la predación y aspectos de interés | Tipos de predadores. Interacción predador-predador y predador-presa. Necesidad y utilidad del control de la predación o de predadores por razones sanitarias. Efecto fuente y sumidero. Aspectos o medidas a tener en cuenta en el control de la predación. Aspectos sociales o de compatibilización otros intereses | 3 |
| Especies predadoras objetivo y no objetivo | Biología. Hábitat. Distribución. Identificación de su presencia. Estimación de abundancia. Fototrampeo. Planificación del control. El control del zorro. Control de urracas. Otros controles | 4 |
| Material de captura y auxiliar | Métodos de captura homologados. Identificación de trampas. Instalación, manejo y revisión. Cebos. Atrayentes. Material auxiliar: armas, GPS, fichas de captura, gestión de la documentación generada | 18 |
| Manipulación de animales capturados | Aproximación al animal capturado. Técnicas de inmovilización eficiente y segura. Sacrificio con métodos no crueles de la especie objetivo. Eliminación de restos y tomas de muestras. Indicadores del estado de salud de un animal capturado. Liberación de especies no objetivo sin lesiones aparentes. Protocolos de actuación ante la captura de especies no objetivo | 4 |
| Prevención de riesgos | Conocimiento de los riesgos asociados a la actividad. Precauciones sanitarias | 2 |
| Prevención de incendios forestales | Normativa autonómica en materia de prevención de incendios forestales y de aplicación a las tareas propias del control de predadores | 1 |
| Optativas o ampliación materias anteriores | A propuesta de cada centro | 5 |
|  | MÍNIMO TOTAL | 40 |

--------------------

1   El primer párrafo del artículo 13 se modifica por el artículo 115 de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html), de simplificación administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024).

2   El artículo 14 se modifica por el artículo 115 de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).

3   El artículo 15 se modifica por el artículo 115 de la[**Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html).

4   Se incluye la caja-trampa para jabalí en la relación de los métodos de captura por la[**Resolución de 10 de agosto de 2022, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/res/2022/08/10/(1)/), por la que se incluye la caja-trampa para jabalí en la relación de los métodos de captura homologados en el ámbito de la Comunitat Valenciana, y se modifica el Libro de registro de colocación de elementos de captura de predadores recogido en el anexo IV de la Resolución de 20 de enero de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambienta. (DOGV núm. 9409 de 22.08.2022).

5   Se incluye la Jaula-trampa modular para jabalí de accionamiento remoto en la relación de los métodos de captura por la[**Resolución de 25 de abril de 2023, del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/res/2023/04/25/(2)/), por la que se incluye la jaula-trampa modular para jabalí de accionamiento remoto en la relación de métodos de captura homologados en el ámbito de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9590 de 08.05.2023).

6   Se incluye la trampa tipo Pig Brig para jabalí en la relación de los métodos de captura por la[**Resolución de 17 de julio de 2023, del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/res/2023/07/17/(1)/), por la que se incluye la trampa tipo «Pig Brig» para jabalí en la relación de métodos de captura homologados en el ámbito de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 9654 de 03.08.2023).

7   Método de captura añadido por la[**Resolución de 10 de agosto de 2022, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/res/2022/08/10/(1)/).

8   Método de captura añadido por la[**Resolución de 25 de abril de 2023, del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/res/2023/04/25/(2)/).

9   Método de captura añadido por la[**Resolución de 17 de julio de 2023, del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/res/2023/07/17/(1)/).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI