Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7909, del 03-11-2016 (2016/8615)

RESOLUCIÓ de 21 d'octubre de 2016, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7909

Data del DOGV
:   03-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8615

CVE


Data del document
:   21-10-2016

Organisme emissor
:   Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 d'octubre de 2016, de la directora general de Justícia, per la qual es resol inscriure els nous Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats. [2016/8615]  
Vist l'expedient de modificació estatutària, instruït a instàncies del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, inscrit amb el número 8 de la Secció Segona del Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, en el qual se sol·licita la inscripció dels nous Estatuts en aquest registre, atenent als següents  
  
Fets  
  
Primer  
El secretari tècnic de l'esmentada corporació va presentar, en data 9 de setembre de 2015, una sol·licitud d'inscripció en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana dels nous Estatuts d'aquest en compliment del que preveu la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Segon  
Els actuals Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats van ser aprovats mitjançant una resolució, de 27 d'octubre de 2014, del director general de Justícia de la Conselleria de Governació i Justícia (DOCV 7398, 07.11.2014).  
  
Tercer  
El nou text estatutari va ser aprovat pel Ple del Consell Valencià d'Advocats, en la seua sessió del 7 de setembre de 2015, segons la certificació expedida el 8 de setembre de 2015, per la secretària, amb el vistiplau del president.  
  
Quart  
El text final dels nous Estatuts, la inscripció dels quals se sol·licita, figura com a annex de la present resolució, i, doncs, es considera reproduït ací.  
  
Fonaments de dret  
  
Primer  
Revisats els nous estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, aquests respecten totes les determinacions exigides per l'article 10 de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
  
Segon  
Els nous Estatuts han sigut aprovats amb els requisits i formalitats establerts en aquest article i en els mateixos Estatuts del Consell.  
  
Tercer  
L'expedient ha sigut tramitat pel Servei d'Entitats Jurídiques, adscrit a la Direcció General de Justícia de la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, competent perquè així ho disposa l'article 6.1 de l'esmentada Llei 6/1997, tenint en compte allò que s'ha establit per la disposició final del Decret 4/2002, de 8 de gener, en virtut de les atribucions que té conferides pel Decret 103/2015, de 7 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, i pel Decret 154/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques.  
  
Vists l'article 36 de la Constitució i l'article 49.1.22a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana; la Llei 2/1974, de 13 de febrer, de Col·legis Professionals, amb les seues modificacions posteriors, en els seus preceptes bàsics; la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana; el Decret 4/2002, de 8 de gener, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament d'esta última; i la resta de disposicions complementàries de pertinent aplicació, es dicta la següent  
  
Resolució  
1. Inscriure els nous Estatuts del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el Registre de Col·legis Professionals i de Consells Valencians Professionals de la Comunitat Valenciana.  
2. Publicar la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra la present resolució, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar, potestativament, un recurs de reposició davant d'aquest òrgan que ha dictat l'acte, en el termini d'un mes comptat des de l'endemà de la notificació, o bé, un recurs contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la seua notificació. Tot això de conformitat amb el que estableixen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques, i els articles 10, 14, i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa, sense perjudici que s'utilitze qualsevol altra via que es considere oportuna.  
  
  
València, 21 d'octubre de 2016.- La directora general de Justícia: Maria Àngels Garcia Vidal.  
  
  
Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats  
  
Preàmbul  
La Generalitat té competència exclusiva en matèria de col·legis professionals i professions titulades (art. 49.22 de la Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, de l'Estatut d'Autonomia de la Generalitat). La regulació dels col·legis professionals va ser realitzada per la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, desenvolupada pel Decret 4/2002, de 8 de gener.  
L'Estatut General de l'Advocacia Espanyola aprovat pel Reial Decret 658/2001, de 22 de juny, reconeix les competències autonòmiques en matèria de col·legis professionals. La disposició final primera del Reial Decret diu que «el que disposa l'Estatut s'entendrà sense perjudici del que sobre aquesta matèria, d'acord amb la constitució, la legislació estatal i els estatuts d'autonomia, dispose la legislació autonòmica».  
L'Estatut General de l'Advocacia Espanyola es refereix als consells de col·legis d'advocats de les comunitats autònomes en els seus articles 65 i 66.  
La Llei 6/1997 i el Decret 4/2002, de la Comunitat Valenciana, regulen en els seus articles els consells professionals de la Comunitat Valenciana.  
De conformitat amb aquesta normativa, s'ha procedit a la modificació de l'Estatut del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
  
  
TÍTOL I  
Del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats  
  
CAPÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Naturalesa jurídica  
El Consell Valencià de Col·legis d'Advocats és una corporació de dret públic amb personalitat jurídica pròpia i plena capacitat d'obrar per al compliment dels seus fins, constituït a l'empara de la Llei 6/1997, de 4 de desembre, de la Generalitat, de Consells i Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.  
L'estructura interna i el funcionament del Consell hauran de ser democràtics.  
  
Article 2. Integrants  
En el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats s'integren els col·legis d'advocats de València, Alacant, Castelló, Alzira, Alcoi, Elx, Orihuela i Sueca, actualment existents a la Comunitat Valenciana i els que pogueren constituir-se en el futur.  
  
Article 3. Representació i coordinació  
1. El Consell Valencià de Col·legis d'Advocats és l'òrgan representatiu i coordinador dels col·legis d'advocats existents a la Comunitat Valenciana.  
2. Són llengües oficials del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats el castellà i el valencià.  
  
Article 4. Seu del consell  
La seu del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats estarà a València, a la Glorieta General Tovar, Palau de Justícia, sense perjudici de poder celebrar les seues reunions en qualsevol altra localitat d'aquesta comunitat. Per acord del Ple del Consell podrà designar-se una altra seu, sense necessitat de modificar aquest Estatut.  
  
Article 5. Relacions amb el Consell General de l'Advocacia Espanyola  
La representació del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el Consell General de l'Advocacia Espanyola s'articularà d'acord amb les normes i estatuts d'aquest últim, sense perjudici de l'exclusiva competència del Consell Valencià en les matèries objecte d'aquest Estatut.  
  
  
CAPÍTOL II  
Fins i funcions del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats  
  
Article 6. Fins  
Són fins del Consell Valencià:  
a) La coordinació i el foment de les relacions entre els Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'autonomia i competència de cada un d'ells.  
b) La representació de l'advocacia valenciana en qüestions d'àmbit autonòmic i en les que aquest Estatut o els col·legis li atorguen, tot això sense perjudici de les competències particulars de cada col·legi.  
c) La representació dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana davant de totes les institucions i administracions, i en particular davant de la Generalitat i davant de l'Administració de Justícia, en quantes relacions, consultes, col·laboracions i gestions siguen necessàries, a fi de facilitar la mútua col·laboració i enteniment per a la millor satisfacció dels interessos socials i professionals la defensa dels quals tenen encomanada.  
d) Vetlar pel compliment de les normes deontològiques i ètiques i defensar el prestigi de la professió d'advocat.  
e) La protecció de la independència de l'advocacia enfront de qualsevol ingerència tendent a restringir-la o menyscabar-la.  
f) La protecció dels interessos dels consumidors i usuaris dels serveis prestats pels seus col·legiats en aquelles qüestions que no siguen competència exclusiva dels col·legis d'advocats en la instància que es tracte.  
  
Article 7. Funcions  
Corresponen al Consell Valencià les funcions següents:  
1) Elaborar, aprovar i modificar el seu propi Estatut i els seus reglaments de règim interior.  
2) Resoldre en via administrativa els recursos que s'interposen contra els actes i acords dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana i els de reposició que s'interposen contra el mateix Consell.  
  
3) Conéixer i resoldre els expedients disciplinaris que s'instruïsquen contra membres de les juntes de govern dels Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana i del mateix Consell Valencià.  
4) Aprovar els seus pressuposts i regular i fixar equitativament la participació dels col·legis en les despeses del Consell.  
5) Informar sobre els projectes de lleis que es presenten a les Corts Valencianes i els projectes de normes del Consell que es referisquen o afecten els col·legis d'advocats o a l'exercici de l'advocacia.  
6) Informar amb caràcter preceptiu sobre els projectes de fusió, absorció, segregació, canvi de denominació i dissolució dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana, excepte aquells casos en què ho impose directament la llei.  
7) Dins de la seua competència, fomentar, crear i organitzar institucions, serveis i activitats que tinguen per objecte la promoció cultural, l'assistència social i sanitària, la cooperació i el mutualisme, el foment de l'ocupació i altres actuacions pertinents.  
8) Homologar les escoles de pràctica jurídica radicades en l'àmbit d'aquesta Comunitat, d'acord amb els criteris que establisca el mateix Consell, i supervisar i comprovar la correcta activitat d'aquestes.  
9) L'elaboració d'una memòria anual de conformitat amb la Llei Estatal de Col·legis Professionals.  
10) Establir relacions de col·laboració i subscriure convenis de cooperació amb les administracions públiques i amb altres corporacions i entitats públiques i privades que afecten la professió de l'advocacia.  
11)   
Conéixer i dirimir els conflictes que puguen suscitar-se entre els col·legis d'advocats valencians, sense perjudici d'ulteriors recursos contenciosos administratius.  
12) Elaborar les normes deontològiques comunes a la professió de l'advocacia i vetlar pel seu compliment, sense perjudici de les competències de cada col·legi.  
13) Coordinar i, en la mesura que es puga, unificar, els criteris orientatius d'honoraris elaborats pels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana només als efectes de la taxació de costes i de la jura de comptes dels advocats.  
14) Adoptar les mesures necessàries perquè els col·legis complisquen les resolucions del mateix Consell Valencià dictades en matèries de la seua competència.  
15) Procurar la igualtat de l'exercici professional per a tots els advocats col·legiats, dins de l'àmbit autonòmic, evitant qualsevol actuació contrària a aquest principi.  
16) Facilitar l'exercici professional de l'advocacia dins de l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
17) Fomentar la formació professional, programant i desenvolupant a aquest efecte les activitats necessàries.  
18) Editar publicacions i treballs de caràcter jurídic i especialment sobre la legislació de la Comunitat Valenciana i jurisprudència dels seus tribunals.  
19) Perseguir i denunciar l'intrusisme professional en l'àmbit territorial.  
20) Convocar i celebrar jornades, reunions i congressos relacionats amb el dret comú, amb el dret valencià i amb l'exercici professional de l'advocacia.  
21) Fomentar la publicitat institucional de l'advocacia en l'àmbit territorial, i també regular la publicitat personal dels advocats, que en tot cas haurà de respectar les normes deontològiques de la professió.  
22) Adoptar les mesures oportunes per a completar provisionalment les juntes de govern dels col·legis quan es produïsquen les vacants de la mitat o més dels càrrecs d'aquelles. La Junta provisional així constituïda exercirà les seues funcions fins que prenguen possessió els designats en virtut d'elecció.  
23) Conéixer les reclamacions sobre el compliment de les condicions exigides en les lleis i en els estatuts respectius per a la presentació i proclamació de candidats per als càrrecs de les juntes de govern dels col·legis.  
24) Realitzar totes les activitats que es consideren d'interés per a la professió de l'advocacia.  
25) Triar representants de l'advocacia per a participar en els consells i organismes consultius de la Comunitat Valenciana, quan siga requerit per a això o estiga així establert.  
26) Portar un registre de sancions que afecten els advocats incorporats als col·legis de la Comunitat Valenciana.  
27) L'establiment de la finestreta única referida en la Llei Estatal de Col·legis Professionals.  
28) Designar els representants de l'advocacia en la Sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia, i en els altres òrgans de l'administració de justícia o del Consell General del Poder Judicial, d'àmbit autonòmic, quan així estiga establert.  
29) Rebre comunicació de les modificacions estatutàries i la composició dels òrgans de govern dels col·legis d'advocats integrats en el Consell, resolent aquelles qüestions que puguen suscitar conflictes.  
  
30) Crear, regular i atorgar distincions per a premiar els mèrits contrets al servei de l'advocacia o en el seu exercici.  
31) Les que redunden en benefici de la protecció dels interessos dels consumidors i usuaris dels serveis dels seus col·legiats.  
  
  
CAPÍTOL III  
Òrgans de govern: Ple del Consell i Comissió Permanent  
  
Article 8. Òrgans de govern  
1. El Consell Valencià de Col·legis d'Advocats estarà regit pel Ple del Consell i la Comissió Permanent.  
2. La composició d'aquests òrgans respectarà el principi de proporcionalitat, en funció del nombre de col·legiats residents de cada col·legi integrant.  
  
  
Secció primera  
Del Ple del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats  
  
Article 9. Proporcionalitat en la composició del Ple  
El Ple és l'òrgan de màxima direcció del Consell i els seus membres seran triats pels col·legis d'advocats d'acord amb els següents criteris de proporcionalitat:  
a) Fins a 1.000 col·legiats, dos representants: el degà i un més.  
b) De 1.001 a 2.000 col·legiats, tres representants: el degà i dos més.  
c) Més de 2.001 a 4.500 col·legiats, quatre representants: el degà i tres més.  
d) Més de 4.501 col·legiats, sis representants: el degà i cinc més.  
  
e) Un representant triat pels degans dels col·legis que no arriben a 1.001 col·legiats, l'elecció del qual serà per un termini de dos anys.  
  
Article 10. Composició del Ple  
1. El Ple del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats estarà compost per vint-i-quatre membres:  
a) Huit d'ells seran els que ostenten la condició de degà de cada un dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana. En el cas que el lloc de degà estiguera vacant, la Junta de Govern podrà designar un membre de la seua junta perquè intervinga en qualitat de degà.  
  
b) Setze membres més amb la pertinença següent: cinc membres de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de València, tres membres de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Alacant, dos membres de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Castelló, un membre de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Alzira, un membre de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Alcoi, un membre de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, un membre de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Orihuela, un membre de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Sueca, i un membre més triat pels degans dels cinc col·legis no provincials, i que siga membre d'alguna de les seues cinc juntes de govern. Excepte aquest últim, la resta de membres seran designats per elecció directa i secreta de les respectives juntes de govern d'entre els que formen part «o hagen format part» d'aquestes.  
  
Per a l'elecció del membre a designar pels cinc degans dels col·legis no provincials, aquests es constituiran en cos electoral en el dia, hora i en la seu que corresponga per ordre alfabètic, començant la primera reunió en el Col·legi d'Alcoi. Fins a quaranta-cinc hores abans de la reunió, la Secretaria del Consell i la de cada col·legi rebrà les candidatures que es presenten, que seran exposades pels degans en la reunió convocada. Posteriorment es procedirà a l'elecció mitjançant votació directa i secreta dels degans, i resultarà elegit el candidat que obtinguera a favor seu nombre més gran de vots. En cas d'empat, resultarà triat el candidat de major antiguitat en el seu col·legi. Actuarà com a president el degà que ho siga del lloc en què es duga a terme l'elecció i com a secretari el degà de menor edat dels concurrents, i s'alçarà acta de allò que s'ha fet i del resultat que hi ha hagut. S'expedirà certificació de l'acta per a la seua remissió al Consell. Si el candidat triat tinguera un mandat de pertinença a la junta inferior als dos anys, cessarà com a conseller en finalitzar com a membre de la junta, si no, als dos anys de la seua elecció.  
  
  
c) Així mateix tindrà dret a assistir el president de la Federació de Joves Advocats de la Comunitat Valenciana, amb veu però sense vot.  
  
2. Tots els consellers tindran una medalla i carnet que acredite llur condició.  
  
Article 11. Requisits per a ser elegible  
1. No podran formar part del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats:  
a) Els col·legiats que hagen sigut condemnats per sentència ferma, que comporte la inhabilitació o suspensió per a càrrecs públics, mentres aquestes subsistisquen.  
b) Els col·legiats als que s'haja imposat sanció disciplinària per falta greu o molt greu, mentres no haja sigut cancel·lada.  
c) Per a poder ser designat conseller haurà de ser col·legiat exercent i resident a la Comunitat Valenciana, amb domicili professional en el territori d'un col·legi integrat en el Consell Valencià.  
  
Article 12. Causes de cessament  
1. Els membres del Consell Valencià cessaran per les causes següents:  
a) Incompliment sobrevingut dels requisits estatutaris per a exercir el càrrec.  
b) Renúncia de l'interessat.  
c) Falta d'assistència injustificada a tres sessions consecutives o cinc alternes en el terme d'un any.  
d) La pèrdua de la condició de membre del Col·legi.  
e) Els que exercisquen el càrrec de degà, amb la finalització del seu mandat, a excepció del que estableix l'article 19.3 d'aquest Estatut.  
f) La resta de consellers, quan ho decidisca aquesta Junta de Govern. El cessament efectiu es produirà en el moment en què es comunique al Consell la nova designació que efectua la Junta de Govern del Col·legi.  
  
2. En els supòsits a) i c) de l'apartat anterior, serà necessari un procediment escrit contradictori amb audiència a l'interessat.  
3. En qualsevol dels supòsits anteriors, es procedirà a l'elecció del nou conseller en la forma establerta en els articles anteriors.  
  
Article 13. Funcions del Ple  
Són funcions del Ple:  
a) L'aprovació dels pressuposts d'ingressos i despeses, i també la liquidació del pressupost de l'any anterior.  
b) L'aprovació de les quotes que els col·legis han d'aportar al Consell.  
c) La modificació del present Estatut.  
d) L'exercici de la potestat disciplinària en relació amb les faltes comeses pels membres de les juntes de govern dels col·legis i els membres del mateix Consell.  
e) Aprovar els reglaments de règim interior per al desplegament i aplicació d'aquest Estatut.  
f) L'aprovació de reglaments relatius a les normes deontològiques, a l'assistència jurídica gratuïta, a la publicitat dels advocats, a les normes orientatives dels honoraris professionals, i tots aquells que es referisquen a la regulació de l'exercici de la professió en els aspectes d'interés comú per a tots els Col·legis d'Advocats de la Comunitat Valenciana.  
  
g) La resolució dels recursos interposats contra els acords emanats dels òrgans competents dels Col·legis, inclosos els relatius a la potestat disciplinària, sense perjudici de la Delegació de facultats a favor de la Comissió de Deontologia i Recursos per a la resolució dels recursos disciplinaris.  
h) Organitzar, reglamentar, dirigir i inspeccionar tots els serveis, oficines i la resta de dependències del Consell.  
i) Contractar, nomenar, dirigir, inspeccionar, controlar i separar els empleats, gerents, coordinadors, personal tècnic, mà d'obra i la resta d'auxiliars, assignant les retribucions que considere convenients, determinant les seues competències respectives i facultats i les condicions del seu treball.  
j) Administrar, amb les més àmplies facultats; comprar i vendre (al comptat o a terminis), permutar, arrendar, traspassar, i en general realitzar qualsevol acte d'alienació o disposició sobre mercaderies, béns mobles i immobles, drets, crèdits i títols públics o privats; hipotecar béns o drets, realitzar posposicions i cancel·lar hipoteques, condicions resolutòries o altres garanties reals; obtindre crèdits i préstecs i cancel·lar-los, donant garantia real o personal, de qualsevol entitat bancària, fins i tot del Banc d'Espanya, caixes d'estalvis i altres entitats oficials o particulars; concedir préstecs i crèdits a tercers; subscriure contractes d'arrendament financer, lísing, facturatge i semblants; i, en general, celebrar o renovar qualsevol classe de contractes en nom del Consell, i també formalitzar públicament o privadament qualsevol acte o negoci d'administració (ordinària o extraordinària), conservació, disposició o de rigorós domini sobre béns o drets de qualsevol classe.  
  
k) Obrir comptes corrents, comptes de crèdit i llibretes d'estalvis; retirar i transferir fons, constituir depòsits bancaris, concertar avals ?fins i tot en favor de terceres persones-, portar i seguir la correspondència bancària, donant conformitat a saldos i extractes o oposant inconvenients i formulant reclamacions quan s'estime procedent i en general, realitzar en la banca oficial o privada qualsevol classe d'operacions pròpies d'ella i del moviment de valors, fons de banc i la resta d'establiments de crèdit.  
l) Adquirir, negociar, transmetre o pignorar títols valors, accions o participacions socials, es cotitzen o no en borsa, i formalitzar en aquesta quantes operacions estiguen legalment autoritzades.  
m) Alliberar, acceptar, avalar, endossar, intervenir, negociar, descomptar i protestar per falta d'acceptació o de pagament, lletres de canvi (comercials o financeres), xecs bancaris, pagarés o qualsevol altre document de gir mercantil.  
n) Reclamar, pagar i cobrar, les quantitats que es deguen al Consell, per particulars o organismes públics o privats, amb plenes facultats per a realitzar cobraments, admetre pagaments parcials, firmar actes de lliurament, conferir ajornaments, i renovar les obligacions, amb novació o sense, podent firmar rebuts, liquidacions o cancel·lacions.  
o) Participar en societats civils o mercantils, associacions o fundacions, subscrivint títols, participacions o accions, desembossant el seu import mitjançant l'aportació de qualssevol béns o drets, assistint a les Juntes Generals, acceptant i exercint llocs en l'òrgan d'administració i representació, i amb facultats plenes per a exercitar tots els drets i complir totes les obligacions com a soci o participe inclús en cas de dissolució i liquidació, acceptant i rebent la part del patrimoni comú que s'adjudique al Consell en aquest cas.  
  
p) Promoure, sostindre, desistir i transigir qualsevol classe d'accions civils, criminals, administratives, laborals, contenciós administratives, davant de jutjats, tribunals i autoritats de qualsevol classe, fur i jurisdiccions, conferint a aquest efecte els oportuns poders.  
q) Atorgar i revocar en nom del Consell poders de totes classes.  
  
  
Article 14. Funcionament del Ple del Consell  
1. El Ple del Consell Valencià es reunirà en sessió ordinària una vegada al trimestre. En sessió extraordinària, quan ho acorde el president del Consell o ho sol·liciten almenys huit consellers. En la reunió ordinària del primer trimestre de l'any s'aprovarà la liquidació del pressupost de l'any anterior. En la de l'últim trimestre, s'aprovaran els pressuposts d'ingressos i despeses.  
2. La convocatòria es realitzarà amb almenys set dies d'antelació, i caldrà que hi conste l'ordre del dia i el lloc i la data de la celebració, tant en primera com en segona convocatòria, per mitjà d'un escrit adreçat a tots els membres del Ple.  
  
Article 15. Reunions del Ple del Consell  
1. La vàlida constitució del Ple requerirà l'assistència de la meitat més un dels seus membres presents o representats, però quedarà constituït vàlidament en segona convocatòria siga el que siga el nombre d'assistents i sempre que estiga presents la majoria dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana.  
2. El Ple del Consell adoptarà els seus acords per majoria de tres cinquens dels vots i s'exigirà, a més, que voten favorablement almenys cinc degans. Excepte en el cas de modificació del present Estatut, en el qual s'exigirà una majoria de tres quarts dels vots i el vot almenys de cinc degans.  
3. El vot es pot delegar en un altre conseller. La delegació es realitzarà per escrit i per a una sessió concreta.  
  
  
Secció segona  
De la Comissió Permanent  
  
Article 16. La Comissió Permanent  
La Comissió Permanent estarà composta pels membres següents:  
  
a) El president del Consell Valencià.  
b) El secretari.  
c) El tresorer.  
d) Els vocals.  
Aquests càrrecs s'exerciran també en el Ple.  
  
A excepció dels càrrecs de president i secretari, que podran no ser-ho, els altres membres de la Comissió Permanent hauran de ser a més, durant l'exercici del seu càrrec, degans en qualsevol dels col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 17. Funcions de la Comissió Permanent  
Són funcions de la Comissió Permanent:  
a) L'administració, gestió i direcció ordinària del Consell.  
b) L'elaboració i remissió al ple en l'últim trimestre de l'exercici anterior del pressupost d'ingressos i despeses del Consell.  
c) L'elaboració i remissió al ple de la liquidació del pressupost de l'exercici anterior en el primer trimestre de l'any següent.  
d) Totes aquelles altres competències del Consell Valencià que li siguen atribuïdes pel Ple del Consell.  
  
Article 18. Funcionament de la Comissió Permanent  
La Comissió Permanent es reunirà quan el president el convoque o ho sol·liciten dos dels seus integrants.  
La convocatòria es cursarà amb almenys tres dies d'antelació, per escrit i amb l'ordre del dia corresponent. No obstant això, la Comissió Permanent quedarà vàlidament constituïda, inclús sense prèvia convocatòria, quan es troben reunits tots els seus membres i així s'acorde per unanimitat.  
Els acords de la Comissió Permanent s'adoptaran per majoria simple. Tots els membres tindran un sol vot, i els empats es dirimiran amb el vot de qualitat del president.  
  
  
Secció tercera  
Elecció dels càrrecs i tractament  
  
Article 19. Elecció dels càrrecs  
1. El procés electoral per a la designació dels càrrecs de president, secretari i tresorer del Consell serà el de votació directa i secreta dels membres del Ple del Consell constituïts en cos electoral, a raó d'un vot per cada membre. En cas d'empat, se celebrarà una nova votació, en la qual només seran elegibles els que hagen obtingut el mateix nombre de vots. En cas d'igualtat després d'aquesta segona votació, resultarà triat el candidat de major antiguitat en el Col·legi de què es tracte d'entre els més votats.  
2. Les eleccions es convocaran per a ser celebrades en el ple del segon trimestre de cada dos anys, convocatòria la d'aquest ple que s'haurà de realitzar amb almenys trenta dies d'antelació i els consellers que aspiren als distints càrrecs hauran de presentar la seua candidatura en la seu del Consell fins a 10 dies abans de l'assenyalat per a la celebració del ple. Una vegada haja passat el segon trimestre, qualsevol conseller pot instar la convocatòria d'eleccions, que se celebraran per convocatòria del president o dos consellers, conformement amb l'article 15, amb almenys 3 dies d'antelació.  
3. Tots els càrrecs del Consell es triaran per un període de dos anys. En el cas que el càrrec electe cesse com a membre del Consell, a excepció del president, que mantindrà el seu càrrec fins a l'acabament del període esmentat, el Ple decidirà si es convoquen eleccions per a triar una persona pel temps restant, o no es designa a ningú, i llavors actuarà el sistema de suplències establert en la secció quarta.  
  
Article 20. Tractament  
El president del Consell amb el caràcter de degà de l'Advocacia de la Comunitat Valenciana, tindrà tractament d'excel·lentíssim senyor i condició honorífica equivalent a la de president del Tribunal Superior de Justícia d'aquesta Comunitat. I els consellers, el tractament d'il·lustríssims i la de magistrats d'aquest tribunal, llevat que es designen ja amb tractament superior. Aquests tractaments es mantindran amb caràcter vitalici.  
  
  
Secció quarta  
Atribucions dels membres del Consell  
  
Article 21. Atribucions del president del Consell  
1. El president ostenta la representació del Consell en totes les seues relacions amb les administracions públiques, tant fora com dins de la Comunitat Valenciana, i li correspondrà promoure i coordinar les tasques encaminades al millor compliment dels fins del Consell.  
2. Sense perjudici de tot això, tindrà les facultats següents:  
a) Convocar, presidir i dirigir les reunions del ple del Consell, i de la Comissió Permanent, concedint i retirant l'ús de la paraula, i utilitzant el vot de qualitat quan procedisca.  
b) Firmar tots els documents públics i privats que siguen necessaris en representació del Consell, i també les actes de les seues reunions.  
c) Executar els acords que adopte el Consell en l'àmbit de la seua competència.  
d) Visar els pagaments, documents i certificacions que expedisquen el secretari i el tresorer.  
  
Article 22. Atribucions del vicepresident del Consell  
Els membres de la Permanent, per ordre d'antiguitat en l'exercici de la professió d'advocat, supliran per ordre al president en els casos d'absència, malaltia o vacant, tenint en aquests casos les mateixes facultats que el president.  
  
Article 23. Atribucions del secretari del Consell  
1. El secretari tindrà les comeses següents:  
a) Redactar i firmar citacions per a tots els actes del Consell, segons instruccions del president.  
b) Rebre els escrits i correspondència, i donar-ne compte a qui pertoque, i també firmar els escrits que no siguen competència del president.  
c) Autoritzar amb la seua firma, amb el vistiplau del president, les certificacions i la resta de documents, i també les actes del Consell.  
d) Informar al president i a la Comissió Permanent de totes les qüestions d'interés i proposar les mesures que estime convenients.  
e) Custodiar els arxius relacionats amb el Consell durant tot el temps en què poguera ser susceptible d'utilització d'acord amb la legislació vigent en qualsevol dels seus àmbits; això a banda, conservarà sense termini limitat en el temps les actes del ple i comissions del Consell, i també qualsevol altre arxiu que, per raons històriques o estadístiques per a l'advocacia valenciana, el secretari decidisca conservar.  
f) Donar compte dels expedients en curs, en els quals actuarà com a secretari amb l'instructor que designe el Consell.  
g) Exercir la direcció del personal administratiu del Consell.  
h) Portar el llibre registre de sancions dels col·legiats i recursos.  
2. El vocal suplirà el secretari en cas d'absència, malaltia o vacant.  
  
  
Article 24. Atribucions del tresorer del Consell  
1. El tresorer tindrà les funcions següents:  
a) Arreplegar i custodiar els fons del Consell.  
b) Pagar els lliuraments.  
c) Confeccionar anualment el pressupost, balanç i comptes de l'exercici econòmic del Consell.  
d) Mantenir els llibres necessaris d'ingressos i despeses del Consell.  
  
2. El vocal suplirà el tresorer en cas d'absència, malaltia o vacant.  
  
  
  
Secció cinquena  
Comissions  
  
Article 25. Comissions ordinàries  
1. El Ple determinarà les comissions ordinàries en què haja de quedar organitzat el funcionament del Consell, però necessàriament es constituiran les comissions següents:  
a) Relacions institucionals.  
b) Formació.  
c) Deontologia i recursos.  
d) Honoraris.  
e) Torn d'ofici i assistència jurídica gratuïta.  
2. I sense perjudici d'això, el Ple podrà acordar la constitució de les comissions, subcomissions i ponències especials que en cada cas estime convenient.  
3. Les funcions de les comissions seran les que els siguen delegades pel Ple, i en els supòsits en què per raons d'urgència hagen d'adoptar acords d'execució immediata n'hauran de donar compte immediatament a la Comissió Permanent per a la seua ratificació.  
4. Únicament la Comissió de Deontologia i Recursos, a fi de tramitar àgilment i eficaçment els recursos que es formulen davant del Consell, i resoldre complint els terminis establerts per a això, té en virtut del present estatut plena facultat per a resoldre els recursos que determine el Ple, amb l'única obligació d'informar després el mateix en la sessió immediata que se celebre. No obstant la Comissió podrà elevar al Ple la resolució d'aquells recursos que estime convenients.  
  
  
Article 26. Adscripció a les comissions  
L'adscripció dels consellers a les distintes comissions, i també la seua composició, règim i funcions serà determinada pel Ple a proposta del president.  
S'estableix la possibilitat d'integració en les distintes comissions de col·legiats no consellers, a excepció de la Comissió de Deontologia i Recursos en què tots els seus membres hauran de tenir la condició de consellers.  
  
  
TÍTOL II  
De la col·legiació i del deure de comunicació  
  
Article 27. Col·legiació única i deure de comunicació  
1. Per a actuar professionalment en l'àmbit territorial de qualsevol altre col·legi d'advocats no podrà exigir-se als advocats pertanyents als col·legis d'advocats de la Comunitat Valenciana cap comunicació o cap habilitació ni el pagament de contraprestacions econòmiques diferents d'aquelles que s'exigisquen habitualment als col·legiats del col·legi on hagen d'intervenir per la prestació dels serveis de què siguen beneficiaris i que no es troben coberts per la quota col·legial.  
  
2. Cada advocat incorporat a qualsevol col·legi d'advocats de la Comunitat Valenciana podrà prestar els seus serveis professionals lliurement en tot el territori de l'estat, en la resta dels estats membres de la Unió Europea i en els altres països, d'acord amb la normativa vigent respecte d'això. Els advocats d'altres països podran fer-ho en l'àmbit territorial del present Consell d'acord amb la normativa vigent a aquest efecte.  
3. En les actuacions professionals que duga a terme en l'àmbit territorial d'un altre col·legi, l'advocat estarà subjecte a les normes d'actuació, deontologia i règim disciplinari d'aquest. Aquest col·legi protegirà la seua llibertat i independència en la defensa i serà competent per a la tramitació i resolució dels expedients disciplinaris escaients, sense perjudici que l'eventual sanció produïsca efectes en tots els col·legis d'Espanya, per a la qual cosa es comunicarà al Consell General.  
  
4. La incorporació o comunicació d'actuació professional acredita l'advocat com a tal, sense que siga necessari cap designació o nomenament del Poder Judicial o de l'Administració pública.  
TÍTOL III  
Del Congrés de l'Advocacia Valenciana  
  
Article 28. Del Congrés de l'Advocacia Valenciana  
El Congrés de l'Advocacia Valenciana és la seua suprema instància consultiva i les seues conclusions tindran caràcter orientador per a tots els òrgans del Consell. Haurà de convocar-se almenys una vegada cada quatre anys.  
El Reglament del Congrés, que determinarà la forma de composició i funcionament del Congrés, l'aprovarà inicialment la Comissió Permanent, que l'enviarà a les juntes de govern de tots els col·legis perquè en termini de trenta dies puguen formular suggeriments o esmenes, i tot això s'elevarà al Ple del Consell que el debatrà i l'aprovarà definitivament.  
  
  
TÍTOL IV  
De la responsabilitat dels col·legiats  
  
CAPÍTOL I  
Amb caràcter general  
  
Article 29. Responsabilitat dels advocats  
1. Els advocats estan subjectes a responsabilitat disciplinària en el cas d'infracció dels seus deures professionals o deontològics.  
2. Les facultats disciplinàries de l'autoritat judicial sobre els advocats s'ajustaran al que disposen les lleis processals. Les sancions o correccions disciplinàries que imposen els tribunals a l'advocat es faran constar en l'expedient personal d'aquest sempre que es referisquen directament a normes deontològiques o de conducta que hagen d'observar en la seua actuació davant de l'Administració de justícia.  
3. Les sancions disciplinàries corporatives es faran constar en tot cas en l'expedient personal del col·legiat.  
  
Article 30. Extensió de la sanció i tipus de correcció  
1. S'estendrà a la sanció d'infracció de deures professionals o normes ètiques de conducta quan afecten la professió.  
2. Les correccions que podran aplicar-se són les següents:  
a) Amonestació privada.  
b) Advertència per escrit.  
c) Suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a dos anys.  
d) Expulsió del Col·legi.  
  
Article 31. Competència  
1. Competeixen al Consell Valencià de Col·legis d'Advocats les facultats disciplinàries en relació amb els membres de les juntes de govern dels col·legis.  
2. Les facultats disciplinàries en relació amb els membres del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats seran competència del Consell, en tot cas.  
  
  
CAPÍTOL II  
Infraccions i sancions  
  
Article 32. Classes d'infraccions  
Les infraccions que puguen comportar sanció disciplinària es classifiquen en molt greus, greus i lleus.  
  
Article 33. Infraccions molt greus  
Són infraccions molt greus:  
a) La infracció de les prohibicions establertes en l'article 21 o de les incompatibilitats contingudes en els articles 22 i 24 de l'Estatut General de l'Advocacia.  
b) La publicitat de serveis professionals amb incompliment dels requisits especificats en l'article 25 de l'Estatut General de l'Advocacia, i qualsevol altra infracció que en aquest Estatut tinguera la qualificació d'infracció molt greu.  
c) La comissió de delictes dolosos, en qualsevol grau de participació, com a conseqüència de l'exercici de la professió, i també els actes i omissions que constituïsquen ofensa greu a la dignitat de la professió, a les regles ètiques que la governen i als deures establerts en l'Estatut General de l'Advocacia.  
d) L'atemptat contra la dignitat o honor de les persones que constitueixen la Junta de Govern quan actuen en l'exercici de les seues funcions, i contra els companys en ocasió de l'exercici professional.  
e) L'embriaguesa o consum de drogues quan afecten greument l'exercici de la professió.  
f) La realització d'activitats, constitució d'associacions o pertinença a aquestes, quan tinguen com a fins o realitzen funcions que siguen pròpies i exclusives dels col·legis.  
g) La comissió d'una infracció greu, havent sigut sancionat per la comissió de dos infraccions més d'aquest caràcter i la responsabilitat de les quals no s'haja extingit conformement amb l'article 90 de l'Estatut General de l'Advocacia.  
h) L'intrusisme professional i el seu encobriment.  
i) La cooperació necessària de l'advocat amb l'empresa o persona a qui preste els seus serveis perquè s'apropien d'honoraris professionals abonats per tercers i que no li hagueren sigut prèviament satisfets, quan d'acord amb el que disposa l'article 44.2 de l'Estatut General de l'Advocacia els tals honoraris corresponguen a l'advocat.  
j) La condemna d'un col·legiat en sentència ferma a penes greus conformement amb l'article 33.2 del Codi Penal.  
k) El deliberat i persistent incompliment de les normes deontològiques essencials en l'exercici de l'advocacia.  
  
Article 34. Infraccions greus  
a) L'incompliment greu de les normes estatutàries o dels acords adoptats pels òrgans col·legials en l'àmbit de la seua competència, i també per l??incompliment reiterat de l'obligació d'atendre les càrregues col·legials establertes en l'article 34, paràgraf a) de l'Estatut General de l'Advocacia, llevat que constituïsca infracció de més gravetat.  
  
b) L'exercici professional en l'àmbit d'un altre col·legi sense l'oportuna comunicació de l'actuació professional, la qual cosa l'haurà de sancionar el col·legi en l'àmbit territorial del qual actue.  
c) La falta de respecte, per acció o omissió, als components de la Junta de Govern quan actuen en l'exercici de les seues funcions.  
d) Els actes de desconsideració manifesta cap als companys en l'exercici de l'activitat professional i la infracció del que disposa l'article 26 de l'Estatut General de l'Advocacia sobre vènia.  
e) La competència deslleial, quan així haja sigut declarada per l'òrgan competent, i la infracció del que disposa l'article 25 de l'Estatut General de l'Advocacia sobre publicitat, quan no constituïsca infracció molt greu.  
f) L'habitual i temerària impugnació de les minutes dels companys, i també la reiterada formulació de minutes d'honoraris que siguen declarats excessius o indeguts.  
g) Els actes i omissions descrits en els paràgrafs a), b), c) i d) de l'article anterior, quan no tingueren entitat suficient per a ser considerats com a molt greus.  
h) L'exercici professional en situació d'embriaguesa, o sota l'influx de drogues tòxiques.  
  
Article 35. Infraccions lleus  
a) La falta de respecte als membres de la Junta de Govern en l'exercici de les seues funcions, quan no constituïsca infracció molt greu o greu.  
b) La negligència en el compliment de les normes estatutàries.  
c) L'incompliment lleu dels deures que la professió imposa.  
d) Els actes enumerats en l'article anterior quan no tinguen entitat suficient per a ser considerats com a greus.  
  
Article 36. Sancions  
1. Les sancions que poden imposar-se per infraccions molt greus seran les següents:  
a) Per a les dels paràgrafs b), c), d), e), f), h) i i) de l'article 33, suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini superior a tres mesos sense excedir dos anys.  
b) Per a les dels paràgrafs a), j) i k) d'aquest article, expulsió del col·legi.  
2. Per infraccions greus podrà imposar-se la sanció de suspensió de l'exercici de l'advocacia per un termini no superior a tres mesos.  
3. Per infraccions lleus podran imposar-se les sancions d'amonestació privada o la d'advertència per escrit.  
  
Article 37. Procediment sancionador  
1. Les infraccions lleus, les sancionarà el Ple del Consell mitjançant expedient limitat a l'audiència o descàrrec de l'inculpat.  
2. Les infraccions greus i molt greus, les sancionarà el Ple del Consell, després de l'obertura de l'expedient disciplinari, tramitat d'acord amb el que disposa el reglament del procediment disciplinari.  
3. El Ple del Consell serà en tot cas l'òrgan competent per a resoldre podent correspondre les facultats instructores a altres que es creuen amb aquest fi.  
4. En tot cas els acords de suspensió per més de sis mesos o expulsió hauran de ser adoptats pel Ple del Consell mitjançant votació secreta i amb la conformitat de les dues terceres parts dels seus components. A aquesta sessió, estaran obligats a assistir-hi tots els components del Ple, de manera que qui sense causa justificada no concórrega cessarà com a membre del Ple i no podrà presentar-se com a candidat en l'elecció mitjançant la qual es cobrisca la seua vacant.  
  
Article 38. Caducitat del procediment  
Si no ha recaigut una resolució, després d'haver transcorregut sis mesos des de la iniciació de l'expedient disciplinari, tenint en compte les possibles interrupcions del seu còmput per causes imputables a l'interessat, es produirà la caducitat a què es refereix l'article 44.2 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.  
La declaració de caducitat d'ofici o a instància del mateix interessat no impedirà la incoació d'un nou expedient disciplinari en el cas que la falta comesa no haja prescrit.  
  
Article 39. Execució i comunicació al Consell General  
1. Les sancions disciplinàries s'executaran una vegada siguen fermes. Podran ser fetes públiques quan esdevinguen fermes.  
2. Totes les sancions tindran efectes en l'àmbit de tots els col·legis d'advocats d'Espanya, per la qual cosa el Consell preceptivament haurà de comunicar-les al Consell General de l'Advocacia, perquè aquest puga informar als col·legis.  
  
Article 40. Extinció de la responsabilitat  
1. La responsabilitat disciplinària dels col·legiats s'extingeix pel compliment de la sanció, la defunció del col·legiat, la prescripció de la falta i la prescripció de la sanció.  
2. La baixa en el col·legi no extingeix la responsabilitat disciplinària contreta durant el període d'alta, sinó que es conclourà el procediment disciplinari i la sanció quedarà en suspens per a ser complida si el col·legiat causara novament alta.  
  
Article 41. Prescripció de les faltes  
1. Les infraccions molt greus prescriuran al cap de tres anys, les greus als dos anys i les lleus als sis mesos.  
2. El termini de prescripció començarà a comptar-se des que la infracció s'haja comés.  
3. La prescripció s'interromprà per la notificació al col·legiat afectat de l'acord d'incoació d'informació prèvia a l'obertura d'expedient disciplinari, i es reprendrà el còmput del termini de prescripció si en els tres mesos següents no s'incoa cap expedient disciplinari o aquest roman paralitzat durant més de sis mesos, per causa no imputable al col·legiat inculpat.  
  
Article 42. Prescripció de les sancions  
1. Les sancions imposades per infraccions molt greus prescriuran al cap de tres anys; les imposades per infraccions greus, als dos anys; i les imposades per infraccions lleus, als sis mesos.  
2. El termini de prescripció de la sanció per falta d'execució d'aquesta començarà a comptar des de l'endemà del dia en què haja quedat ferm la resolució sancionadora.  
3. El termini de prescripció de la sanció, quan el sancionat trenque el seu compliment, començarà a comptar des de la data del trencament.  
  
  
  
  
Article 43. Cancel·lació de les sancions  
1. L'anotació de les sancions en l'expedient personal del col·legiat es cancel·larà quan hagen transcorregut els següents terminis, sense que el col·legiat haja incorregut en cap responsabilitat disciplinària nova: sis mesos en cas de sancions d'amonestació privada o advertència escrit; un any en cas de sanció de suspensió no superior a tres mesos; tres anys en cas de sanció de suspensió superior a tres mesos, i cinc anys en cas de sanció d'expulsió. El termini de caducitat es comptarà a partir de l'endemà del dia en què haguera quedat complida la sanció.  
  
2. La cancel·lació de l'anotació, una vegada complits aquests terminis, podrà fer-se d'ofici o a petició dels sancionats.  
  
  
CAPÍTOL III  
Responsabilitat civil i penal dels advocats  
  
Article 44. Àmbit  
1. Els advocats estan subjectes a responsabilitat penal pels delictes i faltes que cometen en l'exercici de la seua professió.  
2. Els advocats, en el seu exercici professional, estan subjectes a responsabilitat civil quan per dol o negligència danyen els interessos la defensa dels quals se'ls haja confiat, responsabilitat que serà exigible d'acord amb la legislació ordinària davant dels tribunals de Justícia; això no obstant podrà establir-se legalment el seu assegurament obligatori.  
  
  
TÍTOL V  
Del règim jurídic dels actes dels col·legis  
 i del Consell i de la seua impugnació  
  
Article 45. Subjecció al dret administratiu  
El Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, com a corporació de dret públic, està subjecte al dret administratiu, quan exercisca potestats públiques. La resta de la seua activitat es regeix pel dret privat.  
  
  
Article 46. Coneixement i resolució dels recursos d'alçada  
1. Els acords emanats dels òrgans competents dels col·legis subjectes al dret administratiu, els actes definitius i els de tràmit que produïsquen indefensió o determinen la impossibilitat de continuar el procediment, seran impugnables davant el Consell Valencià, amb caràcter previ a la via contenciosa administrativa, dins del termini d'un mes, comptat des de la seua adopció o, si és el cas, notificació als col·legiats o persones als quals afecte.  
2. El recurs serà presentat davant de la Junta de Govern del Col·legi l'òrgan del qual va dictar l'acord, que l'elevarà, amb els seus antecedents i l'informe que procedisca, al Consell Valencià dins dels quinze dies següents a la data de presentació. El Consell, després dels informes que estime pertinents, resoldrà el recurs en el termini màxim de tres mesos des de la recepció del recurs i els seus antecedents. El recurrent podrà acudir a la via contenciosa administrativa per desestimació, expressa o presumpta, del recurs pel transcurs dels tres mesos.  
  
Article 47. Executivitat dels acords recorreguts en alçada  
La interposició de recurs d'alçada davant del Consell autonòmic no suspén l'executivitat dels acords excepte en els casos següents:  
  
a) Quan es recórrega contra una sanció disciplinària.  
b) Quan a instància de part així ho acorde el Consell Valencià, perquè hi concorren circumstàncies que puguen causar danys difícilment reparables, o desproporcionats respecte a l'interés públic tutelat per l'acte.  
En el primer cas, la simple interposició del recurs suspendrà automàticament l'executivitat l'acte. La suspensió s'alçarà una vegada es resolga el recurs.  
  
Article 48. Recursos contra actes i resolucions del Consell  
1. Els actes dictats pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, en resolució de recursos interposats contra els acords dels col·legis d'advocats, esgoten la via administrativa, i poden ser impugnats davant l'ordre jurisdiccional contenciosa administrativa en els termes, amb els terminis i les condicions establertes en la Llei reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
2. A excepció del que disposa el següent punt d'aquest article, els actes dictats en única instància pel Consell Valencià seran potestativament recurribles en reposició, per qui hi tinga un interés legítim, davant del mateix Consell Valencià de Col·legis d'Advocats en el termini d'un mes. La resolució del recurs haurà de ser dictada i notificada en el mateix termini i contra aquesta resolució no podrà interposar-se un recurs de reposició nou.  
No podrà interposar-se cap recurs contenciós administratiu fins que no s'haja resolt expressament el recurs de reposició o s'haja produït la seua desestimació presumpta.  
3. Les resolucions dels expedients de naturalesa disciplinària, dictats en única instància pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, seran recurribles davant del Consell General de l'Advocacia Espanyola. A aquests exclusius efectes, el Consell Valencià de Col·legis d'Advocats atorga expressa legitimació a la part denunciant d'aquests expedients.  
  
  
  
TÍTOL VI  
Del règim econòmic i forma de control de despeses  
  
Article 49. Recursos econòmics del Consell  
Els recursos econòmics del Consell seran els següents:  
a) Els procedents de les quotes aprovades pel Ple.  
b) La participació que corresponga en la quota que els col·legis d'advocats d'aquest Consell aporten al Consell General de l'Advocacia Espanyola i altres ingressos d'aquest.  
c) El producte de certificacions, dictàmens o impresos de caràcter professional que puguen establir-se.  
d) Les contraprestacions que puga percebre pels serveis que preste.  
  
e) Les subvencions que puga percebre per atendre els serveis d'assistència jurídica i torn d'ofici.  
f) Les subvencions, donacions i llegats, i també qualsevol altra quantitat que el Consell puga rebre.  
  
Article 50. Aportacions col·legials  
Les despeses que ocasione el funcionament del Consell seran sufragades a través de les aportacions econòmiques que realitzaran els col·legis, que seran proporcionals al nombre de col·legiats de cada col·legi. L'import de les aportacions i la periodicitat del seu abonament serà fixada pel Ple del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats.  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
En el cas que haja d'alterar-se el nombre de representants d'algun dels col·legis, es procedirà a modificar la composició del Consell Valencià de Col·legis d'Advocats d'acord amb els criteris de proporcionalitat establerts en l'article 9 del present Estatut.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
El present Estatut entrarà en vigor després de la seua aprovació pel Consell Valencià de Col·legis d'Advocats, sense perjudici de la seua comunicació a la conselleria de la Generalitat competent en la matèria i la seua inscripció posterior en el Registre de Col·legis i Consells Valencians de Col·legis Professionals.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7909, del 03-11-2016 (2016/8615)

RESOLUCIÓN de 21 de octubre de 2016, de la directora general de Justicia, por la que se resuelve inscribir los nuevos Estatutos del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7909

Fecha DOGV
:   03-11-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/8615

CVE


Fecha del documento
:   21-10-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de octubre de 2016, de la directora general de Justicia, por la que se resuelve inscribir los nuevos Estatutos del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados. [2016/8615]  
Visto el expediente de modificación estatutaria, instruido a instancia del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, inscrito con el número 8 de la Sección Segunda del Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana, en el que se solicita la inscripción de los nuevos Estatutos en dicho registro, atendiendo a los siguientes  
  
Hechos  
  
Primero  
Por el secretario técnico de la citada corporación se presentó, en fecha 9 de septiembre de 2015, escrito instando la inscripción en el Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana de los nuevos Estatutos del mismo en cumplimiento de lo previsto en la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana.  
  
Segundo  
Los actuales Estatutos del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados fueron aprobados mediante Resolución de 27 de octubre de 2014, del director general de Justicia de la Conselleria de Gobernación y Justicia (DOCV 7398, 07.11.2014).  
  
Tercero  
El nuevo texto estatutario fue aprobado por el pleno del Consejo Valenciano de Abogados en su sesión del 7 de septiembre de 2015, según certificación librada el 8 de septiembre de 2015, por la secretaria, con el visto bueno del presidente.  
  
Cuarto  
El texto final de los nuevos Estatutos, cuya inscripción se solicita, figura como anexo a la presente resolución, dándose aquí por reproducido.  
  
Fundamentos de derecho  
  
Primero  
Revisados los nuevos estatutos del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, estos respetan todas las determinaciones exigidas por el artículo 10 de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana.  
  
Segundo  
Los nuevos Estatutos han sido aprobados con los requisitos y formalidades previstos en dicho artículo y en los propios Estatutos del Consejo.  
  
Tercero  
El expediente ha sido tramitado por el Servicio de Entidades Jurídicas, adscrito a la Dirección General de Justicia de la Conselleria de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas, competente por así disponerlo el artículo 6.1 de la citada Ley 6/1997, teniendo en cuenta lo previsto por la disposición final del Decreto 4/2002, de 8 de enero, en virtud de las atribuciones que tiene conferidas por el Decreto 103/2015, de 7 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, y por el Decreto 154/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas.  
Vistos el artículo 36 de la Constitución y el artículo 49.1.22.ª del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana; la Ley 2/1974, de 13 de febrero, de Colegios Profesionales, con sus modificaciones posteriores, en sus preceptos básicos; la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunidad Valenciana; el Decreto 4/2002, de 8 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de desarrollo de esta última; y demás disposiciones complementarias de pertinente aplicación, se dicta la siguiente  
  
Resolución  
1. Inscribir los nuevos Estatutos del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados en el Registro de Colegios Profesionales y de Consejos Valencianos Profesionales de la Comunidad Valenciana.  
2. Publicar la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Contra la presente resolución, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer, potestativamente, recurso de reposición ante el mismo órgano que ha dictado el acto, en el plazo de un mes contado desde el día siguiente al de su notificación, o bien, recurso contencioso-administrativo ante la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente al de su notificación. Todo ello de conformidad con lo establecido en los artículos 123 y 124 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Públicas, y en los artículos 10, 14, y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa, sin perjuicio de que se utilice cualquier otra vía que se considere oportuna.  
  
Valencia, 21 de octubre de 2016.- La directora general de Justicia: Maria Àngels Garcia Vidal.  
  
  
Estatuto del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados  
  
Preámbulo  
La Generalitat tiene competencia exclusiva en materia de colegios profesionales y profesiones tituladas (art. 49.22 de la Ley Orgánica 5/1982, de 1 de julio, del Estatuto de Autonomía de la Generalitat). La regulación de los colegios profesionales fue realizada por la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana, desarrollada por el Decreto 4/2002, de 8 de enero.  
El Estatuto General de la Abogacía Española aprobado por el Real Decreto 658/2001, de 22 de junio, reconoce las competencias autonómicas en materia de colegios profesionales. La disposición final primera del real decreto dice que «lo dispuesto en el Estatuto se entenderá sin perjuicio de lo que sobre esta materia, de acuerdo con la constitución, la legislación estatal y los estatutos de autonomía, disponga la legislación autonómica».  
El Estatuto General de la Abogacía Española se refiere a los consejos de colegios de abogados de las comunidades autónomas en sus artículos 65 y 66.  
La Ley 6/1997 y el Decreto 4/2002, de la Comunitat Valenciana, regulan en sus artículos los consejos profesionales de la Comunitat Valenciana.  
De conformidad con esta normativa, se ha procedido a la modificación del Estatuto del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados.  
  
  
TÍTULO I  
Del Consejo Valenciano de Colegiosd de Abogados  
  
CAPÍTULO I  
Disposiciones generales  
  
Artículo 1. Naturaleza jurídica  
El Consejo Valenciano de Colegios de Abogados es una corporación de derecho público con personalidad jurídica propia y plena capacidad de obrar para el cumplimiento de sus fines, constituido al amparo de la Ley 6/1997, de 4 de diciembre, de la Generalitat, de Consejos y Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana.  
La estructura interna y el funcionamiento del Consejo deberán ser democráticos.  
  
Artículo 2. Integrantes  
En el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados se integran los colegios de abogados de Valencia, Alicante, Castellón, Alzira, Alcoy, Elche, Orihuela y Sueca, actualmente existentes en la Comunitat Valenciana y los que pudieran constituirse en el futuro.  
  
Artículo 3. Representación y coordinación  
1. El Consejo Valenciano de Colegios de Abogados es el órgano representativo y coordinador de los colegios de abogados existentes en la Comunitat Valenciana.  
2. Son lenguas oficiales del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados el castellano y el valenciano.  
  
Artículo 4. Sede del Consejo  
La sede del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados radicará en Valencia, Glorieta General Tovar, Palacio de Justicia, sin perjuicio de poder celebrar sus reuniones en cualquiera otra localidad de esta comunidad. Por acuerdo del Pleno del Consejo podrá designarse otra sede, sin necesidad de modificar este Estatuto.  
  
Artículo 5. Relaciones con el Consejo General de la Abogacía Española  
La representación del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados en el Consejo General de la Abogacía Española se articulará conforme a las normas y estatutos de este último, sin perjuicio de la exclusiva competencia del Consejo Valenciano en las materias objeto de este Estatuto.  
  
  
CAPÍTULO II  
Fines y funciones del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados  
  
Artículo 6. Fines  
Son fines del Consejo Valenciano:  
a) La coordinación y el fomento de las relaciones entre los Colegios de Abogados de la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de la autonomía y competencia de cada uno de ellos.  
b) La representación de la abogacía valenciana en cuestiones de ámbito autonómico y en las que este Estatuto o los colegios le otorguen, todo ello sin perjuicio de las competencias particulares de cada colegio.  
c) La representación de los colegios de abogados de la Comunitat Valenciana ante todas las instituciones y administraciones, y en particular ante la Generalitat y ante la Administración de Justicia, en cuantas relaciones, consultas, colaboraciones y gestiones sean precisas, al objeto de facilitar la mutua colaboración y entendimiento para la mejor satisfacción de los intereses sociales y profesionales cuya defensa tienen encomendada.  
d) Velar por el cumplimiento de las normas deontológicas y éticas y defender el prestigio de la profesión de abogado.  
e) La protección de la independencia de la abogacía frente a cualquier injerencia tendente a restringirla o menoscabarla.  
f) La protección de los intereses de los consumidores y usuarios de los servicios prestados por sus colegiados en aquellas cuestiones que no sean competencia exclusiva de los colegios de abogados en la instancia de que se trate.  
  
Artículo 7. Funciones  
Corresponden al Consejo Valenciano las siguientes funciones:  
1) Elaborar, aprobar y modificar su propio Estatuto y sus reglamentos de régimen interior.  
2) Resolver en vía administrativa los recursos que se interpongan contra los actos y acuerdos de los colegios de abogados de la Comunitat Valenciana y los de reposición que se interpongan contra el propio Consejo.  
3) Conocer y resolver los expedientes disciplinarios que se instruyan contra miembros de las Juntas de Gobierno de los Colegios de Abogados de la Comunitat Valenciana y del propio Consejo Valenciano.  
4) Aprobar sus presupuestos y regular y fijar equitativamente la participación de los colegios en los gastos del Consejo.  
5) Informar los proyectos de leyes que se presenten a las Cortes Valencianas y los proyectos de normas del Consell que se refieran o afecten a los colegios de abogados o al ejercicio de la abogacía.  
6) Informar con carácter preceptivo los proyectos de fusión, absorción, segregación, cambio de denominación y disolución de los colegios de abogados de la Comunitat Valenciana, salvo aquellos casos en que lo imponga directamente la ley.  
7) Dentro de su competencia, fomentar, crear y organizar instituciones, servicios y actividades que tengan por objeto la promoción cultural, la asistencia social y sanitaria, la cooperación y el mutualismo, el fomento de la ocupación y otras actuaciones pertinentes.  
8) Homologar las escuelas de práctica jurídica radicadas en el ámbito de esta Comunitat, con arreglo a los criterios que establezca el mismo Consejo, y supervisar y comprobar la correcta actividad de las mismas.  
9) La elaboración de una memoria anual de conformidad con la Ley Estatal de Colegios Profesionales.  
10) Establecer relaciones de colaboración y suscribir convenios de cooperación con las administraciones públicas y con otras corporaciones y entidades públicas y privadas que afecten a la profesión de la abogacía.  
11) Conocer y dirimir los conflictos que puedan suscitarse entre los colegios de abogados valencianos, sin perjuicio de ulterior recurso contencioso-administrativo.  
12) Elaborar las normas deontológicas comunes a la profesión de la abogacía y velar por su cumplimiento, sin perjuicio de las competencias de cada colegio.  
13) Coordinar y, en lo posible, unificar, los criterios orientativos de honorarios elaborados por los colegios de abogados de la Comunitat Valenciana a los exclusivos efectos de la tasación de costas y de la jura de cuentas de los abogados.  
14) Adoptar las medidas necesarias para que los colegios cumplan las resoluciones del propio Consejo Valenciano dictadas en materias de su competencia.  
15) Procurar la igualdad del ejercicio profesional para todos los abogados colegiados, dentro del ámbito autonómico, evitando cualquier actuación contraria a dicho principio.  
16) Facilitar el ejercicio profesional de la abogacía dentro del ámbito de la Comunitat Valenciana.  
17) Fomentar la formación profesional, programando y desarrollando al efecto las actividades precisas.  
18) Editar publicaciones y trabajos de carácter jurídico y especialmente sobre la legislación de la Comunitat Valenciana y jurisprudencia de sus Tribunales.  
19) Perseguir y denunciar el intrusismo profesional en el ámbito territorial.  
20) Convocar y celebrar jornadas, reuniones y congresos relacionados con el derecho común, con el derecho valenciano y con el ejercicio profesional de la abogacía.  
21) Fomentar la publicidad institucional de la abogacía en el ámbito territorial, así como regular la publicidad personal de los abogados, que en todo caso deberá respetar las normas deontológicas de la profesión.  
22) Adoptar las medidas oportunas para completar provisionalmente las juntas de gobierno de los colegios cuando se produzcan las vacantes de la mitad o más de los cargos de aquellas. La junta provisional así constituida ejercerá sus funciones hasta que tomen posesión los designados en virtud de elección.  
23) Conocer las reclamaciones sobre el cumplimiento de las condiciones exigidas en las leyes y en los estatutos respectivos para la presentación y proclamación de candidatos para los cargos de las juntas de gobierno de los colegios.  
24) Realizar cuantas actividades se consideren de interés para la profesión de la abogacía.  
25) Elegir representantes de la abogacía para participar en los consejos y organismos consultivos de la Comunitat Valenciana, cuando fuera requerido para ello o estuviera así establecido.  
26) Llevar un registro de sanciones que afecten a los abogados incorporados a los colegios de la Comunitat Valenciana.  
27) El establecimiento de la ventanilla única referida en la Ley Estatal de Colegios Profesionales.  
28) Designar los representantes de la abogacía en la Sala de Gobierno del Tribunal Superior de Justicia, y en los demás órganos de la administración de justicia o del Consejo General del Poder Judicial, de ámbito autonómico, cuando así esté establecido.  
29) Recibir comunicación de las modificaciones estatutarias y la composición de los órganos de gobierno de los colegios de abogados integrados en el Consejo, resolviendo aquellas cuestiones que puedan suscitar conflictos.  
30) Crear, regular y otorgar distinciones para premiar los méritos contraídos al servicio de la abogacía o en su ejercicio.  
31) Las que redunden en beneficio de la protección de los intereses de los consumidores y usuarios de los servicios de sus colegiados.  
  
  
CAPÍTULO III  
Órganos de gobierno: Pleno del Consejo y Comisión Permanente  
  
Artículo 8. Órganos de gobierno  
1. El Consejo Valenciano de Colegios de Abogados estará regido por el Pleno del Consejo y la Comisión Permanente.  
2. La composición de dichos órganos respetará el principio de proporcionalidad, en función del número de colegiados residentes de cada colegio integrante.  
  
  
Sección primera  
Del Pleno del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados  
  
Artículo 9. Proporcionalidad en la composición del Pleno  
El Pleno es el órgano de máxima dirección del Consejo y sus miembros serán elegidos por los colegios de abogados conforme a los siguientes criterios de proporcionalidad:  
a) Hasta 1.000 colegiados, dos representantes: el decano y uno más.  
b) De 1.001 a 2.000 colegiados, tres representantes: el decano y dos más.  
c) Más de 2.001 a 4.500 colegiados, cuatro representantes: el decano y tres más.  
d) Más de 4.501 colegiados, seis representantes: el decano y cinco más.  
e) Un representante elegido por los decanos de los colegios que no lleguen a 1.001 colegiados, cuya elección será por plazo de dos años.  
  
Artículo 10. Composición del Pleno  
1. El Pleno del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados estará compuesto por veinticuatro miembros:  
a) Ocho de ellos serán quienes ostenten la condición de decano de cada uno de los colegios de abogados de la Comunitat Valenciana. En caso de que el puesto de decano estuviera vacante, la Junta de Gobierno podrá designar un miembro de su junta para que intervenga en calidad de tal decano.  
b) Dieciséis miembros más con la siguiente pertenencia: cinco miembros del Ilustre Colegio de Abogados de Valencia, tres miembros del Ilustre Colegio de Abogados de Alicante, dos miembros del Ilustre Colegio de Abogados de Castellón, un miembro del Ilustre Colegio de Abogados de Alzira, un miembro del Ilustre Colegio de Abogados de Alcoy, un miembro del Ilustre Colegio de Abogados de Elche, un miembro del Ilustre Colegio de Abogados de Orihuela, un miembro del Ilustre Colegio de Abogados de Sueca, y un miembro más elegido por los decanos de los cinco colegios no provinciales, y que sea miembro de alguna de sus cinco juntas de gobierno. Salvo este último, los restantes miembros serán designados por elección directa y secreta de las respectivas juntas de gobierno de entre quienes formen parte «o hayan formado parte» de las mismas.  
Para la elección del miembro a designar por los cinco decanos de los colegios no provinciales, los mismos se constituirán en cuerpo electoral en el día, hora y en la sede del que corresponda por orden alfabético, comenzando la primera reunión en el Colegio de Alcoy. Hasta cuarenta y cinco horas antes de la reunión, la Secretaría del Consejo y la de cada colegio recibirá las candidaturas que se presenten, que serán expuestas por los decanos en la reunión convocada. Posteriormente se procederá a la elección mediante votación directa y secreta de los decanos, resultando elegido el candidato que obtuviere a su favor mayor número de votos. En caso de empate, resultará elegido el candidato de mayor antigüedad en su colegio. Actuará como presidente el decano que lo sea del lugar en que se lleve a cabo la elección y como secretario el decano de menor edad de los concurrentes, levantándose acta de lo actuado y del resultado habido expidiéndose certificación de la misma para su remisión al Consejo. Si el candidato elegido tuviera un mandato de pertenencia a la junta inferior a los dos años, cesará como consejero al finalizar como miembro de la junta, si no, a los dos años de su elección.  
c) Asimismo tendrá derecho a asistir el presidente de la Federación de Jóvenes Abogados de la Comunitat Valenciana, con voz pero sin voto.  
2. Todos los consejeros tendrán una medalla y carnet que acredite su condición de tales.  
  
Artículo 11. Requisitos para ser elegible  
1. No podrán formar parte del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados:  
a) Los colegiados que hayan sido condenados por sentencia firme, que lleve aparejada la inhabilitación o suspensión para cargos públicos, en tanto estas subsistan.  
b) Los colegiados a quienes se haya impuesto sanción disciplinaria por falta grave o muy grave, mientras no haya sido cancelada.  
c) Para poder ser designado consejero deberá ser colegiado ejerciente y residente en la Comunitat Valenciana, con domicilio profesional en el territorio de un colegio integrado en el Consejo Valenciano.  
  
Artículo 12. Causas de cese  
1. Los miembros del Consejo Valenciano cesarán por las siguientes causas:  
a) Incumplimiento sobrevenido de los requisitos estatutarios para desempeñar el cargo.  
b) Renuncia del interesado.  
c) Falta de asistencia injustificada a tres sesiones consecutivas o cinco alternas en el término de un año.  
d) La pérdida de la condición de miembro del Colegio.  
e) Quienes ostenten el cargo de decano, con la finalización de su mandato, a excepción de lo previsto en el artículo 19.3 de este Estatuto.  
f) El resto de consejeros, cuando lo decida dicha Junta de Gobierno. El cese efectivo se producirá en el momento en que se comunique al Consejo la nueva designación que efectúa la Junta de Gobierno del Colegio.  
2. En los supuestos a) y c) del apartado anterior, será necesario un procedimiento escrito contradictorio con audiencia del interesado.  
3. En cualquiera de los supuestos anteriores, se procederá a la elección del nuevo consejero en la forma prevista en los artículos anteriores.  
  
Artículo 13. Funciones del Pleno  
Son funciones del Pleno:  
a) La aprobación de los presupuestos de ingresos y gastos, así como la liquidación del presupuesto del año anterior.  
b) La aprobación de las cuotas que los colegios deben aportar al Consejo.  
c) La modificación del presente Estatuto.  
d) El ejercicio de la potestad disciplinaria en relación con las faltas cometidas por los miembros de las juntas de gobierno de los colegios y los miembros del propio Consejo.  
e) Aprobar los reglamentos de régimen interior para el desarrollo y aplicación de este Estatuto.  
f) La aprobación de reglamentos relativos a las normas deontológicas, a la asistencia jurídica gratuita, a la publicidad de los abogados, a las normas orientativas de los honorarios profesionales, y todos aquellos que se refieran a la regulación del ejercicio de la profesión en los aspectos de interés común para todos los Colegios de Abogados de la Comunitat Valenciana.  
g) La resolución de los recursos interpuestos contra los acuerdos emanados de los órganos competentes de los colegios, incluidos los relativos a la potestad disciplinaria, sin perjuicio de la delegación de facultades a favor de la Comisión de Deontología y Recursos para la resolución de los recursos disciplinarios.  
h) Organizar, reglamentar, dirigir e inspeccionar todos los servicios, oficinas y demás dependencias del Consejo.  
i) Contratar, nombrar, dirigir, inspeccionar, controlar y separar los empleados, gerentes, coordinadores, personal técnico, mano de obra y demás auxiliares, asignando las retribuciones que considere convenientes, determinando sus respectivas competencias y facultades y las condiciones de su trabajo.  
j) Administrar, con las más amplias facultades; comprar y vender (al contado o a plazos), permutar, arrendar, traspasar, y en general realizar cualquier acto de enajenación o disposición sobre mercaderías, bienes muebles e inmuebles, derechos, créditos y títulos públicos o privados; hipotecar bienes o derechos, realizar posposiciones y cancelar hipotecas, condiciones resolutorias u otras garantías reales; obtener créditos y préstamos y cancelarlos, dando garantía real o personal, de cualquier entidad bancaria, incluso del Banco de España, cajas de ahorros y otras entidades oficiales o particulares; conceder préstamos y créditos a terceros; celebrar contratos de arrendamiento financiero, leasing, factoring y similares; y, en general, celebrar o renovar toda clase de contratos en nombre del Consejo, así como formalizar pública o privadamente cualquier acto o negocio de administración (ordinaria o extraordinaria), conservación, disposición o de riguroso dominio sobre bienes o derechos de cualquier clase.  
k) Abrir cuentas corrientes, cuentas de crédito y libretas de ahorros; retirar y transferir fondos, constituir depósitos bancarios, concertar avales ?incluso en favor de terceras personas?, llevar y seguir la correspondencia bancaria, dando conformidad a saldos y extractos u oponiendo reparos y formulando reclamaciones cuando lo estime procedente y en general, realizar en la banca oficial o privada toda clase de operaciones propias de ella y del movimiento de valores, fondos de banco y demás establecimientos de crédito.  
l) Adquirir, negociar, transmitir o pignorar títulos valores, acciones o participaciones sociales, se coticen o no en bolsa, y formalizar en esta cuantas operaciones estén legalmente autorizadas.  
m) Librar, aceptar, avalar, endosar, intervenir, negociar, descontar y protestar por falta de aceptación o de pago, letras de cambio (comerciales o financieras), cheques bancarios, pagarés o cualquier otro documento de giro mercantil.  
n) Reclamar, pagar y cobrar, cuantas cantidades se adeuden al Consejo, por particulares u organismos públicos o privados, con plenas facultades para realizar cobros, admitir pagos parciales, firmar actas de entrega, conferir aplazamientos, y renovar las obligaciones, con novación o sin ella, pudiendo firmar recibos, finiquitos o cancelaciones.  
o) Participar en sociedades civiles o mercantiles, asociaciones o fundaciones, suscribiendo títulos, participaciones o acciones, desembolsando su importe mediante la aportación de cualesquiera bienes o derechos, asistiendo a las juntas generales, aceptando y desempeñando puestos en el órgano de administración y representación, y con facultades plenas para ejercitar todos los derechos y cumplir todas las obligaciones como socio o participe incluso en caso de disolución y liquidación, aceptando y recibiendo la parte del patrimonio común que se adjudique al Consejo en tal caso.  
p) Promover, sostener, desistir y transigir toda clase de acciones civiles, criminales, administrativas, laborales, contencioso administrativas, ante juzgados, tribunales y autoridades de toda clase, fuero y jurisdicciones, confiriendo al efecto los oportunos poderes.  
q) Otorgar y revocar en nombre del Consejo poderes de todas clases.  
  
Artículo 14. Funcionamiento del Pleno del Consejo  
1. El Pleno del Consejo Valenciano se reunirá en sesión ordinaria una vez al trimestre. En sesión extraordinaria, cuando lo acuerde el presidente del Consejo o lo soliciten al menos ocho consejeros. En la reunión ordinaria del primer trimestre del año se aprobará la liquidación del presupuesto del año anterior. En la del último trimestre, se aprobarán los presupuestos de ingresos y gastos.  
2. La convocatoria se realizará con al menos siete días de antelación, debiendo constar en la misma el orden del día y el lugar y fecha de la celebración, tanto en primera como en segunda convocatoria, mediante escrito dirigido a todos los miembros del Pleno.  
  
Artículo 15. Reuniones del Pleno del Consejo  
1. La válida constitución del Pleno requerirá la asistencia de la mitad más uno de sus miembros presentes o representados, quedando válidamente constituido en segunda convocatoria, sea cual fuere el número de asistentes y siempre que estén presentes la mayoría de los colegios de abogados de la Comunitat Valenciana.  
2. El Pleno del Consejo adoptará sus acuerdos por mayoría de tres quintos de los votos y se exigirá, además, que voten favorablemente al menos cinco decanos. Excepto en el caso de modificación del presente Estatuto, en el que se exigirá una mayoría de tres cuartos de los votos y el voto al menos de cinco decanos.  
3. El voto se puede delegar en otro consejero. La delegación se realizará por escrito y para una sesión concreta.  
  
  
Sección segunda  
De la Comisión Permanente  
  
Artículo 16. La Comisión Permanente  
La Comisión Permanente estará compuesta por los siguientes miembros:  
a) El presidente del Consejo Valenciano.  
b) El secretario.  
c) El tesorero.  
d) Los vocales.  
Dichos cargos se ejercerán también en el Pleno.  
  
Con excepción de los cargos de presidente y secretario, que podrán no serlo, los demás miembros de la Comisión Permanente deberán ser además, durante el desempeño de su cargo, decanos en cualquiera de los colegios de abogados de la Comunidad Valenciana.  
  
Artículo 17. Funciones de la Comisión Permanente  
Son funciones de la Comisión Permanente:  
a) La administración, gestión y dirección ordinaria del Consejo.  
b) La elaboración y remisión al pleno en el último trimestre del ejercicio anterior del presupuesto de ingresos y gastos del Consejo.  
c) La elaboración y remisión al pleno de la liquidación del presupuesto del ejercicio anterior en el primer trimestre del año siguiente.  
d) Todas aquellas otras competencias del Consejo Valenciano que le sean atribuidas por el Pleno del Consejo.  
  
Artículo 18. Funcionamiento de la Comisión Permanente  
La Comisión Permanente se reunirá cuando el presidente lo convoque o lo soliciten dos de sus integrantes.  
La convocatoria se cursará con al menos tres días de antelación, por escrito y con el orden del día correspondiente. No obstante, la Comisión Permanente quedará válidamente constituida, aun sin previa convocatoria, cuando se hallen reunidos todos sus miembros y así se acuerde por unanimidad.  
Los acuerdos de la Comisión Permanente se adoptarán por mayoría simple. Todos los miembros tendrán un solo voto, y los empates se dirimirán con el voto de calidad del presidente.  
  
  
Sección tercera  
Elección de los cargos y tratamiento  
  
Artículo 19. Elección de los cargos  
1. El proceso electoral para la designación de los cargos de presidente, secretario y tesorero del Consejo será el de votación directa y secreta de los miembros del Pleno del Consejo constituidos en cuerpo electoral, a razón de un voto por cada miembro. En caso de empate, se celebrará una nueva votación, en la que solo serán elegibles quienes hayan obtenido igual número de votos. En caso de igualdad tras esta segunda votación, resultará elegido el candidato de mayor antigüedad en el Colegio de que se trate de entre los más votados.  
2. Las elecciones se convocarán para ser celebradas en el Pleno del segundo trimestre de cada dos años, convocatoria la de este pleno que se deberá realizar con al menos 30 días de antelación y los consejeros que aspiren a los distintos cargos deberán presentar su candidatura en la sede del Consejo hasta 10 días antes del señalado para la celebración del pleno. Pasado el mencionado segundo trimestre, cualquier consejero puede instar la convocatoria de elecciones, que se celebrarán por convocatoria del presidente o dos consejeros, conforme al artículo 15, con al menos tres días de antelación.  
3. Todos los cargos del Consejo se elegirán por un periodo de dos años. En caso de que el cargo electo cese como miembro del Consejo, a excepción del presidente, que mantendrá su cargo hasta la finalización del periodo antedicho, el Pleno decidirá si se convocan elecciones para elegir una persona por el tiempo restante, o no se designa a nadie, actuando el sistema de suplencias previsto en la sección cuarta.  
  
Artículo 20. Tratamiento  
El presidente del Consejo con el carácter de decano de la Abogacía de la Comunitat Valenciana, tendrá tratamiento de excelentísimo señor y condición honorífica equivalente a la de presidente del Tribunal Superior de Justicia de esta Comunitat. Y los consejeros el tratamiento de ilustrísimos y la de magistrados de dicho tribunal, salvo que ostenten ya tratamiento superior. Dichos tratamientos se ostentarán con carácter vitalicio.  
  
  
Sección cuarta  
Atribuciones de los miembros del Consejo  
  
Artículo 21. Atribuciones del presidente del Consejo  
1. El presidente ostenta la representación del Consejo en todas sus relaciones con las administraciones públicas, tanto fuera como dentro de la Comunitat Valenciana, correspondiéndole promover y coordinar las tareas encaminadas al mejor cumplimiento de los fines del Consejo.  
2. Sin perjuicio de lo anterior, tendrá las siguientes facultades:  
a) Convocar, presidir y dirigir las reuniones del Pleno del Consejo, y de la Comisión Permanente, concediendo y retirando el uso de la palabra, y utilizando el voto de calidad cuando proceda.  
b) Firmar cuantos documentos públicos y privados fueren precisos en representación del Consejo, así como las actas de sus reuniones.  
c) Ejecutar los acuerdos que adopte el Consejo en el ámbito de su competencia.  
d) Visar los pagos, documentos y certificaciones que expidan el secretario y tesorero.  
  
Artículo 22. Atribuciones del vicepresidente del Consejo  
Los miembros de la Permanente, por orden de antigüedad en el ejercicio de la profesión de abogado, suplirán por su orden al presidente en los casos de ausencia, enfermedad o vacante, teniendo en tales casos las mismas facultades que el presidente.  
  
Artículo 23. Atribuciones del secretario del Consejo  
1. El secretario tendrá los siguientes cometidos:  
a) Redactar y firmar citaciones para todos los actos del Consejo, según instrucciones del presidente.  
b) Recibir los escritos y correspondencia, dando cuenta a quien proceda, así como firmar los escritos que no fueren competencia del presidente.  
c) Autorizar con su firma, con el visto bueno del presidente, las certificaciones y demás documentos, así como las actas del Consejo.  
d) Informar al presidente y a la Comisión Permanente de todas las cuestiones de interés y proponer las medidas que estime convenientes.  
e) Custodiar los archivos relacionados con el Consejo durante todo el tiempo en que pudiera ser susceptible de utilización conforme a la legislación vigente en cualquiera de sus ámbitos, conservando además sin plazo limitado en el tiempo las actas del pleno y comisiones del Consejo, así como cualquier otro archivo que, por razones históricas o estadísticas para la abogacía valenciana, el secretario decida conservar.  
f) Dar cuenta de los expedientes en curso, en los que actuará como secretario con el instructor que designe el Consejo.  
g) Ostentar la jefatura del personal administrativo del Consejo.  
h) Llevar el libro registro de sanciones de los colegiados y recursos.  
2. El vocal suplirá al secretario en caso de ausencia, enfermedad o vacante.  
  
Artículo 24. Atribuciones del tesorero del Consejo  
1. El tesorero tendrá las siguientes funciones:  
a) Recoger y custodiar los fondos del Consejo.  
b) Pagar los libramientos.  
c) Confeccionar anualmente el presupuesto, balance y cuentas del ejercicio económico del Consejo.  
d) Llevar los libros precisos de ingresos y gastos del Consejo.  
2. El vocal suplirá al tesorero en caso de ausencia, enfermedad o vacante.  
  
  
Sección quinta  
Comisiones  
  
Artículo 25. Comisiones ordinarias  
1. El Pleno determinará las comisiones ordinarias en que haya de quedar organizado el funcionamiento del Consejo, pero necesariamente se constituirán las siguientes comisiones:  
a) Relaciones institucionales.  
b) Formación.  
c) Deontología y recursos.  
d) Honorarios.  
e) Turno de oficio y asistencia jurídica gratuita.  
2. Y sin perjuicio de ello el Pleno podrá acordar la constitución de las comisiones, subcomisiones y ponencias especiales que en cada caso estime por conveniente.  
3. Las funciones de las comisiones serán las que les sean delegadas por el Pleno, y en los supuestos en que por razones de urgencia deban adoptar acuerdos de inmediata ejecución deberán dar cuenta de inmediato a la Comisión Permanente para su ratificación.  
4. Únicamente la Comisión de Deontología y Recursos, al objeto de tramitar ágil y eficazmente los recursos que se formulen ante el Consejo, y resolver cumpliendo los plazos establecidos para ello, tiene en virtud del presente estatuto plena facultad para resolver los recursos que determine el Pleno, con la sola obligación de informar luego al mismo en la sesión inmediata que se celebre. No obstante la Comisión podrá elevar al Pleno la resolución de aquellos recursos que estime convenientes.  
  
Artículo 26. Adscripción a las comisiones  
La adscripción de los consejeros a las distintas comisiones, así como su composición, régimen y funciones será determinada por el Pleno a propuesta del sr. presidente.  
Se establece la posibilidad de integración en las distintas comisiones de colegiados no consejeros, a excepción de la Comisión de Deontología y Recursos en la que todos sus miembros deberán ostentar la condición de consejeros.  
  
  
TÍTULO II  
De la colegiación y deber de comunicación  
  
Artículo 27. Colegiación única y deber de comunicación  
1. Para actuar profesionalmente en el ámbito territorial de cualquier otro colegio de abogados no podrá exigirse a los abogados pertenecientes a los colegios de abogados de la Comunitat Valenciana comunicación o habilitación alguna ni el pago de contraprestaciones económicas distintas de aquellas que se exijan habitualmente a los colegiados del colegio donde vayan a intervenir por la prestación de los servicios de los que sean beneficiarios y que no se encuentren cubiertos por la cuota colegial.  
2. Todo abogado incorporado a cualquier colegio de abogados de la Comunitat Valenciana podrá prestar sus servicios profesionales libremente en todo el territorio del estado, en el resto de los estados miembros de la Unión Europea y en los demás países, con arreglo a la normativa vigente al respecto. Los abogados de otros países podrán hacerlo en el ámbito territorial del presente Consejo conforme a la normativa vigente al efecto.  
3. En las actuaciones profesionales que lleve a cabo en el ámbito territorial de otro colegio, el abogado estará sujeto a las normas de actuación, deontología y régimen disciplinario del mismo. Dicho colegio protegerá su libertad e independencia en la defensa y será competente para la tramitación y resolución de los expedientes disciplinarios a que hubiere lugar, sin perjuicio de que la eventual sanción surta efectos en todos los colegios de España, para lo cual se comunicará al Consejo General.  
4. La incorporación o comunicación de actuación profesional acredita al abogado como tal, sin que sea necesario ninguna designación o nombramiento del poder judicial o de la administración pública.  
TÍTULO III  
Del Congreso de la Abogacía Valenciana  
  
Artículo 28. Del Congreso de la Abogacía Valenciana  
El Congreso de la Abogacía Valenciana es su suprema instancia consultiva y sus conclusiones tendrán carácter orientador para todos los órganos del Consejo. Deberá convocarse por lo menos una vez cada cuatro años.  
El Reglamento del Congreso que determinará la forma de composición y funcionamiento del Congreso se aprobará inicialmente por la Comisión Permanente, la cual lo enviará a las juntas de gobierno de todos los colegios para que en plazo de treinta días puedan formular sugerencias o enmiendas, y todo ello se elevará al Pleno del Consejo que lo debatirá y aprobara definitivamente el Reglamento.  
  
  
TÍTULO IV  
De la responsabilidad de los colegiados  
  
CAPÍTULO I  
Con carácter general  
  
Artículo 29. Responsabilidad de los abogados  
1. Los abogados están sujetos a responsabilidad disciplinaria en el caso de infracción de sus deberes profesionales o deontológicos.  
2. Las facultades disciplinarias de la autoridad judicial sobre los abogados se ajustarán a lo dispuesto en las leyes procesales. Las sanciones o correcciones disciplinarias que impongan los tribunales al abogado se harán constar en el expediente personal de este siempre que se refieran directamente a normas deontológicas o de conducta que deban observar en su actuación ante la administración de justicia.  
3. Las sanciones disciplinarias corporativas se harán constar en todo caso en el expediente personal del colegiado.  
  
Artículo 30. Extensión de la sanción y tipo de corrección  
1. Se extenderá a la sanción de infracción de deberes profesionales o normas éticas de conducta en cuanto afecten a la profesión.  
2. Las correcciones que podrán aplicarse son las siguientes:  
a) Amonestación privada.  
b) Apercibimiento por escrito.  
c) Suspensión del ejercicio de la abogacía por un plazo no superior a dos años.  
d) Expulsión del Colegio.  
  
Artículo 31. Competencia  
1. Competen al Consejo Valenciano de Colegios de Abogados las facultades disciplinarias en relación con los miembros de las juntas de gobierno de los colegios.  
2. Las facultades disciplinarias en relación con los miembros del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados serán competencia del Consejo, en todo caso.  
  
  
CAPÍTULO II  
Infracciones y sanciones  
  
Artículo 32. Clases de infracciones  
Las infracciones que puedan llevar aparejada sanción disciplinaria se clasifican en muy graves, graves y leves.  
  
Artículo 33. Infracciones muy graves  
Son infracciones muy graves:  
a) La infracción de las prohibiciones establecidas en el artículo 21 o de las incompatibilidades contenidas en los artículos 22 y 24 del Estatuto General de la Abogacía.  
b) La publicidad de servicios profesionales con incumplimiento de los requisitos especificados en el artículo 25 del Estatuto General de la Abogacía, y cualquier otra infracción que en dicho Estatuto tuviere la calificación de infracción muy grave.  
c) La comisión de delitos dolosos, en cualquier grado de participación, como consecuencia del ejercicio de la profesión, así como los actos y omisiones que constituyan ofensa grave a la dignidad de la profesión, a las reglas éticas que la gobiernan a los deberes establecidos en el Estatuto General de la Abogacía.  
d) El atentado contra la dignidad u honor de las personas que constituyen la Junta de Gobierno cuando actúen en el ejercicio de sus funciones, y contra los compañeros con ocasión del ejercicio profesional.  
e) La embriaguez o consumo de drogas cuando afecten gravemente al ejercicio de la profesión.  
f) La realización de actividades, constitución de asociaciones o pertenencia a estas, cuando tengan como fines o realicen funciones que sean propias y exclusivas de los colegios.  
g) La comisión de una infracción grave, habiendo sido sancionado por la comisión de otras dos del mismo carácter y cuya responsabilidad no se haya extinguido conforme al artículo 90 del Estatuto General de la Abogacía.  
h) El intrusismo profesional y su encubrimiento.  
i) La cooperación necesaria del abogado con la empresa o persona a la que preste sus servicios para que se apropien de honorarios profesionales abonados por terceros y que no le hubieren sido previamente satisfechos, cuando conforme a lo dispuesto en el artículo 44.2 del Estatuto General de la Abogacía tales honorarios correspondan al abogado.  
j) La condena de un colegiado en sentencia firme a penas graves conforme al artículo 33.2 del Código Penal.  
k) El deliberado y persistente incumplimiento de las normas deontológicas esenciales en el ejercicio de la abogacía.  
  
Artículo 34. Infracciones graves  
a) El incumplimiento grave de las normas estatutarias o de los acuerdos adoptados por los órganos colegiales en el ámbito de su competencia, así como por el reiterado incumplimiento de la obligación de atender a las cargas colegiales previstas en el artículo 34, párrafo a) del Estatuto General de la Abogacía, salvo que constituya infracción de mayor gravedad.  
b) El ejercicio profesional en el ámbito de otro colegio sin la oportuna comunicación de la actuación profesional, lo que habrá de sancionar el colegio en cuyo ámbito territorial actúe.  
c) La falta de respeto, por acción u omisión, a los componentes de la Junta de Gobierno cuando actúen en el ejercicio de sus funciones.  
d) Los actos de desconsideración manifiesta hacia los compañeros en el ejercicio de la actividad profesional y la infracción de lo dispuesto en el artículo 26 del Estatuto General de la Abogacía sobre venia.  
e) La competencia desleal, cuando así haya sido declarada por el órgano competente, y la infracción de lo dispuesto en el artículo 25 del Estatuto General de la Abogacía sobre publicidad, cuando no constituya infracción muy grave.  
f) La habitual y temeraria impugnación de las minutas de los compañeros, así como la reiterada formulación de minutas de honorarios que sean declarados excesivos o indebidos.  
g) Los actos y omisiones descritos en los párrafos a), b), c) y d) del artículo anterior, cuando no tuvieren entidad suficiente para ser considerados como muy graves.  
h) El ejercicio profesional en situación de embriaguez, o bajo el influjo de drogas tóxicas.  
  
Artículo 35. Infracciones leves  
a) La falta de respeto a los miembros de la Junta de Gobierno en el ejercicio de sus funciones, cuando no constituya infracción muy grave o grave.  
b) La negligencia en el cumplimiento de las normas estatutarias.  
c) El incumplimiento leve de los deberes que la profesión impone.  
d) Los actos enumerados en el artículo anterior cuando no tuviesen entidad suficiente para ser considerados como graves.  
  
Artículo 36. Sanciones  
1. Las sanciones que pueden imponerse por infracciones muy graves serán las siguientes:  
a) Para las de los párrafos b), c), d), e), f), h) e i) del artículo 33, suspensión del ejercicio de la abogacía por un plazo superior a tres meses sin exceder de dos años.  
b) Para las de los párrafos a), j) y k) del mismo artículo, expulsión del colegio.  
2. Por infracciones graves podrá imponerse la sanción de suspensión del ejercicio de la abogacía por un plazo no superior a tres meses.  
3. Por infracciones leves podrán imponerse las sanciones de amonestación privada o la de apercibimiento por escrito.  
  
Artículo 37. Procedimiento sancionador  
1. Las infracciones leves se sancionarán por el Pleno del Consejo mediante expediente limitado a la audiencia o descargo del inculpado.  
2. Las infracciones graves y muy graves se sancionarán por el Pleno del Consejo, tras la apertura del expediente disciplinario, tramitado conforme a lo dispuesto en el Reglamento del procedimiento disciplinario.  
3. El Pleno del Consejo será en todo caso el órgano competente para resolver pudiendo corresponder las facultades instructoras a otros que se creen a tal fin.  
4. En todo caso los acuerdos de suspensión por más de seis meses o expulsión deberán ser tomados por el Pleno del Consejo mediante votación secreta y con la conformidad de las dos terceras partes de sus componentes. A esta sesión estarán obligados a asistir todos los componentes del Pleno, de modo que el que sin causa justificada no concurriese cesará como miembro del Pleno y no podrá presentarse como candidato en la elección mediante la que se cubra su vacante.  
  
Artículo 38. Caducidad del procedimiento  
Si no hubiese recaído resolución transcurridos seis meses desde la iniciación del expediente disciplinario, teniendo en cuenta las posibles interrupciones de su cómputo por causas imputables al interesado, se producirá la caducidad a la que se refiere el artículo 44.2 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre.  
La declaración de caducidad de oficio o a instancia del propio interesado no impedirá la incoación de un nuevo expediente disciplinario en el supuesto de que la falta cometida no hubiera prescrito.  
  
Artículo 39. Ejecución y comunicación al Consejo General  
1. Las sanciones disciplinarias se ejecutarán una vez que sean firmes. Podrán ser hechas públicas cuando ganen firmeza.  
2. Todas las sanciones tendrán efectos en el ámbito de todos los colegios de abogados de España, a cuyo fin el Consejo tendrá preceptivamente que comunicarlas al Consejo General de la Abogacía para que este pueda informar a los colegios.  
  
Artículo 40. Extinción de la responsabilidad  
1. La responsabilidad disciplinaria de los colegiados se extingue por el cumplimiento de la sanción, el fallecimiento del colegiado, la prescripción de la falta y la prescripción de la sanción.  
2. La baja en el colegio no extingue la responsabilidad disciplinaria contraída durante el período de alta, sino que se concluirá el procedimiento disciplinario y la sanción quedará en suspenso para ser cumplida si el colegiado causase nuevamente alta.  
  
Artículo 41. Prescripción de las faltas  
1. Las infracciones muy graves prescribirán a los tres años, las graves a los dos años y las leves a los seis meses.  
2. El plazo de prescripción comenzará a contarse desde que la infracción se hubiere cometido.  
3. La prescripción se interrumpirá por la notificación al colegiado afectado del acuerdo de incoación de información previa a la apertura de expediente disciplinario, reanudándose el cómputo del plazo de prescripción si en los tres meses siguientes no se incoa expediente disciplinario o este permaneciere paralizado durante más de seis meses, por causa no imputable al colegiado inculpado.  
  
Artículo 42. Prescripción de la sanciones  
1. Las sanciones impuestas por infracciones muy graves prescribirán a los tres años; las impuestas por infracciones graves, a los dos años; y las impuestas por infracciones leves, a los seis meses.  
2. El plazo de prescripción de la sanción por falta de ejecución de la misma comenzará a contar desde el día siguiente a aquel en que haya quedado firme la resolución sancionadora.  
3. El plazo de prescripción de la sanción, cuando el sancionado quebrante su cumplimiento, comenzará a contar desde la fecha del quebrantamiento.  
  
  
  
Artículo 43. Cancelación de las sanciones  
1. La anotación de las sanciones en el expediente personal del colegiado se cancelará cuando hayan transcurrido los siguientes plazos, sin que el colegiado hubiere incurrido en nueva responsabilidad disciplinaria: seis meses en caso de sanciones de amonestación privada o apercibimiento escrito; un año en caso de sanción de suspensión no superior a tres meses; tres años en caso de sanción de suspensión superior a tres meses; y cinco años en caso de sanción de expulsión. El plazo de caducidad se contará a partir del día siguiente a aquel en que hubiere quedado cumplida la sanción.  
2. La cancelación de la anotación, una vez cumplidos dichos plazos, podrá hacerse de oficio o a petición de los sancionados.  
  
  
CAPÍTULO III  
Responsabilidad civil y penal de los abogados  
  
Artículo 44. Ámbito  
1. Los abogados están sujetos a responsabilidad penal por los delitos y faltas que cometan en el ejercicio de su profesión.  
2. Los abogados en su ejercicio profesional, están sujetos a responsabilidad civil cuando por dolo o negligencia dañen los intereses cuya defensa les hubiere sido confiada, responsabilidad que será exigible conforme a la legislación ordinaria ante los tribunales de Justicia, pudiendo establecerse legalmente su aseguramiento obligatorio.  
  
  
  
TÍTULO V  
Del régimen jurídico de los actos de los colegios  
 y del Consejo y de su impugnación  
  
Artículo 45. Sujeción al derecho administrativo  
El Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, como corporación de derecho público, está sujeto al derecho administrativo, en cuanto ejerza potestades públicas. El resto de su actividad se rige por el derecho privado.  
  
Artículo 46. Conocimiento y resolución de los recursos de alzada  
1. Los acuerdos emanados de los órganos competentes de los colegios sujetos al derecho administrativo, los actos definitivos y los de trámite que produzcan indefensión o determinen la imposibilidad de continuar el procedimiento, serán impugnables ante el Consejo Valenciano, con carácter previo a la vía contencioso-administrativa, dentro del plazo de un mes, contado desde su adopción o, en su caso, notificación a los colegiados o personas a quienes afecte.  
2. El recurso será presentado ante la Junta de Gobierno del Colegio cuyo órgano dictó el acuerdo, que lo elevará, con sus antecedentes e informe que proceda, al Consejo Valenciano dentro de los quince días siguientes a la fecha de presentación. El Consejo, previos los informes que estime pertinentes, resolverá el recurso en el plazo máximo de tres meses desde la recepción del recurso y sus antecedentes. El recurrente podrá acudir a la vía contencioso-administrativa por desestimación del recurso expresa o presunta por el transcurso de los tres meses.  
  
Artículo 47. Ejecutividad de los acuerdos recurridos en alzada  
La interposición de recurso de alzada ante el Consejo Autonómico no suspende la ejecutividad de los acuerdos salvo en los siguientes casos:  
a) Cuando se recurra una sanción disciplinaria.  
b) Cuando a instancia de parte así lo acuerde el Consejo Valenciano, por concurrir circunstancias que puedan causar daños difícilmente reparables, o desproporcionados respecto al interés público tutelado por el acto.  
En el primer caso, la simple interposición del recurso suspenderá automáticamente la ejecutividad el acto. La suspensión se levantará una vez se resuelva el recurso.  
  
Artículo 48. Recursos contra actos y resoluciones del Consejo  
1. Los actos dictados por el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, en resolución de recursos interpuetos contra los acuerdos de los colegios de Abogados, agotan la vía administrativa, pudiendo ser impugnados ante el orden jurisdiccional contencioso-administrativo en los términos, plazos y condiciones establecidos en la Ley reguladora de la jurisdicción contencioso-administrativa.  
2. Con excepción de lo dispuesto en el siguiente punto de este artículo, los actos dictados en única instancia por el Consejo Valenciano serán potestativamente recurribles en reposición, por quienes tengan interés legítimo, ante el propio Consejo Valenciano de Colegios de Abogados en el plazo de un mes. La resolución del recurso deberá ser dictada y notificada en el mismo plazo y contra dicha resolución no podrá interponerse un nuevo recurso de reposición.  
No podrá interponerse recurso contencioso-administrativo hasta que no se haya resuelto expresamente el recurso de reposición o se haya producido su desestimación presunta.  
3. Las resoluciones de los expedientes de naturaleza disciplinaria, dictados en única instancia por el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, serán recurribles ante el Consejo General de la Abogacía Española. A estos exclusivos efectos, el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados otorga expresa legitimación a la parte denunciante de dichos expedientes.  
  
  
TÍTULO VI  
Del régimen económico y forma de control de gastos  
  
Artículo 49. Recursos económicos del Consejo  
Los recursos económicos del Consejo serán los siguientes:  
a) Los procedentes de las cuotas aprobadas por el Pleno.  
b) La participación que corresponda en la cuota que los colegios de abogados de este Consejo aporten al Consejo General de la Abogacía Española y otros ingresos del mismo.  
c) El producto de certificaciones, dictámenes o impresos de carácter profesional que puedan establecerse.  
d) Las contraprestaciones que pueda percibir por los servicios que preste.  
e) Las subvenciones que pueda percibir para atender los servicios de asistencia jurídica y turno de oficio.  
f) Las subvenciones, donaciones y legados, así como cualquier otra cantidad que el Consejo pueda recibir.  
  
Artículo 50. Aportaciones colegiales  
Los gastos que ocasione el funcionamiento del Consejo serán sufragados a través de las aportaciones económicas que realizarán los colegios, que serán proporcionales al número de colegiados de cada colegio. El importe de las aportaciones y la periodicidad de su abono será fijada por el Pleno del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados.  
  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
  
En el supuesto de que deba alterarse el número de representantes de alguno de los colegios, se procederá a modificar la composición del Consejo Valenciano de Colegios de Abogados conforme a los criterios de proporcionalidad establecidos en el artículo 9 del presente Estatuto.  
  
  
DISPOSICIÓN FINAL  
  
El presente Estatuto entrará en vigor tras su aprobación por el Consejo Valenciano de Colegios de Abogados, sin perjuicio de su comunicación a la conselleria competente por la materia de la Generalitat y su inscripción posterior en el Registro de Colegios y Consejos Valencianos de Colegios Profesionales.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML