Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5239, del 12-04-2006 (2006/4050)

Resolució de 29 de març de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5239

Data del DOGV
:   12-04-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/4050

CVE


Data del document
:   29-03-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Monòver](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Venta del Moro](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 29 de març de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X4050]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 015/04-AIA Venta del Moro, 192/03-AIA Torrevieja, 242/04-AIA Monòver, 327/04-AIA Elx, Santa Pola, 238/04-AIA L'Alcora, 324/04-AIA L'Alcora, 033/04-AIA Torís i 409/03-AIA Torreblanca, Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Alcalá de Xivert, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 29 de març de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 15/04-AIA  
Títol: Legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Eladio Montés Maranchón  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Venta del Moro (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Partida El Trena, polígon 60, parcel·les 80 i 81, del terme municipal de Venta del Moro (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació està constituïda per tres naus, dos d'elles legalitzades, amb capacitat per a 530 porcs d'encebament, i una tercera sense legalitzar, amb capacitat per a 320 porcs. Amb l'ampliació proposada es pretén construir una quarta nau, amb capacitat per a 1.500 porcs.  
La superfície de les parcel·les és de 4,8677 ha. La superfície construïda actualment ocupa 756 m². La nau que s'ha de construir ocuparà una superfície de 1.305 m². La resta de la superfície de les parcel·les està ocupada per vinya i olivera en producció.  
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romandran en l'explotació, des dels 18-20 kg, i romandran fins a aconseguir un pes de 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,5 cicles/any.  
Es generarà un total de 5.052 m³ de purí/any. El purí quedarà retingut en fosses de purins (no s'hi aporta informació relativa a la capacitat de les fosses). Una vegada tractat, el purí generat en l'explotació serà destinat com a adob orgànic en camps de cultiu. Es necessita un total de 100,2 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines), disposant d'un total de 97,41 ha, de les quals s'ha facilitat contracte d'acceptació dels propietaris de les esmentades parcel·les a l'aplicació de purins.  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'aplicarà purins, es recull a continuació: en el terme municipal de Venta del Moro, polígon 24, parcel·la 101; polígon 31, parcel·la 517; polígon 38, parcel·la 56-a, 64, 89-a; polígon 40, parcel·la 32; polígon 41, parcel·la 11; polígon 43, parcel·la 101; polígon 46, parcel·la 38-a; polígon 53, parcel·la 159-a; polígon 56, parcel·la 206; polígon 62, parcel·la 83; polígon 38, parcel·la 47-a; polígon 38, parcel·la 116; polígon 38, parcel·la 48-a; polígon 41, parcel·la 63; polígon 42, parcel·la 154; polígon 46, parcel·la 11-a, 11-b, 245; polígon 60, parcel·la 79-a, 79-b; polígon 23, parcel·la 89, 90; polígon 38, parcel·la 97; polígon 40, parcel·la 15-a; polígon 41, parcel·la 52, 108, 134, 137, 190; polígon 42, parcel·la 18; polígon 46, parcel·la 46, 48, 61-b, 61-c, 61-d, 205; polígon 23, parcel·la 13; polígon 24, parcel·la 51, 52, 53, 107, 108; polígon 41, parcel·la 135; polígon 42, parcel·la 79, 206; polígon 43, parcel·la 24; polígon 37, parcel·la 45; polígon 38, parcel·la 16, 90-a; polígon 40, parcel·la 49, 56, 144-a; polígon 42, parcel·la 71; polígon 62, parcel·la 38-a; polígon 58, parcel·la 77; polígon 60, parcel·la 35, 80-a, 81; polígon 14, parcel·la 97-a, 164-b; polígon 15, parcel·la 76; polígon 16, parcel·la 84-a, 84-b; polígon 27, parcel·la 98, 99; polígon 30, parcel·la 2, 4-a; polígon 40, parcel·la 13; polígon 47, parcel·la 23-b; polígon 49, parcel·la 4-a; polígon 15, parcel·la 74-a, 74-d, 74-e, 74-f, 74-h; polígon 46, parcel·la 17, 246. En el terme municipal de Requena, aldea de Las Monjas, polígon 135, parcel·la 386, 412-a.  
De la relació de parcel·les aportades pel promotor s'han exclòs aquelles que actualment corresponen a matoll, forest per a fusta o terreny incultivat segons la classificació que en la documentació cadastral municipal s'assigna a cada una d'elles.  
Entre les mesures higienicosanitàries aplicades en l'explotació, s'inclou l'existència de tela antiocells en finestres i buits de l'explotació de manera que s'impedeix l'accés de vectors a l'interior d'aquesta. Es disposa de tanca perimetral, encara que no existeix de gual sanitari.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (s'hi aporta declaració d'assegurança).  
El subministrament d'aigua potable procedeix d'un pou en la mateixa explotació.  
El nucli urbà més pròxim (aldea Los Cojos), es troba a més d'1,5 km de l'explotació.  
En la documentació aportada no s'inclou informació relativa a la capacitat d'emmagatzematge de purins en fosses. Segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, la capacitat d'emmagatzematge de purí en l'explotació haurà de ser com a mínim per a la producció d'almenys tres mesos. Aqueixa capacitat d'emmagatzematge s'aconseguirà amb les fosses i bassa d'emmagatzematge de purins.  
Tramitació administrativa  
2. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 27 de febrer de 2004, amb la remissió per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 153, de 30 de juny de 2003, com també als veïns confrontants a l'explotació, amb la presentació d'al·legacions.  
3. Resum de les al·legacions  
S'han presentat quatre al·legacions a l'actuació. Tres d'elles, de semblant contingut, corresponen a veïns confrontants a l'explotació, fan al·lusió a l'abocament dels purins de la granja a una parcel·la perduda que hi ha molt prop de l'aldea de Los Cojos, i prou a prop del depòsit d'aigua potable que abasteix a l'esmentada aldea, sent irrespirable l'aire per les olors emeses, sol·licitant que es prenguen les mesures necessàries encaminades a evitar els abocaments incontrolats, i evitar a més el risc de contaminació d'aqüífers.  
La quarta al·legació, fa referència a les molèsties que pateix un complex turístic pròxim a l'explotació, sobretot per l'emissió d'olors de l'explotació, com també pels abocaments reiterats que produeix l'explotació, i que pot arribar a contaminar el pou d'aigua potable d'aquest complex turístic.  
El sòl no urbanitzable comú pot albergar, prèvia obtenció de l'autorització urbanística corresponent, activitats ramaderes com la que ens ocupa. Respecte a l'afecció al medi pot minimitzar-se si es gestiona adequadament l'explotació, s'adopten les mesures higienicosanitàries legalment establides, i es gestiona així mateix correctament el purí com a adob orgànic. En tot cas, a l'hora d'aplicar el purí com a adob orgànic en camps de cultiu, hauran d'adoptar-se les indicacions relatives a distàncies previstes en l'article 5.B. del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, el qual indica: Respectar com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 metres, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 metres, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigües, es respectarà el que estableix el Reglament de domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminar I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diversos plans hidrològics de conca.   
La Llei 10/1998, de residus aplicable a qualsevol tipus de residu, és exceptuable, entre altres, als residus produïts en les explotacions agrícoles i ramaderes consistents en matèries fecals i altres substàncies naturals no perilloses quan s'utilitzen exclusivament en el marc de les explotacions agràries. En allò que s'ha reglat en el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries i segons queda establit en la disposició addicional cinquena, referent a residus agraris, i en la que es considera que utilitzar residus agrícoles i ramaders com a fertilitzant agrícola, no implica una operació d'abocament, a l'efecte establit en l'article 92 de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, en el qual s'indica que: S'entén per contaminació l'acció i efecte d'introduir matèries o formes d'energia, o induir condicions en l'aigua que de manera directa o indirecta impliquen una alteració perjudicial a la seua qualitat en relació amb altres usos posteriors o amb la funció ecològica d'aquesta. La gestió incorrecta dels residus ramaders genera contaminació en el domini públic hidràulic. La Llei d'aigües prohibeix amb caràcter general:  
. Acumular residus sòlids, runes i substàncies siga quina siga la procedència d'aquests i el lloc en què es depositen que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació per a les aigües o el seu entorn.  
. Efectuar accions sobre el medi físic o biològic afecte l'aigua, que constituïsquen o puguen constituir una degradació d'aquest.  
. Exercici de les activitats dins dels perímetres de protecció, fixats en els plans hidrològics, quan pogueren constituir un perill de contaminació o degradació del domini públic hidràulic.  
Pel que està prohibit l'abocament i requereix autorització administrativa de l'organisme de conca.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable arquitecte municipal.  
. Informació pública amb la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, incloent-se un succint apartat dedicat a la descripció de l'inventari ambiental, en el qual s'inclou medi biòtic, abiòtic, cultural i socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà dedicada predominantment al cultiu de la vinya, intercalada de superfície forestal constituïda per taques aïllades formades per masses boscoses de pi blanc (Pinus halepensis) principalment.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la pròpia explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits tant a la fase de construcció com a la de funcionament. Els impactes més destacables, que poden ocasionar-se durant la fase de funcionament s'inclouen a continuació:  
. Impacte sobre l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats en l'explotació i emmagatzemats en les fosses de purins fins a l'extracció d'aquests.  
. Impacte sobre l'aigua, per contaminació química d'aigües subterrànies, associada a fugues en les fosses de purins, abocaments incontrolats o mala aplicació i maneig dels productes sanitaris utilitzats en l'explotació.  
. Impacte sobre el sòl, per alteració de les seues propietats químiques, associada a abocaments incontrolats.  
No s'ha utilitzat cap mètode establit per a la valoració d'impactes, considerant-los en general de magnitud lleu, proposant una sèrie de mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, sense vinculació directa amb els impactes descrits.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i Programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores proposades, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, s'inclou les següents:  
. Amb l'objecte d'evitar possibles filtracions que pogueren produir-se durant l'emmagatzematge dels purins, totes les fosses col·lectores de purins estaran adequadament impermeabilitzades.  
. En l'accés a l'explotació es disposarà de gual sanitari o si no n'hi ha, equip desinfectant a pressió.  
. En tots els buits de les naus s'instal·larà tela antiocells.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental. Pel que fa al tractament del purí prèvia a l'aplicació d'aquest en camp, haurà de sotmetre's a tractament microbiològic en fossa, de manera que disminuïsca la seua càrrega contaminant i se'n millore les propietats fisicoquímiques com a adob orgànic.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció `prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal de Venta del Moro (València), promoguda per Eladio Montés Maranchón, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant l'òrgan substantiu i davant la Direcció General de Gestió del Medi Natural, còpia de la inclusió del pou de reg en el registre d'aigües o concessió atorgada per l'organisme de conca.  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant l'òrgan substantiu i davant la Direcció General de Gestió del Medi Natural, justificació de la disponibilitat de 3 ha de superfície agrícola cultivada, on aplicar el purí, que complemente la presentada, i que assegure disposar de terreny agrícola suficient per a poder aplicar el purí com a adob orgànic.  
. La instal·lació disposarà de bassa de fem encerclada i impermeabilitzada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària precisa per a poder emmagatzemar la producció del menys tres mesos, que permeta la gestió adequada dels mateixos.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o semblant.  
. Es disposarà a l'entrada de l'explotació de sistema de desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la seua càrrega contaminant, així com l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.   
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'ajustarà al que estableix el Reial Decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 2 de març de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 192/03-AIA  
Títol: Homologació i Pla parcial sector S-27 La Coronelita  
Promotor: Ajuntament de Torrevieja  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torrevieja  
Localització: Terme municipal de Torrevieja  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la reclassificació del sector S-27 La Coronelita de sòl no urbanitzable a urbanitzable mitjançant l'aprovació de la corresponent homologació modificativa del PGOU de Torrevieja.  
El perímetre del sector està delimitat en els límits nord i oest d'aquest per importants eixos viaris com són la CV-95 i l'autopista Alacant-Cartagena, la resta dels seus límits corresponen amb límits d'altres sectors del terme municipal d'Orihuela   
La superfície total del sector és de 288.545 m² distribuïts mitjançant el corresponent Pla parcial de la manera següent:  
. Sòl residencial: 132.528 m²  
. Sòl terciari: 20.918 m²  
. Zones verdes: 35.708 m²  
. Equipaments: 17. 60.510 m²  
. Xarxa viària: 60.510 m²  
. Xarxa protecció viari: 21.568 m²  
Mitjançant l'esmentada homologació es pretén urbanitzar un sector que ocupa una lloma la conca visual de la qual està dirigida a les Salinas de Torrevieja. El model d'urbanització desenvolupat és de tipus turístic de baixa densitat, amb una edificabilitat de 0,3 m²/m² es preveuen 1.298 habitatges, i s'arriba als 45 habitatges/ha.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 28 de maig de 2003 l'Ajuntament de Torrevieja va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a l'Homologació i Pla parcial sector S-27, La Coronelita.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la Homologació i Pla parcial sector S-27, La Coronelita, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 8613 de data 24 de maig de 1999, i no s'hi han presentat al·legacions.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 26 de setembre de 2003 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Torrevieja ampliació de documentació amb l'objecte de completar aquells aspectes de l'estudi d'impacte ambiental que no havien sigut tractats.  
En data 23 d'abril de 2004 es va rebre contestació, on queden esmenats tots els punts que havien motivat l'esmentada ampliació, excepte dos epígrafs que són contestats amb posterioritat, i es va rebre escrit en data 2 d'agost de 2004.  
En l'esmentada contestació es van aportar els documents següents:  
. Informe emés per AGAMED, en data 23 de gener de 2003, empresa encarregada de la gestió de la xarxa de sanejament, on assenyalen la necessitat d'ampliar i millorar l'estació de bombament de Llac Jardí, per a no minvar la capacitat d'evacuació dels col·lectors generals dels habitatges i locals del terme municipal de Torrevieja.  
. Informe emés per PROAMBIENTE, empresa dedicada a la recepció, tractament i eliminació de residus sòlids urbans, on assenyalen el seu compromís de recepció dels residus sòlids inerts no perillosos assimilables a urbans, originats per la labors d'urbanització.  
Informe emés per sanejament d'aigües, en data 3 d'abril de 2003, empresa dedicada a la depuració de les aigües residuals, on textualment es diu:   
La viabilitat del tractament de l'EDAR de Torrevieja de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Sector S-27 La Coronelita del SNUP d'aquest municipi sempre que es complisca amb els següents condicionants:  
1. En el seu dia, l'urbanitzador del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de, abans del punt de connexió, disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar executades les actuacions d'ampliació de la planta previstes.  
. Informe emés per la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, en data 20 de febrer de 2003, organisme encarregat del proveïment d'aigua potable al sector, on textualment es diu:  
6. pel que fa a recursos hidràulics, en els últims anys hidrològics, les necessitats que s'han d'atendre han superat als recursos assignats, la qual cosa ha requerit l'aportació de recursos de caràcter excepcional per a atendre els corresponents dèficits. L'esmentada situació deficitària continuarà l'any hidrològic actual.  
7. En aquests moments es troben en execució els contractes de concessió atorgats pel Ministeri de Medi Ambient per a la construcció i explotació de les dessaladores del Nuevo Canal de Cartagena i del Canal d'Alacant, la posada en servei de la qual resoldrà la greu situació actual.  
8. En el període 2003-2006 està prevista l'execució de les noves instal·lacions previstes en el programa d'inversions del Pla hidrològic nacional amb la denominació Ampliació dessaladores, els recursos de la qual garantiran en el mitjà termini la demanda prevista en la planificació hidrològica.  
En data 7 de juny de 2004 es va rebre informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, on s'informava que:  
Des de la consideració del patrimoni arquitectònic i arqueològic que puga veure's afectat en l'àmbit afectat per l'ordenació no hi ha béns de valor patrimonial.  
No obstant això, des de l'òptica del patrimoni etnològic, l'estudi d'impacte ambiental haurà de completar-se amb la incidència de l'ordenació sobre el patrimoni etnològic ... per la qual cosa de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa desfavorablement els efectes patrimonials la referida ordenació fins que no s'atenga el condicionant d'índole etnològic dalt referenciat, sotmetent la corresponent proposta a l'avaluació d'aquesta Direcció General.  
En data 12 de gener de 2005 es va rebre informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, on basant-se en informes presentats per l'Agrupació d'interés urbanístic del sector 27 La Coronelita, davant l'esmentada Direcció General i que esmenaven les deficiències que van motivar l'anterior informe desfavorable de data 7 de juny de 2004, es declara que:  
D'aquesta manera se superen els impediments patrimonials ressenyats en l'informe patrimonial precedent emés, per la qual cosa de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement als efectes patrimonials la referida ordenació.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a sòl forestal.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea de sòl que ens ocupa presenta una estructura de bancals totalment abandonats que anteriorment van estar plantats de cultius de secà (oliveres i garroferes). La resta del sector conserva, molt alterades, unes condicions pròpies d'àrees de muntanyes veïnes, amb presència d'algunes espècies pròpies de la vegetació climàtica i algunes zones de pi blanc que formen xicotets bosquets molt degradats a causa de l'absència de tractaments silvícoles en els últims anys. Es tracta de sòls de reduïda capacitat agrícola amb espècies pròpies de la vegetació climàtica que hauran de ser conservades com ara el margalló, l'ullastre, el coscoll, el llentiscle i l'arç negre.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la seua substitució per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria la vessament superficial.  
Pel que fa a la qualitat de les aigües, tant superficials com subterrànies, aquestes també poden veure's afectades pels abocaments d'aigües residuals sense depuració prèvia, o per l'abocament de residus sòlids.  
Un altre greu problema és l'augment de la demanda d'aigua que la urbanització del territori genera (abastiment nous habitatges, enjardinaments, etc), sobretot en zones deficitàries com és el cas que ara ens afecta.  
Per a finalitzar, un altre impacte a tenir en compte és l'acústic, provocat pel trànsit rodat al pas d'aquest per la A-37 i CV-95 en les proximitats del sector, i que pertorbaria les condicions d'assossec públic dels futurs residents del sector.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:  
. El bosquet de pineda amb sotabosc mediterrani (llentiscle, coscoll, margalló, aromàtiques, ...) localitzat en la zona meridional es destinarà a zona verda.  
. Els peus de llentiscle, margalló, coscoll, ginebre, arç negre, olivera i garrofera es respectaran i hauran de ser conservats in situ, ja siga mitjançant la inclusió d'aquests en les zones verdes d'ús públic o en les d'ús privatiu de les parcel·les previstes. Quan això no puga ser així seran trasplantades a altres àrees verdes del sector.  
. En els nous enjardinaments s'utilitzaran espècies autòctones de la comarca com palmera, garrofera, olivera, romaní, etc., i queda prohibit l'ús d'espècies exòtiques i de gespa per l'alt consum hídric d'aquestes. S'utilitzaran tècniques de xerojardineria, s'utilitzaran sistemes de reg localitzat i alta freqüència.  
. La tipologia constructiva serà d'acord amb el medi i integrada en el paisatge, i es prescindirà d'elements estranys i impactants sobre el medi. Especialment no es permetran les teulades de pissarra o metàl·liques, ni les cobertes amb una inclinació superior a 40º.  
. El tancament perimetral de les parcel·les atendrà a les següents característiques: pedra natural caravista combinada amb elements vegetals (tanques), evitant en tot moment la presència d'elements exòtics o estranys.  
Durant l'execució de les obres hauran d'aplicar-se les mesures següents:  
. Quan existisquen moviments de terres es realitzaran regs periòdics per a evitar-hi la generació de pols.  
. La maquinària propulsada per motors de combustió interna haurà d'anar dotada amb els oportuns silenciadors.  
. S'evitarà qualsevol abocament (olis, etc.) al sòl.  
. El sòl de bona qualitat extret en les obres s'estendrà en les zones verdes i enjardinades.  
. Els residus d'obres seran transportats a un abocador controlat d'inerts.  
. Els treballs es realitzaran dins d'un horari en què no produïsquen molèsties per al benestar i la tranquil·litat de la població.  
. En l'enllumenat públic s'utilitzaran instal·lacions de baix consum junt amb un sistema intel·ligent que permeta l'apagat parcial de determinats punts de llum a certes hores de la nit. S'evitarà la contaminació lluminosa mitjançant sistemes de pantalles que impedisquen la projecció de llum cap amunt i cap arrere.  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:  
. Control de pols sobre la vegetació adjacent.  
. Control de l'aparició de processos erosius.  
. Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.  
. Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.  
. Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.  
. Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.  
. Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, així com del seu correcte transport i manipulat prenent les mesures oportunes per a la major supervivència d'aquestes.  
Finalment, el Programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa així com els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta acceptable de declaració d'impacte ambiental formulada pel cap del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i el cap de l'Àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació i Pla parcial sector S-27 La Coronelita, promogut per l'Ajuntament de Torrevieja, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Segons informe remés a aquest Servei per l'entitat de Sanejament d'Aigües, en data 3 d'abril de 2003, i les conclusions del qual s'han exposat en l'apartat 2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària, abans de realitzar la connexió efectiva a la xarxa de sanejament, haurà d'ampliar-se la capacitat de l'EDAR de Torrevieja.  
2. Segons informe remés a aquest servei per la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, en data 20 de febrer de 2003, i les conclusions de la qual s'han exposat en l'apartat 2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària, abans de realitzar la connexió efectiva a la xarxa de proveïment, hauran d'estar en servei les dessaladores del Nou Canal de Cartagena i del Canal d'Alacant.  
3. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat. Al mateix temps, les obres hauran de paralitzar-se en els períodes de nidificació i cria de les espècies animals que es troben en les proximitats de l'àrea d'actuació, respectant l'ornitofauna que no sols nidifica en el parc, sinó que es concentra en les llacunes en l'època hivernal. En aqueix sentit, i basant-se en els estudis de camp relacionats amb la fauna que s'hagen efectuat, es requerirà informe al director . conservador del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja amb la intenció de contrastar l'adequació dels períodes assenyalats.  
4. El projecte d'execució haurà d'aprofundir en els paràmetres de control de la contaminació acústica i atmosfèrica (nivell de decibels i de partícules en suspensió), indicant al mateix temps els instruments de mesura que s'utilitzaran en els controls.  
5. A les mesures de control de la il·luminació recollides en la documentació presentada s'afegirà la localització dels bàculs de llum en l'anell exterior de les rotondes i en els vores del vial, amb l'objecte d'evitar que la fauna accedisca als punts de trànsit rodat a la recerca d'aliment, en quedar-se en la perifèria d'aquests.  
6. Es realitzarà una recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Els residus que tinguen la consideració inerta seran traslladats a un abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres seran gestionats per empreses autoritzades conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquests.  
7. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o abassegament no autoritzat en la zona. En tot cas, s'hauran d'identificar les zones on es realitzarà l'emmagatzematge temporal de materials i productes que s'han d'emprar i dels residus generats fins a la recollida d'aquests per una empresa autoritzada, dins de la parcel·la objecte del projecte, havent de ser emplaçades a l'abric dels vents dominants i disposant les mesures preventives necessàries per a evitar l'afecció a les zones confrontants. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos adequadament autoritzat.  
8. Els materials de farciment (terraplens i pedraplens) que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.  
9. L'abocament de pluvials, de manera excepcional, es realitzarà a la xarxa de clavegueram ja que no sembla existir una xarxa específica per a aquest tipus d'aigües, tot això amb la intenció d'evitar l'aportació d'aigües de vessament que pogueren contenir algun tipus de substància o compost contaminant a la Laguna de Torrevieja. No obstant això, perquè aquesta connexió siga viable, haurà d'estimar-se el volum d'aportació en funció de les dades climàtiques disponibles i sol·licitar a l'entitat explotadora de l'estació depuradora d'aigües residuals informe de capacitat de la instal·lació per a fer front a l'esmentat increment de l'afluent. En el supòsit en què la instal·lació resultara incapaç de tractar les pluvials es procedirà a l'ampliació d'aquesta.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental..  
València, 9 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 242/04-AIA  
Títol: Homologació i Pla parcial sector Gran Monòver  
Promotor: Ajuntament de Monòver  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Localització: Terme municipal de Monòver  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és l'homologació d'una àrea de sòl no urbanitzable de 308.896 m² en el terme municipal de Monòver, situada en la partida de La Alquebla-Ravalet, per a la programació d'aquesta com a sòl urbanitzable.  
El conjunt del territori considerat té els límits següents:  
. Nord: assagador Matamoros  
. Est: camí Matamoros, frontera amb el sòl urbanitzable no programat, sector el Ravalet  
. Sud: camí de La Romana i camí existent.  
Oest: vial de xarxa primària que discorre a la vora del cim del pujol sud-oest.  
El viari perimetral proposat modifica el traçat i la secció de la assagador de Matamoros i del camí de La Romana a fi d'adequar-los a la densitat de trànsit a generar per l'actuació.  
La connexió amb el nucli urbà es resol, a través de sòl urbanitzable no programat El Ravalet, mitjançant una glorieta, ja prevista pel Pla general en la intersecció dels camins de Matamoros i de La Romana.  
La xarxa d'aigua potable es connectarà a la conducció de proveïment que discorre entre els pous i els depòsits de Chinorla. La xarxa d'aigües residuals es connectarà amb la xarxa existent en el sector de SUNP, zona del pavelló. La xarxa de reg s'integra en la xarxa viària prevista i es connecta amb la xarxa existent aigües avall del sector.  
La qualificació detallada del sòl, que resulta de l'ordenació efectuada mitjançant el Pla parcial, és la següent:  
. Sòl residencial: 199.477 m²  
. Sòl terciari: 5.769 m²  
. Vials i aparcament: 58.107 m²  
. Zones verdes: 13.311 m²  
. Equipaments: 17.746 m²  
. Parc públic: 13.128 m²  
En el sòl destinat a ús residencial es preveu la construcció de 836 habitatges de tipologia unifamiliar aïllada, amb una equivalència de 2.650 persones.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 3 de juny de 2004 la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a l'Homologació del sector Gran Monòver.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'homologació del sector Gran Monòver, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4683 de 3 de febrer de 2004, i s'ha presentat una al·legació per part del senyor Isidro Vidal Martínez, on exposa que l'actuació proposada permet l'eliminació d'una plantació d'ametlers ecològiques i vàries oliveres centenàries, així com una extensa pinada, realitat que ha omés l'agent urbanitzador per quant qualifica com d'erm la parcel·la de la seua propietat.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 18 de febrer de 2005 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Monòver ampliació de documentació, on se'ls demanava que analitzaren altres alternatives tècnicament viables i sempre atenent a criteris ambientals.  
En data 22 de febrer de 2005 es va rebre contestació, on s'analitzen altres alternatives i es justifica raonadament la solució proposada, quedant per tant esmenat el motiu de l'ampliació.  
En data 28 de febrer de 2005 es va rebre de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, certificat sobre la capacitat de proveïment d'aigua potable al sector Gran Monòver per part d'AQUALIA SA, concessionària del Servei Municipal d'Aigües.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció al camí ramader assagador Matamoros.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea de sòl que ens ocupa presenta un relleu molt suau, drenada per un sistema de barrancs que excaven els sòls argilosos del Keuper. Encara que el pendent està comprés entre el 7 i el 15%, hi ha bancals aterrassades amb murs de contenció fets de pedra seca adaptats per la mà de l'home per a l'explotació agrícola.  
La vegetació està formada en la menor part d'aquesta per cultiu de secà abandonat, sense cap tipus de cultiu, també apareixen escasses superfícies de pi blanc, tot just un 5% de la superfície d'aquesta.  
Hi ha una antiga finca de labor, l'Alquebla, que s'integra, manté i respecta en el pla parcial, i es comptabilitza la seua superfície edificada en l'edificabilitat assignada al corresponent terreny.  
També hi ha afecció a l'assagador de Matamoros, que s'integra en l'àmbit del sector a partir de l'eix actual d'aquesta, i el camí del mateix nom amb el camí de la Romana.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria l'escorrentia superficial.  
Quant a la qualitat de les aigües, tant superficials com subterrànies, aquestes també poden veure's afectades pels abocaments d'aigües residuals sense depuració prèvia, o per l'abocament de residus sòlids.  
Un altre greu problema és l'augment de la demanda d'aigua que la urbanització del territori genera (abastiment nous habitatges, enjardinaments, etc), sobretot en zones deficitàries com és el cas que ara ens afecta.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:  
. Es mantindrà la casa de La Alquebla amb la pinada existent per a ús educatiu icultural.  
. Hauran d'assegurar-se el proveïment d'aigua potable, la correcta eliminació i depuració de les aigües residuals i eliminació dels residus sòlids urbans.  
. Revegetació de talussos i superfícies nues.  
. Subjecció de talussos i construcció de drenatges que eviten l'afonament d'aquests.  
. Durant l'execució de les obres hauran d'aplicar-se les mesures següents:  
. Quan existisquen moviments de terres es realitzaran regs periòdics per a evitar la generació de pols.  
. La maquinària propulsada per motors de combustió interna haurà d'anar dotada amb els oportuns silenciadors.  
. S'evitarà qualsevol abocament (olis, etc.) al sòl.  
. El sòl de bona qualitat extret en les obres s'estendrà en la zones verda i enjardinades.  
. Els residus d'obres seran transportats a un abocador controlat d'inerts.  
Els treballs es realitzaran dins d'un horari en què no produïsquen molèsties per al benestar i la tranquil·litat de la població.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:  
. Control de pols sobre la vegetació adjacent.  
. Control de l'aparició de processos erosius.  
. Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.  
. Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.  
. Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.  
. Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.  
. Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, així com del correcte transport i manipulat d'aquestes prenent les mesures oportunes per a la seua major supervivència.  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals es comunicarà el compliment del programa així com els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i de l'informe de l'assistència tècnica d'impacte ambiental, es formula la següent proposta de declaració d'impacte ambiental:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació i Pla parcial sector Gran Monòver, promogut per l'Ajuntament de Monòver, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, haurà de presentar-se davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, un informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la no-afecció del projecte a béns culturals i/o patrimonials en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
2. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, haurà d'acreditar-se, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, la capacitat de depuració de l'EDAR actual i si no n'hi ha, la reserva corresponent per a l'ampliació d'aquesta d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
3. Atesa l'afecció al camí ramader assagador de Matamoros, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
4. A causa de la baixa permeabilitat dels terrenys, per tractar-se d'un sòl argilós i per tant poc permeable, l'aigua de pluja serà canalitzada a través d'una xarxa separativa d'aigües pluvials i abocada al llit més pròxim.  
5. El projecte d'urbanització incorporarà un estudi específic d'integració paisatgística en què s'inclouran les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que vagen a quedar despullades, així com dels talussos generats, en els que, a més, caldrà fixar-se molt especialment que aquestes mesures, o altres addicionals que hagueren de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.  
6. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
7. Es realitzarà una recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Els residus que tinguen la consideració inerta seran traslladats a un abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres seran gestionats per empreses autoritzades conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquests.  
8. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o abassegament no autoritzat en la zona. En tot cas, s'hauran d'identificar les zones on es realitzarà l'emmagatzematge temporal de materials i productes que s'han d'emprar i dels residus generats fins a la recollida d'aquests per una empresa autoritzada, dins de la parcel·la objecte del projecte, havent de ser emplaçades a l'abric dels vents dominants i disposant les mesures preventives necessàries per a evitar l'afecció a les zones confrontants. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos adequadament autoritzat.  
Els materials de farciment (terraplens i pedraplens) que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 327/04-AIA  
Títol: Artèria a Santa Pola  
Promotor: Gas Natural SDG  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia, Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Implantació d'un gasoducte per a proveïment de diversos nuclis residencials en la franja litoral d'Elx i Santa Pola   
Localització: Municipis d'Elx i Santa Pola  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La longitud de la canalització total projectada és de 14.583 metres, dels quals 7.884 metres discorreran pel terme municipal d'Elx i 6.699 metres pel de Santa Pola. Tota ella ha aprofitat corredors d'infraestructures ja existents, la qual cosa ha contribuït a minimitzar la generació de noves afeccions ambientals.  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental (EIA), el traçat es materialitza amb canonades d'acer i polietilé (PE), en manejar-se diàmetres de 200 i 250 mm. S'inicia en el ramal a Viveros El Altet, de Gas Natural, SDG. Des d'aquest punt discorre, vorejant el Saladar d'Aigua Amarga, tot i això dins de l'àrea pròpia de la zona humida, cap a la carretera N-332, la qual abandona a l'altura del nucli de l'Altet. Des d'aquest punt es dirigeix cap a la costa per camins existents. D'aquesta manera, després d'aproximar-se als Arenals del Sol i Gran Alacant, el seu traçat reprén el paral·lelisme amb la carretera nacional N-332. Aquesta circumstància implica que l'afecció a la zona humida els Bassars . Clot de Galvany es veja molt minimitzada, tot i que sí que puga donar-se al seu perímetre de protecció. No obstant això, aquesta zona humida és incorporada, i ampliada en l'extensió d'aquesta, a la zona LIC Illa de Tabarca, la qual sí que és, llavors, afectada pel traçat, la qual cosa haurà de ser presa en consideració en posteriors apartats d'aquesta declaració d'impacte ambiental (DIA).  
Ja en el terme municipal de Santa Pola, el traçat transcorre majorment en paral·lel a la carretera nacional N-332, per a morir en una zona verda pròxima a la ronda de Santa Pola. És en aquest últim tram en què es generen les majors afeccions a forest d'utilitat pública i sòl forestal, mentre discorre per la part occidental de la serra de Santa Pola.  
2. Alternatives  
Pel que fa a les alternatives plantejades, l'estudi d'impacte ambiental s'ha referit que han sigut dues les opcions estudiades, denominades, així mateix, A i B. S'ha indicat, no obstant això, que els traçats d'ambdues estaven subjectes a una sèrie de condicionants tècnics i administratius que, òbviament, han restat graus de llibertat a la definició d'aquests.  
Les opcions a què es fa referència comparteixen traçat, amb excepcions puntuals, fins més enllà de la urbanització Gran Alacant, on el corresponent a l'opció A discorre a 15 metres de la vora oriental de la carretera nacional N-332, mentre que el de l'opció B busca la carretera C-3317, pròxima a les Salines de Santa Pola.   
Amb tot, l'alternativa finalment seleccionada ha sigut la A, la qual cosa s'ha argumentat per raó de la menor longitud d'aquesta, la qual cosa, al temps, suposa menor superfície afectada i menor nombre d'ecosistemes afectats.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 18 d'octubre de 2004 es va rebre, procedent dels Serveis Territorials d'Energia d'Alacant (DG Energia . Conselleria d'Infraestructures i Transport), el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Artèria a Santa Pola.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Artèria a Santa Pola, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província d'Alacant, núm. 189, de data 17 d'agost de 2004, com també en el DOGV núm. 4.819, de data 13 d'agost de 2004, i s'ha presentat una única al·legació per part de l'Ajuntament de Santa Pola, la qual, a efectes d'aquesta declaració, no tenia contingut ambiental.   
Informes sectorials  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes rebuts.  
. En data 22 de novembre de 2004, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre un informe en què s'especificava que els diversos informes tècnics, previs a l'emissió de l'informe vinculant de l'esmentada Direcció, havien considerat que l'actuació, des del punt de vista patrimonial, és compatible.  
Afeccions legals  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental i altres fonts consultades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:  
. D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta el domini públic hidràulic.  
. Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció als trams dels camins ramaders sendera de Colores, assagador de Ballesteros i assagador del Castillo.  
. Segons l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, hi ha afecció a les zones humides núm. 11, els Bassars . Clot de Galvany, i núm. 38, Saladar d'Aigua Amarga.  
. Segons allò que s'ha especificat en la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la xarxa Natura 2000 de la Directiva hàbitats (92/43/CEE), s'afecta els Llocs d'interés comunitari denominats Illa de Tabarca.  
D'acord amb la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, hi ha afecció a forest pública.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'estudi d'impacte ambiental ha definit dues unitats ambientals amb què ha modelitzat el medi afectat. Aquestes unitats han sigut les que s'apunten a continuació, i de les quals es realitza una breu síntesi al voltant de les que són les característiques més significatives d'aquestes. Abans, no obstant, s'entrarà a descriure aquelles que els són pròpies a ambdues unitats ambientals.  
Des del punt de vista bioclimàtic, la zona se situa en el pis termomediterrani d'ombroclima semiàrid. Per això, la vegetació potencial és la pròpia de la sèrie termomediterrània murcianoalmerienc i de Las Alpujarras de Pistacia lentiscus o llentiscle, (Chamaeropo-Rhamneto lycioidis sigemntum), en la faciació típica semiàrida d'aquesta. Des del punt de vista edafològic, els sòls s'han caracteritzat com ardisòls (concretament calciorthids).  
. Unitat del sector prelitoral, amb presència d'aiguamolls, dunes i arenals, fortament antropitzada: Es caracteritza per estar constituïda per materials quaternaris de geomorfologia predominantment plana.   
S'alternen les àrees de cultiu amb presència d'aiguamolls, zones de dunes i arenals. Es destaca que, si bé no hi ha llits superficials, la presència d'un sistema de circulació subàlvea afavoreix l'existència de zones humides. Ha de precisar-se que, en el cas actual, aquestes zones humides són la núm.11, els Bassars . Clot de Galvany (inclosa de la zona LIC Illa de Tabarca, referenciada per l'EIA), i núm. 38, Saladar d'Aigua Amarga, així recollides en el Catàleg valencià de zones humides.  
Respecte a la vegetació i la fauna, atesa la forta antropització de la zona, s'indica que aquests valors ambientals només són destacables en les àrees protegides abans comentades, on es destaquen hàbitats associats a saladars (vegetació anual de salicornia, 1310; estepes salines mediterrànies, \*1510; matolls halòfils, 1420; pastius salins, 1410), si bé es fa referència a altres punts d'aportació menor en aquest sentit.   
. Unitat del sector de muntanya mediterrània amb repoblacions forestals, sobre materials miopliocens, al llarg de la CN-332. Els materials geològics que caracteritzen la unitat ara descrita són, fonamentalment, depòsits moderns del neogen i del quaternari. Per això es troben, de manera generalitzada, depòsits amb llims, arenes, graves i terres més o menys argiloses. Es tenen terrenys relativament elevats, de relleu suau.  
S'han descrit dos barrancs, com són el de Catarra i el del Fondó.  
La vegetació actual està composta per repoblacions de pi blanc i matoll de garriga baixa i oberta.  
Respecte al patrimoni cultural, l'EIA s'ha referit a l'existència de set espais d'interés arqueològic, a més de destacar-se el molí de Calera com a element d'interés historicoartístic.  
Finalment, vol assenyalar-se que, si bé el gasoducte s'aproxima molt al parc natural de Salinas de Santa Pola, d'acord amb la cartografia consultada no hi ha aquesta afecció.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
L'EIA ha determinat que els factors del medi que podran veure's més afectats per l'actuació seran els sòls, vegetació, fauna i medi socioeconòmic (sobre aquesta no s'entrarà, en tant s'ha estimat que l'actuació tindrà conseqüències positives sobre aquest factor).  
El risc d'incendi derivat d'operacions de soldadura s'ha considerat que no es donarà, ja que aquestes es duran a terme en l'interior d'una coberta mòbil que cobrisca la totalitat del tren de soldadura.  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més excel·lents de cada una d'elles en aquest cas concret:  
. Generació de pols durant les operacions de moviment de terres i trànsit de maquinària d'obra (moderat).  
. Generació de sorolls, en especial en les proximitats de nuclis residencials com són Gran Alacant i Arenales del Sol (moderat). S'ha entés que no hi ha impacte d'aquesta naturalesa sobre la fauna estant.   
. El sòl patirà compactacions fruit del pas de la maquinària d'obra (sever). Es recorda que la pista de treball tindrà un ample de 10 metres.   
. Pèrdua de tapissos vegetals per obertura de pistes de treball, especialment en les zones de vegetació halòfila (anual de salicornia) i en el contorn de la forest de Santa Pola afectada (l'estudi d'impacte ambiental ha determinat els punts singulars d'interés ambiental (PSIA), sent aquests un total de 9, en els que la sensibilitat a aquestes afeccions serà major).  
. Afecció a camins ramaders  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, aquestes seran molt escasses, atesa l'entitat de l'actuació ja en aquesta fase. Cal fonamentalment referir-se a l'impacte que es derivarà de la servitud que la instal·lació genera, mentre impedeix, en una franja de 4 metres d'ample, amb eix central coincident amb el de la canonada, el cultiu o desenvolupament d'espècies amb profunditat de treball inferior a 50 cm.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres per a la implantació de gasoductes, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
Algunes de les així recollides s'apunten a continuació:  
. Retirada selectiva, abassegament i posterior restitució dels nivells edàfics superficials.  
. Descompactació de sòls afectats per pas de maquinària d'obra.  
. L'afecció a la vegetació en aquells punts que presenten major sensibilitat (PSIA, d'acord amb l'estudi) serà controlada per un assistent tècnic ambiental, responsable del Programa de vigilància ambiental, qui, en aquestes àrees i de manera prèvia al desbrossament, determinarà l'amplària de pista compatible amb els valors de l'entorn, establint altres cauteles que puguen suscitar-se.  
. Es compensarà econòmicament la pèrdua de productivitat agrícola dels sòls d'aquesta naturalesa pels quals discórrega el gaseoducte.  
. Les operacions d'obra generadores de major contaminació acústica es restringiran a la franja horària compresa entre les 08h i 20h.  
. S'ha establit la realització d'un control arqueològic durant les operacions de moviment de terres.  
. S'ha incorporat un programa de revegetació satisfactori al fi perseguit per aquest.  
S'ha establit un programa de vigilància ambiental suficient, si bé s'incidirà que aquest es complemente amb disposicions que posteriorment, i en la part dispositiva d'aquesta DIA, s'especificaran.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Artèria a Santa Pola, promogut per la Gas Natural SDG, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquests amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del Programa de vigilància ambiental.  
El magatzem de residus perillosos, el parc de maquinària, en general, qualssevol instal·lacions auxiliars, només podran localitzar-se fora dels perímetres de protecció de les zones amb protecció ambiental-administrativa definides en l'apartat d'afeccions ambientals. Igualment, no podran situar-se en l'entorn més immediat de la serra de Santa Pola.  
Pel que fa a l'esmentat magatzem de residus perillosos, haurà d'estar cobert mitjançant teulada, a fi que no s'hi generen arrossegaments de contaminants per les aigües pluvials. Els residus de naturalesa fluida s'emmagatzemaran en recipients estancs que se situaran en l'interior d'una cubeta impermeable, prou dimensionada.   
Quant al parc de maquinària i altres instal·lacions auxiliars, si fóra el cas, només podran localitzar-se sobre superfícies impermeables que, a més, estiguen adequades per a la recollida de possibles abocaments accidentals. Aquestes superfícies no podran quedar contingudes pel perímetre de protecció de les zones humides identificades, ni ser contributives a aquestes ni al parc natural de les Salinas de Santa Pola. No s'admetrà l'abocament directe d'efluents vinguts de les anteriors plantes auxiliars a cap dels barrancs descrits en la unitat ambiental núm. 2, així identificat per l'estudi d'impacte ambiental, excepte tractament previ.  
En les zones humides afectades es emprendran mesures complementàries relatives al maneig de material granular, ja siguen àrids o inerts. Així, es disposaran parapets que eviten que, en els casos en què els vents siguen desfavorables, es produïsca transport de matèria pulverulenta en direcció a les zones més sensibles d'aquelles. Els abocaments de terra, runes, etc, es realitzaran des d'alçàries inferiors a 1 metre, i s'usaran mànegues de descàrrega en els casos de major risc. Es procedirà al tapat de les caixes dels camions, humectació d'arreplegues i llavatge de rodes de vehicles i maquinàries quan abandonen la zona d'obres.  
Dins del Programa de vigilància ambiental, i sempre que s'afecte zones amb protecció ambiental com les zones humides o LIC assenyalades anteriorment, es procedirà al següent:  
. Emissió d'informe per part de l'assistència tècnica ambiental (així definida en l'EIA) de manera prèvia al començament de les obres, i remissió d'aquest a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant per al seu vistiplau. Aquest haurà de referir-se, com a mínim, a la ubicació de les instal·lacions auxiliars, i les seues repercussions sobre el medi més immediat a les mateixes, així com s'especificaran les espècies que s'han de disposar durant les operacions de revegetació, tot això haurà d'obtenir el vistiplau de l'esmentada Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant.  
. Emissió mensual d'informe per l'assistència tècnica ambiental i remissió d'aquest a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant per al seu vistiplau. Hauran de tractar-se les afeccions a les zones protegides, així com descripció de quants impactes, de caràcter no previsible en l'actual fase, hagueren pogut sorgir, i mesures empreses per a la correcció d'aquests.  
. Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, es presentarà davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executada.  
. En vista de l'afecció a camins ramaders que es donarà, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Així mateix se sol·licitarà la descatalogació dels terrenys pertanyents a forest d'utilitat pública.  
. Si durant l'execució de les obres es trobara presència de restes arqueològiques, el fet s'informarà de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: M Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 238/04-AIA  
Promotor: ATOMIZADAS DE ALCORA, SA. (AMIZALSA)  
Autoritat substantiva: Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Objecte projecte: Instal·lació de planta de cogeneració a gas natural.  
Localització. Camí Regatell s/n, polígon 13 parcel·la núm. 9001, en sòl urbà industrial (SUI-4C) del municipi de l'Alcora (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Atomizadas de Alcora, SA projecta en la seua fàbrica de terra atomitzada una planta de cogeneració que li permetrà exportar a la xarxa energia elèctrica a més de subministrar a la indústria i d'utilitzar en el procés industrial l'energia tèrmica generada, i reduir així el cost de l'energia utilitzada al mateix temps que s'obté un millor aprofitament de la font energètica (gas natural) en la planta.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.  
La planta de cogeneració s'instal·larà en l'interior de la fàbrica de terra atomitzada i funcionarà en paral·lel amb la xarxa elèctrica. Es posarà una turbina de 6.908 kW de potència elèctrica que utilitzarà com a combustible el gas natural.  
L'energia elèctrica que es produïsca serà superior a la necessitada en la indústria, sent per tant exportada a la xarxa l'excedent de l'energia elèctrica.  
En la fàbrica per al seu règim continu de treball (24h/dia) disposen de tres atomitzadors, que funcionen al llarg de l'any de dues formes: amb l'atomitzador núm. 3 només unes 6.840 hores i el núm. 3 juntament amb el núm. 2 la resta del temps (988 h). L'altre atomitzador (núm. 1) s'usa únicament en moments de desocupació o avaries dels altres dos. Cada atomitzador té tres cremadors (a gas natural) que subministren les seues necessitats tèrmiques (a 650 ºC) de treball.  
L'energia tèrmica continguda en els gasos de fuita de la turbina s'aprofitarà en el procés d'assecament de la barbotina en els atomitzadors, reduint així el consum del gas natural en els cremadors, ja que les necessitats tèrmiques de treball dels atomitzadors són superiors a les obtingudes dels gasos de fuita.  
La turbina, situada en la nau de procés, estarà sobre suport antivibratori i embolicada amb un envoltant d'insonorització.  
En el bypass d'eixida de gasos de fuita de la turbina a l'atmosfera, en situacions de no ser recuperats pels atomitzadors, tindrà un silenciador instal·lat per a atenuar el nivell de soroll produït pels gasos. Els conductes de distribució de gasos als atomitzadors estaran aïllats tèrmicament amb capes de fibra ceràmica i de llana de roca.  
Tots els elements de la unitat compressora del sistema d'aire comprimit estan instal·lats en l'interior d'una cabina insonoritzada.  
Al costat de la sala de la turbina se situarà el transformador, trifàsic, en bany d'oli, i es dotarà la zona amb ventilació forçada mitjançant equips de baix nivell de soroll.  
Tramitació administrativa  
En data 4 d'octubre de 2004 es rep de la Unitat Territorial d'Energia a Castelló la documentació consistent en el projecte elèctric (visat núm. 2806 de 29.9.04) i l'estudi d'impacte ambiental (visat núm. 2807 de 29.9.04), i dóna a conéixer que en breu remetrà els resultats d'exposició pública.  
En data 8.02.05 arriben de la Unitat Territorial d'Energia els resultats de l'exposició pública de la documentació, realitzada mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló d'1/01/05 i en el DOGV del 17.12.2004, i no es presentaren al·legacions durant el període d'informació pública segons certificat de data 1.02.05 del cap de l'Àrea d'Energia de la Direcció General d'Energia.  
En data 15 de desembre de 2004 es rep de l'Ajuntament de l'Alcora el projecte de planta de cogeneració, estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu de sol·licitud de la llicència d'activitat en què consten els informes tècnics favorables i resultats del tràmit d'exposició sense al·legacions.  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 15 d'octubre del 2004 s'efectua consulta al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria, i reb la contestació el 15.12.04.  
Informes sectorials  
El Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre la documentació presentada, informa el següent:  
Respecte a l'emissió de contaminants a l'atmosfera, la documentació revisada es correspon amb una indústria catalogada, segons l'annex II del Decret 833/1975, com a grup B, per estar inclosa en l'epígraf 2.2.1. Central tèrmica convencional de potència inferior a 50 MW.  
En la documentació aportada s'indica que les emissions atmosfèriques són de tipus continu. En funcionament normal dels atomitzadors els gasos de fuita no s'aboquen directament a l'atmosfera sinó que s'introdueixen dins d'aquests per a aprofitar el seu calor residual. Les derivacions directes a l'atmosfera únicament es produeixen circumstancialment en cas d'emergència. No obstant això, a l'hora d'estimar les emissions a l'atmosfera es consideren les concentracions de contaminants produïdes per la combustió del gas natural (correspondrien amb les emissions directament a l'atmosfera) i per això, no té en compte que en entrar en contacte els gasos de fuita amb l'argila (en els atomitzadors), es produirà l'emissió de partícules a l'atmosfera. Per a caracteritzar correctament les emissions que es produiran s'hauria d'estimar les emissions que es produiran en els atomitzadors quan utilitzen els gasos de fuita del turbogenerador.  
Pel que fa a l'estimació de les emissions realitzades:  
Contaminant Estimació Límit emissió  
 Decret 833/1975  
 (epígraf 27)  
SO2 < 1000 mg/Nm³ 4300 mg/Nm³  
NO2 < 500mg/Nm³ (243 ppm) 300 ppm  
CO < 625 mg/Nm³ (500 ppm) 500 ppm  
Partícules 0 150 mg/Nm³  
Atés que en el turbogenerador s'empra gas natural com a combustible, la concentració estimada de SO2 és massa elevada.  
Les concentracions de NO2 i CO estimades, pràcticament es corresponen amb els límits establits en el Decret 833/1975. Tenint en compte, que aquests valors daten del 1975 i que actualment hi ha diferents tècniques que permeten reduir aquestes emissions, les concentracions que s'han d'emetre hauran de ser inferiors a les estimades.  
Pel que fa al càlcul de la xemeneia del turbogenerador, cal assenyalar que el valor CMA,, utilitzat en el càlcul de CM, concentració màxima a nivell del sòl com mitja de 24 h, es troba derogat.  
Atés que no s'inclou el pla de perfil, on quede representada la xemeneia del turbogenerador, s'hauria d'indicar si hi ha obstacles de major alçària a una distància inferior a deu vegades l'alçària de la xemeneia, que puguen dificultar la dispersió dels contaminants.  
El principal focus de contaminació atmosfèrica, d'aquest tipus d'indústria, no és el procés de cogeneració. Atesa l'activitat d'aquest tipus d'empreses el principal agent contaminant són les partícules, originades generalment per l'emmagatzematge a l'aire lliure i trasbals de la matèria primera, argiles. Per això, per a avaluar l'impacte que aquest tipus d'activitat causa sobre el medi atmosfèric, han de ser considerats tots els focus d'emissió de partícules a l'atmosfera.  
Aquest servei considera que els límits que se'ls hauria d'exigir a les fàbriques d'argila atomitzada i productes ceràmics són:  
Tipus de   
contaminant Condicions Límit  
Partícules Genèric 30 mg/Nm³  
 Existents, amb sistema corrector 50 mg/Nm³  
NOx (expre- Gasos de procés 250 mg/Nm³  
ssats com Cogeneració 800 mg/Nm³  
NO2)   
SO2 Genèric 25 mg/Nm³  
 Combustibles amb elevat   
 contingut en sofre Estudi justificatiu  
Fluorurs Genèric 10mg/Nm³  
(expressats Forns cocció Qv< 3.000   
com HF) Nm³/h i Qm < 0,1 kg./h 30 mg/Nm³  
O2 (ref) 18%  
Soroll  
En el projecte presentat s'identifiquen les principals fonts de soroll: turbina, compressor de gas i l'aerorefrigerador. Així mateix, s'estableixen una sèrie de mesures que garantiran que en l'interior de la planta (fora de les sales que contenen els focus de soroll) el nivell acústic diari no sobrepassarà els 70 dB(A) i el nivell sonor en el veïnat no serà superior a 45 dB(A).  
S'han de complir els límits d'emissió acústica establits en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, per als nivells de recepció externs en zones d'ús industrial: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB(A) durant la nit. Si hi ha una zona residencial pròxima a la instal·lació, s'haurà de garantir que els nivells de recepció en l'esmentada zona, originats per l'activitat de la indústria, siguen inferiors a 55 dB(A) durant el dia i 45 dB(A) durant la nit.  
D'acord amb la Llei 7/2002, s'hauran de realitzar auditories acústiques almenys cada 5 anys, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim.  
L'esmentada auditoria haurà de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental per al camp de la contaminació acústica. Els seus resultats es faran constar en el llibre de control que haurà d'estar a disposició de l'administració competent.  
Es conclou que, atés que l'activitat principal de la indústria és l'atomització d'argila i els gasos de fuita generats en el sistema de cogeneració són aprofitats en els atomitzadors, és necessari realitzar uns anàlisi exhaustiva de les emissions que s'originaran en aquests atomitzadors i comprovar que no se sobrepassen els límits proposats en aquest informe.  
Documentació complementària  
En data 17 de desembre de 2004 se sol·licita ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb relació a les indicacions previstes en l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric que és adjuntat.  
En dates 7 i 25 de gener de 2005 es reben, respectivament, l'annex I i l'annex II a l'estudi d'impacte ambiental en contestació al que sol·licita.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Per la tipologia de l'activitat i l'antropització del lloc on es projecta la seua execució, perquè és en una zona d'ús industrial amb altres indústries de ceràmiques pròximes, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte de cogeneració seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que els del medi biòtic (flora, fauna, .), perceptual i social, a priori, es veuran molt lleument afectats.  
En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) es preveu una breu descripció del medi que és concretada en la topografia, micrometereologia i els elements biòtics de l'entorn, i igualment breu en els elements que constitueixen el medi ambient social.  
La indústria se situa a una altitud de 200 m sobre el nivell del mar en els voltants del pantà de María Cristina, l'entorn del qual està envoltat de xicotetes llomes les elevacions de les quals no impedeixen la influència dels vents predominants de llevant. Un aspecte que s'ha de tenir en compte a causa de la proximitat al pantà, pel sud de la parcel·la industrial, és el risc de contaminació d'aquest llit davant els abocaments accidentals de residus perillosos; també s'ha de considerar la possible afecció al nucli de població per l'emissió de contaminants a l'atmosfera.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
La instal·lació de la planta de cogeneració ve justificada en l'apartat d'alternatives on es presenten i avaluen les diferents tecnologies viables per a la generació d'energia elèctrica, com a centrals hidràuliques, tèrmiques, nuclears, cogeneració i eòlica.  
Identificats i valorats els efectes que genera la instal·lació de cogeneració, en l'estudi d'impacte ambiental, es determina que tindran una incidència negativa les emissions gasoses, abocaments de residus perillosos (oli usat), soroll i vibracions.  
En el funcionament de l'activitat de cogeneració es produeixen gasos amb una temperatura de 482º C per la combustió del gas natural en la turbina, aquests gasos seran aprofitats energèticament i alliberats a l'atmosfera a través dels atomitzadors o de forma excepcional, en cas d'emergència, s'evacuen directament per xemeneia de bypass.  
Les emissions de contaminants resultants de la combustió corresponen als òxids de carboni, nitrogen i als hidrocarburs incremats. A aquestes emissions cal agregar-li la d'emissió de partícules dels gasos pel seu pas a través dels atomitzadors que les arrosseguen del material que s'ha d'assecar.  
Respecte a les emissions de contaminants generades, tenint en compte els límits de les concentracions de contaminants indicats pel Servei de Contaminació Atmosfèrica, s'estableix en els annexos a l'estudi d'impacte ambiental que segons les especificacions del fabricant de la turbina l'emissió de CO és molt inferior al nivell màxim permés, mentre que l'emissió màxima de NO2 (calculada amb un 7'8% de O2) en el escapament és 500 mg/Nm³ que equival a 243 ppm. En la composició del gas natural no hi ha presència de sofre i per tant no és possible la formació de SO2.  
Els nivells obtinguts en els últims mesuraments realitzats en l'any 2002 en els tres atomitzadors de la indústria, reflectides en el llibre de registre d'emissions en cada focus emissor adjuntat a l'annex, són: un màxim de 33'53 mg/Nm³ de partícules emeses amb sistema corrector; 35 mg/Nm³ de NOx (NO2) de gasos de procés i 0 mg/Nm³ de SO2 i de HF, genèric.  
Soroll. Durant el funcionament de la planta de cogeneració diversos equips com turbina, compressor de gas, aerorefrigerador, els gasos d'escapament, són focus generadors de soroll que requereixen l'aplicació de mesures correctores. Les vibracions que emeten els equips (turbogenerador, compressor) poden influir en l'emissió de sorolls  
Com a residus perillosos generats en l'activitat de la central es considera, principalment pel seu volum, l'oli de lubricació gastat (uns 1.000 a l'any) que és retirat en el mateix moment de fer el canvi per una empresa gestora autoritzada. Un altre residu líquid és el generat en la neteja del compressor que s'estima una producció anual per dues neteges d'uns 200 litres.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
1. Com a mesures correctores proposades a fi de minimitzar els efectes negatius detectats i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:   
. L'oli usat serà recollit habitualment en bidons per a la posterior evacuació d'aquests a planta de tractament. Els olis de lubricació de la planta de cogeneració seran lliurats a una empresa gestora autoritzada de la seua recollida.   
Altres residus perillosos que es generaran en el funcionament de la planta de cogeneració i que s'han de tenir en compte juntament amb l'oli usat són els draps bruts, filtres, envasos buits residuals, bateries, o altres obtinguts durant l'habitual manteniment de les instal·lacions i equips. Tots aquests residus han de ser gestionats correctament, recollits i emmagatzemats en lloc adequat fins a l'espera de la retirada d'aquests per les respectives empreses gestores autoritzades.  
. Per a evitar la dispersió i filtració de l'oli de la turbina davant els possibles vessaments accidentals, es preveu un sistema de retenció I recollida (arqueta i trapa).  
. A l'emissió de contaminants a l'atmosfera, amb concentracions inferiors als límits establits pel Servei de Contaminació Atmosfèrica, s'estableix la instal·lació d'una xemeneia (bypass) de 20 metres d'altura per a assegurar la dispersió de les emissions evacuades directament a l'atmosfera (sense el seu aprofitament calorífic pels atomitzadors); no existint, a una distància inferior a 200 metres de la xemeneia, obstacles de major alçària que puguen dificultar la dispersió dels contaminants.  
Els atomitzadors tenen instal·lats filtres de mànegues com a mesures correctores a les emissions evacuades per aquests.  
. El soroll procedent de la instal·lació serà atenuat mitjançant mesures aplicades a les distintes fonts de soroll: El turbogrup estarà allotjat en un envoltant resistent a l'aigua i tèrmicament aïllat que atenua el so; instal·lació de silenciadors en l'eixida dels gasos; el compressor de gas confinat en una sala específica per a aquest i els aerorefrigeradors amb ventiladors de baix nivell de soroll. Amb les mesures esmentades garanteixen que el nivell màxim que s'aconsegueix en els límits de la propietat és inferior a 60 dB(A), màxim admissible en una zona industrial en horari nocturn, d'acord amb la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. I, no es garanteix nivells inferiors als establits, en no existir cap zona residencial en un radi d'1 km a la fàbrica.  
. L'adopció de solucions i dispositius per a reduir o evitar el màxim de les vibracions de la turbina i compressor.  
2. Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental i annex s'estableix com a vigilància ambiental un control anual de les emissions realitzat per un organisme col·laborador amb l'administració (OCA), i els mesuraments realitzats anualment s'anoten en el llibre de registre que es disposarà per a cada focus emissor de contaminants de la contaminació, en compliment de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.  
Respecte al soroll, es realitzaran mesuraments de les immissions acústiques a la posada en marxa per a comprovar les mesures d'aïllament executades, com també la realització d'auditories acústiques cada 5 anys d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 2 f) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'Impate Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació de cogeneració de gas natural per a la fàbrica de terra atomitzada de l'empresa Atomizadas de Alcora, SA. (AMIZALSA) ubicada en el Camí Regatell s/n, polígon 13 parcel·la núm. 9001, sòl urbà industrial (SUI-4C) del municipi de l'Alcora (Castelló), sempre que es desenvolupe complint el que estableix l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
2. Per ser productor de residus perillosos, l'empresa està subjecta a tot el que disposa la Llei 10/2000, de residus. És a dir, si produeixen menys de 10 t/any ha d'inscriure's En el Registre de xicotets productors de residus perillosos, o de ser superior a aquesta quantitat haurà de sol·licitar autorització com a productor de residus perillosos (han de considerar-se el conjunt dels residus produïts tant d'aquesta instal·lació com de l'activitat industrial) en la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, que hi haja en aquesta instal·lació, han de complir el que disposa el Decret 173/2000 de 5 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'estableixen les condicions higienicosanitàries que han de reunir aquests equips per a la prevenció de la legionel·losi, i en l'Ordre conjunta, de 22 de febrer de 2001, de les conselleries, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de Medi Ambient i Sanitat sobre el protocol de neteja i desinfecció dels equips esmentats.  
4. Aquesta activitat, considerada en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera del grup B que s'indica en l'annex II del Decret 833/75, haurà de complir allò que s'ha disposat per a aquestes activitats en el títol VI del decret esmentat (Règim especial d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera), en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera i respectiva legislació vigent.  
5. L'activitat disposarà d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El Llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així mateix presentarà correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats Serveis Territorials.  
6. Les xemeneies d'emissió de contaminants (la de bypass i les d'atomitzadors) disposaran dels orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i d'accessibilitat a aquests mitjançant una infraestructura fixa, segons s'indica en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.  
7. Quant als nivells d'emissió de contaminants que no s'han de superar, en aplicació de les millors tecnologies disponibles, seran els indicats pel Servei de Contaminació Atmosfèrica d'aquesta Conselleria en el seu informe recollit en aquesta resolució.  
8. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica.  
En tot cas, es complirà el que estableix el títol IV, capítol II, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
9. Quant al programa de vigilància ambiental que s'elabore, entre els seus apartats, constaran les accions següents:   
. Mesuraments de les emissions de NOx (NO2), SO2, HF, CO, CO2 i partícules, realitzades per una OCA i en compliment del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric, ja que és una activitat classificada en l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NOx, CO i partícules realitzades igualment per una OCA, en tots i cada un dels focus, una vegada cada any.  
. Auditories acústiques realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració o organisme de control autoritzat, a més del control proposat a la posada en marxa, amb una periodicitat del menys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, com podrien ser els derivats de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i al Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
12. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports mitjançant la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 324/04-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de revestiments ceràmics  
Promotor: IBEROALCORENSE, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Localització: Ctra. Castelló-l'Alcora (C-232), s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
IBEROALCORENSE, SA, és una indústria del sector ceràmic. Les instal·lacions que projecten en la ctra. Castelló-l'Alcora (C-232), s/n, al pas d'aquesta pel terme municipal de l'Alcora (Castelló), es dedicaran específicament a la fabricació de revestiments ceràmics (taulellet esmaltat), amb una capacitat de producció tal, que es converteixen en un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
IBEROALCORENSE, projecta la fabricació de revestiments ceràmics en una parcel·la qualificada com a sòl urbà d'ús industrial, apta per a indústria pesant, segons el PGOU del municipi de l'Alcora. Malgrat d'això, no es disposa de xarxa de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals. La parcel·la té una superfície de 106.231 m², dels quals, aproximadament, 43.500 m² es destinen a la planta de producció i 3.150 m² a oficines administratives, i queda lliure la resta de la parcel·la.  
La parcel·la seleccionada afronta al nord amb la C-232 Castelló-l'Alcora i a l'oest, est i sud, amb altres activitats del mateix sector industrial, i es troba pròxima a l'embassament de Maria Cristina. S'estima una capacitat de producció anual de 2.310.000 m² de taulellets esmaltats.  
En el procés industrial d'aquesta, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila atomitzada i esmalts ceràmics (processats per subministradors externs), a banda del consum d'aigua, electricitat i gas natural. Les etapes del procés de monococció són les següents: descàrrega i emmagatzematge en sitges de l'argila atomitzada, premsat, eixugat, esmaltat i cocció, per a finalitzar amb l'embalatge i emmagatzematge del producte acabat.  
En funció del procés productiu, en la planta es poden identificar les seccions següents:  
. Recepció i preparació de matèries primeres.  
. Premses i assecadors.  
. Preparació d'esmalts  
. Esmaltadores.  
. Cocció.  
Com a serveis generals, es tenen equipaments auxiliars: laboratoris, centre de transformació d'electricitat, tractament d'aigües i gasos, magatzem de residus, oficines, compressors, etc.  
Tramitació administrativa  
En data 13 de setembre de 2004 es rep, remés per l'Àrea d'avaluació ambiental, el projecte bàsic, el seu annex, una Avaluació integrada acreditativa del compliment de la legislació ambiental aplicable, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, al mateix temps que s'informa que transcorregut el període d'exposició al públic, amb anunci en el DOGV número 4.809 de data 30 de juliol de 2004, no s'hi van presentar al·legacions.  
Després de l'estudi de l'Avaluació integrada acreditativa del compliment de la legislació ambiental aplicable, s'aprecia que es tracta d'una espècie d'auditoria ambiental en què es conclou que el projecte compleix la legislació ambiental aplicable pel que fa a les aigües i el soroll, amb alguna carència en matèria d'emissions atmosfèriques i residus perillosos.  
Igualment, en data 14 de setembre de 2004 es rep, remés per l'Ajuntament de l'Alcora, el certificat del secretari de l'Ajuntament de l'Alcora en què s'assenyala que transcorregut el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La fabricació de paviments i revestiments ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids, i aigües residuals. Concretament, en aquesta cas, part dels consums d'aigua, la generació de residus i les emissions atmosfèriques es repartiran entre les instal·lacions en què s'elabore el paviment i les instal·lacions dels subministradors externs en què s'elaboren l'argila atomitzada i l'esmalt ceràmic.  
La indústria es troba recollida en l'epígraf 2.10.2. Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana, ceràmica fina i gres, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
Igualment, la fabricació de taulellets i taulells de ceràmica es troba recollida en l'annex l del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que es projecta la ubicació de la indústria en una zona sense risc d'inundació, de baixa/mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i de mitjana/alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que es projecta l'execució de la planta en un emplaçament anteriorment ocupat per una altra indústria, en un voltant industrial totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veurà molt lleugerament afectat.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, es projecta l'emmagatzematge temporal d'aquests, fins a la seua recollida per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus i l'existència de gestors autoritzats per a la recollida dels residus produïts, ja que en tractar-se de gestors autoritzats, la gestió externa ja hauria d'haver sigut avaluada ambientalment.  
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals sanitàries i industrials, que en el primer cas són depurades i reutilitzades junt amb les industrials en atomitzadors externs.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
L'estudi d'impacte ambiental es duu a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte és productora de residus i que es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, i durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impactes .els factors d'impacte. seran únicament la generació d'emissions gasoses, residus, sorolls i vibracions, sent per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els propis del medi atmosfèric, ja que s'assenyala que la instal·lació no produirà cap abocament sòlid o líquid.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament de la planta de cogeneració és compatible, i no es necessiten mesures correctores per a recuperar les condicions originals després del cessament de l'actuació.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental.  
Com ja s'ha comentat, després de l'estudi de l'Avaluació integrada acreditativa del compliment de la legislació ambiental aplicable, aportada pel promotor, s'aprecia que es tracta d'una espècie d'auditoria ambiental en què es conclou que el projecte compleix la legislació ambiental aplicable pel que fa a les aigües i el soroll, amb alguna carència en matèria d'emissions atmosfèriques i residus perillosos. Aquestes carències no s'esmenen en la posterior redacció de l'estudi d'impacte ambiental, concretament en el seu apartat Impactes i mesures correctores adoptades, on no es projecta l'adopció de les necessàries mesures preventives i/o correctores, fent meres observacions en titular.  
1. Contaminació acústica. Vibracions.  
S'adjunta l'avaluació de l'afecció acústica produïda per la indústria de referència, duta a terme per una ECA. En ella, es conclou que cap dels punts mesurats supera els límits en els nivells de recepció externs fixats en l'annex ll, taula 1 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
Probablement, aquests càlculs s'han realitzat tenint en compte les cobertes, o que en els paraments verticals hi ha portes i finestres. No obstant això, aquestes mateixes portes i finestres se suposen obertes quan es tracta de justificar la ventilació de les instal·lacions.  
2. Contaminació atmosfèrica.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació de revestiments ceràmics tal com es planteja, és a dir, en absència d'atomització i fritatge in situ, poden dividir-se bàsicament en:  
. Els gasos procedents de la de combustió de gas natural en el forn i els assecadors (bàsicament NO, NO2, CO, CO2).  
. Les boires procedents de les línies d'esmaltació (pols humida).  
. Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores (partícules d'argila atomitzada).  
Es detallen diversos focus d'emissió de contaminants atmosfèrics, dos d'ells, d'abocament directe: la ximenera del forn i les ximeneres dels dos assecadors, i els altres tres a través de sistemes de tractament de gasos per via seca, concretament, filtres de mànegues. Es tracta dels filtres de mànegues per al tractament de les emissions procedents de les línies d'esmaltació, de les emissions recollides per boques d'aspiració estratègicament situades en la secció de recepció i trasbals de matèries primeres (tremuges, sitges i cintes transportadores carenades) i premsat, i un tercer filtre per a la neteja de la zona de premsat.  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per al forn una xemeneia de 800 mm de diàmetre i una alçària de 12 m, i per als assecadors de 600 mm de diàmetre i 12 m d'alçària. Només dos dels filtres de mànegues constitueixen en si mateixos focus d'emissió, ja que l'efluent del filtre per a la neteja de la zona de premsat es condueix a un dels altres filtres. Aquests, disposen de xemeneies per a l'abocament dels gasos tractats, amb alçàries que oscil·len entre els 6 i 7 metres i diàmetres que oscil·len entre els 384 i els 600 mm. Segons s'indica, en tots els casos es tracten de tirs forçats. No s'aporta l'alçària de les edificacions pròximes o confrontants.  
Quant a l'emmagatzematge, en aparença s IBEROALCORENSE no se li aplicarà el que disposa l'article 51 del Decret 833/75, referent a l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials a granel pulverulents, ja que no s'emmagatzemarà en aquestes condicions cap tipus de material.  
Pel que fa al transport, i per damunt de les emissions procedents dels motors de combustió, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament els camions banyera carregats amb argila atomitzada aniran coberts. S'entén que la simple vigilància del mode en què es transporten aquests materials redueix en gran manera els possibles impactes derivats del seu transport (envelats i cuidant la neteja dels elements del camió).  
Finalment, es disposarà d'una màquina escombradora per a mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt, i sobretot en aquells punts on no hi arribe l'acció de l'aspiració manual anteriorment citada.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura preventiva de la contaminació, es projecta la confecció del llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat als mateixos segons s'indica en l'esmentada Ordre.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
L'abastiment d'aigua de la indústria procedeix d'una captació subterrània autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la Comunitat de Regants del Pou de l'Esperança per a l'extracció d'un volum d'aigua que s'ha de repartir entre dos usos: agrícola i industrial. No s'aporta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua per a ús industrial que pot suposar la implantació de la indústria avaluada amb les previsions de la concessió aportada, garantint la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals, encara que no es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament. No obstant això, segons s'indica, únicament s'hi aboquen les aigües pluvials, sent zero l'abocament d'aigües residuals.  
Així, les aigües pluvials de cobertes són recollides mitjançant canalons i conduïdes a través de baixants cap a una xarxa de col·lectors soterrats, on també conflueixen les aigües pluvials de vessament, recollides mitjançant albellons. L'abocament de pluvials recollides mitjançant aquesta xarxa, es verifica en la cuneta d'una carretera pròxima, sense especificar-se aquest punt en la documentació avaluada. En tot cas, s'assenyala que s'ha sol·licitat el permís d'aquest abocament, i està en tramitació.  
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de procés industrial i les aigües sanitàries. Les aigües sanitàries es recullen i tracten en dues depuradores biològiques compactes. En la documentació presentada hi ha contradiccions quant a la destinació de l'efluent d'aquestes depuradores. No queda clar si l'efluent d'aquestes depuradores s'envia a EDAR o s'emmagatzema junt amb les aigües residuals industrials per a l'enviament d'aquest a un atomitzador, en tot cas, no es realitzarà abocament en tant no estiga disponible la connexió a la xarxa municipal de sanejament.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que les aigües residuals de procés, procedents de la secció de preparació d'esmalts i de les línies d'esmaltat, així com les procedents de la neteja de les instal·lacions i equips es recullen a través de canaletes disposades al llarg de les instal·lacions, a través de les quals discorren per gravetat cap a arquetes, des de les quals es bomben a dues basses impermeables d'emmagatzematge, dotades d'agitadors de pales. Aquestes aigües, si és el cas junt amb l'efluent de les depuradores biològiques d'aigües sanitàries, s'emmagatzemen fins a la recollida i transport d'aquestes a un atomitzador.  
Els equips per al tractament de gasos són per via seca, de manera que no generen aigües residuals.  
4. Contaminació del sòl.  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
A pesar de tractar-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada no s'avalua aquest aspecte, i s'hi assenyala únicament que la solera és llisa sense solució de continuïtat i no esvarosa, permetent una perfecta neteja.  
No es detallen les condicions de les zones d'emmagatzematge de matèries primeres i residus. Tampoc de les zones d'esmaltat, canaletes, arquetes i sistemes de recollida de vessaments. Segons s'hi indica, les basses per a l'emmagatzematge seran impermeables.  
5. Residus generats.  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: olis lubricants esgotats, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, matèries fora d'especificació, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartó contaminat, teles de pantalles, guants i màscares, aerosols, fangs de depuració, etc. Es proposa emmagatzemar els residus temporalment en contenidors especials, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en l'interior d'una nau industrial adossada a la principal, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat. Els fangs de depuració es recolliran directament de les depuradores biològiques.  
6. Programa de vigilància ambiental.  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què s'han de dur-se a terme la mesura de les emissions i immissions gasoses i el control de la generació i gestió de residus. S'obvia el soroll ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornat, en particular, teules, rajoles, rajoles refractàries, taulellets, gres o porcellana, amb una capacitat de producció superior a 75 tones per dia o una capacitat d'enfornada de més de 4 metres cúbics i més de 300 quilograms per metre cúbic de densitat de càrrega per forn, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de revestiments ceràmics, promogut per IBEROALCORENSE, SA, que s'ha d'implantar a la ctra. Castelló-l'Alcora (C-232), s/n, del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000 de 12 de desembre de residus.  
2. Pel que fa a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3. S'haurà de disposar de sistemes per a la retenció i recollida de possibles vessaments en les zones de preparació d'esmalts i esmaltat. Les canaletes, arquetes i sistemes per a la recollida i retenció de vessaments i aigües residuals hauran de ser cecs i trobar-se impermeabilitzats.  
4. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
5. Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. En tot cas, l'activitat industrial haurà de dur-se a terme amb les finestres i els accessos a les naus tancats.  
7. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que dificulten la dispersió (efecte esclat).  
8. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada Ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats Serveis Territorials.  
9. Pel que fa al Programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc (5) anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
. El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
. Elaboració anual de l'informe de situació especificat en el condicionant 4).  
. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si escau l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 33/04 AIA  
Títol: Declaració d'interés comunitari de la instal·lació del celler Baronia de Torís al terme municipal de Torís (València)  
Promotor: Celler Baronia de Torís  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Torís, partida el Calauet, polígon cadastral 5 del terme municipal de Torís (València), parcel·les núm. 542, 670, 677, 712, 713, 730, 751, 1068, 1126, 1137 i 1144  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la declaració d'interés comunitari de la instal·lació de celler Baronia de Torís al terme municipal de Torís (València)  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es proposa el trasllat de l'activitat industrial dedicada a l'elaboració de vins duta a terme per La Baronia de Torís Coop. V. a l'exterior del nucli urbà, a uns terrenys classificats com a sòl no urbanitzable no protegit, i utilitzar amb aquest fi una declaració d'interés comunitari.   
L'actuació que es pretén, té com resultat l'ocupació d'un espai rural, la qual cosa es tradueix en una ocupació irreversible del sòl per l'asfaltat de nous vials, construcció d'edificis, patis i jardins.  
Durant la fase de construcció es procedirà a la neteja i desbrossament de les zones que s'han d'ocupar, excavacions i moviments de terra per a l'adequació del relleu, abassegament de materials, construcció i moviment de vehicles.  
L'ocupació provoca la pèrdua directa i irreversible del sòl, vegetació i capacitat agrològica.  
Les emissions durant la fase de construcció són fums de vehicles, pols, sorolls i abocaments.  
La superfície total de l'actuació és de 80.382 m², dels quals 33.800 estaran destinats a construccions, aparcaments, patis i carrers interiors, zones enjardinades, futures ampliacions i naus; altres 10.000 m² es destinaran al cultiu de vinya experimental i la resta de la parcel·la es conservarà en l'estat natural d'aquesta.  
Les naus disposaran de tancaments de plafons prefabricats de formigó i coberta de teula. Sent els tancaments de la resta d'edificis de fàbrica de blocs lluïts i pintats, amb coberta de teula.  
Es tancarà la parcel·la mitjançant un mur de fàbrica de blocs, lluïts i pintats de 2 m d'alçària.  
Es projecta una connexió d'aigua potable de 1.000 metres de longitud.  
Es projecta una línia de mitjana tensió de 300 metres de longitud i un centre de transformació.  
Durant la fase d'explotació el procés és el següent: recepció de la verema, presa de mostres, descàrrega en els descarregadors de pati, premuda i eliminació de la rapa, maceració, escorriment i premsatge en la nau de veremes, fermentació, estabilització i filtratge del vi; criança, embotellament i paletització, emmagatzematge i expedició.  
Durant aquesta mateixa fase es produeixen els efectes següents:  
. Emissions de fums de vehicles, tant per l'entrada de matèria primera com per l'eixida del producte elaborat, amb augment del nivell sonor.  
. Per l'activitat es produeix emissió de CO2 (contínua) i olors en depòsits exteriors.  
. Els residus assimilables als residus sòlids urbans seran recollits per una empresa municipal i portats a un abocador.  
. Les aigües residuals urbanes i l'aigua de llavatge de les instal·lacions i vessaments ocasionals, seran tractades en la depuradora abans de ser evacuades.  
La matèria orgànica és recollida en contenidors, juntament amb els fangs del reactor biològic de depuració, per a l'aprofitament d'aquests com a adob orgànic.  
1. Alternatives  
Es presenta estudi d'alternatives per part del promotor, per la sol·licitud d'informació, realitzada pel director general de Gestió del Medi Natural, en data 19 d'agost de 2004.  
En l'esmentada ampliació de l'estudi d'impacte ambiental es conclou que la ubicació elegida és l'adequada, després de realitzar un estudi d'alternatives, atenent a les condicions següents:  
Proximitat al nucli urbà, per a facilitar l'accés al personal i socis de la cooperativa  
Proximitat a les vies de comunicació  
Per a l'elecció de l'ordenació, es van analitzar tres alternatives distintes a fi de trobar una nova ubicació per a les instal·lacions del celler.  
Es van descartar altres dues alternatives en què hi ha gran quantitat d'edificacions rurals disseminades cosa que feia difícil reunir la superfície necessària; a més l'alternativa que es va prendre com a solució es trobava en terreny de capacitat agrològica baixa classe D, antic terreny de cultiu de secà, actualment abandonat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 16 de gener de 2004 la Direcció Territorial d'urbanisme remet estudi d'impacte ambiental a falta de la documentació tècnica la qual és remesa en data 25 de juny de 2004, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 20 de setembre de 2004 i en el DOGV núm. 4843, de 16 de setembre de 2004.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en certificat emés per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 15 de desembre de 2004.  
2. Aportacions d'informació o documentació complementària  
Una vegada començat el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, en data 19 d'agost de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural va realitzar una sol·licitud d'informació al promotor, a fi d'esmenar algunes deficiències detectades en l'estudi de la documentació aportada. Com a resposta a aquesta sol·licitud i amb data, de registre d'entrada, 10 de novembre de 2004 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge documentació aportada pel promotor.  
Amb data 14 de febrer de 2005, es comunica al promotor que vista la documentació presentada en data 10 de novembre de 2004, se li informa dels aspectes que el promotor haurà d'ampliar o justificar abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental:  
S'haurà de presentar informació gràfica mitjançant perfils transversals, representant la situació actual i la futura una vegada implantada l'actuació, indicant els volums de desmunt i terraplenament, els talussos, reflectint les actuacions projectades amb les cotes més significatives, com també les mesures d'integració paisatgística i de restauració.  
Les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals una vegada depurades.  
. Quant a fangs, es considera poc desenvolupat el tractament d'aquests, indicant que la seua destinació és per a ús agrari en els camps d'experiències. Es realitzarà una valoració tant quantitativa com qualitativa dels fangs resultants, tractament i destinació d'aquests.  
. Pel que fa al programa de vigilància ambiental es considera poc desenvolupades les mesures que s'han de prendre pel que fa al control i seguiment dels residus, en supeditar aquest a la implantació d'un sistema de gestió ambiental NORMA UNE-EN-ISO 14001. S'especificaran les mesures que s'han d'adoptar derivades de la implantació d'aquest sistema de gestió, per a conéixer la idoneïtat d'aquestes.  
Amb data, de registre d'entrada, 18 de febrer de 2005 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la següent documentació aportada pel promotor:  
. Document d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental del projecte de trasllat d'activitat del celler La Baronia de Torís.  
. Annex 1. Apartats del procediment ambiental del projecte de norma UNE / EN / ISO 14001.  
. Annex 2. Perfils transversals.  
Afeccions legals  
No es produeix cap tipus d'afecció sobre espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, zones humides, ZEPA, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració, ni camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. La parcel·la on se situaran les noves instal·lacions és una vessant amb pendent al sud-oest, abancalada amb antics cultius de secà, ametlers, garroferes i oliveres, amb algunes taques de matoll i bosquets de pi blanc.  
S'indiquen les mesures que s'han de prendre per a evitar una alteració paisatgística, com ara excavacions perquè les instal·lacions industrials queden immerses en el tossal, desnivells del terreny en forma d'aterraments per a reduir talussos i afavorir la integració en el paisatge.  
S'aporten els plànols dels perfils transversals dels desmunts i terraplens que s'han de realitzar en les obres projectades.  
Es presenten plànols en què queda grafiada la protecció de talussos amb sembra de llavors autòctones de cereals, herbàcies i nanofaneròfits. Es protegeixen els talussos amb escullera i es planten carrasques, llentiscles, coscolls, oliveres i garroferes, de manera que l'impacte visual quede atenuat, en quedar les instal·lacions integrades en el paisatge.  
2. Explotació dels recursos naturals  
. Depuració d'aigües residuals: Les aigües residuals generades seran tractades en l'EDAR, les dades característiques de disseny i dimensionament són:  
. El cabal de disseny és de 30 m³/dia amb una DQO de 16.000 mg/l.  
. El cabal punta serà de 45 m³/dia.  
Els fangs produïts s'estimen entre 20-30 m³/any. S'han de destinar a ús agrari, i es fa insistència en el fet que es complirà el Reial decret 1310/1990, pel qual es regula la utilització dels fangs de depuració en el sector agrari.  
. Els afluents hauran de complir la legislació vigent (RDL 11/1995 i RD 509/1996, en les quals s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes)   
S'aporten les dades dels afluents de depuració, de manera que siga apte per a l'abocament a llit vigilat o per al seu ús per al reg. S'indiquen els valors límits dels paràmetres següents:  
. característiques organolèptiques  
. característiques fisicoquímiques  
. característiques químiques  
. substàncies tòxiques i indesitjables  
. característiques biològiques.  
. Gestió de residus: es dóna una descripció de les característiques dels residus generats i de la gestió actual que se'n fa.   
Es va presentar la documentació acreditativa de les dues entitats gestores dels residus:  
. Empresa Hijos de Ramón Torres, SA., encarregada dels residus tipus: cartó vidre, plàstic i residus d'oficina.  
. Empresa Innovación i Gestión Medioambiental, SA.; encarregada dels residus d'envàs, envasos perillosos, i residus de laboratori.  
En la documentació aportada s'indiquen els valors límit de concentració de metalls, que s'ajusten al Reial decret 1310/1990 de 29 d'octubre, i que han de complir els fangs de depuració per a poder ser utilitzats amb fins agraris. S'indica que en el cas que se sobrepassen aquests valors s'evacuaran, després de l'assecament previ, a un abocador controlat.  
. Respecte al programa de vigilància ambiental es presenta un procediment ambiental d'implantació de la norma UNE / EN / ISO14001   
La metodologia consta de quatre capítols en què s'explica:  
1. Procediment ambiental per a la gestió de residus per part del personal del celler, amb aquest fi es marca un procediment de registre de residus i es donen unes responsabilitats.  
2. Procediment mitjà ambiental de per a la detecció, control, i correcció de les no-conformitats.  
3. Procediment ambiental per a establir la metodologia, monitorització i mesurament de les activitats (anàlisi d'emissions atmosfèriques, anàlisi d'abocaments, mesurament de sorolls, consums d'aigua), productes i processos.  
3. Procediment ambiental per a establir la correcta gestió dels registres ambientals generats pel SGMA del celler La Baronia de Torís.  
Consideracions finals  
Després de l'estudi de la documentació aportada, i una vegada contrastat el contingut amb la requerida, es conclou que:  
. L'afluent abocat haurà de complir les directives 97/271/CEE i la Directiva 98/15/CEE; s'aporten dades dels valors límit de les característiques fisicoquímiques dels afluents depurats que es té com a objectiu aconseguir.  
. Respecte als fangs produïts s'aporten les dades dels valors límit de concentració de metalls que, segons el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels fangs de depuració en el sector agrari, es poden utilitzar amb fins agraris.  
Segons l'article 6.1 del Reial Decret 1.310/1990, els ens locals i la resta de titulars, si és el cas, d'estacions depuradores d'aigües residuals facilitaran a l'òrgan competent de la comunitat autònoma corresponent i amb periodicitat anual la informació següent:  
a) Les quantitats de fang produïdes i la destinació d'aquestes, amb especificació d'aquells fangs que s'utilitzen en l'activitat agrària.  
b) La composició i les característiques dels fangs produïts i els destinats a l'activitat agrària, establida amb la freqüència i sobre els paràmetres que es recullen en l'annex II A, utilitzant els mètodes analítics i de mostratge definits en els annexos II A i II C de l'esmentat reial decret.  
c) El tipus de tractament realitzat sobre els fangs de depuració tal com es defineixen en l'article 1r, b).  
d) Els noms i adreces dels destinataris dels fangs tractats i les zones d'utilització d'aquests.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la declaració d'interés comunitari de la instal·lació de celler Baronia de Torís al terme municipal de Torís (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Es presentarà l'autorització de l'organisme de conca per a l'abocament de les aigües depurades a llit públic, l'afluent abocament haurà de complir el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic i les directives 97/271/CEE i 98/15/CEE.   
2. Pel que fa als fangs produïts i l'adequació d'aquests a l'ús agrari, s'haurà de complir el que indica l'article 6.1 del RD 1.310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels fangs de depuració en el sector agrari. Prèviament a l'aplicació dels fangs amb fins agrícoles, s'hauran de caracteritzar aquests per a conéixer-ne la viabilitat i, en el cas de no complir el que s'ha indicat, s'haurà de realitzar una adequada gestió d'aquests, mitjançant transport a un abocador controlat.   
3. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, es realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, que preveja els aspectes següents:  
. Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua una vegada depurada, amb periocitat mensual.  
. Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels fangs produïts i gestió realitzada d'aquests.  
. Comprovació de les mesures correctores i integració paisatgística.  
4. S'incorporarà com a mesura de minimització de l'impacte paisatgístic . visual, una pantalla vegetal mitjançant la plantació de Pinus halepensis davant els depòsits d'emmagatzematge, assegurant el manteniment d'aquesta mitjançant sistemes de reg per degoteig, aspersió etc.  
5. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 409/03.AIA  
Títol: Nova carretera des de Torreblanca a les instal·lacions aeroportuàries  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Implantació d'una carretera de nova planta que canalitze el trànsit que s'establirà entre les futures instal·lacions aeroportuàries de Castelló i la zona costanera pròxima a Torreblanca  
Localització: Torreblanca, Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Alcalà de Xivert (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La carretera proposada, identificada com a convencional i de caràcter interurbà, discorre des d'una rotonda que s'ha de construir en els voltants de les instal·lacions aeroportuàries, i una altra, en aquest cas elevada, la qual permet la connexió amb l'accés a l'autopista A-7 i la carretera N-340, situada ja en els voltants del nucli urbà de Torreblanca. Queda definida per un eix principal, de calçada única, de 14 quilòmetres de longitud aproximada, sent la velocitat de projecte de 80 km/h (carretera convencional C-80). Transcorre en un entorn predominantment forestal i agrícola, d'orografia accidentada. Això ha motivat un gran nombre d'obres conduents a garantir la permeabilitat territorial i hidràulica de la zona.  
Si bé normalment no sol, en el context de la declaració d'impacte ambiental, fer-se referència a l'estudi de trànsit que incorporen els projectes de carreteres, en aquesta ocasió s'ha considerat rellevant el mateix, des del punt de vista ambiental, mentre podrà tenir conseqüències posteriors en el contingut dispositiu d'aquesta declaració. Es té, doncs, que, atés que la via proposada enllaça la zona costanera de Torreblanca amb les instal·lacions aeroportuàries, encara no construïdes, aquesta recollirà els fluxos següents:  
. Trànsit actualment circulant per la carretera CV-145 entre Torreblanca i Vilanova d'Alcolea.  
Trànsit generat per les futures instal·lacions aeroportuàries entre les esmentades instal·lacions i la connexió a Torreblanca amb la carretera N-340 i l'autopista AP-7.  
. Trànsit induït (CV-10 i AP-7, principalment).  
L'anterior ha portat a estimar una IMD de 4987 vh/dia. És tot això el que ha condicionat el disseny de la carretera proposada, les característiques tècniques més sobreïxents del qual, des del punt de vista mediambiental, es resumeixen a continuació.  
No obstant això, abans d'entrar en la síntesi de les característiques més ressenyables de l'actuació, vol apuntar-se, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el fet que les incerteses existents a fi de determinar amb suficient exactitud les intensitats de trànsit que, finalment, suportarà la nova via, han portat a conferir major amplitud a determinats paràmetres geomètrics, de manera que, en el futur, siga factible modificar-ne la tipologia per a transformar-la en una carretera de major capacitat (en concret en via ràpida, la qual cosa s'aconseguiria amb actuacions molt puntuals sobre el traçat ara proposat).  
La secció tipus de la infraestructura projectada, 7/12, està constituïda per dos carrils de 3.5 metres, vorals de 2.5 metres i bermes de 0.5. Puntualment, allí on es disposa carril per a vehicles lents, la plataforma arriba als 16.50 metres.  
La secció transversal està composta per capa base granular FUIG-25, de 25 cm, capa asfàltica de base amb mbc G-25, de 13 cm, capa asfàltica intermèdia amb mbc D-20, de 6 cm, i capa de rodament amb mbc S-12, de 6 cm també.  
El pendent màxim disposat serà del 6%. atés l'accidentat del terreny, es generaran terraplens i desmuntes de certa entitat, els quals, per altres, implicaran un moviment de terres important. Açò no obstant, no es recull en aquest apartat, ja que es torna sobre això en el corresponent a la discussió d'alternatives.  
El traçat projectat destaca per l'alt nombre de viaductes que requereix per a salvar tant infraestructures existents com barrancs i tàlvegs. Els llums oscil·len entre els 62 metres (els més nombrosos) i els 152 metres, a excepció de dos d'ells, els quals s'han dissenyat amb taulers d'una sola obertura de 29,08 metres de llum.  
La il·luminació de la via es farà mitjançant l'ús de llums de vapor de sodi d'alta pressió, en general, i d'halogenurs metàl·lics.  
1. Alternatives  
Pel que fa a les alternatives plantejades, finalment s'han estudiat tres possibles traçats, havent-se denominat l'alternativa núm.1 com a centre, la núm. 2 com a nord i la núm. 3 com a sud. A continuació es realitzarà una breu descripció d'aquelles característiques definitòries d'aquestes majorment destacables, sempre des del punt de vista de les seues implicacions ambientals.  
L'alternativa núm.1 discorre des de la rotonda que permet l'accés a les futures instal·lacions aeroportuàries fins a la seua connexió amb la carretera N-340, al nord de Torreblanca. El seu traçat es presenta com a escassament sinuós, conformat per un conjunt d'alineacions rectes i revoltes de radis molt amplis que, en les proximitats del futur aeroport, s'acosta a la façana sud d'aquest.  
L'alternativa núm. 2 aprofita el corredor de l'actual carretera CV-145 (durant una longitud aproximada de 8,5 km, si bé puntualment, fruit de l'ajust als nous paràmetres geomètrics, s'abandona l'esmentat corredor), mentre que la núm. 3 discorre per un corredor existent al sud de l'alternativa núm.1, de manera que convergeix al traçat d'aquesta última en el seu tram mitjà per a, posteriorment, passar ambdós a compartir traçat.  
En la taula que s'acompanya a continuació es recullen les dades més rellevants, relatives a les tres alternatives comentades, les quals s'extrauen d'entre les especificades en la documentació aportada:  
 Alternativa Alternativa Alternativa   
 núm.1 núm..2 núm..3  
Longitud total (m) 13.820 14.678 14.888  
Sup. viaductes en eix ppal. (m²) 10.480 9.750 15.005  
Superfície d'ocupació (m²) 388.282 433.375 431.913  
Volum de terra veg. (m³) 54.858 60.599 60.180  
Volum de terraplé (m³) 919.900 1.165.146 1.145.830  
Volum de desmunte (m³) 1.097.893 978.207 1.725.756  
Si bé la taula aportada és prou explícita per si mateixa, l'estudi ha matisat l'aparent contradicció que denota el major moviment de terres de l'alternativa núm. 2, la qual, es recorda, consistia en l'aprofitament de l'actual traçat de la CV-145, enfront del menor moviment de l'alternativa núm.1. Això ha sigut explicat d'acord amb la transcripció que ara s'acompanya:   
el fet que, en general, els moviments de terra siguen superiors en l'alternativa núm. 2 respecte l'alternativa núm.1 es deu al fet que encara que en aquesta segona alternativa es tracte d'aprofitar la plataforma existent de la CV-145, aquest aprofitament no s'aconsegueix de manera satisfactòria a causa fonamentalment, com ja s'ha mencionat, dels radis de curvatura i pendents mínimes exigits per a la nova carretera a projectar. Aquest motiu, junt amb el fet que la carretera actual discorre en molts trams a mitja vessant dificultant la seua ampliació de plataforma i millora de les revoltes, fa que la previsible disminució del moviment de terres que s'han de generar per aquesta alternativa quede àmpliament contrarestada per l'increment de longitud del traçat d'aquesta.  
Amb tot, l'estudi ha assenyalat, en funció de les característiques funcionals, econòmiques, de seguretat i ambientals dels traçats proposats, que, d'entre totes les alternatives plantejades, és la denominada centre, açò és, aquella a què referim com núm.1, la més apta per a la seua execució.  
Deixant de banda l'anterior i en centrar-se en els avantatges ambientals que ofereixen les tres opcions aportades, cal recordar que l'alternativa núm. 3 implica una afecció molt més tangencial a una de les àrees de nidificació de l'esparver cendrós que la que es deriva de l'alternativa núm.1, i que no existeix en el cas de la núm. 2. Açò suposarà que l'alternativa núm.1 haurà d'incloure, entre les característiques definitòries d'aquesta i a efectes de comparació entre opcions de traçat, l'adopció de mesures correctores d'entitat.  
En tot cas, al llarg d'aquesta declaració d'impacte ambiental es posarà de manifest que l'estudi ha assumit els impactes més crítics de quants es deriven de l'alternativa núm.1, mentre ha entés que, a efectes ambientals, la menor generació de terraplens i desmuntes, el menor moviment de terres global, la millor compensació de terres en el mateix, la menor longitud de traçat i menor afecció a sòls cultivats (usos del sòl), són, entre altres, justificació suficient per a avalar la major idoneïtat ambiental de la mencionada alternativa número 1.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 30 de març de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Nova carretera des de Torreblanca fins a les instal·lacions aeroportuàries.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Nova carretera des de Torreblanca fins a les Instal·lacions aeroportuàries, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Boletín Oficial del Estado núm. 84, de data 7 d'abril de 2004, així com en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4737, de 22 d'abril de 2004, i s'hi han presentat les següents al·legacions i informes:  
. Informe de la demarcació de carreteres del Ministeri de Foment.  
. Informe de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert.  
. Acord plenari de l'Ajuntament de Torreblanca.  
. Una al·legació presentada per Áridos Sanz Marín, SL.  
. Onze al·legacions sense contingut mediambiental.  
1. Resum d'al·legacions  
En virtut d'allò que s'ha especificat en informe del cap de la divisió de carreteres adjunt a la informació remesa per l'autoritat substantiva, i com ja s'ha mencionat en l'apartat anterior, durant el període d'informació pública s'han presentat informes i al·legacions el contingut del qual se sintetitza a continuació, ressenyant-se que açò mateix només es farà amb els que, d'entre aquells, tinguen caràcter ambiental.  
. Informe de l'Ajuntament d'Alcalà de Xivert: Es refereix que part del traçat discorre sobre terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, i s'hi indica que, sobre aquests, no està permés l'ús de les instal·lacions projectades, d'acord amb les normes urbanístiques.  
La resposta donada per la Conselleria d'Infraestructures i Transport condueix, després d'una consistent argumentació legalista, a desestimar l'al·legació referida.  
Acord plenari de l'Ajuntament de Torreblanca: la major part dels aspectes assenyalats en l'acord es refereixen a problemàtiques de permeabilitat territorial suscitades pel traçat proposat. Així mateix s'assenyala la necessitat evitar l'efecte presa de la carretera en el cas que poguera produir-se la ruptura de la bassa de reg del Pou de Raspall.  
La resposta donada per la Conselleria d'Infraestructures i Transport es refereix que no es produirà efecte presa, en tant en el tram en qüestió la carretera discorrerà en desmunte. Així mateix, les problemàtiques detectades al voltant de la permeabilitat transversal de la via seran solucionades en el projecte de construcció.  
1. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 18 de maig de 2004 es va sol·licitar ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, la qual se centrava en la necessitat aprofundir en l'anàlisi i comparació rigorosa d'alternatives.   
En data 18 de maig de 2004 es va efectuar consulta al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
En data 1 de juliol de 2004 es va efectuar consulta als organismes següents:  
. Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.  
. Ajuntaments d'Alcalà de Xivert, Benlloch, Vilanova d'Alcolea i Torreblanca.  
. Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Informes sectorials  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.  
. En data 6 de juliol de 2004 es rep resposta a la sol·licitud d'ampliació de continguts de l'EIA. Es va aportar un estudi d'alternatives que comprenia gran nombre de variables que, habitualment, es preveuen en estudis d'aquesta naturalesa. El contingut final s'ha explicat en anterior apartat.  
. Es va rebre escrit del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat en data 3 de juny de 2004. D'aquest informe són destacables els aspectes que es transcriuen a continuació:  
La part inicial de la carretera que ara es projecta (...) afecta un coscollar esguitat de carrasques de gran valor com a zona de nidificació de l'esparver cendrós, coneguda com El Valentí. Atesa l'afecció ja realitzada per les obres de l'aeroport a l'hàbitat de l'espècie i en compliment de la declaració d'impacte ambiental d'aquest aquesta taca hauria de respectar-se en la seua totalitat. Amb aquest fi seria necessari modificar aquest tram i fer-lo discórrer uns 250 metres a l'esquerra, per l'antic camí del Mas de Botiguer fins a empalmar amb la carretera Vilanova-Torreblanca en la zona del corral de Rediu, (...).  
(...). En el que concerneix a la flora i fauna, l'alternativa sud (després denominada núm.1 en l'ampliació sol·licitada) discorre per terrenys solitaris i ben conservats que haurien de ser preservats d'aquestes afeccions, per tenir gran valor per a la fauna silvestre; (...). En referència a la fauna, l'informe al qual s'està fent referència assenyala l'existència d'un niu d'àguila marcenca la localització del qual, per raons de seguretat, s'obvia en aquesta resolució.  
En un altre ordre de coses, cal comentar que l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor no preveu cap mesura correctora o compensatòria de l'afecció a la fauna silvestre(...) a pesar de mencionar la possible afecció a l'esparver cendrós i destacar que: l'àrea de nidificació de les rapaços en general resulta molt vulnerable enfront d'actuacions fortament impactants en el medi com poden ser les carreteres o pistes. (...).  
S'apunta, finalment, que l'esparver cendrós (Cyrcus pygargus) està catalogat com a espècie vulnerable (Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, Decret 32/2004, de 27 de febrer).  
. La Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló ha remés diversos informes en resposta a la consulta que es realitzara des del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental.  
El primer dels esmentats informes va tenir entrada en la Conselleria de Territori i Habitatge en la data de 26 de juliol de 2004. S'hi referia als aspectes que s'assenyalen a continuació:  
. Camins ramaders: Es veuen afectats els camins ramaders Cordel del Paso Real, de 37,61 metres d'ample legal, i Camí Vell de Castelló, d'ample legal 8 metres.  
. Forest d'utilitat pública: se afecta la forest d'utilitat pública CS-1.032 Santa Bárbara, en concret a dos de les seues masses conegudes com El Saldonet i Balsaenrail.  
. Es fa referència a la necessitat adoptar mesures conduents a minimitzar l'impacte sobre la zona de nidificació de l'esparver cendrós (Cyrcus pygargus) recordant-se el seu estatus d'espècie vulnerable, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer).  
El segon dels informes va tenir entrada en la Conselleria de Territori i Habitatge en la data de 6 d'agost de 2004, referint-se, el seu contingut, a l'existència d'un niu d'àguila marcenca molt pròxim a la traça proposada (la localització de la qual no s'exposarà ara), alhora que s'adverteix sobre la presumible afecció a dues noves zones de possible ocupació per part de l'esparver cendrós.  
L'últim dels escrits va ser rebut en data 17 d'agost de 2004. Aquest complementava amb noves dades i informació gràfica a l'anterior.  
. La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport va remetre informe favorable en data 28 de desembre de 2004. L'esmentat informe es va referir a la necessitat que, durant les labors pròpies del moviment de terres es duguera a terme un seguiment arqueològic, a més que es procedisca a documentar el patrimoni etnològic identificat per l'informe arqueològic existent d'acord amb la fitxa d'inventaris de béns etnològics de la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Afeccions legals  
D'acord amb els informes rebuts i del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:  
. D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.  
. Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció als camins ramaders Cordel del Paso Real i Cabanera Camí Vell de Castelló.  
. D'acord amb la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, hi ha afecció a forest pública.  
Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció en el terme d'Alcalà de Xivert (protecció forestal) i Benlloch (protecció agrícola i protecció paisatgística i ecològica). La resta del traçat discorre, tot ell, sobre sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
. Geomorfologia, Geologia i Edafologia  
El relleu de la zona en què s'emplaça l'actuació que es proposa està constituït per superfícies cavallonades, de vessants esteses i crestes arredonides. Si bé no es tracta d'un relleu abrupte, presenta una morfologia prou ondulada com perquè l'obra necessite importants viaductes a fi de garantir la funcionalitat i seguretat de la via projectada.  
S'indica, en l'estudi, que la presència de materials calcaris és predominant en la zona, tant de forma massiva (calcàries cretàcies), com blanes (margues cretàcies I miocenes).  
Els sòls de la zona s'han descrit com a terrosos o terrós-rogencs amb horitzó d'humus molt poc desenvolupat i amb freqüent aparició de crosta calcària.   
D'altra banda, d'acord amb la cartografia temàtica existent respecte d'això, editada per la CIT, en general la capacitat d'ús del sòl és baixa, a excepció d'escasses àrees en què s'estima com moderada.  
. Règim hidrològic  
L'estudi s'ha referit a l'existència de llits menors en la zona d'actuació, els quals, després de perdre el seu llit, desemboquen en el riu de les Coves de Sant Miquel.  
Respecte a la hidrogeologia de la zona, l'estudi s'ha referit a la dinàmica del sistema aqüífer núm. 56 de manera àmplia. No obstant això, no és aquest un factor rellevant en el cas de l'actuació que es preveu. Cal, únicament, advertir que la vulnerabilitat és alta en el tram de carretera més pròxim a Torreblanca.  
. Vegetació  
La vegetació potencial de la zona ve determinada per la posició ambigua de la zona d'actuació en quant es refereix al pis bioclimàtic que ocupa. Així, l'estudi adverteix sobre que la referida zona se situa en una àrea que, podria dir-se, és transició entre el pis mesomediterrani i el termomediterrani. Amb tot, es destaca la idoneïtat de la carrasca culminada en extens alzinar.  
Respecte a la vegetació actual, l'estudi ha realitzat una divisió en subambients, d'acord amb les espècies que els poblen i el grau d'inclusions agrícoles. Així, s'han distingit sis d'aquests subambients, com són la garriga, la garriga amb inclusions, la garriga degradada amb inclusions de Pinus halepensis, la garriga degradada amb peus dispersos de Pinus halepensis i la garriga degradada amb inclusions de Pinus halepensis. Així mateix, s'han ressenyat, en aquells casos en què s'ha donat, inclusions de Ceratonia siliqua i Olea europaea.   
. Fauna  
La fauna de la zona ha sigut caracteritzada segons tres unitats faunístiques o biòtops definits, com són matoll i cultius abandonats, cultius i zones antropitzades i, finalment, zones boscoses. S'han estudiat les diferents espècies que els ocupen, atenent a les quatre conegudes classes (amfibis, rèptils, aus i mamífers).  
Amb tot, l'estudi s'ha fixat, majorment, en la descripció de l'avifauna, i, d'aquesta, ha destacat la presència de l'esparver cendrós (Circus pygargus), perquè el traçat proposat travessa una de les seues zones de nidificació en el seu tram més pròxim a la instal·lació aeroportuària. Ha d'assenyalar-se que, en la província de Castelló, la població reproductora es localitza en dos nuclis diferenciats, un en zona litoral, com és el del Prat de Cabanes-Torreblanca, i un altre interior, Vilanova d'Alcolea-Benlloch, la qual cosa, en termes relatius, revalora i aguditza l'afecció a aquest àmbit.  
. Paisatge  
S'han distingit dues unitats paisatgístiques preponderants, com són les alineacions muntanyoses i el fons de vall. Cal destacar-se la major naturalitat de la primera, encara quan està coberta per grans extensions de pi blanc de repoblació, enfront de la relativa antropització del segon, derivada de l'activitat agrícola que en ella es dóna.  
. Camins ramaders  
L'estudi ha especificat l'existència de dos camins ramaders en l'entorn més immediat a la traça proposada, com són el Cordel del Paso Real, que és tallat perpendicularment pel traçat en el PK 6+420 i Cabanera Camí Vell de Castelló, que intercepta el citat traçat en el pk 12+760.  
. Patrimoni cultural  
A aquest respecte es recorda el que s'ha dit en anterior apartat: La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport va remetre informe favorable en data 28 de desembre de 2004. L'esmentat informe es va referir a la necessitat que, durant les labors pròpies del moviment de terres es duguera a terme un seguiment arqueològic, a més de procedir-se a documentar, el patrimoni etnològic identificat per l'informe arqueològic existent, d'acord amb la fitxa d'inventaris de béns etnològics de la Comunitat Valenciana de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
. Riscs  
L'estudi ha descrit dos riscs preponderants presents en la zona d'actuació. Aquests han sigut el risc d'erosió i el sísmic. En el segon, per la poca transcendència d'aquest, no s'entrarà en aquesta declaració. El primer es tracta a continuació.  
L'estudi ha aportat una figura en què, de manera aproximada, pot advertir-se, encara que siga com a noció, que la traça proposada discorre sobre terrenys subjectes a problemes erosius. No obstant això, vol, per a major profunditat, fer-se referència al risc d'erosió potencial que presenta l'àrea implicada. Així, es té que pràcticament tota ella està exposada a nivells d'erosió potencial molt alta, d'acord amb la cartografia de la CIT. Es posa de manifest, així, l'alta sensibilitat del territori afectat per l'actuació a qualssevol accions d'obra que s'executaren per a la realització d'aquella .  
D'altra banda, encara quan l'estudi no s'ha referit a això, ha de ressenyar-se el risc de lliscament existent en certs punts del traçat, especialment en el tram més pròxim a Torreblanca. Així mateix, la generació de talussos sobre materials margosos podrà comportar una descompressió, d'altra banda usual, que conduïsca a la generació de fractures en coronació, generant-se un risc abans inexistent en superfície.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les Conseqüències més sobreïxents de cada una d'elles en aquest cas concret. Així, l'estudi ha valorat com a:  
. Moderats: impactes derivats per diferents accions d'obra sobre els factors ambientals sòl, flora, fauna i paisatge, entre altres.  
Severs: els derivats del moviment de terres sobre la vegetació i de la destrucció de vegetació sobre el paisatge.  
Respecte a l'esparver cendrós (Circus pygargus), s'adverteix, en l'estudi, sobre la necessitat protegir les àrees d'alimentació d'aquest, açò és, les agrícoles, fins i tot més que les pròpies de reproducció, i que les accions d'obra poden implicar la deserció i abandó de nius per part dels exemplars adults.  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren a continuació:  
. L'impacte vingut de l'emissió de sorolls en fase d'explotació s'ha estimat com a moderat.  
. L'impacte sobre el factor sòl és valorat com a moderat.  
. L'impacte generat sobre el paisatge és considerat com a moderat.  
. L'impacte generat sobre els usos del sòl és considerat com a moderat.  
D'aquest últim impacte vol destacar-se l'apunt realitzat en l'estudi respecte als seus efectes en l'entorn, el qual diu que: ...a més, aquesta alteració (en referència a la presència de la infraestructura) tindrà un efecte d'inducció clar sobre l'entorn, obrint possibilitats de la seua propagació a través d'aquest, com a conseqüència del mateix fenomen en si, i de les circumstàncies territorials que ho emmarquen: proximitat a nuclis de població, i classificacions urbanístiques favorables a la materialització de canvis en els usos actuals.   
Quant a la fauna, l'estudi no ha considerat que aquesta es veja afectada per la presència de la infraestructura, desestimant, amb això, l'evident efecte barrera generat per la via. A açò cal fer-se la consideració que segueix.  
De l'estudi de trànsit a què s'ha fet referència en anterior apartat es desprén, així mateix, que l'actual traçat de la CV-145 disminuirà de forma molt important el seu IMD. Així, si bé l'efecte barrera apareixerà sobre els terrenys en què es localitze la nova traça, disminuirà granment en el corredor corresponent a la mencionada CV-145. Amb tot, es tindrà, que la fragmentació del territori, en conjunt, romandrà aproximadament constant, i es generarà un desplaçament del comentat efecte barrera (entés aquest com un impacte ambiental englobat dins de la fragmentació d'hàbitats). Açò vol explicar-se basant-se en el Sistema espanyol d'indicadors ambientals. Aquest sistema, concebut pel Ministeri de Medi Ambient segons l'estructura P-S-R, proposa, dins de la subàrea d'indicadors relatius a biodiversitat, els que es mostren en la taula que segueix:  
Atributs que s'han de valorar Indicadors  
PRESSIÓ Pressió sobre els hàbitats Increment de carreteres per unitat de superfície  
 Pressió sobre les espècies Introducció d'espècies de vertebrats  
ESTAT Conservació dels hàbitats Índex de fragmentació  
 Conservació de les espècies Introducció d'espècies de vertebrats  
RESPOSTA Mesures de conservació d'hàbitats Espais protegits que disposen de PORN  
 Mesures de conservació d'espècies Espècies en perill amb plans de recuperació  
Inversió en conservació   
D'entre els anteriors, cal detindre's, a efectes del que pretén explicar-se en aquesta declaració d'impacte ambiental, en l'indicador de pressió denominat, increment de carreteres per unitat de superfície, el qual estima l'increment anual de quilòmetres de xarxa per unitat de superfície expressada en quilòmetres quadrats, i que té la forma matemàtica següent:   
longitudn . longitudn-1  
..........  
àrea  
Sent longitudn la longitud (km) de les carreteres asfaltades l'any n, longitudn-1 la longitud (km) de les carreteres asfaltades l'any anterior, i àrea la superfície del país. Podria dir-se que l'indicador en qüestió està expressant el comportament que té la tangent en cada punt a una suposada revolta que expressara l'increment de quilòmetres de carretera anual respecte a la superfície del país, és a dir, la primera derivada d'aquesta revolta. Açò, podria dir-se que des d'un punt de vista marginalista, es pot interpretar com que l'indicador persegueix dilucidar si l'afany constructiu de carreteres va en augment, s'estabilitza o, al contrari, decreix (i és que no podria entendre's que és negatiu executar nous quilòmetres de carretera, per la qual cosa només cap la lectura anterior, la qual cosa, a més, ve referendat per l'Acció COST 341 la qual es planteja, com un dels seus objectius, establir com ha de créixer la xarxa d'infraestructures de transport sense augmentar la fragmentació d'hàbitats).  
No obstant això, s'entén que seria adequat aplicar l'indicador tal com està expressat, però distingint aquells quilòmetres que transcorren per l'interior de zones protegides (detraient tots els quilòmetres que transcorren en túnel o viaducte), per àrees naturals o seminaturals exemptes de protecció administrativa i per àrees urbanes (per exemple, variants). En definitiva, cabria concloure's que el problema de la fragmentació d'hàbitats per part de les carreteres no radica tant en l'increment del nombre de quilòmetres de carretera anual com en la qualitat ambiental d'aquests.  
Amb tot, en tornar al cas que ens ocupa, s'ha volgut argumentar a favor que la realització de la nova carretera entre Torreblanca i les instal·lacions aeroportuàries, si bé des de l'enfocament propi de l'indicador de pressió descrit implicaria una acció no desitjable, amb les matisacions fetes a aquest, pot concloure's que, en funció de la forma en què s'execute el traçat, tindrà una incidència major o menor en els hàbitats circumdants. És per tot pel que s'entén que no pot exagerar-se la contribució a la fragmentació d'hàbitats que es derivarà de la nova carretera objecte d'avaluació ambiental, si bé haurà d'estudiar-se molt a fons la qualitat ambiental de cada un dels quilòmetres que constitueixen el traçat que s'ha d'executar, i establir totes les mesures se entenguen oportunes que per a minimitzar la fragmentació d'hàbitats de què es parla.  
D'un altre costat, després de l'execució de la nova carretera, i en funció d'allò que s'ha comentat fins ací, el ferm de la CV-145 estarà exposat a una càrrega de trànsit molt reduïda el que condueix a entendre'l com un ferm fortament sobredimensionat. D'aquesta manera, i a fi de minimitzar l'efecte barrera generat per les infraestructures que coexistiran en l'àrea, serà interessant que determinats trams d'aquell a què ara es fa referència siguen objecte d'una substitució del seu ferm per altres amb propietats ambientals molt més marcades, a fi d'aconseguir que aquests, açò és els trams amb ferm renovat, es convertisquen en verdaders passos de fauna a nivell.  
Així mateix, atés que es generaran volums procedents de la demolició dels trams de ferm referits, aquests, els quals han de ser considerats com un recurs, i no com un residu, i que per això són denominats com a RAP (Reclaimed Asphalt Pavement) en la bibliografia internacional, podran ser utilitzats en la construcció dels ferms de la carretera de nova planta que és objecte d'avaluació ambiental. Açò contribuirà a disminuir els volums d'àrid verge i betums de nova fabricació, alhora que evitarà contribuir a la reducció de la vida dels abocadors susceptibles de rebre el material demolit o fresatge.  
En aquest sentit, es recorda la possibilitat recollida en l'article 542.2.2.1 del PG-3, del qual es transcriu part: Els àrids que s'han d'emprar en les mescles bituminoses en calent podran ser naturals o artificials sempre que complisquen les especificacions recollides en aquest article.  
També podran emprar-se com a àrids, el material procedent del reciclat de mescles bituminoses en calent en proporcions inferiors al deu per cent (10%) de la massa total de mescla.  
L'impacte acústic, durant la fase d'explotació, s'ha avaluat basant-se en una estimació de caràcter molt genèric, com ha sigut l'aplicació d'un model matemàtic (Sánchez Blanco, CEDEX, 2002) per a una secció hipotètica, en condicions desfavorables, per a una distància al focus de 25 metres. El més desitjable és que s'haguera realitzat un mapa de sorolls, de manera que el model matemàtic s'adaptara a les múltiples variables que intervenen en la caracterització del soroll, i s'obtenira una sèrie de línies isòfones que hagueren permés conéixer la magnitud del nivell en segons quines distàncies al focus lineal que representa la carretera.   
En tot cas, es diu que al voltant del PK 12+750 hi ha un nucli industrial que no es veurà afectat, en funció dels valors de nivell sonor continu equivalent diürn i nocturn obtinguts amb la simplificació abans comentada. S'entén, no obstant això, que la forma en què s'ha estudiat l'impacte no garanteix un coneixement mitjanament rigorós de la situació que es generarà en l'esmentat entorn industrial.  
1. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.  
. S'han generat 24 desmuntes dels quals l'estudi ha destacat dos d'ells, un de 25 metres d'alçària i 480 metres de longitud, en roca calcària, i un altre de 22 metres d'alçària i 300 metres de longitud, en conglomerats. La totalitat dels desmuntes que es practicaran presenten talussos diferents, perquè s'han triat aquests en funció dels materials en què seran excavats.   
Per a evitar l'erosió dels talussos que s'executen, l'estudi ha establit la revegetació d'aquests. S'entén que aquesta mesura es pretén aplicar als terraplens, i no als talussos de desmunte. Per això, és necessari que, en funció d'aquests talussos, dels materials geològics constitutius dels desmuntes i de les alçàries d'aquests, s'establisquen mesures conduents a evitar els processos erosius comentats, als que poden seguir els solcs, valls, etc. Aquestes mesures podran ser tant cunetes de guarda com a bermes en contrapendent.   
Així mateix, s'han disposat farciments en els punts baixos, a fi d'impedir l'acumulació d'aigües superficials d'escorriment, Atés que l'entitat dels encreuaments no mereixia la disposició d'una obra de pas. Posteriorment, es procedirà a la revegetació i condicionament paisatgístic dels punts baixos, ja emplenats.  
. L'estudi hi ha previst localitzar les instal·lacions auxiliars d'obra en dos punts distints. Un en la part occidental del traçat, al voltant del PK 2+900, ocupada per garriga amb inclusions de pi blanc de repoblació, i una altra al voltant del PK 10+250, dins d'una àrea de cultiu rodejada de garriga amb peus dispersos de pi blanc.  
No obstant això, d'una banda, la localització de la zona d'instal·lacions que s'han de situar al voltant del PK 2+900, s'aproxima molt a l'àrea de reproducció de l'esparver cendrós. De fet, com s'indica més tard en aquesta declaració, s'ha delimitat l'afecció a l'esmentada àrea, i amb referència en el traçat proposat, al tram comprés entre els PK 0+000 i 2+600. Per això, situar les instal·lacions auxiliars (s'entén que s'està parlant de parc de maquinària, planta d'insistència, etc) en el PK 2+900 és contradictori amb la mesura correctora que limita els treballs en el tram abans citat a aquell període que no coincidisca amb l'època reproductiva de l'esparver cendrós. Es diu que és contradictori en tant que el període de permanència i activitat de les instal·lacions auxiliars, les quals es presumeix donaran un servei a gran part del traçat, se solaparà, necessàriament, amb el referit període de reproducció. Per tot això és convenient allunyar, el més possible, les instal·lacions auxiliars de la zona de reproducció comentada.  
D'altra banda, la zona destinada a instal·lacions auxiliars més pròxima a Torreblanca, podria localitzar-se en un punt en què la vulnerabilitat hidrogeològica és alta, a la vista de la cartografia temàtica existent. Es vol recalcar que és una de les escasses zones en què, al llarg del traçat, es manifesta el risc citat.  
Amb tot, encara quan el que segueix no implique el rebuig categòric a les anteriors, s'entén necessari que s'identifiquen aquelles àrees confrontants a la traça que s'estimen òptimes a l'ús pretés, açò és, a la ubicació de les instal·lacions auxiliars. Així, es preferiran aquelles àrees que, en conjunt, presenten millors aptituds en els paràmetres territorials que s'enumeren a continuació:  
. Allunyament a les àrees reproductives del Cyrcus pygargus. L'allunyament mínim es recomana que siga d'un quilòmetre, i no es pot localitzar, en cap cas, en l'interior d'aquelles.  
. Grau d'antropització. Es preferiran superfícies de cultiu abandonades a les que estan en ús; aquestes últimes a les superfícies forestals i, dins d'aquestes, les de garriga a les que alberguen vegetació arbòria, ja siga natural o de repoblació.  
. Vulnerabilitat dels recursos hídrics subterranis. Es preferiran aquelles zones que presenten menor vulnerabilitat.  
. Distància a llits. La mínima distància serà de 200 metres.  
. Distància a nuclis urbans.   
Una vegada seleccionades les zones de major idoneïtat, podrà triar-se, d'entre elles, aquelles que s'ajusten als millors criteris tècnics, d'acord amb les necessitats pròpies de la fase constructiva. Igualment, en la/les superfície/s finalment seleccionada/es es disposaran les mesures necessàries per a minimitzar els possibles impactes que pogueren generar-se, en funció d'aquesta ubicació final.  
. Respecte a les espècies, tant vegetals com animals, més rellevants d'entre les presents en la zona, açò és el Chamaerops humilis (margalló) i Cyrcus pygargus (esparver cendrós) respectivament, s'ha disposat, per al primer, delimitar la zona afectada per les obres així com procedir al transinsubordinació d'aquells exemplars que es vegen afectats directament, en el marc de les posteriors labors de revegetació que es desenvoluparan. Per a l'esparver cendrós s'ha establit que es limitaran les operacions de rebuig i desbrossament, excavacions, moviments de terres i voladures durant l'època de cria d'aquesta rapaç. Això es durà a terme en l'àmbit comprés pels PK 0+000 i 2+600.  
. En el PK 6+420 hi ha disposat un pas de fauna de dimensions 4x4 metres. Aquest pas de fauna es presumeix que té el seu origen en la reposició de pas per al camí ramader amb què, en aquell punt, es produeix l'encreuament. No obstant això, del pas no es justifiquen ni les seues dimensions ni, la qual cosa és més important, la ubicació d'aquest, la qual hauria de ser fruit d'un estudi sobre les pautes de comportament d'aquelles espècies per a les que es disposa. Cal recordar, així mateix, que cada espècie té uns requeriments distints tant a les dimensions com als materials dels passos de fauna, per la qual cosa és molt important que es fixen aquests extrems. En cas contrari, no es pot assumir que un pas inferior, per si mateix i disposat amb la finalitat de permetre el trànsit de bestiar, siga considerat com a pas de fauna.  
Cal indicar, respecte a la permeabilitat de la via, que el fet que s'hagen disposat viaductes, en compte de terraplens, garanteix un major respecte als corredors fluvials que són, al temps, els llits afectats.  
No obstant això, l'Acció COST 341, Fragmentació d'hàbitats causada per infraestructures de transport, destaca la importància d'impactes com l'efecte barrera i l'aïllament poblacional per damunt, fins i tot, de la mortalitat d'individus per atropell o la pèrdua de qualitat dels hàbitats per sorolls, contaminació, il·luminació, etc. És per això pel que és necessari establir mesures correctores per a minimitzar aquest important impacte, més enllà del pas de fauna disposat en el PK 6+420, l'ús del qual al fi comentat s'ha qüestionat abans.   
. Es comprovaran els nivells de soroll, tant diürns com nocturns, durant la fase d'explotació. Aquesta mesura correctora no s'ha recollit en el pressupost de la partida destinada a sufragar les mesures correctores implementades per l'estudi.  
. S'ha aportat un programa de revegetació en el que s'han indicat les superfícies a revegetar (talussos, farciments funcionals, localització de parc de maquinària i instal·lacions auxiliars, vessants de barranc baix estructures i glorietes),   
. El camí ramader Cordel del Paso Real, que és tallat perpendicularment pel traçat en el PK 6+420, serà reposat mitjançant un pas inferior, i la Cabanera Camí Vell de Castelló, que intercepta l'esmentat traçat en el PK 12+760, es reposa mitjançant un encreuament a nivell senyalitzat degudament.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Nova carretera des de Torreblanca fins a les instal·lacions aeroportuàries (Castelló), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres.   
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del Programa de vigilància ambiental.  
. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus adequadament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
. En consideració als continguts dels informes rebuts a raó de les consultes efectuades, durant l'execució de les obres es jalonaran les àrees que s'especifiquen a continuació, atesa la seua sensibilitat ambiental des del punt de vista de l'afecció a la fauna:  
. PK 4+600 al PK 6+400   
. PK 0+000 al PK 3+000  
El jalonament proposat no podrà excedir els 25 metres d'amplària a cada costat de l'eix principal del traçat, i queda absolutament prohibit l'accés de maquinària d'obra i personal relacionat amb aquesta més enllà del límit disposat.  
. La carretera CV-145, com s'ha comentat en anteriors apartats, quedarà subjecta a un trànsit molt esporàdic, una vegada es pose en servei la nova carretera ara avaluada. Per això, i sempre a fi de contribuir a minimitzar la fragmentació del territori en què s'emmarquen ambdues infraestructures, s'estableix que les labors de manteniment del ferm que se suscitaran amb el temps no podran, en principi, preveure la reposició de capes bituminoses del mateix, i s'hauran d'emprar, sempre, materials dotats de característiques adequades per al pas de fauna i per a la fàcil integració paisatgística i mediambiental d'aquests.   
. En atenció a la proposta recollida en l'informe del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, la qual es recorda es referia que: La part inicial de la carretera que ara es projecta (...) afecta un coscollar esguitat de carrasques de gran valor com a zona de nidificació de l'esparver cendrós, coneguda com El Valentí. Atesa l'afecció ja realitzada per les obres de l'aeroport a l'hàbitat de l'espècie i en compliment de la declaració d'impacte ambiental del mateix, aquesta taca hauria de respectar-se en la seua totalitat. Amb aquest fi seria necessari modificar aquest tram fent-lo discórrer uns 250 metres a l'esquerra, per l'antic camí del Mas de Botiguer fins a empalmar amb la carretera Vilanova-Torreblanca en la zona del corral de Rediu, s'entén que el projecte de construcció ha d'atendre aquesta solució en la manera que es descriu a continuació:   
S'evidencia que el traçat inicial de l'alternativa 2 (condicionament de la carretera CV-145), entre els seus PK 1+100 i 3+300, pot ajustar-se a la sol·licitud plantejada pel Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, en tant s'aproxima majorment a l'àrea ocupada per les instal·lacions aeroportuàries. Així, s'hi estableix que l'alternativa 1 finalment triada, la qual al voltant del PK 3+400 d'aquesta és pràcticament tangent a l'alternativa 2, substituïsca el seu tram inicial, açò és el comprés entre els PK 0+000 i 3+400 (aproximadament) pel tram inicial de l'alternativa 2 (que es delimita, ara, entre el seu PK 0+000 i el voltant del punt de tangència descrit). La numeració és la corresponent a l'estudi d'alternatives inclòs en l'ampliació de documentació sol·licitada. Amb aquesta fusió entre les dues alternatives, si bé no és possible satisfer el requeriment pronunciat pel Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat d'ajustar el traçat al camí del Botiguer, per quant, en este cas, s'afectaria l'àmbit de l'aeroport (declaració d'impacte ambiental de la Secretaria General de Medi Ambient del Ministeri de Medi Ambient, de data 22 de febrer de 2001), sí s'aconsegueix la màxima aproximació al límit sud d'aquest, alhora que s'assegura que els paràmetres geomètrics del traçat de la via no es veuen alterats de manera significativa.  
. Durant l'execució de les obres es procurarà, en la mesura que siga possible, que les activitats s'exercisquen en horari diürn. En tot cas, no podran executar-se treballs nocturns en les zones pròximes a nuclis residencials, i correspon delimitar aquestes zones a la direcció ambiental de les obres.  
. Hauran d'executar-se cunetes de guarda en aquells talussos de desmunte que, per les característiques dels materials que els constituïsquen, evidencien un major risc d'erosió. Així mateix, s'hauran de disposar bermes d'ample no major a 1.5 metres en aquells talussos de desmunte que superen els 5 metres d'alçària, i es procedirà a revegetar aquestes mateixes amb vegetació arbòria autòctona.  
. En el sistema d'enllumenat de la carretera no es permetrà la disposició de llums que no siguen de vapor de sodi d'alta pressió o vapor de sodi de baixa pressió.   
. Haurà de redactar-se un annex al projecte de construcció, sempre de manera prèvia al començament de les obres, que haurà de preveure, com a mínim, els punts que s'especifiquen a continuació, recordant-se que hauran de ser traslladats, posteriorment, al plec de prescripcions tècniques particulars i pressupost de l'esmentat projecte de construcció:  
Entre el PK 0+000 i 2+600, sobre la modificació abans enunciada, s'haurà de realitzar un estudi exhaustiu al voltant a les afeccions que es derivaran sobre la zona de nidificació de l'esparver cendrós (Cyrcus pygargus) afectada. A aquest fi, s'estudiarà la possibilitat de rebaixar la cota de la carretera, a fi d'afavorir que la carretera discórrega majorment en trinxera, així com la possibilitat d'establir falsos túnels, perseguint amb açò anul·lar puntualment l'impacte global de la carretera, tot això entre altres possibles mesures correctores que s'han de disposar. L'anàlisi de mesures a què ara es fa referència haurà, en el marc del projecte ara referit, de fer-se d'acord amb les directrius que determine el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. L'espai de temps, així com l'àmbit territorial, que les obres hagen de romandre interrompudes a raó de la coincidència d'aquestes amb els períodes de reproducció d'espècies com ara a l'esparver cendrós (Cyrcus pygargus) i l'àguila marcenca (Circaetus gallicus), haurà de ser determinat per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló de manera prèvia a la firma de l'acta de comprovació de replantejament, per la qual cosa se sol·licitarà informe a l'esmentada Direcció Territorial.  
. Com s'ha explicat en l'apartat, consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental, la localització prevista per a les instal·lacions auxiliars no sembla, en principi, adequada pels motius exposats en el citat apartat. Així, haurà de realitzar-se un estudi de possibles emplaçaments d'acord, com a mínim, amb les consideracions allí exposades així com amb els paràmetres territorials que s'han fixat en l'apartat mencionat. Així mateix, hauran de fixar-se els extrems següents:  
. Ubicació definitiva de les instal·lacions auxiliars (plantes mòbils d'insistència d'àrids, plantes de producció de mescles bituminoses, etc) fruit de l'estudi d'emplaçament realitzat.  
. Origen del proveïment d'aigua per al llavat d'àrids, i autoritzacions (si és el cas).  
Previsió de tractament posterior realitzat a l'aigua de llavat o altres efluents generats (el que inclourà, com a mínim, la disposició d'una bassa de decantació), forma d'abocament i ubicació del mateix.   
Els olis, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a aquest efecte, aquesta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles efluents contaminants a cunetes o canalitzacions, proveïdes d'arquetes cegues prou dimensionades, per a la posterior retirada i tractament d'aquests.  
. S'establirà l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional. Així mateix, se seleccionaran passos inferiors equidistants (per exemple els de camins ramaders) els quals hauran de comportar una franja d'un metre d'ample, com a mínim, en la qual no es disposarà ferm sinó materials aptes per al creixement vegetal i el trànsit de fauna.  
En línia amb allò que s'ha explicat en anterior apartat, el traçat de la CV-145 serà estudiat per a, sobre això, disposar passos de fauna de qualsevol tipologia, entre els que s'inclouen passos a nivell, els quals consistiran en l'alçament del ferm i adequació d'aquest al trànsit de la fauna local. Tant açò com allò que s'ha expressat en l'anterior paràgraf es farà en coordinació amb el Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat.  
Tot l'ara requerit persegueix contribuir a la minimització de la fragmentació d'hàbitats del territori en què s'inscriuen tant la CV-145 com la carretera de nova planta.  
. Es realitzarà un estudi acústic de l'entorn de la traça, d'acord amb la llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. S'inclourà cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, establint-se en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. En aquest sentit, s'estableix que sempre seran preferibles els dics de terra vegetats a les pantalles rígides (absorbents o reflectors). Es pressupostarà la campanya acústica que es duga a terme durant la fase d'explotació.  
. El promotor, com a responsable del Programa de vigilància ambiental (PVA), tant en l'execució d'aquest com en les seues despeses, disposarà una direcció ambiental d'obra la qual es responsabilitzarà de l'adopció de les mesures correctores, de l'execució de l'esmentat Programa i de l'emissió dels informes tècnics periòdics sobre el compliment de les mencionades mesures correctores, de les disposicions de la present declaració i del tractament de quants nous impactes ambientals, no identificats i de caràcter no previsible, pogueren succeir. Així mateix, els informes tècnics, la freqüència i continguts dels quals han sigut fixats en l'àmbit de l'estudi d'impacte ambiental, hauran de satisfer, com a mínim, l'esquema donat al mateix PVA, referint-se a la totalitat dels aspectes per aquest assenyalats, i posant els controls periòdics en aquell marcats en referència amb els valors llindar també allí especificats.  
. Atesa l'afecció als camins ramaders assenyalats en anterior apartat, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de reposició de pas davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Així mateix, haurà de sol·licitar-se a la referida Direcció Territorial la descatalogació dels terrenys afectes corresponents a forest d'utilitat pública.   
. Caldrà ajustar-se als condicionants establits en l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, als quals s'ha fet referència en anterior apartat d'aquesta declaració. Així, si durant l'execució de les obres i durant el seguiment arqueològic proposat per l'esmentada Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en l'informe d'aquesta, el qual se circumscriu a les operacions de moviment de terres, s'hi trobara presència de restes arqueològiques, el fet s'informarà de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, aquestes es paralitzaran en l'entorn de les mateixes, i s'informarà d'això de manera immediata a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a Castelló, i encarregant, per part del promotor, a personal especialitzat, la realització d'un estudi geològic i biològic de la cavitat per a determinar el seu interés i avaluar les mesures necessàries per a evitar-ne l'afecció.  
El resultat de l'estudi i de les mesures que s'han d'adoptar serà presentat davant la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a Castelló per a l'aprovació d'aquest, si escau.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 de març de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepció Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5239, del 12-04-2006 (2006/4050)

Resolución de 29 de marzo de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5239

Fecha DOGV
:   12-04-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/4050

CVE


Fecha del documento
:   29-03-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Venta del Moro](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 29 de marzo de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/X4050]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 015/04-AIA Venta del Moro, 192/03-AIA Torrevieja, 242/04-AIA Monóvar, 327/04-AIA Elx, Santa Pola, 238/04-AIA L'Alcora, 324/04-AIA L'Alcora, 033/04-AIA Turís y 409/03-AIA Torreblanca, Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Alcalá de Xivert que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 29 de marzo de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Expediente: 15/04-AIA  
Título: Legalización y ampliación de la explotación porcina de cebo  
Promotor: Eladio Montés Maranchón  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Venta del Moro (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización y ampliación de la explotación porcina de cebo  
Localización: Partida .El Trena., polígono 60, parcelas 80 y 81, del término municipal de Venta del Moro (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización y ampliación de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación está constituida por tres naves, dos de ellas legalizadas, con capacidad para 530 cerdos de cebo, y una tercera sin legalizar, con capacidad para 320 cerdos. Con la ampliación propuesta se pretende construir una cuarta nave, con capacidad para 1500 cerdos.  
La superficie de las parcelas es de 4,8677 ha. La superficie construida actualmente ocupa 756 m². La nave a construir ocupará una superficie de 1.305 m². El resto de la superficie de las parcelas está ocupada por viña y olivo en producción.  
La actividad consistirá en el cebo de cerdos, los cuales permanecerán en la explotación, desde los 18-20 kg, y permanecerán hasta alcanzar un peso de 100 kg de peso vivo. Se realizará 2,5 ciclos/año.  
Se generará un total de 5.052 m³ de purín/año. El purín quedará retenido en fosas de purines (nos e aporta información relativa a la capacidad de las fosas). Una vez tratado, el purín generado en la explotación será destinado como abono orgánico a campos de cultivo. Se necesita un total de 100,2 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico (Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas), disponiendo de un total de 97,41 ha., de las que se ha facilitado contrato de aceptación de los propietarios de dichas parcelas a la aplicación de purines.  
La identificación catastral de las parcelas donde se aplicará purines, se recoge a continuación: en el término municipal de Venta del Moro, Polígono 24, parcela 101; Polígono 31, parcela 517; Polígono 38, parcela 56-a, 64, 89-a; Polígono 40, parcela 32; Polígono 41, parcela 11; Polígono 43, parcela 101; Polígono 46, parcela 38-a; Polígono 53, parcela 159-a; Polígono 56, parcela 206; Polígono 62, parcela 83; Polígono 38, parcela 47-a; Polígono 38, parcela 116; Polígono 38, parcela 48-a; Polígono 41, parcela 63; Polígono 42, parcela 154; Polígono 46, parcela 11-a, 11-b, 245; Polígono 60, parcela 79-a, 79-b; Polígono 23, parcela 89, 90; Polígono 38, parcela 97; Polígono 40, parcela 15-a; Polígono 41, parcela 52, 108, 134, 137, 190; Polígono 42, parcela 18; Polígono 46, parcela 46, 48, 61-b, 61-c, 61-d, 205; Polígono 23, parcela 13; Polígono 24, parcela 51, 52, 53, 107, 108; Polígono 41, parcela 135; Polígono 42, parcela 79, 206; Polígono 43, parcela 24; Polígono 37, parcela 45; Polígono 38, parcela 16, 90-a; Polígono 40, parcela 49, 56, 144-a; Polígono 42, parcela 71; Polígono 62, parcela 38-a; Polígono 58, parcela 77; Polígono 60, parcela 35, 80-a, 81; Polígono 14, parcela 97-a, 164-b; Polígono 15, parcela 76; Polígono 16, parcela 84-a, 84-b; Polígono 27, parcela 98, 99; Polígono 30, parcela 2, 4-a; Polígono 40, parcela 13; Polígono 47, parcela 23-b; Polígono 49, parcela 4-a; Polígono 15, parcela 74-a, 74-d, 74-e, 74-f, 74-h; Polígono 46, parcela 17, 246. En el término municipal de Requena, aldea de las Monjas, polígono 135, parcela 386, 412-a.  
De la relación de parcelas aportadas por el promotor se han excluido aquellas que actualmente corresponden a matorral, monte maderable o terreno inculto según la clasificación que en la documentación catastral municipal se asigna a cada una de ellas.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias aplicadas en la explotación, se incluye la existencia de tela pajarera en ventanas y huecos de la explotación de manera que se impide el acceso de vectores a su interior. Se dispone de vallado perimetral, aunque no existe de vado sanitario.  
Los cadáveres que se generan en la explotación son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (se aporta Declaración de Seguro).  
El suministro de agua potable procede de pozo en la propia explotación.  
El núcleo urbano más próximo (aldea Los Cojos), se encuentra a más de 1,5 km. de la explotación.  
En la documentación aportada no se incluye información relativa a la capacidad de almacenamiento de purines en fosas. Según el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas, la capacidad de almacenamiento de purín en la explotación deberá ser como mínimo para la producción de al menos tres meses. Esa capacidad de almacenamiento se conseguirá con las fosas y balsa de almacenamiento de purines.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 27 de febrero de 2004, con la remisión por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 153, de 30 de junio de 2003, así como a los vecinos colindantes a la explotación, con la presentación de alegaciones.  
1. Resumen de las alegaciones  
Se han presentado cuatro alegaciones a la actuación. Tres de ellas, de similar contenido, corresponden a vecinos colindantes a la explotación, hacen alusión al vertido de los purines de la granja a una parcela .perdida. que hay muy cerca de la Aldea de Los Cojos, y bastante cerca del depósito de agua potable que abastece a dicha aldea, siendo irrespirable el aire por los olores emitidos, solicitando que se tomen las medidas necesarias encaminadas a evitar los vertidos incontrolados, evitando además el riesgo de contaminación de acuíferos.  
La cuarta alegación, hace referencia a las molestias que sufre un complejo turístico próximo a la explotación, sobretodo por la emisión de olores de la explotación, así como por los vertidos reiterados que produce la explotación, y que puede llegar a contaminar el pozo de agua potable de dicho complejo turístico.  
El suelo no urbanizable común puede albergar, previa obtención de la autorización urbanística correspondiente, actividades ganaderas como la presente. Respecto a la afección al medio puede minimizarse si se gestiona adecuadamente la explotación, se adoptan las medidas higiénico-sanitarias legalmente establecidas, y se gestiona asimismo correctamente el purín como abono orgánico. En cualquier caso, a la hora de aplicar el purín como abono orgánico en campos de cultivo, deberá adoptarse las indicaciones relativas a distancias contempladas en el artículo 5.b. del Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, el cual indica: .Respetar como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 metros, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 metros, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de aguas, se respetará lo establecido en el Reglamento de Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los títulos preliminar I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca..   
La Ley 10/1998 de residuos aplicable a cualquier tipo de residuo, es exceptuable, entre otros, a los residuos producidos en las explotaciones agrícolas y ganaderas consistentes en materias fecales y otras sustancias naturales no peligrosas cuando se utilicen exclusivamente en el marco de las explotaciones agrarias. En lo reglado en el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias y según queda establecido en la Disposición Adicional quinta, referente a residuos agrarios, y en la que se considera que utilizar de residuos agrícolas y ganaderos como fertilizante agrícola, no supone una operación de vertido, a los efectos establecidos en el artículo 92 de la Ley 29/1985 de 2 de agosto de Aguas, en el cual se indica que: .Se entiende por contaminación la acción y efecto de introducir materias o formas de energía, o inducir condiciones en el agua que de modo directo o indirecto impliquen una alteración perjudicial a su calidad en relación con otros usos posteriores o con su función ecológica. La gestión incorrecta de los residuos ganaderos genera contaminación en el dominio público hidráulico. La ley de aguas prohibe con carácter general:  
. Acumular residuos sólidos, escombros y sustancias cualquiera que sea su procedencia y el lugar en el que se depositen que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación para las aguas o su entorno.  
. Efectuar acciones sobre el medio físico o biológico afecto al agua, que constituyan o puedan constituir una degradación del mismo.  
. Ejercicio de las actividades dentro de los perímetros de protección, fijados en los planes hidrológicos, cuando pudieran constituir un peligro de contaminación o degradación del dominio público hidráulico.  
Por lo que está prohibido el vertido y requiere autorización administrativa del organismo de cuenca.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Informe favorable Arquitecto Municipal.  
. Información pública con la presentación de alegaciones.  
. Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
. Autorización Previa de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, según Normas Subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, incluyéndose un somero apartado dedicado a la descripción del inventario ambiental, en el que se incluye medio biótico, abiótico, cultural y socioeconómico.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano dedicada predominantemente al cultivo de la vid, intercalada de superficie forestal constituida por manchas aisladas formadas masas boscosas de pino carrasco (Pinus halepensis) principalmente.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Los impactos identificados en el Estudio de Impacto Ambiental están referidos tanto a la fase de construcción como a la de funcionamiento. Los impactos más destacables, que pueden ocasionarse durante la fase de funcionamiento se incluyen a continuación:  
. Impacto sobre el aire, por emisión de olores asociada a los purines generados en la explotación y almacenados en las fosas de purines hasta su extracción.  
. Impacto sobre el agua, por contaminación química de aguas subterráneas, asociada a fugas en las fosas de purines, vertidos incontrolados o mala aplicación y manejo de los productos sanitarios utilizados en la explotación.  
. Impacto sobre el suelo, por alteración de sus propiedades químicas, asociada a vertidos incontrolados.  
No se ha utilizado ningún método establecido para la valoración de impactos, considerándolos en general de magnitud leve, proponiendo una serie de medidas correctoras tanto para la fase de construcción como para la de funcionamiento, sin vinculación directa con los impactos descritos.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras propuestas, tanto para la fase de construcción como para la de funcionamiento, se incluye las siguientes:  
. Con el objeto de evitar posibles filtraciones que pudieran producirse durante el almacenamiento de los purines, todas las fosas colectoras de purines estarán debidamente impermeabilizadas.  
. En el acceso a la explotación se dispondrá de vado sanitario o en su defecto equipo desinfectante a presión.  
. En todos los huecos de las naves se instalará tela pajarera.  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental. En lo que respecta al tratamiento del purín previa a su aplicación en campo, deberá someterse a tratamiento microbiológico en fosa, de manera que disminuya su carga contaminante y se mejore sus propiedades físico-químicas como abono orgánico.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica aceptable de Declaración de Impacto Ambiental emitida por el área de evaluación ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación porcina de cebo, situada en el término municipal de Venta del Moro (Valencia), promovida por Eladio Montes Maranchón, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá presentarse ante el Organo Sustantivo y ante la Dirección General de Gestión del Medio Natural, copia de la inclusión del pozo de riego en el Registro de Aguas o concesión otorgada por el Organismo de Cuenca.  
. Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá presentarse ante el Organo Sustantivo y ante la Dirección General de Gestión del Medio Natural, justificación de la disponibilidad de 3 ha. de superficie agrícola cultivada, donde aplicar el purín, que complemente la presentada, y que asegure disponer de terreno agrícola suficiente para poder aplicar el purín como abono orgánico.  
. La instalación dispondrá de balsa de estiércol cercada e impermeabilizada, de manera que se evite el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.  
. Se dispondrá a la entrada de la explotación de sistema de desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.  
. El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.   
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
. La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo del 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 2 de marzo de 2005.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 192/03-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial Sector S-27 .La Coronelita..  
Promotor: Ayuntamiento de Torrevieja.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Torrevieja.  
Localización: Término municipal de Torrevieja.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la reclasificación del Sector S-27 .La Coronelita. de suelo no urbanizable a urbanizable mediante la aprobación de la correspondiente homologación modificativa del PGOU de Torrevieja.  
El perímetro del Sector está delimitado en sus lindes Norte y Oeste por importantes ejes viarios como son la CV-95 y la Autopista Alicante-Cartagena, el resto de sus lindes corresponden con límites de otros sectores del término municipal de Orihuela   
La superficie total del sector es de 288.545 m² distribuidos mediante el correspondiente Plan Parcial de la siguiente manera:  
. Suelo residencial: 132.528 m²  
. Suelo terciario: 20.918 m²  
. Zonas Verdes: 35.708 m²  
. Equipamientos: 17. 60.510 m²  
. Red Viaria: 60.510 m²  
. Red Protección viario: 21.568 m²  
Mediante dicha homologación se pretende urbanizar un sector que ocupa una loma cuya cuenca visual está dirigida a las Salinas de Torrevieja. El modelo de urbanización desarrollado es de tipo turístico de baja densidad, con una edificabilidad de 0,3 m²/m² se prevén 1.298 viviendas, alcanzándose las 45 viv/ha.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
En fecha 28 de mayo de 2003 el Ayuntamiento de Torrevieja remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la .Homologación y Plan Parcial Sector S-27 .La Coronelita...  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la .Homologación y Plan Parcial Sector S-27 .La Coronelita.., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº 8613 de fecha 24 de mayo de 1999, no habiéndose presentado alegaciones.  
1. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 26 de septiembre de 2003 se solicitó al Ayuntamiento de Torrevieja ampliación de documentación con el objeto de completar aquellos aspectos del estudio de impacto ambiental que no habían sido tratados.  
En fecha 23 de abril de 2004 se recibió contestación, donde quedan subsanados todos los puntos que habían motivado dicha ampliación, excepto dos epígrafes que son contestados con posterioridad, recibiéndose escrito en fecha 2 de agosto de 2004.  
En dicha contestación se aportaron los siguientes documentos:  
. Informe emitido por AGAMED, en fecha 23 de enero de 2003, empresa encargada de la gestión de la red de saneamiento, donde señalan la necesidad de ampliar y mejorar la Estación de Bombeo de .Lago Jardín., para no mermar la capacidad de evacuación de los colectores generales de las viviendas y locales del Término Municipal de Torrevieja.  
. Informe emitido por PROAMBIENTE, empresa dedicada a la Recepción, Tratamiento y Eliminación de Residuos Sólidos Urbanos, donde señalan su compromiso de recepción de los residuos sólidos inertes NO peligrosos asimilables a urbanos, originados por la labores de urbanización.  
. Informe emitido por SANEJAMENT D'AIGÜES, en fecha 3 de abril de 2003, empresa dedicada a la depuración de las aguas residuales, donde textualmente se dice:  
....  
La viabilidad del tratamiento de la EDAR de Torrevieja de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector S-27 .La Coronelita. del SNUP de dicho municipio siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. En su día, el Urbanizador del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el Urbanizador deberá que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
3. Para que se pueda realizar la conexión efectiva, deberán estar ejecutadas las actuaciones de ampliación de la planta previstas..  
. Informe emitido por la MANCOMUNIDAD DE LOS CANALES DEL TAIBILLA, en fecha 20 de febrero de 2003, organismo encargado del abastecimiento de agua potable al sector, donde textualmente se dice:  
....  
6. En lo que a recursos hidráulicos respecta, en los últimos años hidrológicos, las necesidades a atender han superado a los recursos asignados, lo que ha requerido la aportación de recursos de carácter excepcional para atender los correspondientes déficits. Dicha situación deficitaria va a continuar en el año hidrológico actual.  
7. En estos momentos se encuentran en ejecución los contratos de concesión otorgados por el Ministerio de Medio Ambiente para la construcción y explotación de las desaladoras del Nuevo Canal de Cartagena y del Canal de Alicante, cuya puesta en servicio resolverá la grave situación actual.  
8. En el período 2003-2006 está prevista la ejecución de las nuevas instalaciones contempladas en el Programa de Inversiones del Plan Hidrológico Nacional con la denominación .Ampliación Desaladoras., cuyos recursos garantizarán en el medio plazo la demanda prevista en la planificación hidrológica.  
En fecha 7 de junio de 2004 se recibió informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, donde se informaba que:  
.Desde la consideración del patrimonio arquitectónico y arqueológico que pudiera verse afectado en el ámbito afectado por la ordenación no hay bienes de valor patrimonial.  
Sin embargo desde la óptica del patrimonio etnológico, el Estudio de Impacto Ambiental deberá completarse con la incidencia de la ordenación sobre el Patrimonio Etnológico ... por lo que de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa desfavorablemente a los efectos patrimoniales la referida ordenación hasta que no se atienda el condicionante de índole etnológico arriba referenciado, sometiendo la correspondiente propuesta a la evaluación de esta Dirección General.  
En fecha 12 de enero de 2005 se recibió informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, donde basándose en informes presentados por la Agrupación de Interés Urbanístico del Sector 27 La Coronelita, ante dicha Dirección General y que subsanaban las deficiencias que motivaron el anterior informe desfavorable de fecha 7 de junio de 2004, se declara que:  
.De esta forma se superan los impedimentos patrimoniales reseñados en el informe patrimonial precedente emitido, por lo que de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales la referida ordenación.  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a Suelo Forestal.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El área de suelo que nos ocupa presenta una estructura de bancales totalmente abandonados que anteriormente estuvieron plantados de cultivos de secano (olivos y algarrobos). El resto del sector conserva, muy alteradas, unas condiciones propias de áreas de montes aledañas, con presencia de algunas especies propias de la vegetación climácica y algunas zonas de pino carrasco que forman pequeños bosquetes muy degradados debido a la ausencia de tratamientos silvícolas en los últimos años. Se trata de suelos de reducida capacidad agrícola con especies propias de la vegetación climácica que deberán ser conservadas tales como el palmito, el acebuche, la coscoja, el lentisco y el espino negro.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
La morfología del terreno es uno de los aspectos que más directamente se verá impactado, debido a los movimientos de tierras necesarios para la urbanización de los terrenos.  
La hidrología superficial, podría verse afectada como consecuencia de la retirada de la cubierta vegetal, y su sustitución por una superficie lisa, lo que aumentaría la escorrentía superficial.  
En cuanto a la calidad de las aguas, tanto superficiales como subterráneas, éstas también pueden verse afectadas por los vertidos de aguas residuales sin depuración previa, o por el vertido de residuos sólidos.  
Otro grave problema es el aumento de la demanda de agua que la urbanización del territorio genera (abastecimiento nuevas viviendas, ajardinamientos, etc), sobre todo en zonas deficitarias como es el caso que ahora nos atañe.  
Para finalizar, otro impacto a tener en cuenta es el acústico, provocado por el tráfico rodado a su paso por la A-37 y CV-95 en las proximidades del sector, y que perturbaría las condiciones de sosiego público de los futuros residentes del sector.  
1. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Como medidas protectoras y correctoras que eviten o minimicen los efectos negativos causados, cabe destacar:  
. El bosquete de pinar con sotobosque mediterráneo (lentisco, coscoja, palmito, aromáticas, ...) localizado en la zona meridional se destinará a zona verde.  
. Los pies de lentisco, palmito, coscoja, enebro, espino negro, olivo y algarrobo se respetarán y deberán ser conservados .in situ., ya sea mediante su inclusión en las zonas verdes de uso público o en las de uso privativo de las parcelas previstas. Cuando ello no pueda ser así serán transplantadas a otras áreas verdes del sector.  
. En los nuevos ajardinamientos se utilizarán especies autóctonas de la comarca como palmera, algarrobo, olivo, romeo etc. Quedando prohibido el uso de especies exóticas y de cesped por su alto consumo hídrico. Se utilizarán técnicas de xerojardinería, se utilizarán sistemas de riego localizado y alta frecuencia.  
. La tipología constructiva será acorde con el medio e integrada en el paisaje, prescindiendo de elementos extraños e impactantes sobre el medio. Especialmente no se permitirán los tejados de pizarra o metálicos, ni las cubiertas con una inclinación superior a 40 º.  
. El cerramiento perimetral de las parcelas atenderá a las siguientes características: piedra natural caravista combinada con elementos vegetales (setos), evitando en todo momento la presencia de elementos exóticos o extraños.  
. Durante la ejecución de las obras deberán aplicarse las siguientes medidas:  
. Cuando existan movimientos de tierras se realizarán riegos periódicos para evitar la generación de polvo.  
. La maquinaria propulsada por motores de combustión interna deberá ir dotada con los oportunos silenciadores.  
. Se evitará cualquier vertido (aceites, etc.) al suelo.  
. El suelo de buena calidad extraído en las obras se extenderá en las zonas verdes y ajardinadas.  
. Los residuos de obras serán transportados a un vertedero controlado de inertes.  
. Los trabajos se realizarán dentro de un horario en el que no produzcan molestias para el bienestar y la tranquilidad de la población.  
. En el alumbrado público se utilizarán instalaciones de bajo consumo junto con un sistema inteligente que permita el apagado parcial de determinados puntos de luz a ciertas horas de la noche. Se evitará la contaminación luminosa mediante sistemas de pantallas que impidan la proyección de luz hacia arriba y hacia atrás.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. Para ello se proponen los siguientes controles:  
. Control de polvo sobre la vegetación adyacente.  
. Control de la aparición de procesos erosivos.  
. Control de los vertidos de residuos de obras, plantaciones, etc.  
. Control de niveles sonoros en edificio habitado más cercano.  
. Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.  
. Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.  
. Control de las especies arbóreas y arbustivas utilizadas en la constitución de la zona verde, así como de su correcto transporte y manipulado tomando las medidas oportunas para su mayor supervivencia.  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta aceptable de Declaración de Impacto Ambiental formulada por el Jefe del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y el Jefe del Área de Evaluación Ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial Sector S-27 .La Coronelita., promovido por el Ayuntamiento de Torrevieja, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Según informe remitido a este Servicio por la ENTITAT DE SANEJAMENT D'AIGÜES, en fecha 3 de abril de 2003, y cuyas conclusiones se han expuesto en el apartado 2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria, antes de realizar la conexión efectiva a la red de saneamiento, deberá ampliarse la capacidad de la EDAR de Torrevieja.  
2. Según informe remitido a este Servicio por LA MANCOMUNIDAD DE LOS CANALES DEL TAIBILLA, en fecha 20 de febrero de 2003, y cuyas conclusiones se han expuesto en el apartado 2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria, antes de realizar la conexión efectiva a la red de abastecimiento, deberán estar en servicio las desaladoras del Nuevo Canal de Cartagena y del Canal de Alicante.  
3. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad. Al mismo tiempo, las obras deberán paralizarse en los periodos de nidificación y cría de las especies animales que se encuentren en las proximidades del área de actuación, respetando la ornitofauna que no solo nidifica en el parque, sino que se concentra en las lagunas en la época invernal. En ese sentido, y basándose en los estudios de campo relacionados con la fauna que se hayan efectuado, se requerirá informe al director . Conservador del Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja con la intención de contrastar la adecuación de los periodos señalados.  
4. El proyecto de ejecución deberá profundizar en los parámetros de control de la contaminación acústica y atmosférica (nivel de decibelios y de partículas en suspensión), indicando al mismo tiempo los instrumentos de medida que se utilizarán en los controles.  
5. A las medidas de control de la iluminación recogidas en la documentación presentada se añadirá la localización de los báculos de luz en el anillo exterior de las rotondas y en los bordes del vial, con el objeto de evitar que la fauna acceda a los puntos de tráfico rodado en busca de alimento, quedándose en la periferia de los mismos.  
6. Se realizará una recogida y gestión selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y edificación. Los residuos que tengan la consideración de inertes serán trasladados a vertedero autorizado. El resto de los residuos generados durante las obras serán gestionados por empresas autorizadas conforme a sus características fisico-químicas.  
7. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido o acopio no autorizado en la zona. En todo caso, se deberán identificar las zonas donde se realizará el almacenamiento temporal de materiales y productos a emplear y de los residuos generados hasta su recogida por empresa autorizada, dentro de la parcela objeto del proyecto, debiendo ser emplazadas al abrigo de los vientos dominantes y disponiendo las medidas preventivas necesarias para evitar la afección a las zonas colindantes. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
8. Los materiales de relleno (terraplenes y pedraplenes) que fueran necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas.  
9. El vertido de pluviales, de manera excepcional, se realizará a la red de alcantarillado dado que no parece existir una red específica para este tipo de aguas, todo ello con la intención de evitar el aporte de aguas de escorrentía que pudieran contener algún tipo de sustancia o compuesto contaminante a la laguna de Torrevieja. No obstante, para que esta conexión sea viable, deberá estimarse el volumen de aportación en función de los datos climáticos disponibles y solicitar a la entidad explotadora de la estación depuradora de aguas residuales informe de capacidad de la instalación para hacer frente al mencionado incremento del afluente. En el supuesto en que la instalación resultara incapaz de tratar las pluviales se procederá a la ampliación de la misma.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental..  
Valencia, 9 de marzo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 242/04-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial Sector .Gran Monóvar..  
Promotor: Ayuntamiento de Monóvar.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.  
Localización: Término municipal de Monóvar.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la homologación de un área de Suelo No Urbanizable de 308.896 m² en el término municipal de Monóvar, situada en la partida de .La Alquebla-Ravalet., para su programación como Suelo Urbanizable.  
El conjunto del territorio considerado tiene los siguientes límites:  
. Norte: .Colada Matamoros.  
. Este: .Camino Matamoros., frontera con el Suelo Urbanizable No Programado, Sector .El Ravalet.  
. Sur: .Camino de La Romana. y camino existente.  
. Oeste: vial de Red Primaria que discurre junto a la cumbre de la colino suroeste.  
El viario perimetral propuesto modifica el trazado y la sección de la Colada de Matamoros y del Camino de La Romana con el fin de adecuarlos a la densidad de tráfico a generar por la actuación.  
La conexión con el Casco Urbano se resuelve, a través de Suelo Urbanizable No Programado .El Ravalet., mediante una glorieta, ya prevista por el Plan General en la intersección de los Caminos de Matamoros y de La Romana.  
La red de agua potable se conectará a la conducción de abastecimiento que discurre entre los pozos y los depósitos de Chinorla. La red de aguas residuales se conectará con la red existente en el sector de SUNP, zona del pabellón. La red de riego se integra en la red viaria prevista y se conecta con la red existente aguas abajo del sector.  
La calificación pormenorizada del suelo, que resulta de la ordenación efectuada mediante el Plan Parcial, es la siguiente:  
. Suelo residencial: 199.477 m²  
. Suelo terciario: 5.769 m²  
. Viales y aparcamiento: 58.107 m²  
. Zonas Verdes: 13.311 m²  
. Equipamientos: 17.746 m²  
. Parque público: 13.128 m²  
En el suelo destinado a uso residencial se prevé la construcción de 836 viviendas de tipología unifamiliar aislada, con una equivalencia de 2.650 personas.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
En fecha 3 de junio de 2004 la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la .Homologación del sector Gran Monóvar..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la .Homologación del sector Gran Monóvar., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº 4683 de 3 de febrero de 2004, habiéndose presentado una alegación por parte de Isidro Vidal Martínez, donde expone que la actuación propuesta permite la eliminación de una plantación de almendros ecológicos y varios olivos centenarios, así como una extensa pinada, realidad que ha omitido el agente urbanizador por cuánto califica como de erial la parcela de su propiedad.  
1. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 18 de febrero de 2005 se solicitó al Ayuntamiento de Monóvar ampliación de documentación, donde se les pedía que analizaran otras alternativas técnicamente viables y siempre atendiendo a criterios medioambientales.  
En fecha 22 de febrero de 2005 se recibió contestación, donde se analizan otras alternativas y se justifica razonadamente la solución propuesta, quedando por tanto subsanado el motivo de la ampliación.  
En fecha 28 de febrero de 2005 se recibió de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda, certificado sobre la capacidad de abastecimiento de agua potable al Sector Gran Monóvar por parte de AQUALIA SA., concesionaria del Servicio Municipal de Aguas.  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a la vía pecuaria .Colada Matamoros..  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El área de suelo que nos ocupa presenta un relieve muy suave, drenada por un sistema de barrancos que excavan los suelos arcillosos del keuper. Aunque la pendiente está comprendida entre el 7 y el 15%, existen bancales aterrazadas con muros de contención hechos de piedra seca adaptados por la mano del hombre para la explotación agrícola.  
La vegetación esta formada en su menor parte por cultivo de secano abandonado, sin tipo alguno de cultivo, también aparecen escasas superficies de pino carrasco, con apenas un 5% de su superficie.  
Existe una antigua finca de labor, La Alquebla, que se integra, mantiene y respeta en el Plan Parcial, contabilizando su superficie edificada en la edificabilidad asignada al correspondiente terreno.  
También existe afección a la Colada de Matamoros, que se integra en el ámbito del sector a partir de su eje actual, y el camino del mismo nombre con el Camino de La Romana.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
La morfología del terreno es uno de los aspectos que más directamente se verá impactado, debido a los movimientos de tierras necesarios para la urbanización de los terrenos.  
La hidrología superficial, podría verse afectada como consecuencia de la retirada de la cubierta vegetal, y su sustitución por una superficie lisa, lo que aumentaría la escorrentía superficial.  
En cuanto a la calidad de las aguas, tanto superficiales como subterráneas, éstas también pueden verse afectadas por los vertidos de aguas residuales sin depuración previa, o por el vertido de residuos sólidos.  
Otro grave problema es el aumento de la demanda de agua que la urbanización del territorio genera (abastecimiento nuevas viviendas, ajardinamientos, etc), sobre todo en zonas deficitarias como es el caso que ahora nos atañe.  
1. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Como medidas protectoras y correctoras que eviten o minimicen los efectos negativos causados, cabe destacar:  
. Se mantendrá la casa de la Alquebla con la pinada existente para uso educativo-cultural.  
. Deberán asegurarse el abastecimiento de agua potable, la correcta eliminación y depuración de las aguas residuales y eliminación de los residuos sólidos urbanos.  
. Revegetación de taludes y superficies desnudas.  
. Sujeción de taludes y construcción de drenajes que eviten su desmoronamiento.  
. Durante la ejecución de las obras deberán aplicarse las siguientes medidas:  
. Cuando existan movimientos de tierras se realizarán riegos periódicos para evitar la generación de polvo.  
. La maquinaria propulsada por motores de combustión interna deberá ir dotada con los oportunos silenciadores.  
. Se evitará cualquier vertido (aceites, etc.) al suelo.  
. El suelo de buena calidad extraído en las obras se extenderá en la zonas verdes y ajardinadas.  
. Los residuos de obras serán transportados a un vertedero controlado de inertes.  
. Los trabajos se realizarán dentro de un horario en el que no produzcan molestias para el bienestar y la tranquilidad de la población.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. Para ello se proponen los siguientes controles:  
. Control de polvo sobre la vegetación adyacente.  
. Control de la aparición de procesos erosivos.  
. Control de los vertidos de residuos de obras, plantaciones, etc.  
. Control de niveles sonoros en edificio habitado más cercano.  
. Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.  
. Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.  
. Control de las especies arbóreas y arbustivas utilizadas en la constitución de la zona verde, así como de su correcto transporte y manipulado tomando las medidas oportunas para su mayor supervivencia.  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior y del informe de la asistencia técnica de impacto ambiental, se formula la siguiente propuesta de Declaración de Impacto Ambiental:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial Sector .Gran Monóvar., promovido por el Ayuntamiento de Monóvar, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, deberá presentarse ante la Comisión Territorial de Urbanismo, informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la capacidad de depuración de la EDAR actual y en su defecto la reserva correspondiente para su ampliación de acuerdo con las expectativas del proyecto presentado, según informe y condiciones del órgano competente en la materia.  
3. Dada la afección a la vía pecuaria .Colada Matamoros., deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
4. Debido a la baja permeabilidad de los terrenos, por tratarse de un suelo arcilloso y por lo tanto poco permeable, el agua de lluvia será canalizada a través de una red separativa de aguas pluviales y vertida al cauce más cercano.  
5. El Proyecto de Urbanización incorporará un estudio específico de integración paisajística en el que se incluirán las medidas correctoras sobre restauración y revegetación de las áreas que vayan a quedar desnudas, así como de los taludes generados, en los que, además, habrá que fijarse muy especialmente en que tales medidas, u otras adicionales que debieran tomarse, sean efectivas contra la erosión de los mismos.  
6. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.  
7. Se realizará una recogida y gestión selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y edificación. Los residuos que tengan la consideración de inertes serán trasladados a vertedero autorizado. El resto de los residuos generados durante las obras serán gestionados por empresas autorizadas conforme a sus características fisico-químicas.  
8. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido o acopio no autorizado en la zona. En todo caso, se deberán identificar las zonas donde se realizará el almacenamiento temporal de materiales y productos a emplear y de los residuos generados hasta su recogida por empresa autorizada, dentro de la parcela objeto del proyecto, debiendo ser emplazadas al abrigo de los vientos dominantes y disponiendo las medidas preventivas necesarias para evitar la afección a las zonas colindantes. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
9. Los materiales de relleno (terraplenes y pedraplenes) que fueran necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 9 de marzo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 327/04-AIA  
Título: Arteria a Santa Pola  
Promotor: Gas Natural SDG  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía, Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Objeto: Implantación de un gaseoducto para abastecimiento de diversos núcleos residenciales en la franja litoral de Elche y Santa Pola.   
Localización: Municipios de Elche y Santa Pola  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
La longitud de la canalización total proyectada es de 14.583 metros, de los que 7.884 metros discurrirán por el término municipal de Elche y 6.699 metros por el de Santa Pola. Toda ella ha aprovechado corredores de infraestructuras ya existentes, lo que ha contribuido a minimizar la generación de nuevas afecciones ambientales.  
De acuerdo con el Estudio de Impacto Ambiental (EsIA), el trazado se materializa con tuberías de acero y polietileno (PE), manejándose diámetros de 200 y 250 mm. Se inicia en el ramal a Viveros El Altet, de Gas Natural, SDG. Desde tal punto discurre, bordeando el Saladar d'Aigua Amarga, aún cuando dentro del área propia de la zona húmeda, hacia la carretera N-332, la cual abandona a la altura del núcleo de L'Altet. Desde este punto se dirige hacia la costa por caminos existentes. De esta forma, tras aproximarse a los Arenales del Sol y Gran Alacant, su traza retoma el paralelismo con la carretera nacional N-332. Esta circunstancia implica que la afección a la zona húmeda Els Bassars . Clot de Galvany se vea muy minimizada, aún cuando sí pueda darse a su perímetro de protección. Sin embargo, esta zóna húmeda es incorporada, y ampliada en su extensión, a la zona LIC .Illa de Tabarca., la cual sí es, entonces, afectada pro el trazado, lo que deberá ser tomado en consideración en posteriores apartados de la presente Declaración de Impacto Ambiental (DIA).  
Ya en el término municipal de Santa Pola, el trazado transcurre mayormente en paralelo a la carretera nacional N-332, para morir en una zona verde próxima a la Ronda de Santa Pola. Es en este último tramo en el que se generan las mayores afecciones a monte de utilidad pública y suelo forestal, en tanto discurre por la parte occidental de la sierra de Santa Pola.  
2. Alternativas  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, el EsIA se ha referido a que han sido dos las opciones estudiadas, denominadas, asimismo, A y B. Se ha indicado, no obstante, que los trazados de ambas estaban sujetos a una serie de condicionantes técnicos y administrativos que, obviamente, han restado grados de libertad a su definición.  
Las opciones a las que se hace referencia comparten trazado, con excepciones puntuales, hasta más allá de la urbanización Gran Alacant, en donde el correspondiente a la opción A discurre a 15 metros del borde oriental de la carretera nacional N-332, mientras que el de la opción B busca la carretera C-3317, próxima a las Salinas de Santa Pola.   
Con todo, la alternativa finalmente seleccionada ha sido la A, lo que se ha argumentado en virtud de su menor longitud, lo que, al tiempo, supone menor superficie afectada y menor número de ecosistemas afectados.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
En fecha 18 de octubre de 2004 se recibió, procedente de los SS.TT. de Energía de Alicante (D.G. Energía . Conselleria de Infraestructuras y Transporte), el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EsIA) correspondientes al proyecto .Arteria a Santa Pola..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto básico .Arteria a Santa Pola., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante, nº 189 de fecha 17 de agosto de 2004, así como en el DOGV nº 4.819, de fecha 13 de agosto de 2004, habiéndose presentado una única alegación por parte del Ayuntamiento de Santa Pola, la cual, a efectos de la presente Declaración, carecía de contenido ambiental.   
Informes sectoriales  
Se pasa seguidamente a hacer un breve resumen de la información obtenida de los informes recibidos.  
. En fecha 22 de noviembre de 2004, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano emitió informe en el que se especificaba que los distintos informes técnicos, previos a la emisión del informe vinculante de la citada Dirección, habían considerado que la actuación, desde el punto de vista patrimonial, es compatible.  
Afecciones legales  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental y otras fuentes consultadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:  
. De acuerdo ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta al dominio público hidráulico.  
. En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, existe afección a los tramos de las vías pecuarias Vereda de colores, Colada de Ballesteros y Colada del Castillo.  
. Según el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, existe afección a las zonas húmedas nº11, .Els Bassars . Clot de Galvany., y nº38, .saladar d'Aigua Amarga..  
. Según lo especificado en la Propuesta del Gobierno Valenciano (Acuerdo de aprobación de 10 de julio de 2000), para formar parte de la Red Natura 2000 de la Directiva .Hábitats. (92/43/CEE), se afecta a los Lugares de Interés Comunitario denominados .Illa de Tabarca..  
. De acuerdo con la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, existe afección a Monte Público.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.   
El estudio de Impacto Ambiental ha definido dos unidades ambientales con las que ha modelizado el medio afectado. Tales unidades han sido las que se apuntan seguidamente, y de las cuales se realiza una breve síntesis en torno a las que son sus características más significativas. Antes, sin embargo, se entrará a describir aquéllas que les son propias a ambas unidades ambientales.  
Desde el punto de vista bioclimático, la zona se sitúa en el piso termomediterráneo de ombroclima semiárido. Por ello, la vegetación potencial es la propia de la serie Termomediterránea murciano-almeriense y alpujarreña de Pistacia lentiscus o lentisco (Chamaeropo-Rhamneto lycioidis sigemntum), en su faciación típica semiárida. Desde le punto de vista edafológico, los suelos se han caracterizado como ardisoles (concretamente calciorthids).  
. Unidad del sector prelitoral, con presencia de humedales, dunas y arenales, fuertemente antropizado: se caracteriza por estar constituida por materiales cuaternarios de geomorfología predominantemente llana.   
Se alternan las áreas de cultivo con presencia de humedales, zonas de dunas y arenales. Se destaca que, si bien no existen cauces superficiales, la presencia de un sistema de circulación subálvea favorece la existencia de zonas húmedas. Ha de precisarse que, en el caso actual, tales zonas húmedas son la nº11, .Els Bassars . Clot de Galvany. (incluida de la zona LIC .Illa de Tabarca., sí referenciada por el EsIA), y nº38, .saladar d'Aigua Amarga., así recogidas en el Catálogo Valenciano de Zonas Húmedas.  
Respecto a la vegetación y la fauna, dada la fuerte antropización de la zona, se indica que estos valores ambientales sólo son destacables en las áreas protegidas antes comentadas, en donde se destacan hábitats asociados a saladares (vegetación anual de Salicornia, 1310; Estepas salinas mediterráneas, \*1510; matorrales halóflios, 1420; pastizales salinos, 1410), si bien se hace referencia a otros puntos de aportación menor en este sentido.   
. Unidad del sector de monte mediterráneo con repoblaciones forestales, sobre materiales miopliocenos, a lo largo de la C.N.332. Los materiales geológicos que caracterizan la unidad ahora descrita son, fundamentalmente, depósitos modernos del Neógeno y del Cuaternario. Por ello se encuentran, de forma generalizada, depósitos con limos, arenas, gravas y tierras más o menos arcillosas. Se tienen terrenos relativamente elevados, de relieve suave.  
Se han descrito dos barrancos, como son el de Catarra y el del Fondó.  
La vegetación actual está compuesta por repoblaciones de pino carrasco y matorral de garriga baja y abierta.  
Respecto al patrimonio cultural, el EsIA se ha referido a la existencia de siete espacios de interés arqueológico, además de destacarse el molino de Calera como elemento de interés histórico-artístico.   
Por último, quiere señalarse que, si bien el gasoducto se aproxima mucho al Parque Natural de .Salinas de Santa Pola., de acuerdo con la cartografía consultada no existe tal afección.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
El EsIA ha determinado que los factores del medio que podrán verse más afectados por la actuación serán los suelos, vegetación, fauna y medio socio-económico (sobre esta no se entrará, en tanto se ha estimado que la actuación tendrá consecuencias positivas sobre tal factor).  
El riesgo de incendio derivado de operaciones de soldadura se ha considerado que no se dará, por cuanto las mismas se llevarán a cabo en el interior de una cubierta móvil que cubra la totalidad del tren de soldadura.  
Nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas en este caso concreto:  
. Generación de polvo durante las operaciones de movimiento de tierras y tráfico de maquinaria de obra (moderado).  
. Generación de ruidos, en especial en las proximidades de núcleos residenciales como son Gran Alacant y Arenales del Sol (moderado). Se ha entendido que no existe impacto de esta naturaleza sobre la fauna estante.   
. El suelo sufrirá compactaciones fruto del paso de la maquinaria de obra (severo). Se recuerda que la pista de trabajo tendrá un ancho de 10 metros.  
. Pérdida de tapices vegetales por apertura de pistas de trabajo, especialmente en las zonas de vegetación halófila (anual de Salicornia) y en el contorno del monte de Santa Pola afectado (el EsIA ha determinado los puntos singulares de interés ambiental (PSIA), siendo éstos un total de 9, en los que la sensibilidad a tales afecciones será mayor).  
. Afección a vías pecuarias  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, estas serán muy escasas, dada la entidad de la actuación ya en tal fase. Cabe fundamentalmente referirse al impacto que se derivará de la servidumbre que la instalación genera, en tanto impide, en una franja de 4 metros de ancho, con eje central coincidente con el de la tubería, el cultivo o desarrollo de especies con profundidad de laboreo inferior a 50 cm.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras para la implantación de gaseoductos, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.   
Algunas de las así recogidas se apuntan seguidamente:  
. Retirada selectiva, acopio y posterior restitución de los niveles edáficos superficiales.  
. Descompactación de suelos afectados por paso de maquinaria de obra.  
. La afección a la vegetación en aquellos puntos que presenten mayor sensibilidad (PSIAs, de acuerdo con el Estudio) será controlada por un Asistente Técnico Ambiental, responsable del Programa de Vigilancia Ambiental, quien, en tales áreas y de forma previa al desbroce, determinará la anchura de pista compatible con los valores del entorno, estableciendo otras cautelas que puedan suscitarse.  
. Se compensará económicamente la pérdida de productividad agrícola de los suelos de esta naturaleza por los que discurra el gaseoducto.  
. Las operaciones de obra generadoras de mayor contaminación acústica se restringirán a la franja horaria comprendida entre las 08h y 20h.  
. Se ha establecido la realización de un control arqueológico durante las operaciones de movimiento de tierras.  
. Se ha incorporado un programa de revegetación satisfactorio al fin perseguido por el mismo.  
Se ha establecido un programa de vigilancia ambiental suficiente, si bien se incidirá en que el mismo se complemente con disposiciones que posteriormente, y en la parte dispositiva de la presente DIA, se especificarán.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 7 del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica aceptable de declaración de impacto ambiental emitida por el área de evaluación ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Arteria a Santa Pola, promovido por la Gas Natural SDG, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.  
. El almacén de residuos peligrosos, el parque de maquinaria, en general, cualesquiera instalaciones auxiliares, sólo podrán localizarse fuera de los perímetros de protección de las zonas con protección ambiental-administrativa definidas en el apartado de afecciones ambientales. Igualmente, no podrán ubicarse en el entorno más inmediato de la sierra de Santa Pola.  
En cuanto al mencionado almacén de residuos peligrosos, deberá estar cubierto mediante techado, a fin de que no se generen arrastres de contaminantes por las aguas pluviales. Los residuos de naturaleza fluida se almacenarán en recipientes estancos que se ubicarán en el interior de un cubeto impermeable, suficientemente dimensionado.   
En cuanto al parque de maquinaria y otras instalaciones auxiliares, si fuera el caso, sólo podrán localizarse sobre superficies impermeables que, además, estén adecuadas para la recogida de posibles vertidos accidentales. Tales superficies no podrán quedar contenidas por el perímetro de protección de las zonas húmedas identificadas, ni ser contributivas a las mismas ni al P.N. de las Salinas de Santa Pola. No se admitirá el vertido directo de efluentes venidos de las anteriores plantas auxiliares a ninguno de los barrancos descritos en la unidad ambiental nº2, así identificado por el EsIA, salvo tratamiento previo.  
En las zonas húmedas afectadas se emprenderán medidas complementarias relativas al manejo de material granular, ya sean áridos o inertes. Así, se dispondrán parapetos que eviten que, en los casos en que los vientos sean desfavorables, se produzca transporte de materia pulverulenta en dirección a las zonas más sensibles de aquéllas. Los vertidos de tierra, escombros, etc, se realizarán desde alturas inferiores a 1 metro, usando mangas de descarga en los casos de mayor riesgo. Se procederá al tapado de las cajas de los camiones, humectación de acopios y lavado de ruedas de vehículos y maquinarias cuando abandonen la zona de obras.  
Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, y siempre que se afecte a zonas con protección ambiental como las zonas húmedas o LIC señaladas anteriormente, se procederá a lo siguiente:  
. Emisión de informe por parte de la Asistencia Técnica Ambiental (así definida en el EsIA) de forma previa al comienzo de las obras, y remisión del mismo a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante para su visto bueno. El mismo habrá de referirse, como mínimo, a la ubicación de las instalaciones auxiliares, y sus repercusiones sobre el medio más inmediato a las mismas, así como se especificarán las especies a disponer durante las operaciones de revegetación, todo lo cual deberá obtener el visto bueno de la mencionada Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante.  
. Emisión mensual de informe por la Asistencia Técnica Ambiental y remisión del mismo a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante para su visto bueno. Deberán tratarse las afecciones a las zonas protegidas, así como descripción de cuantos impactos, de carácter no previsible en la actual fase, hubieran podido surgir, y medidas emprendidas para su corrección.  
. Una vez finalizada la obra, y dentro de los seis primeros meses siguientes, se presentará ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, informe acompañado de reportaje fotográfico sobre la aplicación de las medidas de restauración y revegetación ejecutada.  
. En vista de la afección a vías pecuarias que se dará, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación o reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Asimismo se solicitará la descatalogación de los terrenos pertenecientes a monte de utilidad pública.  
. Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 09 de marzo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 238/04-AIA  
Promotor: ATOMIZADAS DE ALCORA, SA. (AMIZALSA)  
Autoridad Sustantiva: Unidad Territorial de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Objeto proyecto: Instalación de Planta de Cogeneración a gas natural.  
Localización: Camino Regatell s/n, polígono 13 parcela nº 9001, en suelo urbano industrial (SUI-4C) del municipio de L'Alcora (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Objeto del Proyecto  
ATOMIZADAS DE ALCORA, SA. proyecta en su fábrica de tierra atomizada una Planta de Cogeneración que le permitirá exportar a la red energía eléctrica además de suministrar a la industria y de utilizar en el proceso industrial la energía térmica generada, reduciendo así el coste de la energía utilizada a la vez que se obtiene un mejor aprovechamiento de la fuente energética (gas natural) en la planta.  
2. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
La planta de cogeneración se instalará en el interior de la fábrica de tierra atomizada y funcionará en paralelo con la red eléctrica. Se pondrá una turbina de 6.908 kW de potencia eléctrica que utilizará como combustible el gas natural.  
La energía eléctrica que se produzca será superior a la necesitada en la industria, siendo por tanto exportada a la red el excedente de la energía eléctrica.  
En la fábrica para su régimen continuo de trabajo (24h/día) disponen de tres atomizadores, funcionando a lo largo del año de dos formas: con el atomizador nº 3 solamente unas 6.840 horas y el nº 3 junto con el nº 2 el resto del tiempo (988 h). El otro atomizador (nº 1) se usa únicamente en momentos de paro o averías de los otros dos. Cada atomizador tiene tres quemadores (a gas natural) que suministran sus necesidades térmicas (a 650 ºC) de trabajo.  
La energía térmica contenida en los gases de escape de la turbina se aprovechará en el proceso de secado de la barbotina en los atomizadores, reduciendo así el consumo del gas natural en los quemadores, ya que las necesidades térmicas de trabajo de los atomizadores son superiores a las obtenidas de los gases de escape.  
La turbina, situada en la nave de proceso, estará sobre soporte antivibratorio y paquetizada con una envolvente de insonorización.  
En el by-pass de salida de gases de escape de la turbina a la atmósfera, en situaciones de no ser recuperados por los atomizadores, tendrá un silenciador instalado para atenuar el nivel de ruido producido por los gases. Los conductos de distribución de gases a los atomizadores estarán aislados térmicamente con capas de fibra cerámica y de lana de roca.  
Todos los elementos de la unidad compresora del sistema de aire comprimido están instalados en el interior de una cabina insonorizada.  
Junto a la sala de la turbina se situará el transformador, trifásico, en baño de aceite, y se dotará la zona con ventilación forzada mediante equipos de bajo nivel de ruido.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 4 de octubre de 2004 se recibe de la Unidad Territorial de Energía en Castellón la documentación consistente en el proyecto eléctrico (visado nº 2806 de 29/9/04) y el estudio de impacto ambiental (visado nº 2807 de 29-9-04), y da a conocer que en breve remitirá los resultados de exposición pública.  
En fecha 8-02-05 llegan de la Unidad Territorial de Energía los resultados de la exposición pública de la documentación, realizada mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón de 1/01/05 y en el DOGV del 17-12-2004, no presentándose alegaciones durante el periodo de información pública según certificado de fecha 1-02-05 del Jefe del Area de Energía de la Dirección General de Energía.  
En fecha 15 de diciembre de 2004 se recibe del Ayuntamiento de L'Alcora el proyecto de planta de cogeneración, estudio de impacto ambiental y el expediente administrativo de solicitud de la licencia de actividad en el que constan los informes técnicos favorables y resultados del trámite de exposición sin alegaciones.  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 15 de octubre de 2004 se efectúa consulta al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria, recibiendo su contestación el 15-12-04.  
Informes sectoriales  
El Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico sobre la documentación presentada, informa lo siguiente:  
Respecto a la emisión de contaminantes a la atmósfera, la documentación revisada se corresponde con una industria catalogada, según el Anexo II del Decreto 833/1975, como Grupo B, por estar incluida en el epígrafe 2.1.1. Central térmica convencional de potencia inferior a 50 MW.  
En la documentación aportada se indica que las emisiones atmosféricas son de tipo continuo. En funcionamiento normal de los atomizadores los gases de escape no se vierten directamente a la atmósfera sino que se introducen dentro de los mismos para aprovechar su calor residual. Las derivaciones directas a la atmósfera únicamente se producen circunstancialmente en caso de emergencia. Sin embargo, a la hora de estimar las emisiones a la atmósfera se consideran las concentraciones de contaminantes producidas por la combustión del gas natural (corresponderían con las emisiones directamente a la atmósfera) y por ello, no tiene en cuenta que al entrar en contacto los gases de escape con la arcilla (en los atomizadores), se producirá la emisión de partículas a la atmósfera. Para caracterizar correctamente las emisiones que se producirán se debería estimar las emisiones que se producirán en los atomizadores cuando utilizan los gases de escape del turbogenerador.  
En cuanto a la estimación de las emisiones realizadas:  
Contaminante Estimación Límite emisión  
 Decreto 833/1975   
 (epígrafe 27)  
SO2 < 1000 mg/Nm³ 4300 mg/Nm³  
NO2 < 500mg/Nm³ (243 ppm) 300 ppm  
CO < 625 mg/Nm³ (500 ppm) 500 ppm  
Partículas 0 150 mg/Nm³  
Considerando que en el turbogenerador se emplea gas natural como combustible, la concentración estimada de SO2 es demasiado elevada.  
Las concentraciones de NO2 y CO estimadas, prácticamente se corresponden con los límites establecidos en el Decreto 833/1975. Teniendo en cuenta, que dichos valores datan del 1975 y que actualmente existen diferentes técnicas que permiten reducir estas emisiones, las concentraciones a emitir deberán ser inferiores a las estimadas.  
En cuanto el cálculo de la chimenea del turbogenerador, señalar que el valor CMA, utilizado en el cálculo de CM, concentración máxima a nivel del suelo como media de 24 h, se encuentra derogado.  
Dado que no se incluye el plano de perfil, donde quede representada la chimenea del turbogenerador, se debería indicar si existen obstáculos de mayor altura a una distancia inferior a diez veces la altura de la chimenea, que puedan dificultar la dispersión de los contaminantes.  
El principal foco de contaminación atmosférica, de este tipo de industria, no es el proceso de cogeneración. Dada la actividad de este tipo de empresas el principal agente contaminante son las partículas, originadas generalmente por el almacenamiento al aire libre y trasiego de la materia prima, arcillas. Por ello, para evaluar el impacto que este tipo de actividad causa sobre el medio atmosférico, deben ser considerados todos los focos de emisión de partículas a la atmósfera.  
Este servicio considera que los límites que se les debería exigir a las fábricas de arcilla atomizada y productos cerámicos son:  
Tipo de   
Contaminante Condiciones Límite  
Partículas Genérico 30 mg/Nm³  
 Existentes, con sistema corrector 50 mg/Nm³  
NOx (expre- Gases de proceso 250 mg/Nm³  
sados como Cogeneración 800 mg/Nm³  
NO2)   
SO2 Genérico 25 mg/Nm³  
 Combustibles con elevado  
 contenido en azufre Estudio justificativo  
Fluoruros Genérico 10mg/Nm³  
(expresados Hornos cocción Qv< 3.000   
como HF) Nm³/h y Qm < 0,1 kg./h 30 mg/Nm³  
s  
O2 (ref) 18%  
Ruido  
En el proyecto presentado se identifican las principales fuentes de ruido: turbina, compresor de gas y el aerorrefrigerador. Asimismo, se establecen una serie de medidas que garantizarán que en el interior de la planta (fuera de las salas que contienen los focos de ruido) el nivel acústico diario no sobrepasará los 70 dB(A) y el nivel sonoro en la vecindad no será superior a 45 dB(A).  
Se deben cumplir los límites de emisión acústica establecidos en el Anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunidad Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, para los niveles de recepción externos en zonas de uso industrial: 70 dB(A) durante el día y 60 dB(A) durante la noche. Si existe una zona residencial próxima a la instalación, se deberá garantizar que los niveles de recepción en dicha zona, originados por la actividad de la industria, sean inferiores a 55 dB(A) durante el día y 45 dB(A) durante la noche.  
De acuerdo con la Ley 7/2002, se deberán realizar auditorias acústicas al menos cada 5 años, con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más cercano.  
 Dicha auditoría deberá ser realizada por una Entidad Colaboradora en materia de calidad ambiental para el campo de la contaminación acústica. Sus resultados se harán constar en el libro de control que deberá estar a disposición de la administración competente.  
Se concluye que, dado que la actividad principal de la industria es la atomización de arcilla y los gases de escape generados en el sistema de cogeneración son aprovechados en los atomizadores, es necesario realizar un análisis exhaustivo de las emisiones que se originarán en dichos atomizadores y comprobar que no se sobrepasen los límites propuestos en este informe.  
Documentación Complementaria  
En fecha 17 de diciembre de 2004 se solicita ampliación del estudio de impacto ambiental con relación a las indicaciones contempladas en el informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico que es adjuntado.  
En fechas 7 y 25 de enero de 2005 se reciben, respectivamente, Anexo I y Anexo II al estudio de impacto ambiental en contestación a lo solicitado.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad  
La planta de cogeneración objeto de evaluación generará principalmente emisiones gaseosas, ruido y, en menor medida, residuos y efluentes industriales. Por la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar donde se proyecta su ejecución, pues es en una zona de uso industrial con otras industrias de cerámicas próximas, los elementos ambientales más directamente afectados por el desarrollo del proyecto de cogeneración serán los propios del medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua), ya que los del medio biótico (flora, fauna, .), perceptual y social, a priori, se verán muy levemente afectados.  
En el estudio de impacto ambiental (EIA) se contempla una breve descripción del medio que es concretada en la topografía, micrometereología y los elementos bióticos del entorno, e igualmente breve en los elementos que constituyen el medio ambiente social.  
La industria se ubica a una altitud de 200 m sobre el nivel del mar en las inmediaciones del pantano de María Cristina, cuyo entorno está rodeado de pequeñas lomas cuyas elevaciones no impiden la influencia de los vientos predominantes de levante. Un aspecto a tener en cuenta debido a la proximidad al pantano, por el sur de la parcela industrial, es el riesgo de contaminación de este cauce ante los vertidos accidentales de residuos peligrosos; también a considerar es la posible afección al núcleo de población por la emisión de contaminantes a la atmósfera.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
La instalación de la Planta de Cogeneración viene justificada en el apartado de alternativas donde se presentan y evalúan las diferentes tecnologías viables para la generación de energía eléctrica, como centrales hidráulicas, térmicas, nucleares, cogeneración y eólica.  
Identificados y valorados los efectos que genera la instalación de cogeneración, en el estudio de impacto ambiental, se determina que tendrán una incidencia negativa las emisiones gaseosas, vertidos de residuos peligrosos (aceite usado), ruido y vibraciones.  
En el funcionamiento de la actividad de cogeneración se producen gases con una temperatura de 482 ºC por la combustión del gas natural en la turbina, estos gases serán aprovechados energéticamente y liberados a la atmósfera a través de los atomizadores o de forma excepcional, en caso de emergencia, se evacuan directamente por chimenea de by-pass.  
Las emisiones de contaminantes resultantes de la combustión corresponden a los óxidos de carbono, nitrógeno y a los hidrocarburos inquemados. A estas emisiones hay que agregarle la de emisión de partículas de los gases por su paso a través de los atomizadores que las arrastran del material a secar.  
Respecto a las emisiones de contaminantes generadas, teniendo en cuenta los límites de las concentraciones de contaminantes indicados por el Servicio de Contaminación Atmosférica, se establece en los Anexos al estudio de impacto ambiental que «según las especificaciones del fabricante de la turbina la emisión de CO es muy inferior al nivel máximo permitido, mientras que la emisión máxima de NO2 (calculada con un 7'8% de O2) en el escape es 500 mg/Nm³ que equivale a 243 ppm». En la composición del gas natural no hay presencia de azufre y por tanto no es posible la formación de SO2.  
Los niveles obtenidos en las últimas mediciones realizadas en el año 2002 en los tres atomizadores de la industria, reflejadas en el libro de registro de emisiones en cada foco emisor adjuntado al Anexo, son: un máximo de 33'53 mg/Nm³ de partículas emitidas con sistema corrector; 35 mg/Nm³ de NOx (NO2) de gases de proceso y 0 mg/Nm³ de SO2 y de HF, genérico.  
Ruido. Durante el funcionamiento de la planta de cogeneración diversos equipos como turbina, compresor de gas, aerorrefrigerador, los gases de escape, son focos generadores de ruido que requieren la aplicación de medidas correctoras. Las vibraciones que emiten los equipos (turbogenerador, compresor) pueden influir en la emisión de ruidos.  
Como residuos peligrosos generados en la actividad de la central se considera, principalmente por su volumen, el aceite de lubricación gastado (unos 1.000 l al año) que es retirado en el mismo momento de hacer el cambio por empresa gestora autorizada. Otro residuo líquido es el generado en la limpieza del compresor que se estima una producción anual por dos limpiezas de unos 200 litros.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
1. Como medidas correctoras propuestas con el fin de minimizar los efectos negativos detectados y procurar que el resultado final sea admisible en el medio, se definen las siguientes:   
. El aceite usado será recogido habitualmente en bidones para su posterior evacuación a planta de tratamiento. Los aceites de lubricación de la planta de cogeneración serán entregados a empresa gestora autorizada de su recogida.   
Otros residuos peligrosos que se generarán en el funcionamiento de la planta de cogeneración y que se han de tener en cuenta junto al aceite usado son los trapos sucios, filtros, envases vacíos residuales, baterías, u otros obtenidos durante el habitual mantenimiento de las instalaciones y equipos. Todos estos residuos tienen que ser gestionados correctamente, recogidos y almacenados en lugar adecuado hasta la espera de su retirada por las respectivas empresas gestoras autorizadas.  
. Para evitar la dispersión y filtración del aceite de la turbina ante los posibles derrames accidentales, se prevé un sistema de retención y recogida (arqueta y foso).  
. A la emisión de contaminantes a la atmósfera, con concentraciones inferiores a los límites establecidos por el Servicio de Contaminación Atmosférica, se establece la instalación de una chimenea (by-pass) de 20 metros de altura para asegurar la dispersión de las emisiones evacuadas directamente a la atmósfera (sin su aprovechamiento calorífico por los atomizadores); no existiendo, a una distancia inferior a 200 metros de la chimenea, obstáculos de mayor altura que puedan dificultar la dispersión de los contaminantes.  
Los atomizadores tienen instalados filtros de mangas como medidas correctoras a las emisiones evacuadas por ellos.  
. El ruido procedente de la instalación será atenuado mediante medidas aplicadas a las distintas fuentes de ruido: el turbogrupo estará alojado en un envolvente resistente al agua y térmicamente aislada que atenúa el sonido; instalación de silenciadores en la salida de los gases; el compresor de gas confinado en una sala específica para el mismo y los aerorrefrigeradores con ventiladores de bajo nivel de ruido. Con las medidas citadas garantizan que el nivel máximo que se alcanza en los lindes de la propiedad es inferior a 60 dB(A), máximo admisible en una zona industrial en horario nocturno, de acuerdo con la Ley 7/2002 de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. Y, no se garantiza niveles inferiores a los establecidos, al no existir ninguna zona residencial en un radio de 1 km a la fábrica.  
. La adopción de soluciones y dispositivos para reducir o evitar el máximo de las vibraciones de la turbina y compresor.  
2. Programa de Vigilancia Ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental y Anexo se establece como vigilancia ambiental un control anual de las emisiones realizado por un organismo colaborador con la administración (OCAs), anotándose las mediciones realizadas anualmente en el Libro de registro que se dispondrá para cada foco emisor de contaminantes de la contaminación, en cumplimiento de la Orden de 18 de octubre de 1976.  
Respecto al ruido, se realizarán mediciones de las inmisiones acústicas a la puesta en marcha para comprobar las medidas de aislamiento ejecutadas, así como la realización de auditorias acústicas cada 5 años de acuerdo con la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunidad Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 2 f) del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Instalación de Cogeneración a gas natural para la fábrica de tierra atomizada de la empresa ATOMIZADAS DE ALCORA, SA. (AMIZALSA) ubicada en el Camino Regatell s/n, polígono 13 parcela nº 9001, suelo urbano industrial (SUI-4C) del municipio de L'Alcora (Castellón), siempre que se desarrolle cumpliendo lo establecido en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los aceites usados de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo peligroso, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos.  
2. Por ser productor de residuos peligrosos, la empresa está sujeta a todo lo dispuesto en la Ley 10/2000 de residuos. Es decir, si producen menos de 10Tm/año debe inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos, o de ser superior a esa cantidad deberá solicitar autorización como Productor de Residuos Peligrosos (han de considerarse el conjunto de los residuos producidos tanto de esta instalación como de la actividad industrial) en la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
3. Los equipos de transferencia de masa de agua en corriente de aire con producción de aerosoles, que existan en esta instalación, han de cumplir lo dispuesto en el Decreto 173/2000 de 5 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se establecen las condiciones higiénico-sanitarias que deben reunir dichos equipos para la prevención de la legionelosis, y en la Orden conjunta, de 22 de febrero de 2001, de las Consellerias, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de Medio Ambiente y Sanidad sobre el protocolo de limpieza y desinfección de los equipos citados.  
4. La presente actividad, considerada en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera del Grupo B que se indica en el anexo II del Decreto 833/75, estará a todo lo dispuesto para tales actividades en el Título VI del mencionado Decreto (Régimen especial de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera), en la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera y respectiva legislación vigente.  
5. La actividad dispondrá de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976, donde se anotarán todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Así mismo presentará correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SSTT.  
6. Las chimeneas de emisión de contaminantes (la de by-pass y las de atomizadores) dispondrán de los orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y de accesibilidad a los mismos mediante una infraestructura fija, según se indica en la Orden de 18 de octubre de 1976.  
7. En cuanto a los niveles de emisión de contaminantes que no se han de superar, en aplicación de las mejores tecnologías disponibles, serán los indicados por el Servicio de Contaminación Atmosférica de esta Conselleria en su informe recogido en la presente resolución.  
8.Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica.  
En cualquier caso, se cumplirá lo establecido en el Título IV, capítulo II «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el Título II, Capítulo II «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra La Contaminación Acústica.  
9. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental que se elabore, entre sus apartados, constarán las acciones siguientes:   
. Mediciones de las emisiones de NOx (NO2), SO2, HF, CO, CO2 y partículas, realizadas por una OCA y en cumplimiento del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico, ya que es una actividad clasificada en el Anexo II del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera.  
. Mediciones de autocontrol de las emisiones de NOx, CO y partículas realizadas igualmente por una OCA, en todos y cada uno de los focos, una vez cada año.  
. Auditorías acústicas realizadas por una entidad colaboradora de la administración u organismo de control autorizado, además del control propuesto a la puesta en marcha, con una periodicidad de al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
10. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, como podrían ser los derivados de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, y al Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.  
11. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
12. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Unidad Territorial de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes a través de la preceptiva autorización administrativa.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 marzo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 324/04-AIA  
Título: Industria para la fabricación de revestimientos cerámicos  
Promotor: IBEROALCORENSE, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Localización: Ctra. Castellón-Alcora (C-232), s/n, del término municipal de l'Alcora (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
Objeto del Proyecto  
IBEROALCORENSE, SA., es una industria del sector cerámico. Las instalaciones que proyectan en la Ctra. Castellón-Alcora (C-232), s/n, a su paso por el término municipal de l'Alcora (Castellón), se dedicarán específicamente a la fabricación de revestimientos cerámicos (azulejo esmaltado), con una capacidad de producción tal, que se convierten en uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
IBEROALCORENSE, proyecta la fabricación de revestimientos cerámicos en una parcela calificada como suelo urbano de uso industrial, apta para industria pesada, según el PGOU del municipio de l'Alcora. A Pesar de ello, no se cuenta con red de saneamiento para la evacuación de aguas residuales. La parcela tiene una superficie de 106.231 m², de los que, aproximadamente, 43.500 m² se destinan a la planta de producción y 3.150 m² a oficinas administrativas, quedando el resto de la parcela libre.  
La parcela seleccionada linda al norte con la C-232 Castellón-Alcora y al oeste, este y sur, con otras actividades del mismo sector industrial, encontrándose próxima al Embalse de María Cristina. Se estima una capacidad de producción anual de 2.310.000 m² de azulejos esmaltados.  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla atomizada y esmaltes cerámicos (procesados por suministradores externos), aparte del consumo de agua, electricidad y gas natural. Las etapas del proceso de monococción son las siguientes: descarga y almacenaje en silos de la arcilla atomizada, prensado, secado, esmaltado y cocción, para finalizar con el embalaje y almacenamiento del producto acabado.  
En función del proceso productivo, en la Planta se pueden identificar las siguientes secciones:  
. Recepción y preparación de materias primas.  
. Prensas y secaderos.  
. Preparación de esmaltes  
. Esmaltadoras.  
. Cocción.  
Como servicios generales, se tienen equipamientos auxiliares: laboratorios, centro de transformación de electricidad, tratamiento de aguas y gases, almacén de residuos, oficinas, compresores, etc.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 13 de septiembre de 2004 se recibe, remitido por el Area de Evaluación Ambiental, el Proyecto Básico, su Anexo, una .Evaluación Integrada Acreditativa del cumplimiento de la legislación medioambiental aplicable., y el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia, a la vez que se informa que transcurrido el periodo de exposición al público, con anuncio en el DOGV número 4.809 de fecha 30 de julio de 2004, no se presentaron alegaciones.  
Tras el estudio de la .Evaluación Integrada Acreditativa del cumplimiento de la legislación medioambiental aplicable., se aprecia que se trata de una especie de auditoría ambiental en la que se concluye que el proyecto cumple la legislación medioambiental aplicable en lo que se refiere a las aguas y el ruido, con alguna carencia en materia de emisiones atmosféricas y residuos peligrosos.  
Igualmente, en fecha 14 de septiembre de 2004 se recibe, remitido por el Ayuntamiento de l'Alcora, el certificado del Secretario del Ayuntamiento de l'Alcora en el que se señala que transcurrido el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación de pavimentos y revestimientos cerámicos requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, residuos sólidos y líquidos, y aguas residuales. Concretamente, en esta caso, parte de los consumos de agua, la generación de residuos y las emisiones atmosféricas se repartirán entre las instalaciones en las que se elabore el pavimento y las instalaciones de los suministradores externos en las que se elaboren la arcilla atomizada y el esmalte cerámico.  
La industria se encuentra recogida en el epígrafe 2.10.2. «Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana, loza y gres», del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Igualmente, la fabricación de azulejos y baldosas de cerámica se encuentra recogida en el Anexo l del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que se proyecta la ubicación de la industria en una zona sin riesgo de inundación, de baja/media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de media/alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Dado que se proyecta la ejecución de la planta en un emplazamiento anteriormente ocupado por otra industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, se proyecta el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos y la existencia de gestores autorizados para la recogida de los residuos producidos, puesto que al tratarse de gestores autorizados, la gestión externa ya debería haber sido evaluada ambientalmente.  
También es reseñable que se proyecta el vertido cero de aguas residuales sanitarias e industriales, que en el primer caso son depuradas y reutilizadas junto con las industriales en atomizadores externos.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto es productora de residuos y de que se clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, y durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impactos .los factores de impacto. serán únicamente la generación de emisiones gaseosas, residuos, ruidos y vibraciones, siendo por tanto los elementos ambientales susceptibles de ser afectados los propios del medio atmosférico, ya que se señala que la instalación no producirá ningún vertido sólido o líquido.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento de la Planta de Cogeneración es compatible, no precisándose medidas correctoras para recuperar las condiciones originales tras el cese de la actuación.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Como ya se ha comentado, tras el estudio de la .Evaluación Integrada Acreditativa del cumplimiento de la legislación medioambiental aplicable. aportada por el promotor, se aprecia que se trata de una especie de auditoría ambiental en la que se concluye que el proyecto cumple la legislación medioambiental aplicable en lo que se refiere a las aguas y el ruido, con alguna carencia en materia de emisiones atmosféricas y residuos peligrosos. Estas carencias no se subsanan en la posterior redacción del Estudio de Impacto Ambiental, concretamente en su apartado .Impactos y medidas correctoras adoptadas., donde no se proyecta la adopción de las necesarias medidas preventivas y/o correctoras, haciendo meras .observaciones al titular..  
1. Contaminación acústica. Vibraciones.  
Se adjunta la Evaluación de la Afección Acústica producida por la industria de referencia, llevada a cabo por una ECA. En ella, se concluye que ninguno de los puntos medidos supera los límites en los niveles de recepción externos fijados en el Anexo ll, Tabla 1 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
Probablemente, estos cálculos se han realizado teniendo en cuenta las cubiertas, o que en los paramentos verticales hay puertas y ventanas. No obstante, estas mismas puertas y ventanas se suponen abiertas cuando se trata de justificar la ventilación de las instalaciones.  
2. Contaminación atmosférica.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación de revestimientos cerámicos tal y como se plantea, es decir, en ausencia de atomización y fritado in situ, pueden dividirse básicamente en:  
. Los gases procedentes de la de combustión de gas natural en el horno y los secaderos (básicamente NO, NO2, CO, CO2).  
. Las nieblas procedentes de las líneas de esmaltación (polvo húmedo).  
. Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras (partículas de arcilla atomizada).  
Se detallan varios focos de emisión de contaminantes atmosféricos, dos de ellos, de vertido directo: la chimenea del horno y las chimeneas de los dos secaderos, y los otros tres a través de sistemas de tratamiento de gases por vía seca, concretamente, filtros de mangas. Se trata de los filtros de mangas para el tratamiento de las emisiones procedentes de las líneas de esmaltación, de las emisiones recogidas por bocas de aspiración estratégicamente situadas en la sección de recepción y trasiego de materias primas (tolvas, silos y cintas transportadoras carenadas) y prensado, y un tercer filtro para la limpieza de la zona de prensado.  
Para asegurar la eficaz dispersión de los contaminantes, en el Estudio de Impacto Ambiental se propone para el horno una chimenea de 800 mm de diámetro y una altura de 12 m, y para los secaderos de 600 mm de diámetro y 12 m de altura. Sólo dos de los filtros de mangas constituyen en sí mismos focos de emisión, ya que el efluente del filtro para la limpieza de la zona de prensado se conduce a uno de los otros filtros. Estos, cuentan con chimeneas para el vertido de los gases tratados, con alturas que oscilan entre los 6 y 7 metros y diámetros que oscilan entre los 384 y los 600 mm. Según se indica, en todos los casos se tratan de tiros forzados. No se aporta la altura de las edificaciones próximas o colindantes.  
En cuanto al almacenamiento, en apariencia a IBEROALCORENSE no le será de aplicación lo dispuesto en el artículo 51 del Decreto 833/75, referente al almacenamiento al aire libre de materiales a granel pulverulentos, puesto que no se almacenará en estas condiciones ningún tipo de material.  
En cuanto al transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los motores de combustión, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento los camiones bañera cargados con arcilla atomizada irán cubiertos. Se entiende que la simple vigilancia del modo en el que se transportan estos materiales reduce en gran medida los posibles impactos derivados de su transporte (entoldados y cuidando la limpieza de los elementos del camión).  
Finalmente, se dispondrá de una máquina barredora para mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto, y sobre todo en aquellos puntos donde no llegue la acción de la aspiración manual anteriormente citada.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida preventiva de la contaminación, se proyecta la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos disponen de orificios que posibilitan la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tiene accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
Usos del agua y contaminación hídrica.  
El abastecimiento de agua de la industria procede de una captación subterránea autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar a la Comunidad de Regantes .Pozo La Esperanza. para la extracción de un volumen de agua a repartir entre dos usos: agrícola e industrial. No se aporta informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua para uso industrial que puede suponer la implantación de la industria evaluada con las previsiones de la concesión aportada, garantizando la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
La parcela dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales y residuales, aunque no se encuentra conectada a la red municipal de saneamiento. No obstante, según se indica, únicamente se vierten las aguas pluviales, siendo cero el vertido de aguas residuales.  
Así, las aguas pluviales de cubiertas son recogidas mediante canalones y conducidas a través de bajantes hacia una red de colectores enterrados, donde también confluyen las aguas pluviales de escorrentía, recogidas mediante sumideros. El vertido de pluviales recogidas mediante esta red, se verifica en la cuneta de una carretera próxima, sin especificarse dicho punto en la documentación evaluada. En todo caso, se señala que se ha solicitado el permiso de dicho vertido, estando en tramitación.  
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas de proceso industrial y las aguas sanitarias. Las aguas sanitarias se recogen y tratan en dos depuradoras biológicas compactas. En la documentación presentada hay contradicciones en cuanto al destino del efluente de estas depuradoras. No queda claro si el efluente de estas depuradoras se envía a EDAR o se almacena junto con las aguas residuales industriales para su envío a atomizador, en todo caso, no se realizará vertido en tanto no esté disponible la conexión a la red municipal de saneamiento.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se indica que las aguas residuales de proceso, procedentes de la sección de preparación de esmaltes y de las líneas de esmaltado, así como las procedentes de la limpieza de las instalaciones y equipos se recogen a través de canaletas dispuestas a lo largo de las instalaciones, a través de las cuales discurren por gravedad hacia arquetas, desde las que se bombean a dos balsas impermeables de almacenamiento, dotadas de agitadores de palas. Estas aguas, en su caso junto con el efluente de las depuradoras biológicas de aguas sanitarias, se almacenan hasta su recogida y transporte a atomizador.  
Los equipos para el tratamiento de gases son por vía seca, de modo que no generan aguas residuales.  
Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada no se evalúa este aspecto, señalando únicamente que la solera es lisa sin solución de continuidad y no resbaladiza, permitiendo una perfecta limpieza.  
No se detallan las condiciones de las zonas de almacenamiento de materias primas y residuos. Tampoco de las zonas de esmaltado, canaletas, arquetas y sistemas de recogida de derrames. Según se indica, las balsas para el almacenamiento serán impermeables.  
Residuos generados.  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: aceites lubricantes agotados, filtros de aceite, envases contaminados, absorbentes, materias fuera de especificación, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, papel y cartón contaminado, telas de pantallas, guantes y mascarillas, aerosoles, lodos de depuración, etc. Se propone almacenar los residuos temporalmente en contenedores especiales, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto en el interior de una nave industrial adosada a la principal, hasta su recogida por gestor autorizado. Los lodos de depuración se recogerán directamente de las depuradoras biológicas.  
Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que se han de llevarse a cabo la medida de las emisiones e inmisiones gaseosasy el control de la generación y gestión de residuos. Se obvia el ruido ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular, tejas, ladrillos, ladrillos refractarios, azulejos, gres o porcelana, con una capacidad de producción superior a 75 toneladas por día y/o una capacidad de horneado de más de 4 metros cúbicos y más de 300 kilogramos por metro cúbico de densidad de carga por horno, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de revestimientos cerámicos, promovida por IBEROALCORENSE, SA., a implantar en la Ctra. Castellón-Alcora (C-232), s/n, del término municipal de l'Alcora (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, Anexo al mismo y el Estudios de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos.  
2. En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
. Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
3. Se deberá contar con sistemas para la retención y recogida de posibles derrames en las zonas de preparación de esmaltes y esmaltado. Las canaletas, arquetas y sistemas para la recogida y retención de derrames y aguas residuales deberán ser ciegos y encontrarse impermeabilizados.  
4. El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
5. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
6. Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.) deberá cumplirse lo establecido en el título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. En todo caso, la actividad industrial deberá llevarse a cabo con las ventanas y los accesos a las naves cerrados.  
7. La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que dificulten la dispersión (efecto rebufo).  
8. La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
9. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
. Mediciones de las emisiones de NO, NO2, CO, CO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
. Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, CO y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
. Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco (5) años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.   
. El titular de la instalación estará obligado a remitir a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
. Elaboración anual del Informe de Situación especificado en el condicionante 4).  
. El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
11. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de marzo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 33/04 AIA  
Título: Declaración de Interés Comunitario de la Instalación de Celler Baronía de Turís en el T.M. de Turís (Valencia)  
Promotor: Bodega .Baronía de Turís..  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: T.M. de Turís, partida el Calauet, polígono catastral 5 del término municipal de Turís (Valencia), parcelas nº 542, 670, 677, 712, 713, 730, 751, 1068, 1126, 1137 y 1144  
Descripción del Proyecto  
Objeto del proyecto  
EL objeto del proyecto es la Declaración de Interés Comunitario de la Instalación de Celler Baronía de Turís en el T.M. de Turís (Valencia)  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Se propone el traslado de la actividad industrial dedicada a la elaboración de vinos llevada a cabo por .La Baronía de Turís. Coop. V. al exterior del casco urbano, a unos terrenos clasificados como Suelo No Urbanizable no Protegido, utilizando para ello una Declaración de Interés Comunitario.  
La actuación que se pretende, tiene como resultado la ocupación de un espacio rural, lo que se traduce en una ocupación irreversible del suelo por el asfaltado de nuevos viales, construcción de edificios, patios y jardines.  
Durante la fase de construcción se procederá a la limpieza y desbroce de las zonas a ocupar, excavaciones y movimientos de tierra para la adecuación del relieve, acopio de materiales, construcción y trasiego de vehículos.  
La ocupación provoca la pérdida directa e irreversible del suelo, vegetación y capacidad agrológica.  
Las emisiones durante la fase de construcción son humos de vehículos, polvo, ruidos y vertidos.  
La superficie total de la actuación es de 80.382 m², de los que 33.800 estarán destinados a construcciones, aparcamientos, patios y calles interiores, zonas ajardinadas, futuras ampliaciones y naves; otros 10.000 m² se destinarán al cultivo de viñedo experimental y el resto de la parcela se conservará en su estado natural.  
Las naves dispondrán de cerramientos de paneles prefabricados de hormigón y cubierta de teja. Siendo los cerramientos del resto de edificios de fábrica de bloques enlucidos y pintados, con cubierta de teja.  
Se cerrará la parcela mediante muro de fábrica de bloques, enlucidos y pintados de 2 m de altura.  
Se proyecta una acometida de agua potable de 1.000 metros de longitud.  
Se proyecta una línea de media tensión de 300 metros de longitud y un centro de transformación.  
Durante la fase de explotación el proceso es el siguiente: recepción de la vendimia, toma de muestras, descarga en los descargaderos de patio, estrujado y despalillado, macerado, escurrido y prensado en la nave de vendimias, fermentación, estabilizado y filtrado del vino; crianza, embotellado y palatizado, almacenamiento y expedición.  
Durante esta misma fase se producen los siguientes efectos:  
. Emisiones de humos de vehículos, tanto para la entrada de materia prima como para la salida del producto elaborado, con aumento del nivel sonoro.  
. Por la actividad se produce emisión de CO2 (continua) y olores en depósitos exteriores.  
. Los residuos asimilables a los residuos sólidos urbanos serán recogidos por empresa municipal y llevados a vertedero.  
. Las aguas residuales urbanas y el agua de lavado de las instalaciones y ocasionales derrames, serán tratadas en la depuradora antes de ser evacuadas.  
. La materia orgánica, son recogidos en contenedores, junto con los fangos del reactor biológico de depuración, para su aprovechamiento como abono orgánico.  
Alternativas  
Se presenta estudio de alternativas por parte del promotor, por la solicitud de información, realizada por el director general de Gestión del Medio Natural, en fecha 19 de agosto de 2.004  
En dicha ampliación del Estudio de Impacto Ambiental, se concluye que la ubicación elegida es la adecuada, después de realizar un estudio de alternativas, atendiendo a las siguientes condiciones:  
. Proximidad al núcleo urbano, para facilitar el acceso al personal y socios de la cooperativa  
. Proximidad a las vías de comunicación  
Para la elección de la ordenación, se analizaron tres alternativas distintas con el fin de encontrar una nueva ubicación para las instalaciones de la bodega.  
Se descartaron otras dos alternativas en las que hay gran cantidad de edificaciones rurales diseminadas lo que hacia difícil reunir la superficie necesaria; además la alternativa que se tomó como solución se encontraba en terreno de capacidad agrológica baja clase D, antiguo terreno de cultivo de secano, actualmente abandonado.  
Tramitación Administrativa  
Información pública  
En fecha 16 de enero de 2004 la Dirección Territorial de Urbanismo remite Estudio de Impacto Ambiental a falta de la documentación técnica la cual es remitida en fecha 25 de junio de 2004, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario .Las Provincias., de fecha 20 de septiembre de 2004 y en el DOGV nº 4.843, de 16 de septiembre de 2004.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en certificado emitido por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 15 de diciembre de 2004.  
Aportaciones de información o documentación complementaria  
Una vez comenzado el trámite de Evaluación de Impacto Ambiental, en fecha 19 de agosto de 2.004, el director general de Gestión del Medio Natural realizó una solicitud de información al promotor, con el fin de subsanar algunas deficiencias detectadas en el estudio de la documentación aportada. Como respuesta a tal solicitud y con fecha, de registro de entrada, 10 de noviembre de 2.004 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda documentación aportada por el promotor.  
Con fecha 14 de febrero de 2005, se comunica al promotor que vista la documentación presentada en fecha 10 de noviembre de 2004, se procede a informarle de los aspectos que el promotor deberá ampliara y/o justificar antes de la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental:  
. Se deberá presentar información gráfica mediante perfiles transversales, representando la situación actual y la futura una vez implantada la actuación, indicando los volúmenes de desmonte y terraplén, los taludes, reflejando las actuaciones proyectadas con las cotas más significativas, así como las medidas de integración paisajística y de restauración.  
. Las características físico-químicas de las aguas residuales una vez depuradas.  
. En cuanto a lodos se considera poco desarrollado el tratamiento de los mismos, indicando que su destino es para uso agrario en los campos de experiencias. Se realizará una valoración tanto cuantitativa como cualitativa de los lodos resultantes, tratamiento y destino de los mismos.  
. En cuanto al programa de vigilancia ambiental se considera poco desarrolladas las medidas a tomar en cuanto al control y seguimiento de los residuos, supeditando el mismo a la implantación de un sistema de gestión ambiental NORMA UNE-EN-ISO 14001. Se especificarán las medidas a adoptar derivadas de la implantación de dicho sistema de gestión, para conocer la idoneidad de las mismas  
Con fecha, de registro de entrada, 18 de febrero de 2005 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la siguiente documentación aportada por el promotor:  
. Documento de ampliación del Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de Traslado de Actividad de la Bodega .La Baronía de Turís..  
. Anejo 1. Apartados del procedimiento medioambiental del proyecto de norma UNE / EN / ISO 14001.  
. Anejo 2. Perfiles transversales.  
Afecciones legales  
No se produce ningún tipo de afección sobre Espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, Zonas Húmedas, ZEPAs, LICs propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración, ni Vías Pecuarias.  
Consideraciones ambientales  
La parcela donde se van a ubicar las nuevas instalaciones es una ladera con pendiente al suroeste, abancalada con antiguos cultivos de secano, almendros, algarrobos y olivos, con algunas manchas de matorral y bosquetes de pino carrasco.  
Se indican las medidas a tomar para evitar una alteración paisajística, tales como excavaciones para que las instalaciones industriales queden inmersas en la colina, desniveles del terreno en forma de aterramientos para reducir taludes y favorecer la integración en el paisaje.  
Se aportan los planos de los perfiles trasversales de los desmontes y terraplenes a realizar en las obras proyectadas.  
Se presentan planos en los que queda grafiado la protección de taludes con siembra de semillas autóctonas de cereales, herbáceas y nanofanerófitos. Se protegen los taludes con escollera y se plantan carrascas, lentiscos, coscojas, olivos y algarrobos, de manera que el impacto visual quede atenuado, al quedar las instalaciones integradas en el paisaje.  
Explotación de los recursos naturales.  
Depuración de aguas residuales: Las aguas residuales generadas serán tratadas en la EDAR, los datos característicos de diseño y dimensionado son:  
. El caudal de diseño es de 30 m³/día con una DQO de 16.000 mg/l.  
. El caudal punta será de 45 m³/día.  
. Los lodos producidos se estiman entre 20-30 m³/año. Se destinaran a uso agrario, haciendo hincapié en que se cumplirá el RD 1310/1990 por el que se regula la utilización de los lodos de depuración en el sector agrario.  
. Los afluentes cumplirán la legislación vigente (RDL 11/1995 y RD 509/1996 en las que se establecen las normas aplicables al tratamiento de la aguas residuales urbanas)   
Se aportan los datos de los afluentes de depuración, de manera que sea apto para el vertido a cauce vigilado y/o para su uso para el riego. Se indican los valores límites de los parámetros siguientes:  
. Características organolépticas   
. Características físico-químicas.  
. Características químicas.  
. Sustancias tóxicas e indeseables.  
. Características biológicas.  
Gestión de residuos: Se da una descripción de las características de los residuos generados y de la gestión actual que se hace de ellos.   
Se presentó la documentación acreditativa de las dos entidades gestoras de los residuos:  
. Empresa .Hijos de Ramón Torres, SA., encargada de los residuos tipo: Cartón vidrio, plástico, residuos de oficina.  
Empresa .Innovación y Gestión Medioambiental, SA..; encargada de los residuos de envase, envases peligrosos, y residuos de laboratorio.  
En la documentación aportada se indican los valores límite de concentración de metales, que se ajustan al Real Decreto 1310/1990 de 29 de octubre, y que deben cumplir los lodos de depuración para poder ser utilizados con fines agrarios. Se indica que en caso de que se sobrepasaran estos valores se evacuarían previo secado a un vertedero controlado.  
. Respecto al programa de vigilancia ambiental se presenta un procedimiento medioambiental de implantación de la norma UNE / EN / ISO14001   
La metodología consta de cuatro capítulos en los que se explica:  
1. Procedimiento medio ambiental para la Gestión de residuos por parte del personal de la Bodega, para ello se marca un procedimiento de registro residuos y se dan unas responsabilidades.  
2. Procedimiento medio ambiental de para la detección, control, y corrección de las no conformidades.  
3. Procedimiento medio ambiental para establecer la metodología monitorización y medición de las actividades (análisis de emisiones atmosféricas, análisis de vertidos, medición de ruidos, consumos de agua), productos y procesos.  
4. Procedimiento medio ambiental para establecer la correcta gestión de los registros medioambientales generados por el SGMA de la Bodega .La Baronía .de Turís.  
Consideraciones finales  
Tras el estudio de la documentación aportada y una vez contrastado su contenido con la requerida se concluye que:  
. El afluente vertido deberá cumplir las Directivas 97/271/CEE y la Directiva 98/15/CEE; se aportan datos de los valores límite de las características físico-químicas de los afluentes depurados, que se tienen como objetivo conseguir.  
. Respecto a los lodos producidos se aportan los datos de los valores límite de concentración de metales que, según el Real Decreto1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la Utilización de los Lodos de Depuración en el Sector Agrario, se pueden utilizar con fines agrarios.  
Según el art. 6.1 del RD 1310/1990 los Entes locales y demás titulares, en su caso, de estaciones depuradoras de aguas residuales facilitarán al órgano competente de la Comunidad Autónoma correspondiente y con periodicidad anual la información siguiente:  
a) Las cantidades de lodo producidas y el destino de las mismas, con especificación de aquellos lodos que se utilicen en la actividad agraria.  
b) La composición y características de los lodos producidos y los destinados a la actividad agraria, establecida con la frecuencia y sobre los parámetros que se recogen en el anexo II A, utilizando los métodos analíticos y de muestreo definidos en los anexos II A y II C del antedicho Real Decreto.  
c) El tipo de tratamiento realizado sobre los lodos de depuración tal como se definen en el artículo 1º, b).  
d) Los nombres y domicilios de los destinatarios de los lodos tratados y las zonas de utilización de éstos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, Declaración de Interés Comunitario de la Instalación de Celler Baronía de Turís en el T.M. de Turís (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se presentará la autorización del organismo de cuenca para el vertido de las aguas depuradas a cauce público, el afluente vertido deberá cumplir con el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico y con las Directivas 97/271/CEE y 98/15/CEE.   
2. En cuanto a los lodos producidos y su adecuación al uso agrario se deberá cumplir lo indicado en el art. 6.1 del RD 1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la Utilización de los Lodos de Depuración en el Sector Agrario. Previamente a la aplicación de los lodos con fines agrícolas, se deberán caracterizar los mismos para conocer su viabilidad y en el caso de no cumplir lo indicado se deberá realizar una adecuada gestión de los mismos, mediante transporte a vertedero controlado.   
3. Con carácter anual, y como complemento al Programa de Vigilancia Ambiental, se realizará un informe, que se remitirá el último mes del año a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, que contemple los siguientes aspectos:  
. Resultados de las características físico-químicas de las analíticas realizadas del agua una vez depurada, con periocidad mensual.  
. Caracterización tanto cualitativa como cuantitativa de los lodos producidos y gestión realizada de los mismos.  
. Comprobación de las medidas correctoras e integración paisajística.  
4. Se incorporará como medida de minimización del impacto paisajístico . visual, una pantalla vegetal mediante la plantación de pinus halepensis delante de los depósitos de almacenamiento, asegurando el mantenimiento de la misma mediante sistemas de riego por goteo, aspersión etc.  
5. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 11 de marzo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 409/03.AIA  
Título: Nueva carretera desde Torreblanca a las Instalaciones aeroportuarias  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoridad sustantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objeto: Implantación de una carretera de nueva planta que canalice el tráfico que se establecerá entre las futuras instalaciones aeroportuarias de Castellón y la zona costera próxima a Torreblanca.  
Localización: Torreblanca, Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Alcalá de Xivert (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
La carretera propuesta, identificada como convencional y de carácter interurbano, discurre desde una rotonda a construir en las inmediaciones de las instalaciones aeroportuarias, y otra, en este caso elevada, la cual permite la conexión con el acceso a la autopista A-7 y la carretera N-340, ubicada ya en las inmediaciones del núcleo urbano de Torreblanca. Queda definida por un eje principal, de calzada única, de 14 kilometros de longitud aproximada, siendo la velocidad de proyecto de 80 km/h (carretera convencional C-80). Transcurre en un entorno predominantemente forestal y agrícola, de orografía accidentada. Ello ha motivado un gran número de obras conducentes a garantizar la permeabilidad territorial e hidráulica de la zona.  
Si bien normalmente no suele, en el contexto de la Declaración de Impacto Ambiental, hacerse referencia al Estudio de tráfico que incorporan los proyectos de carreteras, en esta ocasión se ha considerado relevante el mismo, desde el punto de vista ambiental, en tanto podrá tener consecuencias posteriores en el contenido dispositivo de la presente Declaración. Se tiene, pues, que, dado que la vía propuesta enlaza la zona costera de Torreblanca con las instalaciones aeroportuarias, aún no construidas, la misma recogerá los flujos siguientes:  
. Tráfico actualmente circulante por la carretera CV-145 entre Torreblanca y Vilanova d'Alcolea.  
. Tráfico generado por las futuras instalaciones aeroportuarias entre dichas instalaciones y la conexión en Torreblanca con la carretera N-340 y la autopista AP-7.  
. Tráfico inducido (CV-10 y AP-7, principalmente).  
Lo anterior ha llevado a estimar una IMD de 4987 vh/día. Es todo ello lo que ha condicionado el diseño de la carretera propuesta, cuyas características técnicas más sobresalientes, desde el punto de vista medioambiental, se resumen seguidamente.  
No obstante, antes de entrar en la síntesis de las características más reseñables de la actuación, quiere apuntarse, de acuerdo con el EsIA, el hecho de que las incertidumbres# existentes a fin de determinar con suficiente exactitud las intensidades de tráfico que, finalmente, soportará la nueva vía, han llevado a conferir mayor amplitud a ciertos parámetros geométricos, de forma que, en el futuro, sea factible modificar su tipología para transformarla en una carretera de mayor capacidad (en concreto en vía rápida, lo que se conseguiría con actuaciones muy puntuales sobre el trazado ahora propuesto).  
La sección tipo de la infraestructura proyectada, 7/12, está constituida por dos carriles de 3.5 metros, arcenes de 2.5 metros y bermas de 0.5. Puntualmente, allí donde se dispone carril para vehículos lentos, la plataforma alcanza los 16.50 metros.  
La sección transversal está compuesta por capa base granular ZA-25, de 25 cm, capa asfáltica de base con m.b.c G-25, de 13 cm, capa asfáltica intermedia con m.b.c. D-20, de 6 cm, y capa de rodadura con m.b.c. S-12, de 6 cm también.  
La pendiente máxima dispuesta será del 6%. Dado lo accidentado del terreno, se generarán terraplenes y desmontes de cierta entidad, los cuales, por demás, implicarán un movimiento de tierras importante. Esto, no obstante, no se recoge en el presente apartado, pues se vuelve sobre ello en el correspondiente a la discusión de alternativas.  
El trazado proyectado destaca por el alto número de viaductos que requiere para salvar tanto infraestructuras existentes como barrancos y vaguadas. Las luces oscilan entre los 62 metros (los más numerosos) y los 152 metros, a excepción de dos de ellos, los cuales se han diseñado con tableros de un solo vano de 29,08 metros de luz.  
La iluminación de la vía se hará mediante el empleo de lámparas de vapor de sodio de alta presión, en general, y de halogenuros metálicos.  
Alternativas  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, finalmente se han estudiado tres posibles trazados, habiéndose denominado la alternativa nº1 como centro, la nº2 como norte y la nº3 como sur. Seguidamente se realizará una breve descripción de aquellas características definitorias de las mismas mayormente destacables, siempre desde el punto de vista de sus implicaciones ambientales.  
La alternativa nº1 discurre desde la rotonda que permite el acceso a las futuras instalaciones aeroportuarias hasta su conexión con la carretera N-340, al norte de Torreblanca. Su trazado se presenta como escasamente sinuoso, conformado por un conjunto de alineaciones rectas y curvas de radios muy amplios que, en las proximidades del futuro aeropuerto, se acerca a su fachada sur.  
La alternativa nº2 aprovecha el corredor de la actual carretera CV-145 (durante una longitud aproximada de 8,5 km, si bien puntualmente, fruto del ajuste a los nuevos parámetros geométricos, se abandona el citado corredor), mientras que la nº3 discurre por un pasillo existente al sur de la alternativa nº1, de forma que converge al trazado de esta última en su tramo medio para, posteriormente, pasar ambas a compartir trazado.  
En la tabla que se acompaña seguidamente se recogen los datos más relevantes, relativos a las tres alternativas comentadas, los cuales se extraen de entre los especificados en la documentación aportada:  
 Alternativa Alternativa Alternativa   
 núm.1 núm..2 núm..3  
Longitud total (m) 13.820 14.678 14.888  
Sup viaductos en eje ppal. (m²) 10.480 9.750 15.005  
Superficie de ocupación (m²) 388.282 433.375 431.913  
Volumen de tierra veg. (m³) 54.858 60.599 60.180  
Volumen de terraplén (m³) 919.900 1.165.146 1.145.830  
Volumen de desmonte (m³) 1.097.893 978.207 1.725.756  
Si bien la tabla aportada es suficientemente explícita por sí misma, el Estudio ha matizado la aparente contradicción que denota el mayor movimiento de tierras de la alternativa nº2, la cual, se recuerda, consistía en el aprovechamiento del actual trazado de la CV-145, frente al menor movimiento de la alternativa nº1. Ello ha sido explicado de acuerdo a la transcripción que ahora se acompaña:   
.el hecho de que, en general, los movimientos de tierra sean superiores en la alternativa nº2 respecto la alternativa nº1 se debe a que aunque en esta segunda alternativa se trate de aprovechar la plataforma existente de la CV-145, este aprovechamiento no se consigue de forma satisfactoria debido fundamentalmente, como ya se ha mencionado, a los radios de curvatura y pendientes mínimas exigidos para la nueva carretera a proyectar. Este motivo, junto con el hecho de que la carretera actual discurre en muchos tramos a media ladera dificultando su ampliación de plataforma y mejora de las curvas, hace que la previsible disminución del movimiento de tierras a generar por esta alternativa quede ampliamente contrarrestada por el incremento de longitud de su trazado..  
Con todo, el Estudio ha señalado, en función de las características funcionales, económicas, de seguridad y ambientales de los trazados propuestos, que, de entre todas las alternativas planteadas, es la denominada centro, esto es, aquélla a la que venimos refiriéndonos como nº1, la más apta para su ejecución.  
Dejando a un lado lo anterior y centrándose en las ventajas ambientales que ofrecen las tres opciones aportadas, cabe recordar que la alternativa nº3 implica una afección mucho más tangencial a una de las áreas de nidificación del aguilucho cenizo que la que se deriva de la alternativa nº1, y que no existe en el caso de la nº2. Esto supondrá que la alternativa nº1 deberá incluir, entre sus características definitorias y a efectos de comparación entre opciones de trazado, la adopción de medidas correctoras de entidad.  
En cualquier caso, a lo largo de la presente DIA se pondrá de manifiesto que el Estudio ha asumido los impactos más críticos de cuantos se derivan de la alternativa nº1, en tanto ha entendido que, a efectos ambientales, la menor generación de terraplenes y desmontes, el menor movimiento de tierras global, la mejor compensación de tierras en el mismo, la menor longitud de trazado y menor afección a suelos cultivados (usos del suelo), son, entre otras#, justificación suficiente para avalar la mayor idoneidad ambiental de la mencionada alternativa número 1.  
Tramitación Administrativa  
Información pública  
En fecha 30 de marzo de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transport remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EsIA) correspondientes al proyecto .Nueva carretera desde Torreblanca a las Instalaciones aeroportuarias..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto básico .Nueva carretera desde Torreblanca a las Instalaciones aeroportuarias., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial del Estado nº 84, de fecha 07 de abril de 2004, así como en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 4737, de 22 de abril de 2004, habiéndose presentado las siguientes alegaciones e informes:  
. Informe de la Demarcación de Carreteras del Ministerio de Fomento.  
. Informe del Ayuntamiento de Alcalà de Xivert.  
. Acuerdo plenario del Ayuntamiento de Torreblanca.  
. Una alegación presentada por Áridos Sanz Marín, SL.  
. Once alegaciones sin contenido medioambiental.  
Resumen de alegaciones  
En virtud de lo especificado en informe del Jefe de la División de Carreteras adjunto a la información remitida por la autoridad sustantiva, y como ya se ha mencionado en el apartado anterior, durante el periodo de información pública se han presentado informes y alegaciones cuyo contenido se sintetiza a continuación, reseñándose que esto mismo sólo se hará con los que, de entre aquéllos, tengan carácter ambiental.  
Informe del Ayuntamiento de Alcalà de Xivert: Se refiere a que parte del trazado discurre sobre terrenos clasificados como suelo no urbanizable de protección forestal, indicándose que, sobre los mismos, no está permitido el uso de las instalaciones proyectadas, de acuerdo con las Normas Urbanísticas.  
La respuesta dada por la Conselleria de Infraestructuras y Transporte conduce, tras una consistente argumentación legalista, a desestimar la alegación referida.  
Acuerdo plenario del Ayuntamiento de Torreblanca: la mayor parte de los aspectos señalados en el Acuerdo se refieren a problemáticas de permeabilidad territorial suscitadas por el trazado propuesto. Asimismo se señala la necesidad de evitar el efecto presa de la carretera en el caso de que pudiera producirse la rotura de la balsa de riego del Pou de Raspall.  
La respuesta dada por la Conselleria de Infraestructuras y Transporte se refiere a que no se producirá efecto presa, en tanto en el tramo en cuestión la carretera discurrirá en desmonte. Asimismo, las problemáticas detectadas en torno a la permeabilidad transversal de la vía serán solucionadas en el proyecto de construcción.  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 18 de mayo de 2004 se solicitó ampliación del contenido del Estudio de Impacto Ambiental, la cual se centraba en la necesidad de profundizar en el análisis y comparación rigurosa de alternativas.   
En fecha 18 de mayo de 2004 se efectuó consulta al Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
En fecha 01 de julio de 2004 se efectuó consulta a los siguientes organismos:  
. Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón.  
. Ayuntamientos de Alcalà de Xivert, Benlloch, Vilanova d'Alcolea y Torreblanca.  
. Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
Informes sectoriales  
Se pasa seguidamente a hacer un breve resumen de la información obtenida de los informes que se señalaban en el punto anterior.  
. En fecha 06 de julio de 2004 se recibe respuesta a la solicitud de ampliación de contenidos del EsIA. Se aportó un estudio de alternativas que abarcaba gran número de variables que, habitualmente, se contemplan en estudios de esta naturaleza. El contenido final se ha explicado en anterior apartado.  
. Se recibió escrito del Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad en fecha 3 de junio de 2004. De este informe son destacables los aspectos que se transcriben a continuación:  
.La parte inicial de la carretera que ahora se proyecta (...) afecta a un coscojar salpicado de carrascas de gran valor como zona de nidificación del aguilucho cenizo, conocida como El Valentí. Dada la afección ya realizada por las obras del aeropuerto al hábitat de la especie y en cumplimiento de la declaración de impacto ambiental del mismo, esta mancha debería respetarse en su totalidad. Para ello sería necesario modificar este tramo haciéndolo discurrir unos 250 metros a la izquierda, por el antiguo camino del Mas de Botiguer hasta empalmar con la carretera Vilanova-Torreblanca en la zona del corral de Rediu, (...).  
(...). En lo que concierne a la flora y fauna, la alternativa sur (después denominada nº1 en la ampliación solicitada) discurre por terrenos solitarios y bien conservados que deberían ser preservados de estas afecciones, por tener gran valor para la fauna silvestre; (...). En referencia a la fauna, el informe al que se está haciendo referencia señala la existencia de un nido de águila culebrera cuya localización, por razones de seguridad, se obvia en la presente resolución.  
En otro orden de cosas, cabe comentar que el estudio de impacto ambiental presentado por el promotor no contempla ninguna medida correctora o compensatoria de la afección a la fauna silvestre (...) a pesar de mencionar la posible afección al aguilucho cenizo y destacar que .el área de nidificación de las rapaces en general resulta muy vulnerable frente a actuaciones fuertemente impactantes en el medio como pueden ser las carreteras o pistas. (...)..  
Se apunta, finalmente, que el aguilucho cenizo (Cyrcus pygargus) está catalogado como especie vulnerable (Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, Decreto 32/2004, de 27 de febrero).  
. La Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón ha remitido diversos informes en respuesta a la consulta que se realizase desde el Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental.  
El primero de los citados informes tuvo entrada en la Conselleria de Territorio y Vivienda en la fecha de 26 de julio de 2004. El mismo se refirió a los aspectos que se señalan seguidamente:  
. VV.PP.: Se ven afectadas las vías pecuarias .Cordel del paso Real., de 37,61 metros de ancho legal, y .Camino Viejo de Castellón., de ancho legal 8 metros.  
. M.U.P.: se afecta al monte de utilidad pública CS-1.032 .Santa Bárbara., en concreto a dos de sus masas conocidas como .El Saldonet. y .Balsaenrail..  
. Se hace referencia a la necesidad de adoptar medidas conducentes a minimizar el impacto sobre la zona de nidificación del aguilucho cenizo (Cyrcus pygargus) recordándose su estatus de especie vulnerable, de acuerdo con el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas (Decreto 32/2004, de 27 de febrero).  
El segundo de los informes tuvo entrada en la Conselleria de Territorio y Vivienda en la fecha de 06 de agosto de 2004, refiriéndose, su contenido, a la existencia de un nido de águila culebrera muy próximo a la traza propuesta (cuya localización no se expondrá ahora), al tiempo que se advierte sobre la presumible afección a dos nuevas zonas de posible ocupación por parte del aguilucho cenizo.  
El último de los escritos fue recibido en fecha 17 de agosto de 2004. El mismo complementaba con nuevos datos e información gráfica al anterior.  
. La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte remitió informe favorable en fecha 28 de diciembre de 2004. El citado informe se refirió a la necesidad de que, durante las labores propias del movimiento de tierras se llevase a cabo un seguimiento arqueológico, además de que se proceda a documentar el patrimonio etnológico identificado por el informe arqueológico existente de acuerdo con la ficha de inventarios de bienes etnológicos de la Comunidad Valenciana de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Afecciones legales  
De acuerdo con los informes recibidos y del contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:  
. De acuerdo a la ey de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta a dominio público hidráulico.  
. En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, existe afección a las vías pecuarias .Cordel del paso real. y .Colada Camino Viejo de Castellón .  
. De acuerdo con la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, existe afección a Monte Público.  
. En lo que se refiere a la Clasificación y Calificación del suelo, existe afección a suelo no urbanizable con protección en el término de Alcalá de Xivert (protección forestal) y Benlloch (protección agrícola y protección paisajística y ecológica). El resto del trazado discurre, todo él, sobre suelo no urbanizable común.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.   
Geomorfología, Geología y Edafología  
El relieve de la zona en la que se emplaza la actuación que se propone está constituido por superficies alomadas, de laderas tendidas y crestas redondeadas. Si bien no se trata de un relieve abrupto, presenta una morfología lo suficientemente ondulada como para que la obra necesite de importantes viaductos a fin de garantizar la funcionalidad y seguridad de la vía proyectada.  
Se indica, en el Estudio, que la presencia de materiales calcáreos es predominante en la zona, tanto de forma masiva (calizas cretáceas), como blandas (margas cretáceas y miocenas).  
Los suelos de la zona se han descrito como pardos o pardo-rojizos con horizonte de humus muy poco desarrollado y con frecuente aparición de costra caliza.   
Por otra parte, de acuerdo con la cartografía temática existente al respecto, editada por la CIT, en general la capacidad de uso del suelo es baja, a excepción de escasas áreas en la que se estima como moderada.  
Régimen hidrológico  
El Estudio se ha referido a la existencia de cauces menores en la zona de actuación, los cuales, tras perder su cauce, desembocan en el río de les Coves de San Miguel.  
Respecto a la hidrogeología de la zona, el Estudio se ha referido a la dinámica del sistema acuífero nº56 de forma amplia. No obstante, no es este un factor relevante en el caso de la actuación que se prevé. Cabe, únicamente, advertir que la vulnerabilidad es alta en el tramo de carretera más próximo a Torreblanca.  
. Vegetación  
La vegetación potencial de la zona viene determinada por la posición ambigua de la zona de actuación en cuanto se refiere al piso bioclimático que ocupa. Así, el Estudio advierte sobre que la referida zona se ubica en un área que, podría decirse, es transición entre el piso mesomediterráneo y el termomediterráneo. Con todo, se destaca la idoneidad de la carrasca culminada en extenso encinar.  
Respecto a la vegetación actual, el Estudio ha realizado una división en subambientes, de acuerdo con las especies que los pueblan y el grado de inclusiones agrícolas. Así, se han distinguido seis de estos subambientes, como son la garriga, la garriga con inclusiones, la garriga degradada con inclusiones de Pinus halepensis, la garriga degradada con pies dispersos de Pinus halepensis y la garriga degradada con inclusiones de Pinus halepensis. Asimismo, se han reseñado, en aquellos casos en los que se ha dado, inclusiones de Ceratonia siliqua y Olea europaea.   
. Fauna  
La fauna de la zona ha sido caracterizada según tres unidades faunísticas o biotopos definidos, como son matorral y cultivos abandonados, cultivos y zonas antropizadas y, por último, zonas boscosas. Se han estudiado las diferentes especies que los ocupan, atendiendo a las cuatro conocidas clases (anfibios, reptiles, aves y mamíferos).  
Con todo, el estudio se ha fijado, mayormente, en la descripción de la avifauna, y, de ésta, ha destacado la presencia del aguilucho cenizo (Circus pygargus), pues el trazado propuesto atraviesa una de sus zonas de nidificación en el tramo del mismo más próximo a la instalación aeroportuaria. Ha de señalarse que, en la provincia de Castellón, la población reproductora se localiza en dos núcleos diferenciados, uno en zona litoral, como es el del Prat de Cabanes-Torreblanca, y otro interior, Vilanova d'Alcolea-Benlloch, lo que, en términos relativos, revaloriza y agudiza la afección a este ámbito.  
. Paisaje  
Se han distinguido dos unidades paisajísticas preponderantes, como son las alineaciones montañosas y el fondo de valle. Cabe destacarse la mayor naturalidad de la primera, aún cuando está cubierta por grandes extensiones de pino carrasco de repoblación, frente a la relativa antropización del segundo, derivada de la actividad agrícola que en ella se da.  
. Vías pecuarias  
El Estudio ha especificado la existencia de dos vías pecuarias en el entorno más inmediato a la traza propuesta, como son el .Cordel del paso real., que es cortada perpendicularmente por el trazado en el PK 6+420 y .Colada Camino Viejo de Castellón., que intercepta al citado trazado en el pk 12+760.  
. Patrimonio cultural  
A este respecto se recuerda lo dicho en anterior apartado: .La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte remitió informe favorable en fecha 28 de diciembre de 2004. El citado informe se refirió a la necesidad de que, durante las labores propias del movimiento de tierras se llevase a cabo un seguimiento arqueológico, además de procederse a documentar, el patrimonio etnológico identificado por el informe arqueológico existente, de acuerdo con la ficha de inventarios de bienes etnológicos de la Comunidad Valenciana de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano..  
. Riesgos  
El Estudio ha descrito dos riesgos preponderantes presentes en la zona de actuación. Estos han sido el riesgo de erosión y el sísmico. En el segundo, por su poca transcendencia, no se entrará en la presente Declaración. El primero se trata seguidamente.  
El Estudio ha aportado una figura en la que, de forma aproximada, puede advertirse, si quiera como noción, que la traza propuesta discurre sobre terrenos sujetos a problemas erosivos. No obstante, quiere, para mayor profundidad, hacerse referencia al riesgo de erosión potencial que presenta el área implicada. Así, se tiene que prácticamente toda ella está expuesta a niveles de erosión potencial .muy alta., de acuerdo con la cartografía de la CIT. Se pone de manifiesto, así, la alta sensibilidad del territorio afectado por la actuación a cualesquiera acciones de obra que se ejecutasen para la realización de aquélla.  
Por otra parte, aún cuando el Estudio no se ha referido a ello, ha de reseñarse el riesgo de deslizamiento existente en ciertos puntos del trazado, especialmente en el tramo más próximo a Torreblanca. Asimismo, la generación de taludes sobre materiales margosos podrá conllevar una descompresión, por otra parte usual, que conduzca a la generación de fracturas en coronación, generándose un riesgo antes inexistente en superficie.  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
Nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas en este caso concreto. Así, el Estudio ha valorado como:  
. Moderados: impactos derivados por diferentes acciones de obra sobre los factores ambientales suelo, flora, fauna y paisaje, entre otros.  
. Severos: los derivados del movimiento de tierras sobre la vegetación y de la destrucción de vegetación sobre el paisaje.  
Respecto al aguilucho cenizo (Circus pygargus), se advierte, en el Estudio, sobre la necesidad de proteger sus áreas de alimentación, esto es, las agrícolas, incluso más que las propias de reproducción, y de que las acciones de obra pueden implicar la deserción y abandono de nidos por parte de los ejemplares adultos.  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son las que se enumeran y valoran seguidamente:  
. El impacto venido de la emisión de ruidos en fase de explotación se ha estimado como moderado.  
. El impacto sobre el factor suelo es valorado como moderado.  
. El impacto generado sobre el paisaje es considerado como moderado.  
. El impacto generado sobre los usos del suelo es considerado como moderado.  
De este último impacto quiere destacarse el apunte realizado en el Estudio respecto a sus efectos en el entorno, el cual dice que .además, esta alteración (en referencia a la presencia de la infraestructura) tendrá un efecto de inducción claro sobre el entorno, abriendo posibilidades de propagación del mismo a través de éste, como consecuencia del propio fenómeno en sí, y de las circunstancias territoriales que lo enmarcan: proximidad a núcleos de población, y clasificaciones urbanísticas favorables a la materialización de cambios en los usos actuales..   
En cuanto a la fauna, el Estudio no ha considerado que ésta se vea afectada por la presencia de la infraestructura, desestimando, con ello, el evidente efecto barrera generado por la vía. A esto cabe hacerse la consideración que sigue.  
Del estudio de tráfico al que se ha hecho referencia en anterior apartado se desprende, asimismo, que el actual trazado de la CV-145 disminuirá de forma muy importante su IMD. Así, si bien el efecto barrera aparecerá sobre los terrenos en los que se localice la nueva traza, disminuirá grandemente en el corredor correspondiente a la mencionada CV-145. Con todo, se tendrá, que la fragmentación del territorio, en conjunto, permanecerá aproximadamente constante, generándose un desplazamiento del comentado efecto barrera (entendido éste como un impacto ambiental englobado dentro de la fragmentación de hábitats). Esto quiere explicarse en base al Sistema Español de Indicadores Ambientales. Este sistema, concebido por el Ministerio de Medio Ambiente según la estructura P-S-R, propone, dentro de la subárea de indicadores relativos a biodiversidad, los que se muestran en la tabla que sigue:  
 Atributos a valorar Indicadores  
PRESIÓN Presión sobre los hábitats Incremento de carreteras por unidad de superficie  
 Presión sobre las especies Introducción de especies de vertebrados  
ESTADO Conservación de los hábitats Índice de fragmentación  
 Conservación de las especies Introducción de especies de vertebrados  
RESPUESTA Medidas de conservación de hábitats Espacios protegidos que cuentan con PORN  
 Medidas de conservación de especies Especies en peligro con planes de recuperación  
Inversión en conservación   
De entre los anteriores, cabe detenerse, a efectos de lo que pretende explicarse en la presente DIA, en el indicador de presión denominado incremento de carreteras por unidad de superficie, el cual estima el incremento anual de kilómetros de red por unidad de superficie expresada en kilómetros cuadrados, y que tiene la forma matemática siguiente:  
longitudn . longitudn-1  
..........  
área  
siendo longitudn la longitud (km) de las carreteras asfaltadas en el año n, longitudn-1 la longitud (km) de las carreteras asfaltadas en el año anterior, y área la superficie del país. Podría decirse que el indicador en cuestión está expresando el comportamiento que tiene la tangente en cada punto a una supuesta curva que expresase el incremento de kilómetros de carretera anual respecto a la superficie del país, es decir, la primera derivada de esta curva. Esto, podría decirse que desde un punto de vista marginalista, se puede interpretar como que el indicador persigue dilucidar si el afán constructivo de carreteras va en aumento, se estabiliza o, por el contrario, decrece (Y es que no podría entenderse que es negativo ejecutar nuevos .kilómetros. de carretera, por lo que sólo cabe la lectura anterior, lo que, además, viene refrendado por la Acción COST# 341 la cual se plantea, como uno de sus objetivos, establecer cómo debe crecer la red de infraestructuras de transporte sin aumentar la fragmentación de hábitats).  
Sin embargo, se entiende que sería adecuado aplicar el indicador tal y como está expresado, pero distinguiendo aquellos kilómetros que transcurren por el interior de zonas protegidas (detrayendo cuantos kilómetros transcurren en túnel o viaducto), por áreas naturales o seminaturales exentas de protección administrativa y por áreas urbanas (por ejemplo, variantes). En definitiva, cabría concluirse que el problema de la fragmentación de hábitats por parte de las carreteras no radica tanto en el incremento del número de kilómetros de carretera anual como en la .calidad ambiental. de los mismos.  
Con todo, volviendo al caso que nos ocupa, se ha querido argumentar a favor de que la realización de la nueva carretera entre Torreblanca y las instalaciones aeroportuarias, si bien desde el enfoque propio del indicador de presión descrito implicaría una acción no deseable, con las matizaciones hechas al mismo puede concluirse que, en función de la forma en que se ejecute el trazado, tendrá una incidencia mayor o menor en los hábitats circundantes. Es por todo por lo que se entiende que no puede exagerarse la contribución a la fragmentación de hábitats que se derivará de la nueva carretera objeto de evaluación ambiental, si bien habrá de estudiarse muy a fondo la calidad ambiental de cada uno de los kilómetros que constituyen el trazado a ejecutar, y establecer cuantas medidas se entiendan oportunas para minimizar la fragmentación de hábitats de la que se viene hablando.  
De otro lado, tras la ejecución de la nueva carretera, y en función de lo comentado hasta aquí, el firme de la CV-145 estará expuesto a una carga de tráfico muy reducida lo que conduce a entenderlo como un firme fuertemente sobredimensionado. De esta forma, y a fin de minimizar el efecto barrera generado por las infraestructuras que coexistirán en el área, será interesante que determinados tramos de aquél al que ahora se hace referencia sean objeto de una sustitución de su firme por otros con propiedades ambientales mucho más marcadas, a fin de conseguir que los mismos, esto es los tramos con firme renovado, se conviertan en verdaderos pasos de fauna a nivel.  
Asimismo, dado que se generarán volúmenes procedentes de la demolición de los tramos de firme referidos, éstos, los cuales deben ser considerados como un recurso, y no como un residuo, y que por ello son denominados como RAP# (Reclaimed Asphalt Pavement) en la bibliografía internacional, podrán ser empleados en la construcción de los firmes# de la carretera de nueva planta que es objeto de evaluación ambiental. Esto contribuirá a disminuir los volúmenes de árido virgen y betunes de nueva fabricación, al tiempo que evitará contribuir a la reducción de la vida de los vertederos susceptibles de recibir el material demolido o fresado.  
En este sentido, se recuerda la posibilidad recogida en el artículo 542.2.2.1 del PG-3, del que se transcribe parte: Los áridos a emplear en las mezclas bituminosas en caliente podrán ser naturales o artificiales siempre que cumplan las especificaciones recogidas en este artículo.  
También podrán emplearse como áridos, el material procedente del reciclado de mezclas bituminosas en caliente en proporciones inferiores al diez por ciento (10%) de la masa total de mezcla.  
El impacto acústico, durante la fase de explotación, se ha evaluado en base a una estimación de carácter muy genérico, como ha sido la aplicación de un modelo matemático (Sánchez Blanco, CEDEX, 2002) para una sección hipotética, en condiciones desfavorables, para una distancia al foco de 25 metros. Lo más deseable es que se hubiese realizado un mapa de ruidos, de forma que el modelo matemático se adaptase a las múltiples variables que intervienen en la caracterización del ruido, obteniéndose una serie de líneas isófonas que hubiesen permitido conocer la magnitud del nivel en según qué distancias al foco lineal que representa la carretera.   
En cualquier caso, se dice que en el entorno del PK 12+750 existe un núcleo industrial que no se verá afectado, en función de los valores de nivel sonoro continuo equivalente diurno y nocturno obtenidos con la simplificación antes comentada. Se entiende, no obstante, que la forma en que se ha estudiado el impacto no garantiza un conocimiento medianamente riguroso de la situación que se generará en el citado entorno industrial.  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.   
A continuación, pues, sólo se hará referencia a aquellas medidas correctoras derivadas de la particularidad del proyecto ahora evaluado, entrando, asimismo, a comentar sólo aquellas más significativas.  
. Se han generado 24 desmontes de los que el Estudio ha destacado dos de ellos, uno de 25 metros de altura y 480 metros de longitud, en roca caliza, y otro de 22 metros de altura y 300 metros de longitud, en conglomerados. La totalidad de los desmontes que se practicarán presentan taludes diferentes, pues se han elegido estos en función de los materiales en los que serán excavados.   
Para evitar la erosión de los taludes que se ejecuten, el Estudio ha establecido la revegetación de los mismos. Se entiende que esta medida se pretende aplicar a los terraplenes, y no a los taludes de desmonte. Por ello, es necesario que, en función de tales taludes, de los materiales geológicos constitutivos de los desmontes y de las alturas de los mismos, se establezcan medidas conducentes a evitar los procesos erosivos comentados, a los que pueden seguir los surcos, cárcavas, etc. Estas medidas podrán ser tanto cunetas de guarda como bermas en contrapendiente.   
Asimismo, se han dispuesto rellenos en los puntos bajos, a fin de impedir la acumulación de aguas superficiales de escorrentía, dado que la entidad de los cruces no merecía la disposición de una obra de paso. Posteriormente, se procederá a la revegetación y acondicionamiento paisajístico de los puntos bajos, ya rellenados.  
. El Estudio ha previsto localizar las instalaciones auxiliares de obra en dos puntos distintos. Uno en la parte occidental del trazado, en el entorno del PK 2+900, ocupada por garriga con inclusiones de pino carrasco de repoblación, y otra en el entorno del PK 10+250, dentro de un área de cultivo rodeada de garriga con pies dispersos de pino carrasco.  
Sin embargo, por una parte, la localización de la zona de instalaciones a ubicar en el entorno del PK 2+900, se aproxima mucho al área de reproducción del aguilucho cenizo. De hecho, como se indica más tarde en la presente Declaración, se ha delimitado la afección a dicha área, y con referencia en el trazado propuesto, al tramo comprendido entre los PKs 0+000 y 2+600. Por ello, ubicar las instalaciones auxiliares (se entiende que se está hablando de parque de maquinaria, planta de machaqueo, etc) en el PK 2+900 es contradictorio con la medida correctora que limita los trabajos en el tramo antes citado a aquel periodo que no coincida con la época reproductiva del aguilucho cenizo. Se dice que es contradictorio en tanto que el periodo de permanencia y actividad de las instalaciones auxiliares, las cuales se presume darán un servicio a gran parte del trazado, se solapará, necesariamente, con el referido periodo de reproducción. Por todo ello es conveniente alejar, lo más posible, las instalaciones auxiliares de la zona de reproducción comentada.  
Por otra parte, la zona destinada a instalaciones auxiliares más próxima a Torreblanca, podría localizarse en un punto en el que la vulnerabilidad hidrogeológica es alta, a la vista de la cartografía temática existente. Se quiere recalcar que es una de las escasas zonas en las que, a lo largo del trazado, se manifiesta el riesgo citado.  
Con todo, aún cuando lo que sigue no implique el rechazo categórico a las anteriores, se entiende necesario que se identifiquen aquéllas áreas colindantes a la traza que se estimen óptimas al uso pretendido, esto es, a la ubicación de las instalaciones auxiliares. Así, se preferirán aquellas áreas que, en conjunto, presenten mejores aptitudes en los parámetros territoriales que se enumeran seguidamente:  
. Alejamiento a las áreas reproductivas del Cyrcus pygargus. El alejamiento mínimo se recomienda que sea de un kilómetro, no pudiéndose localizar, en ningún caso, en el interior de aquéllas.  
. Grado de antropización. Se preferirán superficies de cultivo abandonadas a las que están en uso; éstas últimas a las superficies forestales y, dentro de éstas, las de garriga a las que albergan vegetación arbórea, ya sea natural o de repoblación.  
. Vulnerabilidad de los recursos hídricos subterráneos. Se preferirán aquellas zonas que presenten menor vulnerabilidad.  
. Distancia a cauces. La mínima distancia será de 200 metros.  
. Distancia a núcleos urbanos.   
Una vez seleccionadas las zonas de mayor idoneidad, podrá escogerse, de entre ellas, aquéllas que se ajusten a los mejores criterios técnicos, de acuerdo a las necesidades propias de la fase constructiva. Igualmente, en la/s superficie/s finalmente seleccionada/s se dispondrán las medidas necesarias para minimizar los posibles impactos que pudieran generarse, en función de tal ubicación final.  
Respecto a las especies, tanto vegetales como animales, más relevantes de entre las presentes en la zona, esto es el Chamaerops humilis (palmito) y Cyrcus pygargus (aguilucho cenizo) respectivamente, se ha dispuesto, para el primero, delimitar la zona afectada por las obras así como proceder al transplante de aquellos ejemplares que se vean afectados directamente, en el marco de las posteriores labores de revegetación que se desarrollarán. Para el aguilucho cenizo se ha establecido que se limitarán las operaciones de despeje y desbroce, excavaciones, movimientos de tierras y voladuras durante la época de cría de esta rapaz. Ello se llevará a cabo en el ámbito comprendido por los PKs 0+000 y 2+600.  
En el PK 6+420 se ha dispuesto un paso de fauna de dimensiones 4x4 metros. Este paso de fauna se presume que tiene su origen en la reposición de paso para la vía pecuaria con la que, en tal punto, se produce el cruce. Sin embargo, del paso no se justifican ni sus dimensiones ni, lo que es más importante, su ubicación, la cual debería ser fruto de un estudio sobre las pautas de comportamiento de aquellas especies para las que se dispone. Hay que recordar, asimismo, que cada especie tiene unos requerimientos distintos tanto a las dimensiones como a los materiales de los pasos de fauna, por lo que es muy importante que se fijen estos extremos. De lo contrario, no se puede asumir que un paso inferior, por sí mismo y dispuesto con la finalidad de permitir el tránsito de ganado, sea considerado como paso de fauna.  
Cabe indicar, respecto a la permeabilidad de la vía, que el hecho de que se hayan dispuesto viaductos, en lugar de terraplenes, garantiza un mayor respeto a los corredores fluviales que son, al tiempo, los cauces afectados.  
No obstante, la Acción COST 341, Fragmentación de Hábitats causada por Infraestructuras de Transporte, destaca la importancia de impactos como el efecto barrera y el aislamiento poblacional por encima, incluso, de la mortalidad de individuos por atropello o la pérdida de calidad de los hábitats por ruidos, contaminación, iluminación, etc. Es por ello por lo que es necesario establecer medidas correctoras para minimizar este importante impacto, más allá del paso de fauna dispuesto en el PK 6+420, cuyo uso al fin comentado se ha cuestionado antes.   
Se comprobarán los niveles de ruido, tanto diurnos como nocturnos, durante la fase de explotación. Esta medida correctora no se ha recogido en el presupuesto de la partida destinada a sufragar las medidas correctoras implementadas por el Estudio.  
Se ha aportado un programa de revegetación en el que se han indicado las superficies a revegetar (taludes, rellenos funcionales, localización de parque de maquinaria e instalaciones auxiliares, laderas de barranco bajo estructuras y glorietas),   
La vía pecuaria .Cordel del paso real., que es cortada perpendicularmente por el trazado en el PK 6+420, será repuesta mediante un paso inferior, y la .Colada Camino Viejo de Castellón., que intercepta al citado trazado en el pk 12+760, se repone mediante un cruce a nivel señalizado debidamente.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 3-b) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Nueva carretera desde Torreblanca a las instalaciones aeroportuarias (Castellón), promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras.   
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.  
Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.   
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.   
En consideración a los contenidos de los informes recibidos a razón de las consultas efectuadas, durante la ejecución de las obras se jalonarán las áreas que se especifican seguidamente, dada su sensibilidad ambiental desde el punto de vista de la afección a la fauna:  
. PK 4+600 al PK 6+400   
. PK 0+000 al PK 3+000  
El jalonamiento propuesto no podrá exceder los 25 metros de anchura a cada lado del eje principal del trazado, quedando absolutamente prohibido el acceso de maquinaria de obra y personal relacionado con ésta más allá del límite dispuesto.  
La carretera CV-145, como se ha comentado en anteriores apartados, quedará sujeta a un tráfico muy esporádico, una vez se ponga en servicio la nueva carretera ahora evaluada. Por ello, y siempre a fin de contribuir a minimizar la fragmentación del territorio en que se enmarcan ambas infraestructuras, se establece que las labores de mantenimiento del firme que se suscitarán con el tiempo no podrán, en principio, contemplar la reposición de capas bituminosas del mismo, habiéndose de emplear, siempre, materiales dotados de características adecuadas para el paso de fauna y para su fácil integración paisajística y medioambiental.   
En atención a la propuesta recogida en el informe del Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad, la cual se recuerda se refería a que .La parte inicial de la carretera que ahora se proyecta (...) afecta a un coscojar salpicado de carrascas de gran valor como zona de nidificación del aguilucho cenizo, conocida como El Valentí. Dada la afección ya realizada por las obras del aeropuerto al hábitat de la especie y en cumplimiento de la declaración de impacto ambiental del mismo, esta mancha debería respetarse en su totalidad. Para ello sería necesario modificar este tramo haciéndolo discurrir unos 250 metros a la izquierda, por el antiguo camino del Mas de Botiguer hasta empalmar con la carretera Vilanova-Torreblanca en la zona del corral de Rediu., se entiende que el proyecto de construcción debe atender esta solución en la forma que se describe a continuación:   
Se evidencia que el trazado inicial de la alternativa 2 (acondicionamiento de la carretera CV-145), entre sus PKs 1+100 y 3+300, puede ajustarse a la solicitud planteada por el Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad, en tanto se aproxima mayormente al área ocupada por las instalaciones aeroportuarias. Así pues, se establece que la alternativa 1 finalmente elegida, la cual en el entorno de su PK 3+400 es prácticamente tangente a la alternativa 2, sustituya su tramo inicial, esto es el comprendido entre los PKs 0+000 y 3+400 (aproximadamente) por el tramo inicial de la alternativa 2 (que se delimita, ahora, entre su PK 0+000 y el entorno del punto de tangencia descrito). La numeración es la correspondiente al Estudio de Alternativas incluido en la ampliación de documentación solicitada. Con tal fusión entre las dos alternativas, si bien no es posible satisfacer el requerimiento pronunciado por el Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad de ajustar el trazado al .camí del Botiguer., por cuanto, en tal caso, se afectaría al ámbito del aeropuerto (Declaración de Impacto Ambiental de la Secretaría General de Medio Ambiente del Ministerio de Medio Ambiente, de fecha 22 de febrero de 2001), sí se consigue la máxima aproximación al límite sur del mismo, al tiempo que se asegura que los parámetros geométricos del trazado de la vía no se ven alterados de forma significativa.  
Durante la ejecución de las obras se procurará, en la medida de lo posible, que las actividades se desarrollen en horario diurno. En todo caso, no podrán ejecutarse trabajos nocturnos en las zonas próximas a núcleos residenciales, correspondiendo delimitar tales zonas a la Dirección Ambiental de las Obras.  
Deberán ejecutarse cunetas de guarda en aquellos taludes de desmonte que, por las características de los materiales que los constituyan, evidencien un mayor riesgo de erosión. Asimismo, se deberán disponer bermas de ancho no mayor a 1.5 metros en aquellos taludes de desmonte que superen los 5 metros de altura, procediéndose a revegetar estas mismas con vegetación arbórea autóctona.  
En el sistema de alumbrado de la carretera no se permitirá la disposición de lámparas que no sean de vapor de sodio de alta presión o vapor de sodio de baja presión.  
Deberá redactarse un anejo al proyecto de construcción, siempre de forma previa al comienzo de las obras, que habrá de contemplar, como mínimo, los puntos que se especifican a continuación, recordándose que deberán ser trasladados, posteriormente, al pliego de Prescripciones Técnicas Particulares y Presupuesto del citado proyecto de construcción:  
Entre el PK 0+000 y 2+600, sobre la modificación antes enunciada, se deberá realizar un estudio exhaustivo entorno a las afecciones que se derivarán sobre la zona de nidificación del aguilucho cenizo (Cyrcus pygargus) afectada. A este fin, se estudiará la posibilidad de rebajar la cota de la carretera, al objeto de favorecer que la carretera discurra mayormente en trinchera, así como la posibilidad de establecer falsos túneles, persiguiendo con esto anular puntualmente el impacto global de la carretera, todo ello entre otras posibles medidas correctoras a disponer. El análisis de medidas al que ahora se hace referencia deberá, en el marco del proyecto ahora referido, hacerse de acuerdo con las directrices que determine el Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
El espacio de tiempo, así como el ámbito territorial, en que las obras deban permanecer interrumpidas a razón de su coincidencia con los periodos de reproducción de especies tales como al aguilucho cenizo (Cyrcus pygargus) y el águila culebrera (Circaetus gallicus), deberá ser determinado por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón de forma previa a la firma del acta de comprobación de replanteo, por lo que se solicitará informe a la citada Dirección Territorial.  
Como se ha explicado en el apartado Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental, la localización prevista para las instalaciones auxiliares no parece, en principio, adecuada por los motivos expuestos en el citado apartado. Así, deberá realizarse un estudio de posibles emplazamientos de acuerdo, como mínimo, con las consideraciones allí expuestas así como con los parámetros territoriales que se han fijado en el apartado mencionado. Asimismo, deberán fijarse los extremos siguientes:  
. Ubicación definitiva de las instalaciones auxiliares (plantas móviles de machaqueo de áridos, plantas de producción de mezclas bituminosas, etc) fruto del estudio de emplazamiento realizado.  
. Origen del abastecimiento de agua para el lavado de áridos, y autorizaciones (si es el caso).  
. Previsión de tratamiento posterior realizado al agua de lavado u otros efluentes generados (lo que incluirá, como mínimo, la disposición de una balsa de decantación), forma de vertido y ubicación del mismo.   
Los aceites, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos. En caso de que el parque de maquinaria se localice en un área no acondicionada al efecto, ésta deberá ir provista de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles efluentes contaminantes a cunetas o canalizaciones, provistas de arquetas ciegas suficientemente dimensionadas, para su posterior retirada y tratamiento.  
Se establecerá la adecuación de las obras de drenaje como pasos para anfibios, reptiles y pequeños mamíferos, con la ubicación, dimensiones y características de los referidos pasos, de manera que se asegure la duplicidad funcional. Asimismo, se seleccionarán pasos inferiores equidistantes (por ejemplo los de vías pecuarias) los cuales deberán llevar aparejada una franja de un metro de ancho, como mínimo, en la que no se dispondrá firme sino materiales aptos para el crecimiento vegetal y el tránsito de fauna.  
En línea con lo explicado en anterior apartado, el trazado de la CV-145 será estudiado para, sobre el mismo, disponer pasos de fauna de cualquier tipología, entre los que se incluyen pasos a nivel, los cuales consistirán en el levantamiento del firme y adecuación de este al tránsito de la fauna local. Tanto esto como lo expresado en el anterior párrafo se hará en coordinación con el Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad.  
Todo lo ahora requerido persigue contribuir a la minimización de la fragmentación de hábitats del territorio en que se inscriben tanto la CV-145 como la carretera de nueva planta.  
Se realizará un estudio acústico del entorno de la traza, de acuerdo con la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica. Se incluirá cartografía, a escala adecuada, en la que se sitúen las isófonas umbral señaladas por la citada legislación, estableciéndose en consecuencia, y si es el caso, las medidas correctoras oportunas. En este sentido, se establece que siempre serán preferibles los diques de tierra vegetados a las pantallas rígidas (absorbentes o reflectantes). Se presupuestará la campaña acústica que se lleve a cabo durante la fase de explotación.  
El promotor, como responsable del Programa de Vigilancia Ambiental (PVA), tanto en su ejecución como en sus costes, dispondrá una Dirección Ambiental de Obra la cual se responsabilizará de la adopción de las medidas correctoras, de la ejecución del citado Programa y de la emisión de los informes técnicos periódicos sobre el cumplimiento de las mencionadas medidas correctoras, de las disposiciones de la presente Declaración y del tratamiento de cuantos nuevos impactos ambientales, no identificados y de carácter no previsible, pudiesen acontecer. Asimismo, los informes técnicos, cuya frecuencia y contenidos han sido fijados en el ámbito del EsIA, deberán satisfacer, como mínimo, el esquema dado al propio PVA, refiriéndose a la totalidad de los aspectos por el mismo señalados, y poniendo los controles periódicos en aquél marcados en referencia con los valores umbral también allí especificados.  
Dada la afección a las vías pecuarias señaladas en anterior apartado, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias. Asimismo, deberá solicitarse a la referida Dirección Territorial la descatalogación de los terrenos afectos correspondientes a monte de utilidad pública.   
Se atenderá a los condicionantes establecidos en el informe favorable emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, a los cuales se ha hecho referencia en anterior apartado de la presente Declaración. Así pues, si durante la ejecución de las obras y durante el seguimiento arqueológico propuesto por la citada Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en su informe, el cual se circunscribe a las operaciones de movimiento de tierras, se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, éstas se paralizarán en el entorno de las mismas, informando de ello y de manera inmediata a la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda en Castellón, y encargando, por parte del promotor, a personal especializado, la realización de un estudio geológico y biológico de la cavidad para determinar su interés y evaluar las medidas necesarias para evitar su afección.  
El resultado del estudio y de las medidas a adoptar será presentado ante la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda en Castellón para su aprobación, si procediera.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 10 de marzo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML