Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5435, del 24-01-2007 (2007/321)

Resolució de 3 de gener de 2007 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Picassent, Paterna, Terrateig, Tirig i Segorbe.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5435

Data del DOGV
:   24-01-2007

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/321

CVE


Data del document
:   03-01-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Terrateig](javascript:void(0))
    * [Picassent](javascript:void(0))
    * [Paterna](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 148/05-AIA Picassent, 149/05-AIA Picassent, 061/05-AIA Paterna, 117/05-AIA Terrateig, 146/05-AIA Tírig, i 191/05-AIA Segorbe, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 3 de gener de 2007.- La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 148/05 - AIA  
Promotor: UTE AVE Picassent  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.   
Objecte del projecte: Extracció de margues arenoses i arenisques en el préstec Mas del Reig   
Localització: Parcel·les 2, 3, 4, 14, 15, 16, 17, 18, 28, 29, 31, 32, 33, 35, 36, 38, 39, 42, 44, 45, 46, 49, 51, 52, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 65, 66, 67, 68, 69, 70 i 71 pertanyents al polígon 18 del terme municipal de Picassent.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA.2004/34 (JSH/aan).  
Descripció del projecte  
El préstec Mas del Reig projecta explotar margues arenoses i arenisques del miocé tortonià per al seu ús com a materials del nucli del terraplé de la plataforma del tren d'alta velocitat.  
L'explotació se situa a 1 km al nord d'Almussafes i Benifaió i dins del terme municipal de Picassent. Els terrenys on se situa estan classificats com a sòl no urbanitzable comú i hi és compatible l'ús extractiu.  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El sistema d'explotació és mitjançant excavació d'uns 7 metres de profunditat, amb un sol banc i talús d'aquest de 45º. Segons les dades que figuren en la documentació tècnica aportada, l'explotació no tallarà el nivell freàtic.  
Els treballs s'iniciaran en la part SE que està a cota 30 m i continuaran cap al NO fins a arribar a la cota 19 m dels terrenys circumdants, de manera que la plaça creada dispose de drenatge natural i no es constituïsca en una depressió tancada. El desnivell en el límit oriental és d'uns 7 metres i en el límit occidental del préstec és d'uns 3 metres.  
La producció total prevista és de 381.285 m³, que equival a unes 724.441 tones. La producció mensual estimada és de 34613 m³ i la duració de l'activitat d'uns 12 mesos.   
No existiran enderrocs perquè totes les roques que s'extrauen tenen aplicació.  
La maquinària que s'ha d'emprar consisteix en un buldòzer de 300 CV, dues retroexcavadores hidràuliques de cadenes de 4 m³ de cullera, un camió cisterna i els camions necessaris per a efectuar el transport als llocs d'utilització.  
Les instal·lacions auxiliars, que són prefabricades, les constitueixen un vestidor i els serveis higiènics.   
El personal adscrit a l'obra és de tres operaris que treballen un torn de 8 hores.  
Es planifica la restauració com un treball simultani a les labors mineres o posterior a aquestes, si no fóra possible compaginar ambdues. El material edàfic existent s'emmagatzema temporalment per a la posterior reutilització d'aquest.   
La revegetació consistirà en una sembra d'espècies herbàcies de gramínies i lleguminoses.  
2. Alternatives  
El promotor no ha presentat un estudi d'alternatives on figuren diverses ubicacions possibles per al préstec i se seleccione aquella localització que presente el menor valor ambiental.  
L'única opció presentada és la denominada Espioca i l'ha rebutjada el promotor per ser incompatible amb els usos destinats al tipus de sòl en el PGOU de Picassent.  
El préstec seleccionat finalment és Mas del Reig, perquè es troba previst en el Projecte de construcció de la plataforma del nou accés ferroviari d'alta velocitat de Llevant; Madrid-Castella La Manxa-Comunitat Valenciana-regió de Múrcia; tram Picassent-Alcàsser.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
En data 19 d'agost de 2005 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València inicia la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental del préstec Mas del Reig, al qual se li obri el número d'expedient 148/05-AIA.   
La documentació remesa per l'òrgan administratiu substantiu la componen el projecte d'explotació, pla de restauració, estudi d'impacte ambiental, memòria tècnica de mesures correctores de la contaminació atmosfèrica i un annex a l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial informa que la sol·licitud d'autorització d'explotació ha sigut publicada en el Butlletí Oficial de la Província núm. 40, el 17 de febrer de 2005, i que transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi han presentat al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
No se n'han sol·licitat  
Afeccions legals  
No se'n coneixen.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
L'extracció d'arenes i llims pot constituir un focus important d'emissió de partícules sòlides a l'atmosfera, si no es practiquen les mesures preventives i correctores. Al voltant del préstec hi ha cultius agrícoles de cítrics principalment, el desenvolupament dels quals podria veure's afectat si arribara a acumular-se la pols sobre les plantes.  
La plaça del préstec té el pendent dirigit cap a l'extrem NO, lloc cap a on discorre l'escorriment superficial, que pot arrossegar partícules sòlides fines i negar part de les parcel·les que limiten amb el préstec.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes que crea l'extracció de roques en aquest préstec han sigut analitzats i valorats satisfactòriament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades per a la lluita contra la pols no concreten la situació de les barreres tallavents, ni el lloc on s'emmagatzemaran temporalment els horitzons edàfics.   
Els sediments arrossegats per l'escorriment no han sigut tinguts en compte a l'hora de corregir-ne l'efecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'Avaluació Ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació del préstec Mas del Reig i el pla de restauració d'aquest, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les condicions enumerades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Segons especifica l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, el promotor haurà de respectar la delimitació de l'àrea que s'ha d'explotar que ha sigut modificada, de manera que s'exclou d'aquesta l'àmbit afectat pel jaciment sobre el qual es durà a terme l'actuació requerida. La nova delimitació de l'àrea que s'ha d'explotar ha de coincidir exactament amb la proposada en la memòria de la prospecció realitzada. Patrimoni exigeix que l'actuació arqueològica s'execute en el menor termini possible, per al qual haurà d'instar-se la pertinent autorització administrativa.  
2. La dosi de sembra de la mescla d'espècies herbàcies proposada ha de ser, com a mínim, de 200 kg/ha.  
3. En la restauració del buit existent es formarà un talús continu amb pendent menor de 30º.   
4. Es construirà una bassa de decantació en l'extrem NO del préstec, tindrà les dimensions adequades, haurà de desguassar per vessament i abocarà les aigües a la séquia que es troba al costat del camí existent. La bassa estarà lliure de sediments fins al final de la restauració del préstec.  
5. Abans de l'inici dels treballs s'instal·laran pantalles tallavents en tot el perímetre del préstec.   
6. La velocitat dels camions dins del préstec i també pels camins veïns no ha de superar els 20 km/h. A l'eixida de l'explotació existirà un cartell amb aquesta norma escrita.  
7. A l'eixida de l'explotació i metres abans de la incorporació a la xarxa de camins de la zona s'haurà d'instal·lar un sistema que netege els pneumàtics dels camions.  
8. En els dies laborables s'haurà de regar amb la cisterna el nombre de vegades necessari per a mantenir permanentment humitejat tot el terreny que es trobe remogut. El primer reg de la jornada s'efectuarà durant la primera hora laborable, serà de major intensitat i cobrirà tant la superfície remoguda com aquella del préstec que, sense haver sigut afectada pels treballs, emmagatzeme pols. En vespres de dies no laborables s'haurà d'efectuar, a banda dels regs necessaris, un reg extra durant l'última hora de la jornada, que serà de característiques semblants al primer reg diari.  
9. En dies de forts vents es limitarà la zona d'extracció a la mínima superfície possible i s'humitejarà permanentment el front de càrrega.  
10. Si s'ha acumulat un excés de pols en els cultius veïns, a causa de la propagació de la pols procedent del préstec, llavors es llavarien aquests amb la freqüència necessària per a mantenir en condicions normals.  
11. El material edàfic original s'emmagatzemarà en capes en els llocs que oferisquen major resguard de l'acció del vent i de l'escorriment. No s'empraran abassegaments perimetrals longitudinals.  
12. Els camins i accessos seran reparats immediatament per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deteriorament d'aquests respecte a l'estat actual.  
13. Una vegada acabada la restauració del préstec i transcorreguts tres mesos, es remetrà a aquesta Direcció General un informe d'un màxim de 5 pàgines de text, amb fotografies del buit restaurat i de la bassa de decantació. En l'informe s'explicarà, entre altres aspectes, l'existència de pols en els cultius limítrofs.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 149/05-AIA   
Promotor: UTE AVE Picassent  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València  
Objecte del projecte: Extracció de llims i arenes en el préstec El Albudo   
Localització: Parcel·les 28, 29 i 56 del polígon 16 del terme municipal de Picassent  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA.2004/4 (TGT/aan)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El projecte d'extracció de llims i arenes s'enclava en una formació miocènica del tortonià constituïda per margues arenoses grogues amb nivells d'arenosa. Segons les dades que figuren en la documentació tècnica aportada, l'explotació no tallarà el nivell freàtic.  
La producció total prevista és de 140.104 m³, que equival a unes 266.198 tones. La producció mensual és de 23.350 m³, i el període estimat de producció és de 6 mesos.  
Els treballs s'iniciaran al SO, a la cota 37,5 m i continuaran en sentit descendent cap al NE fins a la cota final de 30 m. La plaça de pedrera en el límit occidental es troba a una cota 4 metres més baixa que el terreny i a cota de l'autovia; tindrà una forma plana, amb un pendent d'un 1% cap al NE, allí arribarà la cota 30 m que és l'existent en els terrenys circumdants.  
El préstec està format per un sol banc de 4 metres d'alçària i amb un talús de 45º.  
La maquinària que s'ha d'emprar consisteix en un buldòzer de 300 CV, dues retroexcavadores hidràuliques de cadenes de 4 m³ de casset, un camió cisterna i els camions necessaris per a efectuar el transport als llocs d'utilització.  
El personal adscrit a l'obra és de dos operaris que treballen un torn de 8 hores.  
No existiran runams perquè s'aprofitaran tots els materials que se n'extraguen.  
Es planifica la restauració com un treball simultani a les labors mineres o posterior a aquestes, si no fóra possible compaginar ambdues. El material edàfic existent s'emmagatzema temporalment per a la posterior reutilització d'aquest. L'àrea ja restaurada presenta una superfície plana quasi horitzontal, que es troba vorejada per un talús continu de pendent de 30º, o menor, en el lloc on va existir un banc d'explotació.  
La revegetació consistirà en una sembra d'espècies herbàcies de gramínies i lleguminoses.  
2. Alternatives  
El promotor no ha presentat un estudi d'alternatives ampli on figuren diverses ubicacions possibles i se seleccione aquella amb el menor valor ambiental.  
L'única opció presentada és la denominada Espioca i l'ha rebutjada el promotor per ser incompatible amb els usos destinats al tipus de sòl en el PGOU de Picassent.  
El Albudo és el préstec seleccionat finalment, per que ja es troba previst en el Projecte de construcció de la plataforma del nou accés ferroviari d'alta velocitat de Llevant; Madrid - Castella-la Manxa - Comunitat Valenciana - regió de Múrcia; tram Picassent - Alcàsser.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
En data 22 d'abril de 2005 la Conselleria de Cultura, Educació i Esports remet informe favorable del préstec El Albudo.  
En data 19 d'agost de 2005 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València inicia la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, a la qual se li obri el número d'expedient 149/05-AIA. La documentació remesa la componen el projecte d'explotació, el pla de restauració i la memòria tècnica de mesures correctores de la contaminació atmosfèrica.  
2. Informació pública  
Segons l'ofici de data 19 d'agost de 2005, emés pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, l'anunci de la sol·licitud d'explotació ha sigut publicat el 18 de juny de 2004 en el núm. 144 del Butlletí Oficial de la província, sense que en el termini dels 30 dies hàbils següents s'hi hagen presentat al·legacions.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
No s'han sol·licitat informes ni documentació addicional.  
Afeccions legals  
Part del sòl on se situa el préstec està catalogat com a sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures i serveis (SNUPIS). L'article 4.11 del PGOU de Picassent estableix que es pot efectuar obres en aquest tipus de sòl, una vegada sol·licitada i atorgada l'autorització per part del Ministeri corresponent, conforme dicta la Llei de carreteres 25/1988 i per a les zones de protecció annexes a interseccions i enllaços l'article 34 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
L'extracció d'arenes i llims pot constituir un focus important d'emissió de partícules sòlides a l'atmosfera si no es practiquen les mesures preventives i correctores. En el lloc hi ha una casa situada a 80 metres, cultius de cítrics a pocs metres al nord i sud, a l'oest i a menys de 30 metres l'autovia a7 i a l'est un cobert i terrenys agrícoles. L'emissió de partícules de pols podria afectar la salut de les persones i al desenvolupament normal dels cultius.  
El drenatge de la plaça del préstec condueix part de la vessament superficial cap a l'extrem NE, on les partícules sòlides fines arrossegades poden negar la séquia situada entre les parcel·les 102-AB i 80-AA, que és l'encarregada de conduir la vessament fora del préstec.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut analitzats i valorats satisfactòriament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades per a la lluita contra la pols no concreten la freqüència del mesurament de les immissions ni dels regs, tampoc s'ha remés un pla on figure la situació dels captadors de pols, la situació de les barreres del vent, ni el lloc on s'emmagatzemaran temporalment els horitzons edàfics.   
No ha sigut prevista la prevenció de l'emissió de pols en els dies inhàbils i durant les nits de forts vents.  
No han sigut tinguts en compte els sediments arrossegats per l'escorriment.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació del préstec El Albudo i el pla de restauració d'aquest, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les condicions enumerades en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució d'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. La dosi de sembra de la mescla d'espècies herbàcies proposada ha de ser, com a mínim, de 200 kg/ha.  
2. En la restauració del buit existent es formarà un talús continu amb pendent menor de 30º.   
3. Segons estableix l'informe emés pel Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, es realitzarà un seguiment arqueològic dels primers treballs de desmunt.  
4. Abans de l'inici dels treballs, es construirà una bassa de decantació en l'extrem NE del préstec, tindrà les dimensions adequades i se situarà a pocs metres del límit. La bassa estarà lliure de sediments durant l'explotació, restauració i abandó del préstec.  
5. Abans de l'inici dels treballs s'instal·laran pantalles tallavents en tot el perímetre del préstec.  
6. La velocitat dels camions dins del préstec i també pels camins veïns no ha de superar els 20 km/h. A l'eixida de l'explotació existirà un cartell amb aquesta norma escrita.  
7. A l'eixida del préstec i metres abans de la incorporació a la xarxa de camins de la zona s'instal·larà un sistema que netege els pneumàtics dels camions.  
8. En els dies laborables es regarà amb la cisterna el nombre de vegades necessari per a mantenir permanentment humitejats els camins d'accés.   
9. Si s'ha acumulat un excés de pols en els cultius veïns, a causa de la propagació de la pols procedent del préstec, llavors es llavarien aquests amb la freqüència necessària per a mantenir en condicions normals.  
10. Els camins i accessos seran reparats immediatament per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deteriorament d'aquests respecte a l'estat actual.  
11. Una vegada acabada la restauració del préstec i transcorreguts tres mesos, es remetrà a aquesta Direcció General un informe d'un màxim de 5 pàgines de text, amb fotografies del buit restaurat i de la bassa de decantació. En l'informe s'explicarà, entre altres aspectes, l'existència de pols en els cultius i propietats limítrofes.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 61/05-AIA  
Promotor: Lajo Rodríguez, SA  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Activitats Qualificades de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte projecte: Ampliació de planta de reciclatge de metalls i instal·lació de centre de recepció, depòsit, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús  
Localització: C/ Ciutat de Cartagena, 17 al polígon industrial Fuente del Jarro, Paterna (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Es tracta de l'ampliació de l'activitat de reciclatge de metalls i de la instal·lació d'un centre autoritzat de recepció, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús (VFU), en la parcel·la d'ús industrial que posseeix Lajo Rodríguez, SA a Paterna.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
L'ampliació de l'activitat de reciclat de metalls fèrrics i no fèrrics, activitat que es desenvolupa amb llicència municipal des de l'any 1976, consisteix en la incorporació de 5.450 m² de sòl d'ús industrial a l'actual parcel·la i obtenir una superfície total per a ocupar de 19.850 m².  
En aquesta gran parcel·la industrial, on es projecta l'exercici de l'activitat de reciclat de metalls que és una activitat de gestió de residus no perillosos juntament amb la del centre de descontaminació de VFU que és una activitat de gestió de residus perillosos, es disposa:  
- Construccions. Dues naus allargades, separades i paral·leles a la façana de la parcel·la, i un edifici (175'80 m²) de dues plantes per a oficines i vestidors que està adossat a primera nau.  
La primera nau (2.105 m²) dedicada al reciclatge de metalls, en ella hi ha dues premses, una per a material d'alumini i l'altra per a bronzes i llautons.  
La segona nau - cobert (1.560 m²), no té tancament perimetral total i està a una cota d'1'56 m més baixa que l'altra nau i l'espai descobert entre ambdues. En ella se situen zones dedicades a reciclatge de metalls fèrrics, planta de descontaminació de VFU, emmagatzemament de residus perillosos (RP).   
- En el front de la parcel·la es troben una zona d'aparcament i xicotet jardí, la bàscula, un centre de transformació, i espai per a l'accés a l'interior de la parcel·la.  
- Zona descoberta (1.810 m²) entre les dues naus, per al magatzematge de materials ja reciclats o a l'espera de ser reciclats.  
- La resta de parcel·la o campa (12.403 m²) està pavimentada i comprén dues zones de la parcel·la: una situada al fons de la parcel·la, confrontant amb el cobert, on es projecta la zona de recepció per a VFU al descobert, i l'altra està a la dreta de la parcel·la on es troben situades la premsa cisalla, la zona de recepció de metalls que s'han de reciclar i, a més, l'espai destinat per a accedir tant a aquesta zona de recepció com a la situada al fons de la parcel·la.  
- Altres instal·lacions existents en la parcel·la industrial, a més del subministrament d'energia elèctrica i de l'aigua potable de la xarxa municipal:  
Xarxa de sanejament per a les aigües sanitàries d'oficines i vestidors amb una arqueta instal·lada fora de la parcel·la per a presa de mostres abans de la connexió al col·lector general del polígon industrial.  
Xarxa d'aigües pluvials amb arqueta separadora de greixos previs al seu abocament al mateix col·lector general, però per diferent punt de connexió al de la xarxa de sanitàries.  
Equips i maquinària emprada. Premsa cisalla, premsa empaquetadora, cisalla tall de metalls, premsa xafadora per al premsatge dels vehicles fora d'ús descontaminats, retroexcavadores amb polp i electroimant, carretons, màquina agranadora per a recollir la pols de grans superfícies pavimentades, i depòsits de gasoil per a subministrament propi.  
Les instal·lacions previstes per al centre autoritzat de recepció, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús (VFU), projectat per a tractar un màxim de 3 VFU al dia, corresponen:  
- Zona no coberta per a la recepció de VFU de 200 m², està pavimentada i en la part campa del fons de la parcel·la.  
- Zona de descontaminació de VFU d'uns 37 m² a cobert, situada en l'interior de la nau cobert. Es comptarà amb màquina de descontaminació, que facilita l'extracció mitjançant succió dels diferents líquids residuals perillosos i la recollida d'aquests en depòsits independents, també posseeix safata recollidora de vessaments. S'instal·laran, en tota la perifèria de zona de descontaminació, canaletes amb depòsit estanc per a recollir els possibles abocaments dels fluids perillosos.  
- Desmantellament del VFU descontaminat, operació que es realitza en mateixa zona de descontaminació, separant les peces reutilitzables i amb la resta del vehicle s'integra en el cicle productiu de l'activitat de reciclat de metalls, i es trasllada la ferralla a la zona de magatzematge de ferralla (a la vora de la cisalla).   
- Zona de residus perillosos, zona d'emmagatzemament de bateries, depòsit d'abocaments de neteja, i contenidors per a emmagatzemar les peces reutilitzables, se situen en l'interior de la mateixa nau cobert i pròximes a la zona de descontaminació segons s'observa en el plànol núm. 3 Descontaminació, de data juliol-2004 del projecte del centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús.  
- Instal·lació contraincendis.  
Tramitació administrativa  
En data 13 d'abril de 2005 es rep de la Comissió Territorial d'Activitats Qualificades de la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació següent: projecte d'ampliació de magatzem i reciclat de ferralles fèrriques i no fèrriques; projecte de centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús; estudi d'impacte ambiental de planta de reciclatge de metalls i centre de recepció, depòsit, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús, i expedient municipal contenint els resultats de l'exposició pública.  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic, conjuntament amb la documentació tècnica de l'expedient municipal de llicència d'activitat, mitjançant edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Paterna i notificació personal als veïns immediats al lloc d'emplaçament de l'activitat. Finalitzat el període d'exposició, durant deu dies hàbils, no s'hi ha presentat cap al·legació, segons consta en document del secretari de l'Ajuntament de data 21 de gener de 2005, que consta en l'expedient de llicència d'activitat.  
Peticions d'informes sectorials  
En data 5 de maig de 2005 s'efectuen consultes al Servei de Residus Industrials i al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, ambdós pertanyents a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria. Es rep la contestació el 30 de juny i 28 de juliol de 2005, respectivament.  
Informes sectorials  
El Servei de residus industrials, d'acord amb la legislació vigent en matèria de residus, informa el següent:  
L'activitat de reciclatge de metalls i emmagatzemament i reciclat de ferralla constitueix conforme la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, una operació de gestió de residus i aquesta operació podria quedar inclosa, segons l'annex 1.B. de l'Ordre MAM/304/2002, de 8 de febrer, en l'operació de valoració tipus R13 de residus no perillosos.  
El desenvolupament d'aquesta activitat de gestió de residus no perillosos està sotmés al règim de registre administratiu per l'òrgan competent en matèria ambiental de la Comunitat Autònoma, d'acord amb l'article 15 de la Llei 10/1998, i de l'article 51 de la Llei 10/2000.  
En aquest sentit, mitjançant una resolució del dia 15 de maig de 2005, es registra l'empresa Lajo i Rodríguez, SA per a realitzar operacions de recollida, transport i emmagatzemament dels següents residus no perillosos en el centre situat al c/ Ciutat de Cartagena, núm. 17-21, 46988 Paterna (València).  
02 01 10 Residus metàl·lics  
10 02 02 Escòries no tractades  
10 02 10 Pellorfa de laminació  
10 08 04 Partícules i pols  
10 12 06 Motles rebutjats  
12 01 01 Llimadures i borumballes de metalls ferris  
12 01 02 Pols i partícules de metalls ferris  
12 01 03 Llimadures i borumballes de metalls no ferris  
12 01 04 Pols i partícules de metalls no ferris  
12 01 13 Residus de soldadura  
12 01 21 Moles i materials d'esmerilament usats, diferents dels especificats en el codi 12 01 20  
15 01 04 Envasos metàl·lics  
16 01 06 Vehicles al final de la seua vida útil que no continguen líquids ni altres components perillosos  
16 01 17 Metalls ferris  
16 01 18 Metalls no ferris  
16 02 14 Equips rebutjats, diferents dels especificats en els codis 16 02 09 a 16 02 13  
16 02 16 Components retirats d'equips rebutjats, diferents dels especificats en el codi 16 02 15  
17 04 01 Coure, bronze, llautó  
17 04 02 Alumini  
17 04 03 Plom  
17 04 04 Zinc  
17 04 06 Estany  
17 04 07 Metalls mesclats  
17 04 11 Cables diferents dels especificats en el codi 17 04 10  
19 10 01 Residus de ferro i acer  
19 10 02 Residus no ferris  
19 12 03 Metalls no ferris  
20 01 40 Metalls  
D'altra banda, l'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix conforme la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, una operació de gestió de residus i aquesta operació podria quedar inclosa, segons l'annex 1.B de l'Ordre MAM/304/2002, de 8 de febrer, en l'operació de valoració tipus R13 dels següents residus perillosos: 16 01 04\* vehicles al final de la seua vida útil.  
El desenvolupament d'aquesta activitat de gestió de residus perillosos està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental de la Comunitat Autònoma, d'acord amb l'article 13 de la Llei 10/1998, i de l'article 50.1 de la Llei 10/2000.  
En aquest sentit, el dia 4 d'agost de 2004 l'empresa Lajo i Rodríguez, SA presenta sol·licitud d'autorització per a la realització d'activitats de gestió de residus perillosos (vehicles al final de la seua vida útil) al centre situat al c/ Ciutat de Cartagena núm. 17-21, Paterna (València). Els aspectes tècnics del projecte referits a condicionants en els requisits tècnics de la instal·lació i a les operacions de tractament dels vehicles al final de la seua vida útil, inclosos en el Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, de gestió de vehicles al final de la seua vida útil, seran informats de manera detallada en la tramitació d'aquest procediment d'autorització administrativa.  
En l'informe emés pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric a la documentació remesa, projecte d'ampliació de llicència d'activitat, estudi d'impacte ambiental i annexos que inclouen mesuraments de soroll i vibracions, es recullen les observacions següents:  
L'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, estableix que, les actuacions subjectes a avaluació d'impacte ambiental, com també aquells projectes d'instal·lació d'activitats subjectes a l'aplicació de la normativa vigent en matèria d'activitats classificades que siguen susceptibles de produir soroll o vibracions, hauran d'adjuntar un estudi acústic que comprenga totes i cadascuna de les fonts sonores i una avaluació de les mesures correctores que s'han d'adoptar per a garantir que no es transmeta a l'exterior o a l'interior de locals confrontants, en les condicions més desfavorables, nivells superiors als establits.  
El Decret 266/2004, de 3 de desembre, desenvolupa parcialment la llei, és especial pel que fa a activitats. En l'article 17 estableix que "l'estudi acústic haurà de ser firmat per tècnic competent i es presentarà en capítol a banda, en l'estudi d'impacte ambiental, en sol·licitar la corresponent llicència administrativa, o en la sol·licitud d'autorització ambiental integrada o de l'instrument d'intervenció ambiental que corresponga, segons el tipus d'activitat de què es tracte. El mateix article, en l'apartat 2 d'aquest, afig que en l'estudi acústic s'analitzaran amb detall:  
a) Nivell de soroll en l'estat preoperacional, mitjançant l'elaboració d'un informe dels nivells sonors expressats com LAeq, T en l'ambient exterior, tant en període diürn com en el nocturn.  
b) Nivell de soroll estimat en l'estat d'explotació, mitjançant la predicció dels nivells sonors en l'ambient exterior durant els períodes diürn i nocturn.   
c) Avaluació de la influència previsible de l'activitat, mitjançant comparació del nivell acústic en els estats preoperacional, amb els valors límit definits en el reglament per a les zones o àrees acústiques que siguen aplicables.   
d) Definició de les mesures correctores de la transmissió de sorolls o vibracions que s'han d'implantar en la nova activitat, en cas de resultar necessàries com a conseqüència de l'avaluació efectuada, i previsió dels efectes esperats. A aquest efecte, haurà de tenir-se en compte les prescripcions per a prevenir la transmissió de vibracions a què es refereix l'article 16 del Decret.   
A més, l'apartat 3 indica que s'hauran de considerar els efectes indirectes de la implantació de l'activitat com per exemple, les operacions de càrrega i descàrrega.  
Es conclou: La informació aportada no s'aglutina en capítol a banda formant l'estudi acústic. No obstant això, es caracteritzen els nivells de soroll de fons i els existents amb l'activitat en funcionament, com també els nivells de vibracions generats per la premsa-cisalla. Atés que es conclou dels informes que es compleixen els nivells sonors establits, podria acceptar-se, en aquest cas, la validesa de la informació aportada, encara que s'insisteix en el fet que ha d'exigir-se l'estudi acústic establit per la legislació autonòmica vigent.  
Cal assenyalar, que les pantalles acústiques anomenades en el projecte no apareixen reflectides en els plànols, per la qual cosa caldria comprovar-ne l'existència.  
Haurà de realitzar-se una auditoria acústica de l'activitat en el termini d'un any des de la concessió de les autorització, i periòdicament cada 5 anys, amb les característiques definides en el Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
Aquestes activitats projectades, ampliació de ferralleria i centre de descontaminació de VFU, es desenvoluparan en terrenys d'ús industrial que estan actualment ocupats per l'activitat de ferralleria. Aquests terrenys (19.850 m²) constitueixen una única parcel·la industrial dins del polígon industrial Fuente del Jarro, del municipi de Paterna.  
Per la ubicació d'aquesta, lògicament, és una zona molt antropitzada atés l'ús industrial existent en aquesta i que, per les infraestructures que comporta, manifesta la seua influència en l'entorn pròxim d'aquesta. En l'estudi d'impacte ambiental es determina una baixa qualitat paisatgística i sense interés per a la conservació.  
Els terrenys d'aquesta zona, materials detrítics, presenten un alt risc de contaminació de les aigües subterrànies. Aquesta vulnerabilitat alta de l'aqüífer i el risc mitjà d'inundació són factors exposats en l'estudi d'impacte ambiental que condicionen la qualitat ambiental de l'entorn i que, al seu torn, condicionen l'activitat.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els efectes negatius que s'identifiquen en l'estudi d'impacte ambiental del desenvolupament de les dues activitats en la parcel·la industrial, i que requeriran l'aplicació de mesures correctores, corresponen:  
Residus generats  
- Els residus sòlids, assimilables a urbans, procedents de la neteja dels locals.  
- Els diferents residus perillosos que es generen en l'activitat (dissolvents, oli usat, filtres d'oli, bateries...) seran retirats per gestors autoritzats, encara que els abocaments accidentals d'aquests residus es consideren un impacte sever al sòl i a l'aqüífer.  
Residus llavats.  
- La brutícia i impureses dels vehicles fora d'ús que estiguen en la zona de recepció seran arrossegades per les aigües de pluja.  
Soroll i vibracions   
- Els sorolls generats procedeixen de les fonts següents: maquinària per a l'exercici de l'activitat, manipulació de materials i el trànsit rodat en la zona d'emplaçament. S'adjunten els resultats dels controls de sorolls i vibracions realitzats per laboratori, entitat col·laboradora de l'administració, els quals conclouen que compleixen l'ordenança de sorolls i vibracions de l'Ajuntament de Paterna.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Per a minimitzar els impactes negatius detectats s'hi estableixen les mesures següents:  
- Els residus sòlids de neteja dels locals es depositaran en contenidors tancats i seran retirats pels serveis municipals de recollida de residus sòlids urbans.  
- Tota la parcel·la es troba pavimentada i es disposa de vials d'accés adequats per a aquest tipus de serveis.  
- Instal·lació d'una pantalla acústica per a atenuar el soroll produït per la premsa cisalla.  
- Per als eventuals abocaments de residus perillosos s'habilitarà en la zona de descontaminació de VFU una canaleta perifèrica i un depòsit estanc on recollir-los, aquests residus seran gestionats per una empresa autoritzada.  
- Amb les aigües de pluja procedents de la zona de recepció dels VFU per a descontaminar seran recollides per la xarxa de pluvials de la parcel·la industrial. Aquesta xarxa recull en el fons de la parcel·la, pels pendents existents en aquesta, les pluvials i d'escorriment de tota la parcel·la industrial i es canalitzen fins a un separador de greixos situats en la zona d'entrada a la parcel·la i connectar al col·lector general del polígon industrial.  
Respecte a aquesta mesura correctora a les aigües de pluja, cal dir que no es considera adequada ja que seran aigües contaminades que arrossegaran els fluids residuals perillosos procedents de les fuites dels vehicles allí emmagatzemats. A més, tampoc sembla molt adequada que les zones d'operació amb els residus perillosos ocupen les cotes mes baixes de la parcel·la industrial, incloent-se la nau - cobert en aqueixes cotes baixes. Pel que s'hauria de distribuir l'ús de la parcel·la industrial de manera que se situen les zones d'operacions de gestió de residus perillosos (recepció, descontaminació i emmagatzemament dels residus perillosos) en la part de la parcel·la amb majors cotes i protegides mitjançant una coberta.  
- Reduir els volums d'aigües de llavatge dels equips i instal·lacions, mitjançant neteges en sec i amb vapor.  
- L'empresa té contractes amb gestors autoritzats per a la retirada dels residus perillosos emmagatzemats. Així mateix, s'ocuparà del manteniment dels contenidors dels diversos residus perillosos i de les superfícies asfaltades per a depositar-los durant l'emmagatzemament d'aquests.  
En la zona destinada a emmagatzemar els residus perillosos generats per l'activitat s'establirà com a mesura protectora la construcció d'una cubeta de retenció que siga estanca i impermeable en l'interior de la qual es depositaran els diversos contenidors de residus perillosos.  
Programa de vigilància ambiental.  
En el programa de vigilància ambiental s'estableix els següents controls periòdics:  
- Control de l'equip separador de greixos. Aquest equip posseeix sondes que mesura la possible saturació d'hidrocarburs, les quals hauran de ser revisades i calibrada segons les indicacions del fabricant.  
En aquest control es tindrà en compte la retirada periòdica dels fangs i el lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
- Control i seguiment de les retirades dels residus, tant els sòlids assimilables a urbans com els residus perillosos.  
- Compliment de les normes urbanístiques establides en aqueixa zona industrial.  
- Control sobre el manteniment en bon estat de la pantalla vegetal existent i plantació interior de la parcel·la, reposant els exemplars sempre que siga necessari.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 6 c) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista del que antecedeix, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'activitat de planta de reciclatge de metalls i la d'instal·lació del centre de recepció, depòsit, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús, promogut per Lajo i Rodríguez, SA, situat en el C/ Ciutat de Cartagena, 17 del polígon industrial Fuente del Jarro a Paterna (València), sempre que es desenvolupe complint el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
1. Les zones del centre de VFU on es manegen els residus perillosos hauran d'estar situades en la part de la parcel·la industrial amb majors cotes i una a continuació de l'altra per a facilitar les operacions entre elles, a fi de minimitzar el risc d'accidents o vessaments d'aquests residus perillosos i evitar expandir-los a altres espais no preparats amb aquest fi. Aquestes zones estaran cobertes amb pavimentació impermeable i sistema de recollida de vessaments o abocaments de residus perillosos estancs per a facilitar la retirada d'aquests residus i lliurament a un gestor autoritzat.  
2. Els residus que s'han de gestionar, com també els generats per l'activitat hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús.  
3. S'haurà de definir la zona per a l'emmagatzemament dels residus perillosos extrets dels vehicles i els obtinguts durant l'exercici de l'activitat (fangs, greixos, neteja de peces, d'operacions de manteniment de les instal·lacions). Aquesta zona estarà coberta, amb cubeta de retenció impermeable on es depositaran els envasos que contenen els residus perillosos.  
4. L'exercici de l'activitat del centre de recepció, descontaminació i desmantellament de vehicles fora d'ús, com a activitat de gestió de residus perillosos, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental de la Comunitat Autònoma, d'acord amb l'article 13 de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i de l'article 50.1 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
5. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest haurà d'incloure:   
- La vigilància periòdica amb les operacions de manteniment i bon funcionament de la impermeabilitat del paviment i arquetes o cubetes de retenció, l'estanquitat de les canaletes de les xarxes de drenatge que s'instal·len en el centre de descontaminació de VFU, com també el seu sistema de recollida de pluvials i tractament. Els residus obtinguts de les operacions de manteniment seran retirats per empreses gestores autoritzades.  
- Analítiques de control de les aigües residuals abocades al col·lector general del polígon industrial, realitzades semestralment per una OCA, mitjançant la presa de mostres de les arquetes instal·lades previ a la connexió d'aquestes a la xarxa municipal. Els paràmetres analitzats no han de superar els límits d'abocament que establisca la normativa municipal o l'entitat de sanejament. Es remetrà una còpia d'aquests resultats a l'organisme que autoritze l'abocament, com l'Ajuntament de Paterna.  
- Es realitzarà una auditoria acústica de l'activitat en el termini d'un any des de l'obtenció de les autoritzacions de les activitats projectades, i periòdicament cada 5 anys, amb les característiques definides en el Decret 266/2004, de 3 de desembre que desenvolupa parcialment la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
Tercer  
Notificar a l'interessat que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè utilitze els mitjans que en defensa del seu dret estime pertinent.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 octubre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 117/05-AIA  
Títol: Legalització d'explotació avícola  
Promotor: SAT La Solaneta  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Terrateig (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació de l'activitat de gallines ponedores  
Localització: Partida la Solaneta, polígon 2, parcel·la 41, 42, 43, 49, 68, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, del terme municipal de Terrateig (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
La superfície total de l'explotació és de 121.371 m², dels quals 6.240 m² corresponen a superfície construïda, i 6.332 m² a la futura superfície ocupada per les noves naus.  
L'explotació està constituïda per cinc naus d'una única alçària, tres d'elles amb capacitat per a 61.800 ponedores/nau, ja construïdes, i altres dos, de nova construcció, per a 134.400 gallines/nau.   
L'activitat es dedica a la producció d'ous per a la transformació en ovoprocessadora per a la posterior utilització d'aquesta en indústria agroalimentària.  
Les gallines entren en l'explotació amb 18 setmanes d'edat, procedents d'una altra explotació de recria de polletes, i romanen en producció durant 12-14 mesos, moment en què són portades a escorxador. La cria es realitza en gàbies disposades en bateria, de 5 files per 5 pisos per a les tres naus existents, i de 8 files per 8 pisos per a les noves naus. La producció estimada setmanalment serà de 2.400.000 ous/setmana. Els ous no aptes per a consum humà són dedicats a empreses de transformació per a ús no alimentari.  
S'estima un total de 24,8 t/dia de gallinassa generada, que s'extrau de l'explotació a través de cintes transportadores directament als vehicles de recollida, sent retirada tres vegades/setmana per gestor autoritzat a aquest efecte.  
Els cadàvers queden emmagatzemats provisionalment en contenidors homologats, fins a la seua retirada final de l'explotació per una empresa gestora autoritzada.  
L'explotació disposa de tanca perimetral, i es projecta l'ampliació de la tanca per al total de l'explotació; no hi ha gual sanitari.  
El sistema de ventilació emprat en les naus existents és d'escombratge transversal, i és de tipus longitudinal o túnel el projectat per a les noves naus. No hi ha instal·lació de calefacció.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de pou situat en l'interior de la finca (s'hi aporta còpia de la inscripció al Registre d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, concedida per a un volum màxim anual de 273.500 m³, un cabal instantani de 17 l/s i per a un nombre de caps de 150.000 animals. Encara que la capacitat de l'explotació és inferior a la que es disposarà després de l'ampliació, no se superaria en cap cas el límit d'extracció imposat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, ja que les necessitats hídriques no superaran aquest volum). S'hi utilitzen abeuradors de tetina amb cassoleta per a recollir l'aigua vessada.  
Les aigües residuals generades en l'explotació, procedents de la neteja de la maquinària present en les instal·lacions (segons l'estudi d'impacte ambiental, es realitza tres llavades durant el dia) i dels serveis sanitaris existents per als operaris, que comporta 8 m³/dia, pararan a una depuradora de tres fases, amb tractament físic (enreixat, tamisatge i homogeneïtzació), químic (coagulació de col·loides), fisicoquímic (ajust de pH i floculació), biològic (aplicació de reactor, floculació de fangs i recirculació) i com a tractament terciari, cloració. L'efluent resultant es proposa per al reg de parcel·les pròximes al complex avícola, per la qual cosa, segons s'indica en aquest, no es produirà cap abocament a llits públics. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou sol·licitud d'abocament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sense que se n'haja justificat l'obtenció fins al moment. Els fangs deshidratats obtinguts, són destinats a adob orgànic. Les aigües pluvials, en no entrar en contacte amb residus ni altres substàncies, en no haver-hi emmagatzemaments exteriors que ho propicien, es perdran per escorriment cap a cotes més baixes del terreny.  
La gallinassa no s'acumula en l'explotació, ja que és retirada per una empresa gestora (es justifica mitjançant la presentació de contracte de retirada subscrit amb Ramón Tudela Sanz, amb NIF 20375299-J, en nom d'Abonos Orgánicos el Casteñero, SL amb CIF B-96649421).  
La neteja de l'explotació es realitza automàticament mitjançant raig d'aire, sent per tant la quantitat d'aigua consumida per a neteja de la instal·lació bastant reduïda, d'uns 100 m³/cicle de neteja.  
Els residus generats en l'explotació es gestionaran segons la naturalesa d'aquests: els residus assimilables a urbans s'eliminaran a través del servei municipal de recollida de fems; els envasos de material de medicaments o altres productes zoosanitaris seran destinats a ecoparc i es compromet la propietat al transport d'aquests; els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
L'explotació es localitza a 2,3 km del nucli urbà de Terrateig i a 1,4 km del nucli urbà de Llocnou de Sant Jeroni.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 27 de juliol de 2005, amb la remissió per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de còpia de l'estudi d'impacte ambiental, projecte bàsic i expedient municipal, la qual tramita l'autorització ambiental integrada.  
La informació pública s'ha realitzat en el DOGV núm. 5023, de 8 de juny de 2005, sense que s'hi haja presentat al·legacions dins del termini legalment establit.  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 4 de gener de 2004 es contesta a l'Àrea de Qualitat Ambiental la consulta realitzada a l'expedient de gallines ponedores, considerant, una vegada una vegada revisada la documentació aportada, suficient per a poder realitzar la preceptiva avaluació d'impacte ambiental, havent de disposar prèviament de l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, la qual no ha sigut presentada fins al moment.  
Informes sectorials  
Entre els informes administratius recollits tant en el projecte bàsic com en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclou:  
- Informe favorable de l'Ajuntament de Terrateig, en relació amb la compatibilitat de l'actuació amb la normativa urbanística municipal.  
- Informe de la no-presentació d'al·legacions en l'Ajuntament de Llocnou de Sant Jeroni (València), amb el qual limita per l'est la parcel·la on se situa l'explotació avícola.  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.  
- Sol·licitud de l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, en data 6 de febrer de 2004.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal. Segons estableix la normativa urbanística municipal per a aquest tipus de sòl, la granja haurà d'aïllar-se mitjançant tanques i plantació d'arbres i jardineria; els paraments seran esquerdejats i pintats i es permetran en el sòl no urbanitzable comú les noves instal·lacions.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
La utilització dels llots com a adob orgànic, estan regulats pel Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels llots de depuració en el sector agrari.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: atmosfera, sòl, aigua, fauna, flora, paisatge i medi socioeconòmic, i es valora cadascun d'ells de manera específica en el sentit que poden ser afectats per l'ampliació de l'explotació, sense que s'hi haja identificat interaccions ecològiques clau.  
La zona més pròxima a l'explotació es troba fortament antropitzada, ocupada per activitats industrials (fàbrica de materials de construcció i desballestament). Al nord de l'explotació es localitza vegetació escleròfila de matoll, parcialment degradat per l'activitat humana, formada per un estrat alt de pi blanc (Pinus halepensis) i un estrat mitjà arbustiu de ginebre (Juniperus oxycedrus), coscoll (Quercus coocifera), argilaga (Ulex parviflorus), entre altres espècies, amb la presència d'alguna garrofera (Ceratonia siliqua). A l'oest, es presenta cultius en explotació que s'alternen amb altres abandonats. A l'est s'alterna el cultiu d'oliveres amb el de tarongers.  
La fauna present en la zona no correspon a cap ordre superior que puga estar protegit o amenaçat en l'àmbit nacional o en el catàleg d'espècies amenaçades establit per a la Comunitat Valenciana pel Decret 265/1994, de 20 de desembre. No hi ha cap endemisme en la zona afectada per l'activitat.  
Paisatgísticament, l'explotació, a causa de la seua proximitat a una indústria i un desballestament, queda integrada en el paisatge circumdant, i no es genera alteració apreciable d'aquesta.  
No es localitza en la proximitat de l'explotació fonts, naixements, llits d'aigua o semblants, que puguen comportar hidrològicament, un augment de la sensibilitat a la contaminació.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, el risc d'inundació de la zona es qualifica com a baix, la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües en la parcel·la és alta, litològicament no hi ha risc de lliscaments.  
No hi ha afecció a camí ramader classificat en el terme municipal.  
La zona on s'exerceix l'activitat, presenta uns valors ambientals poc destacables, i es troba fortament antropitzada; els elements ambientals més rellevants susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la seua utilització per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics emmagatzemats temporalment en la mateixa explotació.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Segons recull l'estudi d'impacte ambiental, l'ampliació de l'activitat i conforme es pretén gestionar, no comportarà impactes addicionals sobre el sòl, aigua o aire.  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme mitjançant l'elaboració de matrius d'impacte, concloent que en la fase de funcionament, l'impacte més rellevant que causarà l'actuació serà sobre el paisatge, per la introducció d'elements permanents, i sobre l'aire, per l'emissió de gasos. En general, la valoració d'impactes es considera de baixa magnitud, i per tant l'actuació es considera viable des del punt de vista ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
S'ha proposat en l'estudi d'impacte ambiental mesures protectores per a la fase de construcció i funcionament. Respecte a les mesures protectores en la fase de funcionament, i per a evitar problemes d'olors, s'evitarà la manipulació de la gallinassa els dies de vent de determinada intensitat, quan la direcció d'aquests puguen dirigir les olors a les poblacions. Per a minimitzar l'emissió d'amoníac a l'atmosfera, proposa dues alternatives (mètodes físics, basats en control de la ventilació i la temperatura i mètodes químics, basats en l'addició de productes alcalins naturals amb efecte bactericida que frena les fermentacions) sense definir la que es portarà a la pràctica. Per a minimitzar l'impacte visual, s'intentarà mantenir les barreres visuals que proporcionen els mateixos cultius, dissenyant a més les cobertes de les naus amb materials opacs. Com a mesures sanitàries, es proposa instal·lar tanca perimetral, teles mosquiteres i antiocells en les finestres, disposar de contenidors homologats per a contenir temporalment els cadàvers que es produïsquen en l'explotació. Per a evitar impactes sobre el sòl i l'aigua, es proposa impermeabilitzar el sòl de la zona d'estabulació i depòsits d'emmagatzemant de residus.  
Les mesures correctores es consideren suficients sempre que s'apliquen conforme al que estableix l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització i ampliació de la granja avícola, situada al terme municipal de Terrateig (València), promoguda per SAT La Solaneta, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, el promotor haurà de disposar de la sol·licitud de l'autorització prèvia emesa per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'obertura, el promotor haurà de disposar d'analítiques, tant de l'efluent de la depuradora com del fang obtingut en aquesta, de manera que puga assegurar-se la possibilitat de poder abocar en camp, segons consideracions establides per l'organisme de conca, com també de poder utilitzar els llots, complint en tot moment allò que estableix el Reial decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització dels llots de depuració en el sector agrari.   
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, on puga emmagatzemar-se temporalment la gallinassa fins a la retirada d'aquesta per una empresa autoritzada, de manera que s'evite l'acumulació descontrolada d'aquesta en el recinte de l'explotació. El femer haurà de dissenyar-se de manera que tinga capacitat suficient per a contenir la gallinassa generada, com mínim, durant un mes, havent d'estar perfectament impermeabilitzat i construït a base de solera i parets de formigó impermeabilitzat amb lleuger pendent que facilite la canalització de lixiviats a cubeta de recollida, que podran novament ser incorporats al muntó, en cas de generar-se. Haurà d'estar cobert.  
- La nau haurà de disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent del trànsit rodat que accedisca a aquesta. A més, haurà de tenir un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant, amb llum de malla tal que no permeta el pas de vectors de dimensió reduïda. Haurà de disposar-se de tanca perimetral de l'explotació.  
- Haurà d'aplicar-se tractaments de desinfecció i desratització adequats en la nau, s'utilitzarà productes d'eliminació d'insectes vectors de manera que s'eviten molèsties a la població de la zona circumdant.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que poguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'acumularan en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els residus assimilables a urbans, hauran de destinar-se a ecoparc, o ser gestionats a través del servei municipal de recollida de fems; els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
- En relació amb les normes mínimes de benestar animal, es tindrà en compte allò que s'ha recollit en el Reial decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'hi estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 d'octubre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 146/05-AIA  
Títol: Instal·lació fotovoltaica  
Promotor: Fotovoltaica La Valltorta SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló  
Localització: Polígon 15, parcel·la 308, Tírig (Castelló)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és una instal·lació fotovoltaica de connexió a xarxa de 100 kW, a partir de plaques i mòduls, sobre una parcel·la amb sòl de tipus no urbanitzable i ús rústic, situada al municipi de Tírig (Castelló).  
La zona de la instal·lació fotovoltaica està destinada a albergar en el seu interior la totalitat dels equips destinats a la producció i transformació de l'energia elèctrica i ocupa una superfície de 2.287 m². El terreny estarà compactat i s'hi afegirà una capa de grava d'insistència.   
Les plaques fotovoltaiques s'ancoraran sobre estructures metàl·liques i cadascuna d'aquestes, al seu torn, sobre dues bancades de formigó armat realitzades in-situ disposades en fileres i en paral·lel, sent aquestes comunes a cada línia de plaques fotovoltaiques.   
Les bancades hauran de tenir una profunditat màxima en el terreny de 40 cm; una amplària i grossària de 40 cm i una longitud que dependrà del nombre i disposició de les estructures suport.   
Es realitzarà un total de 46 grups de mòduls fotovoltaics (estructures), situats en 10 fileres, per tant 20 bancades en total. Els fonaments són a base de formigó armat de 25 N/cm², bastit amb 8 redons de 12 mm de diàmetre c cèrcols de 8 mm de diàmetre cada 30 cm.  
Es realitzaran una sèrie de rases destinades a albergar les canalitzacions elèctriques de la instal·lació, com també arquetes de connexió.   
Les línies de cable de corrent continu (cc) que uneixen les plaques fotovoltaiques, discorreran per canalitzacions soterrades de tub corrugat i desembocaran en una caseta independent destinada únicament a albergar el convertidor de cc a ca, sent aquesta el tipus d'energia que s'utilitza per al transport fins al transformador. Aquesta caseta serà de construcció prefabricada de formigó i complirà amb tota la normativa aplicable per a aquest tipus d'instal·lacions.   
Previ a la injecció d'aquesta energia en la xarxa encara ha de realitzar-se en el Centre de transformació de 400 kVA un increment del nivell de tensió d'aquesta energia per a poder ser subministrada a la xarxa de mitjana tensió (20 kV). En concret a un suport metàl·lic de gelosia ja existent propietat de la companyia distribuïdora i mitjançant línia subterrània de MT.  
Per a cada fila de branques de mòduls fotovoltaics, es disposarà d'una arqueta de connexions situada al costat de la bancada de formigó.  
No existeix actualment en la parcel·la cap tipus d'edificació i tampoc es preveu la construcció d'aquestes per a l'exercici de l'activitat. Únicament s'hi instal·larà una caseta prefabricada portàtil amb les dimensions apropiades per a garantir l'existència en el seu interior d'un lavabo, d'un inodor i d'una zona de vestidor.  
Es col·locarà una tanca perimetral de tela metàl·lica d'acer de 2 m d'alçària, subjecta a pals de perfil tubular d'acer galvanitzat cada 3 m. Els pals s'ancoraran en el terreny mitjançant fonamentacions de formigó realitzades in-situ i a 40 cm de profunditat. Es col·locarà una porta de dos fulles en la tanca, en l'accés original del recinte.  
Tramitació administrativa  
En data 8 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre la documentació tècnica i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la instal·lació fotovoltaica de Tírig.   
Ha sigut sotmés a informació pública per la Direcció Territorial de Castelló en el DOGV, i consta el certificat de no haver-se presentat cap al·legació al projecte de la planta de generació d'energia fotovoltaica. Així mateix, ha romàs exposat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de Tírig durant el termini de vint dies hàbils des del 27 de maig.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
La zona objecte de l'actuació se situarà en terreny agrícola que actualment està en desús. Les parcel·les confrontants compten amb plantacions d'ametlers i terrenys sense cultivar.  
Per tant la parcel·la no està situada dins d'una àrea de gran valor ecològic, ni paisatgístic, ni està subjecta a cap protecció especial.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Durant la fase de realització es produirà un impacte sobre el sòl, sobretot en aquells llocs en què es realitzen les rases destinades a albergar les canalitzacions elèctriques i les bancades de formigó armat sobre les quals s'ancoraran les estructures de suport dels plaques fotovoltaiques.  
També es realitzarà un condicionament del terreny destinat a albergar les casetes prefabricades per a l'inversor, el centre de transformació i el sistema de posada a terra.   
Posteriorment es realitzarà una compactació del terreny, abans d'afegir-hi la grava d'insistència.  
Un altre impacte a tenir en compte és el produït sobre el paisatge, podent originar una distorsió de l'equilibri natural i de l'harmonia estètica del lloc de l'emplaçament.   
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Per a pal·liar en la mesura que siga possible l'impacte paisatgístic es proposa com a mesura correctora, la col·locació en tot el perímetre (a la vora de la tanca metàl·lica), de vegetació arbòria a manera d'apantallament vegetal. Es plantaran espècies com el xiprer, que es deixaran fins una alçària superior als 2 m.  
D'altra banda, no s'hi hauran d'utilitzar substàncies o compostos químics per a la neteja de les plaques fotovoltaiques, utilitzant únicament aigua sense cap additiu. En el cas que es produisca un vessament accidental, s'eliminarà aquest vessament i es restituiran els aspectes originals del terreny.  
Respecte del programa de vigilància ambiental aquest tindrà com a objectiu detectar les desviacions ocorregudes sobre les previsions establides en l'estudi d'impacte ambiental, mantenint les instal·lacions en perfecte estat d'ús, i no s'hi permetran vessaments incontrolats, emanacions no desitjades a l'atmosfera i respectant les condicions ambientals de la zona.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons allò que s'ha indicat en l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'instal·lació fotovoltaica, promogut per Fotovoltaica la Valltorta, SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Previament a l'inici dels treballs d'excavació s'haurà de sol·licitar informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/98, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
2. L'alçària de l'esmentada instal·lació fotovoltaica no superarà els 6 m.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 d'octubre de 2005. - La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 191/2005-AIA.  
Promotor: Iberdrola Distribución Gas, SAU  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport (Servei Territorial d'Energia de Castelló)  
Objecte projecte: Ramal de distribució de gas natural al polígon industrial La Esperanza  
Localització: Al terme municipal de Segorbe (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un gasoducte per a donar subministrament al polígon industrial La Esperanza a Segorbe. Es partirà de gasoducte existent als voltants del nucli urbà de Segorbe fins a armari de regulació APA/MPB, 10/4 de distribució al polígon industrial referit.  
Característiques del projecte:  
- Canonades de polietilé d'alta densitat PE 100 de 160, 90 i 63 mm de diàmetre amb una longitud de 5.017, 3 m dissenyades en 16 (APA) bar. Per a les connexions amb la xarxa ja existent s'adopta tub d'acer de 3 " de secció.  
- Es projecten 3 punts de distribució MPB en el mateix polígon industrial, i dos terminals per a subministrament a futures ampliacions del nucli urbà de Segorbe, projectant en aquests dos últims casos un segon armari APA/MPB 10/16.  
- Accessoris i vàlvules (colzes, aïllants, reduccions, etc.).  
- La profunditat de soterrament serà d'1 metre, i amplària de rasa 0,8 m.  
- Protecció catòdica: revestiment anticorrosiu de polietilé, mitjançant la instal·lació d'ànodes amb les seues preses de potencial corresponents.  
- Restitució de terrenys i serveis afectats.  
- Pista de treball normal de 10 metres i la restringida de 8 metres, que inclou zona d'abassegament de material extret de la rasa, rasa, i zona per on discorrerà la maquinària i des d'on treballarà.  
Tramitació administrativa  
Amb data 26 de setembre de 2005 es va informar el promotor i l'Ajuntament de Segorbe en relació a la consulta formulada indicant-los que la Direcció Territorial de Castelló havia informat que el projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental.   
Amb data 25 d'octubre de 2005 es va remetre per la Unitat d'Energia del Servei Territorial d'Energia de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures i Transport estudi d'impacte ambiental i projecte.  
Amb data 1 de febrer de 2006 la Unitat d'Energia del Servei Territorial d'Energia de Castelló de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el certificat d'al·legacions presentades durant el període d'informació pública, còpia de les al·legacions, contraal·legacions del titular i fotocòpia de les publicacions:  
- Certificat del cap del Servei Territorial d'Energia de Castelló indicant que s'ha dut a terme aquesta i s'hi han presentat al·legacions per part de l'empresa Gas Natural SDG, SA.  
- Gas Natural en la seua al·legació fa referència a la seua implantació en la zona i a evitar duplicitats i economitzar esforços d'acord amb la legislació.  
- El promotor respon a les al·legacions abans citades indicant entre altres motius que el traçat no és anul·lar, sinó directe en els marges del qual no es troba implantada cap xarxa de distribució de gas natural canalitzat.  
Consideracions ambientals  
1. La instal·lació discorre majoritàriament afectant sòls urbans o urbanitzables i en menor grau a sòl no urbanitzable, aprofitant majoritàriament l'existència de camins o carreteres. En algunes zones discorre per camins entre camps de cultiu, zones agrícoles abandonades i xicotetes taques forestals en què destaquen algunes amb pinedes de pi blanc (Pinus halepensis).  
2. Tenint en compte les característiques de la zona per la qual discorre la instal·lació i de la mateixa instal·lació s'estima que l'impacte serà moderat.  
3. Respecte a les mesures correctores es destaquen les següents:  
- Retirada a un abocador autoritzat de tots els materials de rebuig, com també dels excedents de terres procedents de l'excavació.  
- Minimitzar l'emissió de pols mitjançant regs amb aigua en èpoques seques.  
- En les zones amb arbratge es discorrerà pels camins o corredors entre alineacions arbòries i, en cas de no existir, es restringirà al màxim possible la pista de treball.  
Consta programa de vigilància ambiental en què s'indica que en la fase de replantejament s'assenyalaran aquells peus arboris i arbustius d'interés que puguen ser retirats en la fase d'obertura de la rasa. Respecte a aquelles activitats generadores d'alts nivells sonors s'ha de programar la seua execució en la franja temporal adequada, i únicament en aquells casos d'absoluta necessitat. Es preveu una assistència tècnica ambiental.  
Es considera necessari obtenir informe favorable de la Conselleria de Cultura i extremar en la vigilància ambiental que es generen molèsties excessives a la població i adoptar, en cas de ser necessari, mesures.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'iImpacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes,  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de ramal de distribució de gas natural al polígon industrial La Esperanza al terme municipal de Segorbe (Castelló), Iberdrola Distribución Gas, SAU, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment d'allò que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicions per al desenvolupament i l'execució del projecte:  
1. Obtenció d'informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a la possible afecció al patrimoni cultural valencià, havent de seguir-se les mesures que en ell s'establisquen, cas de fer-se.  
2. Supervisió del replantejament de l'obra per part dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de Castelló per si és necessari adoptar alguna mesura preventiva i correctora respecte a evitar afectar algun exemplar vegetal singular, aquests serveis podran determinar, cas de considerar-ho necessari, adoptar mesures de restauració de les zones afectades.  
3. Respecte a aquells materials sobrants de les obres es retiraran de la zona a un abocador autoritzat, llevat que s'hi puguen reutilitzar.   
4. S'extremarà la vigilància ambiental pel que fa a l'afecció a la població per a minimitzar-la, cas de ser necessari.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de març de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5435, del 24-01-2007 (2007/321)

Resolución de 3 de enero de 2007 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Picassent, Paterna, Terrateig, Tírig y Segorbe.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5435

Fecha DOGV
:   24-01-2007

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/321

CVE


Fecha del documento
:   03-01-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Terrateig](javascript:void(0))
    * [Picassent](javascript:void(0))
    * [Paterna](javascript:void(0))
    * [Tírig](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 148/05-AIA Picassent, 149/05-AIA Picassent, 061/05-AIA Paterna, 117/05-AIA Terrateig, 146/05-AIA Tírig, y 191/05-AIA Segorbe, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.  
Valencia, 3 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 148/05 - AIA  
Promotor: UTE AVE Picassent  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia.   
Objeto del proyecto: Extracción de margas arenosas y areniscas en el préstamo Mas del Reig  
Localización: Parcelas 2, 3, 4, 14, 15, 16, 17, 18, 28, 29, 31, 32, 33, 35, 36, 38, 39, 42, 44, 45, 46, 49, 51, 52, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 65, 66, 67, 68, 69, 70 y 71 pertenecientes al polígono 18 del Término Municipal de Picassent.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA.2004/34 (JSH/aan).  
Descripción del proyecto  
El préstamo Mas del Reig proyecta explotar margas arenosas y areniscas del Mioceno Tortoniense, para su empleo como materiales del núcleo del terraplén de la plataforma del tren de alta velocidad.  
La explotación se sitúa a 1 km al norte de Almussafes y Benifaió y dentro del Término Municipal de Picassent. Los terrenos donde se ubica están clasificados como Suelo No Urbanizable Común y en ellos es compatible el uso extractivo.  
1. Descripción de las características del proyecto  
El sistema de explotación es mediante excavación de unos 7 metros de profundidad, con un solo banco y talud del mismo de 45º. Según los datos que figuran en la documentación técnica aportada, la explotación no cortará el nivel freático.  
Los trabajos se iniciarán en la parte SE que está a cota 30 m y continuarán hacia el NO hasta alcanzar la cota 19 m de los terrenos circundantes, de modo que la plaza creada disponga de drenaje natural y no se constituya en una depresión cerrada. El desnivel en el límite oriental es de unos 7 metros y en el límite occidental del préstamo es de unos 3 metros.  
La producción total prevista es de 381.285 m³, que equivale a unas 724.441 toneladas. La producción mensual estimada es de 34613 m³ y la duración de la actividad de unos 12 meses.   
No existirán escombreras por que todas las rocas que se extraen tienen aplicación.  
La maquinaria a emplear consiste en un bulldozer de 300 CV, dos retroexcavadoras hidráulicas de cadenas de 4 m³ de cazo, un camión cuba y los camiones necesarios para efectuar el transporte a los sitios de utilización.  
Las instalaciones auxiliares, que son prefabricadas, las constituyen un vestuario y los servicios higiénicos.   
El personal adscrito a la obra es de tres operarios trabajando un turno de 8 horas.  
Se planifica la restauración como un trabajo simultáneo a las labores mineras o posterior a las mismas, si no fuera posible compaginar ambas. El material edáfico existente se almacena temporalmente para su posterior reutilización.   
La revegetación consistirá en una siembra de especies herbáceas de gramíneas y leguminosas.  
2. Alternativas  
El promotor no ha presentado un estudio de alternativas donde figuren varias ubicaciones posibles para el préstamo y se seleccione aquella localización que presente el menor valor ambiental.  
La única opción presentada es la denominada "Espioca" y la ha rechazado el promotor por ser incompatible con los usos destinados al tipo de suelo en el P.G.O.U. de Picassent.  
El préstamo seleccionado finalmente es "Mas del Reig", por que se encuentra contemplado en el "Proyecto de Construcción de la Plataforma del Nuevo Acceso Ferroviario de Alta Velocidad de Levante; Madrid-Castilla La Mancha-Comunidad Valenciana-Región de Murcia; tramo Picassent-Alcásser".  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación   
En fecha 19 de agosto de 2005 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia inicia la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental del préstamo Mas del Reig, al que se le abre el número de expediente 148/05-AIA.   
La documentación remitida por el órgano administrativo sustantivo la componen el Proyecto de Explotación, Plan de Restauración, Estudio de Impacto Ambiental, Memoria Técnica de Medidas Correctoras de la Contaminación Atmosférica y un Anexo al Estudio de Impacto Ambiental.  
2. Información Pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial informa que la solicitud de autorización de explotación ha sido publicada en el Boletín Oificial de la Provincia nº 40, el 17 de febrero de 2005, y que transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se han presentado alegaciones.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
No se han solicitado  
Afecciones Legales  
No se conocen.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
La extracción de arenas y limos puede constituir un foco importante de emisión de partículas sólidas a la atmósfera, si no se practican las medidas preventivas y correctoras. Alrededor del préstamo existen cultivos agrícolas de cítricos principalmente, cuyo desarrollo podría verse afectado si llegara a acumularse el polvo sobre las plantas.  
La plaza del préstamo tiene la pendiente dirigida hacia el extremo NO, lugar hacia donde discurre la escorrentía superficial, que puede arrastrar partículas sólidas finas y anegar parte de las parcelas que limitan con el préstamo.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos que crea la extracción de rocas en éste préstamo han sido analizados y valorados satisfactoriamente.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras propuestas para la lucha contra el polvo no concretan la situación de las barreras cortavientos, ni el lugar donde se almacenarán temporalmente los horizontes edáficos.   
Los sedimentos arrastrados por la escorrentía no han sido tenidos en cuenta a la hora de corregir su efecto.  
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el ANEXO I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda y según el artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Explotación del préstamo Mas del Reig y su Plan de Restauración, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las condiciones enumeradas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. Según especifica el informe favorable emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, el promotor respetará la delimitación del área a explotar que ha sido modificada, de forma que se excluye de la misma el ámbito afectado por el yacimiento sobre el que se llevará a cabo la actuación requerida. La nueva delimitación del área a explotar debe coincidir exactamente con la propuesta en la Memoria de la prospección realizada. Patrimonio exige que la actuación arqueológica se ejecute en el menor plazo posible, para lo que deberá instarse la pertinente autorización administrativa.  
2. La dosis de siembra de la mezcla de especies herbáceas propuesta ha de ser, como mínimo, de 200 kg/ha.  
3. En la restauración del hueco existente se formará un talud continuo con pendiente menor de 30º.   
4. Se construirá una balsa de decantación en el extremo NO del préstamo, tendrá las dimensiones adecuadas, desaguará por rebose y verterá las aguas a la acequia que se encuentra al lado del camino existente. La balsa estará libre de sedimentos hasta el final de la restauración del préstamo.  
5. Antes del inicio de los trabajos se instalarán pantallas cortavientos en todo el perímetro del préstamo.   
6. La velocidad de los camiones dentro del préstamo y también por los caminos aledaños no ha de superar los 20 km/h. A la salida de la explotación existirá un cartel con esta norma escrita.  
7. A la salida de la explotación y metros antes de la incorporación a la red de caminos de la zona se instalará un sistema que limpie los neumáticos de los camiones.  
8. En los días laborables se regará con la cuba el número de veces necesario para mantener permanentemente humedecido todo el terreno que se encuentre removido. El primer riego de la jornada se efectuará durante la primera hora laborable, será de mayor intensidad y cubrirá tanto la superficie removida como aquella del préstamo que, sin haber sido afectada por los trabajos, almacene polvo. En vísperas de días no laborables se efectuará, aparte de los riegos necesarios, un riego extra durante la última hora de la jornada, que será de características similares al primer riego diario.  
9. En días de fuertes vientos se limitará la zona de arranque a la mínima superficie posible y se humedecerá permanentemente el frente de carga.  
10. Si se hubiere acumulado un exceso de polvo en los cultivos vecinos, debido a la propagación del polvo procedente del préstamo, entonces se lavarían éstos con la frecuencia necesaria para mantenerlos en condiciones normales.  
11. El material edáfico original se almacenará en tongadas en los lugares que ofrezcan mayor resguardo de la acción del viento y de la escorrentía. No se emplearán acopios perimetrales longitudinales.  
12. Los caminos y accesos serán reparados inmediatamente por la empresa promotora siempre que se produzca un deterioro de los mismos respecto al estado actual.  
13. Una vez terminada la restauración del préstamo y transcurridos tres meses, se remitirá a esta Dirección General un informe de un máximo de 5 páginas de texto, con fotografías del hueco restaurado y de la balsa de decantación. En el informe se explicará, entre otros aspectos, la existencia de polvo en los cultivos limítrofes.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, a 10 de octubre de 2005. - La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 149/05-AIA   
Promotor: UTE Ave Picassent  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia  
Objeto del proyecto: Extracción de limos y arenas en el Préstamo "El Albudo".   
Localización: Parcelas 28, 29 y 56 del polígono 16 del Término Municipal de Picassent.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA.2004/4 (TGT/aan)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
El proyecto de extracción de limos y arenas se enclava en una formación miocénica del Tortoniense constituida por margas arenosas amarillas con niveles de arenisca. Según los datos que figuran en la documentación técnica aportada, la explotación no cortará el nivel freático.  
La producción total prevista es de 140.104 m³, que equivale a unas 266.198 toneladas. La producción mensual es de 23.350 m³, y el período estimado de producción es de 6 meses.  
Los trabajos se iniciarán en el SO a la cota 37,5 m y continuarán en sentido descendente hacia el NE hasta la cota final de 30 m. La plaza de cantera en el límite occidental se encuentra a una cota 4 metros más baja que el terreno y a cota de la autovía; tendrá una forma plana, con una pendiente de un 1% hacia el NE, allí alcanzará la cota 30 m que es la existente en los terrenos circundantes.  
El préstamo está formado por un solo banco de 4 metros de altura y con un talud de 45º.  
La maquinaria a emplear consiste en un bulldozer de 300 CV, dos retroexcavadoras hidráulicas de cadenas de 4 m³ de cazo, un camión cuba y los camiones necesarios para efectuar el transporte a los sitios de utilización.  
El personal adscrito a la obra es de dos operarios trabajando un turno de 8 horas.  
No existirán escombreras por que se aprovechan todos los materiales que se extraigan.  
Se planifica la restauración como un trabajo simultáneo a las labores mineras o posterior a las mismas, si no fuera posible compaginar ambas. El material edáfico existente se almacena temporalmente para su posterior reutilización. El área ya restaurada presenta una superficie plana casi horizontal, que se encuentra bordeada por un talud continuo de pendiente de 30º, o menor, en el lugar donde existió un banco de explotación.  
La revegetación consistirá en una siembra de especies herbáceas de gramíneas y leguminosas.  
2. Alternativas  
El promotor no ha presentado un estudio de alternativas amplio donde figuren varias ubicaciones posibles y se seleccione aquella con el menor valor ambiental.  
La única opción presentada es la denominada "Espioca" y la ha rechazado el promotor por ser incompatible con los usos destinados al tipo de suelo en el P.G.O.U. de Picassent.  
El Albudo es el préstamo seleccionado finalmente, por que ya se encuentra contemplado en el "Proyecto de Construcción de la Plataforma del Nuevo Acceso Ferroviario de Alta Velocidad de Levante; Madrid-Castilla La Mancha-Comunidad Valenciana-Región de Murcia; tramo Picassent-Alcásser".  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación   
En fecha 22 de abril de 2005 la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes remite informe favorable del préstamo "El Albudo".  
En fecha 19 de agosto de 2005 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia inicia la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, al que se le abre el número de expediente 149/05-AIA. La documentación remitida la componen el Proyecto de Explotación, El Plan de Restauración y la Memoria Técnica de Medidas Correctoras de la Contaminación Atmosférica.  
2. Información Pública  
Según el oficio de fecha 19 de agosto de 2005, emitido por el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, el anuncio de la solicitud de explotación ha sido publicado el 18 de junio de 2004 en el Nº 144 del Boletín Oficial de la Provincia, sin que en el plazo de los 30 días hábiles siguientes se hubieran presentado alegaciones.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
No se han solicitado informes ni documentación adicional.  
Afecciones Legales  
Parte del suelo donde se sitúa el préstamo está catalogado como Suelo No Urbanizable de Protección de Infraestructuras y Servicios (SNUPIS). El artículo 4.11 del P.G.O.U. de Picassent establece que se puede efectuar obras en éste tipo de suelo, una vez solicitada y otorgada la autorización por parte del Ministerio correspondiente, conforme dicta la Ley de Carreteras 25/1988 y para las zonas de protección anexas a intersecciones y enlaces el artículo 34 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
La extracción de arenas y limos puede constituir un foco importante de emisión de partículas sólidas a la atmósfera si no se practican las medidas preventivas y correctoras. En el lugar existe una casa situada a 80 metros, cultivos de cítricos a pocos metros al norte y sur, al oeste y a menos de 30 metros la autovía A7 y al este un cobertizo y terrenos agrícolas. La emisión de partículas de polvo podría afectar la salud de las personas y al desarrollo normal de los cultivos.  
El drenaje de la plaza del préstamo conduce parte de la escorrentía superficial hacia el extremo NE, donde las partículas sólidas finas arrastradas pueden anegar la acequia situada entre las parcelas 102-AB y 80-AA, que es la encargada de conducir la escorrentía fuera del préstamo.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos han sido analizados y valorados satisfactoriamente.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras propuestas para la lucha contra el polvo no concretan la frecuencia de la medición de las inmisiones ni de los riegos, tampoco se ha remitido un plano donde figure la situación de los captadores de polvo, la situación de las barreras del viento, ni el lugar donde se almacenarán temporalmente los horizontes edáficos.   
No ha sido contemplada la prevención de la emisión de polvo en los días inhábiles y durante las noches de fuertes vientos.  
No han sido tenidos en cuenta los sedimentos arrastrados por la escorrentía.  
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el ANEXO I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Explotación del préstamo El Albudo y su Plan de Restauración, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las condiciones enumeradas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución de citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. La dosis de siembra de la mezcla de especies herbáceas propuesta ha de ser, como mínimo, de 200 kg/ha.  
2. En la restauración del hueco existente se formará un talud continuo con pendiente menor de 30º.   
3. Según establece el informe emitido por el Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, se realizará un seguimiento arqueológico de los primeros trabajos de desmonte.  
4. Antes del inicio de los trabajos, se construirá una balsa de decantación en el extremo NE del préstamo, tendrá las dimensiones adecuadas y se situará a pocos metros del linde. La balsa estará libre de sedimentos durante la explotación, restauración y abandono del préstamo.  
5. Antes del inicio de los trabajos se instalarán pantallas cortavientos en todo el perímetro del préstamo.  
6. La velocidad de los camiones dentro del préstamo y también por los caminos aledaños no ha de superar los 20 km/h. A la salida de la explotación existirá un cartel con esta norma escrita.  
7. A la salida del préstamo y metros antes de la incorporación a la red de caminos de la zona se instalará un sistema que limpie los neumáticos de los camiones.  
8. En los días laborables se regará con la cuba el número de veces necesario para mantener permanentemente humedecidos los caminos de acceso.   
9. Si se hubiere acumulado un exceso de polvo en los cultivos vecinos, debido a la propagación del polvo procedente del préstamo, entonces se lavarían éstos con la frecuencia necesaria para mantenerlos en condiciones normales.  
10. Los caminos y accesos serán reparados inmediatamente por la empresa promotora siempre que se produzca un deterioro de los mismos respecto al estado actual.  
11. Una vez terminada la restauración del préstamo y transcurridos tres meses, se remitirá a esta Dirección General un informe de un máximo de 5 páginas de texto, con fotografías del hueco restaurado y de la balsa de decantación. En el informe se explicará, entre otros aspectos, la existencia de polvo en los cultivos y propiedades limítrofes.  
Tercero   
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, a 10 de octubre de 2005. - La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 61/05-AIA  
Promotor Lajo Rodriguez, SA.  
Autoridad Sustantiva Comisión Territorial de Actividades Calificadas de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Objeto proyecto Ampliación de Planta de reciclaje de metales e Instalación de Centro de recepción, depósito, descontaminación y desmantelamiento de vehículos fuera de uso.  
Localización C/ Ciudad de Cartagena, 17 en el Polígono Industrial Fuente del Jarro, Paterna (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del Proyecto.  
Se trata de la ampliación de la actividad de reciclaje de metales y de la instalación de un Centro autorizado de recepción, descontaminación y desmantelamiento de vehículos fuera de uso (VFU), en la parcela de uso industrial que posee LAJO RODRIGUEZ, SA. en Paterna.  
2. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
La ampliación de la actividad de Reciclado de metales férricos y no férricos, actividad que esta desarrollándose con licencia municipal desde el año1976, consiste en la incorporación de 5.450 m² de suelo de uso industrial a la actual parcela y obtener una superficie total a ocupar de 19.850 m².  
En esta gran parcela industrial, donde se proyecta el desarrollo de la actividad de Reciclado de metales que es una actividad de gestión de residuos no peligrosos junto con la del Centro de descontaminación de VFU que es una actividad de gestión de residuos peligrosos, se cuenta:  
- Construcciones. Dos naves alargadas, separadas y paralelas a la fachada de la parcela, y un edificio (175'80 m²) de dos plantas para oficinas y vestuarios que está adosado a primera nave.  
La primera Nave (2.105 m²) dedicada al reciclaje de metales, en ella hay dos prensas una para material de aluminio y la otra para bronces y latones.  
La segunda nave - cobertizo (1.560 m²), no tiene cerramiento perimetral total y está a una cota de 1'56 m más baja que la otra nave y el espacio descubierto entre ambas. En ella se sitúan zonas dedicadas a reciclaje de metales férricos, planta de descontaminación de VFU, almacenamiento de residuos peligrosos (RP's).   
- En el frente de la parcela se encuentran una Zona de aparcamiento y pequeño jardín, la Báscula, un Centro de transformación, y espacio para el acceso al interior de la parcela.  
- Zona descubierta (1.810 m²) entre las dos naves, para el almacenaje de materiales ya reciclados o a la espera de ser reciclados.  
- El resto de parcela o Campa (12.403 m²) está pavimentada y comprende dos zonas de la parcela: Una situada al fondo de la parcela, colindando con el cobertizo, donde se proyecta la Zona de Recepción para VFU al descubierto, y la otra está a la derecha de la parcela donde se encuentran ubicadas la prensa cizalla, la zona de recepción de metales a reciclar y, además, el espacio destinado para acceder tanto a esta zona de recepción como a la ubicada al fondo de la parcela.  
- Otras instalaciones existentes en la parcela industrial, además del suministro de energía eléctrica y del agua potable de la red municipal:  
Red de saneamiento para las aguas sanitarias de oficinas y vestuarios con una arqueta instalada fuera de la parcela para toma de muestras antes de su conexión al colector general del polígono industrial.  
Red de aguas pluviales con Arqueta separadora de grasas previo a su vertido al mismo colector general pero por diferente punto de conexión al de la red de sanitarias.  
Equipos y maquinaria empleada. Prensa cizalla, prensa empaquetadora, cizalla corte de metales, prensa aplastadora para el prensado de los vehículos fuera de uso descontaminados, retroexcavadoras con pulpo y electroimán, carretillas, maquina barredora para recoger el polvo de grandes superficies pavimentadas, y depósitos de gasóleo para suministro propio.  
Las instalaciones previstas para el "Centro autorizado de recepción, descontaminación y desmantelamiento de vehículos fuera de uso (VFU)" proyectado para tratar un máximo de 3 VFU al día, corresponden:  
- Zona no cubierta para la Recepción de VFU de 200 m², está pavimentada y en la parte campa del fondo de la parcela.  
- Zona de descontaminación de VFU de unos 37 m² a cubierto, situada en el interior de la nave-cobertizo. Se contará con "maquina de descontaminación" que facilita la extracción, mediante succión, de los diferentes líquidos residuales peligrosos y su recogida en depósitos independientes, también posee bandeja recoge derrames. Se instalarán, en toda la periferia de zona de descontaminación, canaletas con depósito estanco para recoger los posibles vertidos de los fluidos peligrosos.  
- Desmantelamiento del VFU descontaminado, operación que se realiza en misma zona de descontaminación, separando las piezas reutilizables y con el resto del vehículo se integra en el ciclo productivo de la Actividad de Reciclado de Metales, trasladándose la chatarra a la Zona de Almacenaje de Chatarra (junto a la cizalla).   
- Zona de residuos peligrosos, zona de almacenamiento de baterías, depósito de vertidos de limpieza, y contenedores para almacenar las piezas reutilizables, se sitúan en el interior de la misma nave cobertizo y próximas a la zona de descontaminación según se aprecia en el Plano nº 3 "Descontaminación" de fecha julio-20004 del proyecto del Centro Autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso.  
- Instalación contraincendios.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 13 de abril de 2005 se recibe de la Comisión Territorial de Actividades Calificadas de la Conselleria de Territorio y Vivienda la documentación siguiente: proyecto de ampliación de Almacén y Reciclado de chatarras férricas y no férricas; proyecto de Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos Fuera de Uso; Estudio de impacto ambiental de Planta de reciclaje de metales y Centro de recepción, depósito, descontaminación y desmantelamiento de vehículos fuera de uso, y expediente municipal conteniendo los resultados de la exposición pública.  
El estudio de impacto ambiental ha estado expuesto al público, conjuntamente con la documentación técnica del expediente municipal de licencia de actividad, mediante edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Paterna y notificación personal a los vecinos inmediatos al lugar de emplazamiento de la actividad. Finalizado el periodo de exposición, durante de diez días hábiles, no se ha presentado alegación alguna al mismo, según consta en documento del Secretario del Ayuntamiento de fecha 21 de enero de 2005 que obra en el expediente de licencia de actividad.  
Peticiones de informes sectoriales  
En fecha 5 de mayo de 2005 se efectúan consultas al Servicio de Residuos Industriales y al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, ambos pertenecientes a la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria. Recibiendo la contestación el 30 de junio y 28 de julio de 2005, respectivamente.  
Informes Sectoriales  
El Servicio de Residuos Industriales, de acuerdo con la legislación vigente en materia de residuos, informa lo siguiente:  
La actividad de reciclaje de metales y almacenamiento y reciclado de chatarra constituye conforme la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, una operación de gestión de residuos y tal operación podría quedar incluida, según el Anejo 1.B. de la Orden MAM/304/2002, de 8 de febrero, en la operación de valorización tipo R13 de residuos no peligrosos.  
El desarrollo de esta actividad de gestión de residuos no peligrosos está sometido al régimen de registro administrativo por el órgano competente en materia medioambiental de la Comunidad Autónoma, de acuerdo con el artículo 15 de la Ley 10/1998 y del artículo 51 de la ley 10/2000.  
En este sentido, mediante resolución del día 15 de mayo de 2005, se registra a la empresa LAJO Y RODRÍGUEZ, SA. para realizar operaciones de recogida, transporte y almacenamiento de los siguientes residuos no peligrosos en el centro ubicado en C/ Ciudad de Cartagena, nº 17-21, 46988 Paterna (Valencia).  
02 01 10 Residuos metálicos  
10 02 02 Escorias no tratadas  
10 02 10 Cascarilla de laminación  
10 08 04 Partículas y polvo  
10 12 06 Moldes desechados  
12 01 01 Limaduras y virutas de metales férreos  
12 01 02 Polvo y partículas de metales férreos  
12 01 03 Limaduras y virutas de metales no férreos  
12 01 04 Polvo y partículas de metales no férreos  
12 01 13 Residuos de soldadura  
12 01 21 Muelas y materiales de esmerilado usados distintos de los especificados en el código 12 01 20  
15 01 04 Envases metálicos  
16 01 06 Vehículos al final de su vida útil que no contengan líquidos ni otros componentes peligrosos  
16 01 17 Metales férreos  
16 01 18 Metales no férreos  
16 02 14 Equipos desechados distintos de los especificados en los códigos 16 02 09 a 16 02 13  
16 02 16 Componentes retirados de equipos desechados, distintos de los especificados en el código 16 02 15  
17 04 01 Cobre, bronce, latón  
17 04 02 Aluminio  
17 04 03 Plomo  
17 04 04 Zinc  
17 04 06 Estaño  
17 04 07 Metales mezclados  
17 04 11 Cables distintos de los especificados en el código 17 04 10  
19 10 01 Residuos de hierro y acero  
19 10 02 Residuos no férreos  
19 12 03 Metales no férreos  
20 01 40 Metales  
Por otro lado, la actividad de tratamiento de vehículos al final de su vida útil constituye conforme la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, una operación de gestión de residuos y tal operación podría quedar incluida, según el Anejo 1.B de la Orden MAM/304/2002, de 8 de febrero, en la operación de valorización tipo R13 de los siguientes residuos peligrosos: 16 01 04\* Vehículos al final de su vida útil.  
El desarrollo de esta actividad de gestión de residuos peligrosos está sometido al régimen de autorización administrativa por el órgano competente en materia medioambiental de la Comunidad Autónoma, de acuerdo con el artículo 13 de la Ley 10/1998 y del artículo 50.1 de la ley 10/2000.  
En este sentido, el día 4 de agosto de 2004 la empresa LAJO Y RODRÍGUEZ, SA. presenta solicitud de autorización para la realización de actividades de gestión de residuos peligrosos (vehículos al final de su vida útil) en el centro ubicado en C/ Ciudad de Cartagena nº 17-21, Paterna (Valencia). Los aspectos técnicos del proyecto referidos a condicionantes en los requisitos técnicos de la instalación y a las operaciones de tratamiento de los vehículos al final de su vida útil, incluidos en el Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, de gestión de vehículos al final de su vida útil, serán informados de manera detallada en la tramitación de este procedimiento de autorización administrativa.  
En el informe emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico a la documentación remitida, proyecto de ampliación de licencia de actividad, estudio de impacto ambiental y anexos que incluyen mediciones de ruido y vibraciones, se recogen las observaciones siguientes:  
El artículo 36 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, establece que " las actuaciones sujetas a evaluación de impacto ambiental, así como aquellos proyectos de instalación de actividades sujetas a la aplicación de la normativa vigente en materia de actividades clasificadas que sean susceptibles de producir ruido o vibraciones, deberán adjuntar un estudio acústico que comprenda todas y cada una de las fuentes sonoras y una evaluación de las medidas correctoras a adoptar para garantizar que no se transmita al exterior o al interior de locales colindantes, en las condiciones más desfavorables, niveles superiores a los establecidos".  
El Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, desarrolla parcialmente la ley, es especial en lo referente a actividades. En su artículo 17 establece que "el estudio acústico deberá ser firmado por técnico competente y se presentará en capítulo aparte, en el estudio de impacto ambiental, al solicitar la correspondiente licencia administrativa, o en la solicitud de autorización ambiental integrada o del instrumento de intervención ambiental que corresponda, según el tipo de actividad de que se trate". El mismo artículo, en su apartado 2 añade que en el estudio acústico se analizarán en detalle:  
a) Nivel de ruido en el estado preoperacional, mediante la elaboración de un informe de los niveles sonoros expresados como LAeq, T en el ambiente exterior, tanto en periodo diurno como en el nocturno.  
b) Nivel de ruido estimado en el estado de explotación, mediante la predicción de los niveles sonoros en el ambiente exterior durante los periodos diurno y nocturno.   
c) Evaluación de la influencia previsible de la actividad, mediante comparación del nivel acústico en los estados preoperacional, con los valores límite definidos en el Reglamento para las zonas o áreas acústicas que sean aplicables.   
d) Definición de las medidas correctoras de la transmisión de ruidos o vibraciones a implantar en la nueva actividad, en caso de resultar necesarias como consecuencia de la evaluación efectuada, y previsión de los efectos esperados. A tal efecto, deberá tenerse en cuenta las prescripciones para prevenir la transmisión de vibraciones a las que se refiere el artículo 16 del Decreto.   
Además, el apartado 3 indica que se deberán considerar los efectos indirectos de la implantación de la actividad como por ejemplo, las operaciones de carga y descarga.  
Se concluye: La información aportada no se aglutina en capítulo aparte formando el "estudio acústico". No obstante, se caracterizan los niveles de ruido de fondo y los existentes con la actividad en funcionamiento, así como los niveles de vibraciones generados por la prensa-cizalla. Dado que se concluye de los informes que se cumplen los niveles sonoros establecidos, podría aceptarse, en este caso, la validez de la información aportada, aunque se insiste en que debe exigirse el Estudio Acústico establecido por la legislación autonómica vigente.  
Cabe señalar, que las pantallas acústicas nombradas en el proyecto no aparecen reflejadas en los planos, por lo que habría que comprobar su existencia.  
Deberá realizarse una auditoría acústica de la actividad en el plazo de un año desde la concesión de las autorización, y periódicamente cada 5 años, con las características definidas en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Las presentes actividades proyectadas, ampliación de chatarrería y Centro de Descontaminación de VFU, se desarrollarán en terrenos de uso industrial que están actualmente ocupados por la actividad de chatarrería. Estos terrenos (19.850 m²) constituyen una única parcela industrial dentro del Polígono Industrial Fuente del Jarro del municipio de Paterna.  
Por su ubicación, lógicamente, es una zona muy antropizada dado el uso industrial existente en la misma y que, por las infraestructuras que conlleva, manifiesta su influencia en su entorno próximo. En el estudio de impacto ambiental se determina una baja calidad paisajística y sin interés para la conservación.  
Los terrenos de esta zona, materiales detríticos, presentan un alto riesgo de contaminación de las aguas subterráneas. Esta vulnerabilidad alta del acuífero y el riesgo medio de inundación son factores expuestos en el estudio de impacto ambiental que condicionan la calidad ambiental del entorno y que, a su vez, condicionan la actividad.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los efectos negativos que se identifican en el estudio de impacto ambiental del desarrollo de las dos actividades en la parcela industrial, y que requerirán la aplicación de medidas correctoras, corresponden:  
Residuos generados.  
- Los residuos sólidos, asimilables a urbanos, procedentes de la limpieza de los locales.  
- Los diferentes residuos peligrosos que se generan en la actividad (disolventes, aceite usado, filtros de aceite, baterías, ..) serán retirados por gestores autorizados, aunque los vertidos accidentales de estos residuos se consideran un impacto severo al suelo y al acuífero.  
Residuos lavados.  
- La suciedad e impurezas de los vehículos fuera de uso que estén en la zona de recepción serán arrastradas por las aguas de lluvia.  
Ruido y Vibraciones.   
- Los ruidos generados proceden de las siguientes fuentes: maquinaria para el desarrollo de la actividad, manipulación de materiales y el tráfico rodado en la zona de emplazamiento. Se adjuntan los resultados de los controles de ruidos y vibraciones realizados por Laboratorio, Entidad Colaboradora de la administración, los cuales concluyen que cumplen la Ordenanza de Ruidos y Vibraciones del Ayuntamiento de Paterna.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Para minimizar los impactos negativos detectados se establecen las siguientes medidas:  
- Los residuos sólidos de limpieza de los locales se depositarán en contenedores cerrados y serán retirados por los servicios municipales de recogida de Residuos Sólidos Urbanos.  
- Toda la parcela se encuentra pavimentada y se dispone de viales de acceso adecuados para este tipo de servicios.  
- Instalación de una pantalla acústica para atenuar el ruido producido por la prensa cizalla.  
- Para los eventuales vertidos de residuos peligrosos se habilitará en la Zona de Descontaminación de VFU una canaleta periférica y un depósito estanco donde recogerlos, estos residuos serán gestionados por empresa autorizada.  
- Con las aguas de lluvia procedentes de la Zona de Recepción de los VFU para descontaminar serán recogidas por la red de pluviales de la parcela industrial. Esta red recoge en el fondo de la parcela, por las pendientes existentes en ella, las pluviales y de escorrentía de toda la parcela industrial y se canalizan hasta un separador de grasas ubicado en la zona de entrada a la parcela y conectar al colector general del polígono industrial.  
Respecto a esta medida correctora a las aguas de lluvia hay que decir que no se considera adecuada ya que serán aguas contaminadas que arrastrarán los fluidos residuales peligrosos procedentes de las fugas de los vehículos allí almacenados. Además, tampoco parece ser muy adecuada que las zonas de operación con los residuos peligrosos ocupen las cotas mas bajas de la parcela industrial, incluyéndose la nave - cobertizo en esas cotas bajas. Por lo que se debería distribuir el uso de la parcela industrial de forma que se sitúen las zonas de operaciones de gestión de residuos peligrosos (recepción, descontaminación y almacenamiento de los residuos peligrosos) en la parte de la parcela con mayores cotas y protegidas mediante una cubierta.  
- Reducir los volúmenes de aguas de lavado de los equipos e instalaciones, mediante limpiezas en seco y con vapor.  
- La empresa tiene contratos con gestores autorizados para la retirada de los residuos peligrosos almacenados. Asimismo, se ocupará del mantenimiento de los contenedores de los diferentes residuos peligrosos y de las superficies asfaltadas para depositarlos durante su almacenamiento.  
En la zona destinada a almacenar los residuos peligrosos generados por la actividad se establecerá como medida protectora la construcción de un cubeto de retención que sea estanco e impermeable en cuyo interior se depositarán los diferentes contenedores de residuos peligrosos.  
Programa de Vigilancia Ambiental.  
En el programa de vigilancia ambiental se establece los siguientes controles periódicos:  
- Control del equipo separador de grasas. Este equipo posee sondas que mide la posible saturación de hidrocarburos, las cuales deberán ser revisadas y calibrada según las indicaciones del fabricante.  
En este control se tendrá en cuenta la retirada periódica de los lodos y su entrega a gestor autorizado.  
- Control y seguimiento de las retiradas de los residuos, tanto los sólidos asimilables a urbanos como los residuos peligrosos.  
- Cumplimiento de las normas urbanísticas establecidas a esa zona industrial.  
- Control sobre el mantenimiento en buen estado de la pantalla vegetal existente y plantación interior de la parcela, reponiendo los ejemplares siempre que sea necesario.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 6 c) del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, a la vista de lo que antecede, en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Considerar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Ampliación de la actividad de Planta de reciclaje de metales y la de Instalación del Centro de recepción, depósito, descontaminación y desmantelamiento de vehículos fuera de uso, promovido por LAJO Y RODRIGUEZ, SA., situado en C/ Ciudad de Cartagena, 17 del Polígono Industrial Fuente del Jarro en Paterna (Valencia), siempre que se desarrolle cumpliendo lo establecido en la documentación presentada y en el apartado Segundo de la presente resolución.  
Segundo  
1. Las zonas del Centro de VFU donde se manejen los residuos peligrosos estarán situadas en la parte de la parcela industrial con mayores cotas y una a continuación de la otra para facilitar las operaciones entre ellas, con el fin de minimizar el riesgo de accidentes o derrames de esos residuos peligrosos y evitar expandirlos a otros espacios no acondicionados para ello. Estas zonas estarán cubiertas con pavimentación impermeable y sistema de recogida de derrames o vertidos de residuos peligrosos estancos para facilitar la retirada de estos residuos y su entrega a gestor autorizado.  
2. Los residuos a gestionar, así como los generados por la actividad serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos y el Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la Producción, Posesión y Gestión de los Neumáticos Fuera de Uso.  
3. Se definirá la Zona para el Almacenamiento de los residuos peligrosos extraídos de los vehículos y los obtenidos durante el desarrollo de la actividad (lodos, grasas, limpieza de piezas, de operaciones de mantenimiento de la instalaciones). Esta zona estará cubierta, con cubeto de retención impermeable donde se depositarán los envases conteniendo los residuos peligrosos.  
4. El desarrollo de la actividad del Centro de recepción, descontaminación y desmantelamiento de vehículos fuera de uso, como actividad de gestión de residuos peligrosos, está sometido al régimen de autorización administrativa por el órgano competente en materia medioambiental de la Comunidad Autónoma, de acuerdo con el artículo 13 de la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos y del artículo 50.1 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
5. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental incluirá:   
- La vigilancia periódica con las operaciones de mantenimiento y buen funcionamiento de la impermeabilidad del pavimento y arquetas o cubetos de retención, la estanqueidad de las canaletas de las redes de drenaje que se instalen en el Centro de Descontaminación de VFU, así como su sistema de recogida de pluviales y tratamiento. Los residuos obtenidos de las operaciones de mantenimiento serán retirados por empresa/s gestora/s autorizadas.  
- Analíticas de control de las aguas residuales vertidas al colector general del polígono industrial, realizadas semestralmente por una OCA, mediante la toma de muestras de las arquetas instaladas previo a su conexión a la red municipal. Los parámetros analizados no han de superar los límites de vertido que establezca la normativa municipal o la Entidad de Saneamiento. Se remitirá copia de estos resultados al organismo que autorice el vertido, como el Ayuntamiento de Paterna.  
- Se realizará una auditoría acústica de la actividad en el plazo de un año desde la obtención de las autorizaciones de las actividades proyectadas, y periódicamente cada 5 años, con las características definidas en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre que desarrolla parcialmente la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
6. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
Tercero  
Notificar al interesado que la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 11 octubre de 2005. - La directora general de Gestión del Medio Natural: Fdo.: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 117/05-AIA  
Título Legalización de explotación avícola  
Promotor SA.T. La Solaneta  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Terrateig (Valencia)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización y ampliación de la actividad de gallinas ponedoras  
Localización: Partida "La Solaneta", polígono 2, parcela 41, 42, 43, 49, 68, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, del término municipal de Terrateig (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La superficie total de la explotación es de 121.371 m², de los que 6.240 m² corresponden a superficie construida, y 6.332 m² a la futura superficie ocupada por las nuevas naves.  
La explotación está constituida por cinco naves de una única altura, tres de ellas con capacidad para 61.800 ponedoras/nave, ya construidas, y otras dos, de nueva construcción, para 134.400 gallinas/nave.   
La actividad se dedica a la producción de huevos para la transformación en ovoprocesadora para su posterior utilización en industria agroalimentaria.  
Las gallinas entran en la explotación con 18 semanas de edad, procedentes de otra explotación de recría de pollitas, y permanecen en producción durante 12-14 meses, momento en que son llevadas a matadero. La cría se realiza en jaulas dispuestas en batería, de 5 filas por 5 pisos para las tres naves existentes, y de 8 filas por 8 pisos para las nuevas naves. La producción estimada semanalmente será de 2.400.000 huevos/semana. Los huevos no aptos para consumo humano son dedicados a empresas de transformación para uso no alimentario.  
Se estima un total de 24,8 Tm/día de gallinaza generada, que se extrae de la explotación a través de cintas transportadoras directamente a los vehículos de recogida, siendo retirada tres veces/semana por gestor autorizado a tal efecto.  
Los cadáveres quedan almacenados provisionalmente en contenedores homologados, hasta su retirada final de la explotación por empresa gestora autorizada.  
La explotación dispone de vallado perimetral, proyectando la ampliación del vallado para el total de la explotación; no existe vado sanitario.  
El sistema de ventilación empleado en las naves existentes es de barrido transversal, siendo de tipo longitudinal o túnel el proyectado para las nuevas naves. No existe instalación de calefacción.  
El suministro de agua potable procede de pozo ubicado en el interior de la finca (se aporta copia de la inscripción el Registro de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, concedida para un volumen máximo anual de 273.500 m³, un caudal instantáneo de 17 l/s y para un número de cabezas de 150.000 animales. Aunque la capacidad de la explotación es inferior a la que se dispondrá tras la ampliación, no se superaría en ningún caso el límite de extracción impuesto por la Confederación Hidrográfica del Júcar, ya que las necesidades hídricas no superarán dicho volumen). Se utiliza bebederos de tetina con cazoleta para recoger el agua derramada.  
Las aguas residuales generadas en la explotación, procedentes de la limpieza de la maquinaria presente en las instalaciones (según el Estudio de Impacto Ambiental, ser realiza tres lavados durante el día) y de los servicios sanitarios existentes para los operarios, que supone 8 m³/día, van a parar a una depuradora de tres fases, con tratamiento físico (enrejado, tamizado y homogeneización), químico (coagulación de coloides), físico-químico (ajuste de pH y floculación), biológico (aplicación de reactor, floculación de fangos y recirculación) y como tratamiento terciario, cloración. El efluente resultante se propone para el riego de parcelas cercanas al complejo avícola, por lo que, según se indica en el mismo, no se producirá ningún vertido a cauces públicos. En el Estudio de Impacto Ambiental se incluye solicitud de vertido a la Confederación Hidrográfica del Júcar, sin que se haya justificado su obtención hasta el momento. Los fangos deshidratados obtenidos, son destinados a abono orgánico. Las aguas pluviales, al no entrar en contacto con residuos ni otras sustancias, al no haber almacenamientos exteriores que lo propicien, se perderán por escorrentía hacia cotas más bajas del terreno.  
La gallinaza no se acumula en la explotación, ya que es retirada por empresa gestora (se justifica mediante la presentación de contrato de retirada suscrito con Ramón Tudela Sanz, con NIF 20375299-J, en nombre de Abonos Orgánicos el Casteñero, SL. con CIF B-96649421).  
La limpieza de la explotación se realiza automáticamente mediante chorro de aire, siendo por tanto la cantidad de agua consumida para limpieza de la instalación bastante reducida, de unos 100 m³/ciclo de limpieza.  
Los residuos generados en la explotación se gestionarán según su naturaleza: los residuos asimilables a urbanos se eliminarán a través del servicio municipal de recogida de basuras; los envases de material de medicamentos u otros productos zoosanitarios serán destinados a ecoparque comprometiéndose la propiedad a su transporte; los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
La explotación se localiza a 2,3 km del núcleo urbano de Terrateig y a 1,4 km del núcleo urbano de Llocnou de Sant Jeroni.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
El expediente se inició el 27 de julio de 2005, con la remisión por parte del Area de Calidad Ambiental, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de copia del Estudio de Impacto Ambiental, Proyecto Básico y Expediente Municipal, la cual tramita la Autorización Ambiental Integrada.  
La información pública se ha realiza DOGV nº 5.023, de 8 de junio de 2005, sin que se haya presentado alegaciones dentro del plazo legalmente establecido.  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 4 de enero de 2004 se contesta al Area de Calidad Ambiental la consulta realizada al expediente de gallinas ponedoras, considerando, una vez una vez revisada la documentación aportada, suficiente para poder realizar la preceptiva evaluación de impacto ambiental, debiendo disponer previamente de la Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial, la cual no ha sido presentada hasta el momento  
Informes sectoriales  
Entre los informes administrativos recogidos tanto en el Proyecto Básico como en el Estudio de Impacto Ambiental, se incluye:  
- Informe favorable del Ayuntamiento de Terrateig, en relación con la compatibilidad de la actuación con la normativa urbanística municipal.  
- Informe de la no presentación de alegaciones en el Ayuntamiento de Llocnou de Sant Jeroni (Valencia), con el que limita por el Este la parcela donde se ubica la explotación avícola.  
- Informe favorable del Veterinario de Area.  
- Solicitud de la Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial, en fecha 6 de febrero de 2004.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal. Según establece la normativa urbanística municipal para este tipo de suelo, la granja deberá aislarse mediante cercas y plantación de árboles y jardinería; los paramentos serán enfoscados y pintados y se permitirán en el suelo no urbanizable común las nuevas instalaciones.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
La utilización de los lodos como abono orgánico,, están regulados por el Real Decreto 1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la utilización de los lodos de depuración en el sector agrario.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado como elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto: Atmósfera, Suelo, Agua, Fauna, Flora, Paisaje y Medio Socio-económico, valorándose cada uno de ellos de forma específica en el sentido que pueden ser afectados por la ampliación de la explotación, sin que se haya identificado interacciones ecológicas clave.  
La zona más cercana a la explotación se encuentra fuertemente antropizada, ocupada por actividades industriales (fábrica de materiales de construcción y desguace). Al norte de la explotación se localiza vegetación esclerófila de matorral, parcialmente degradado por la actividad humana, formada por un estrato alto de pino carrasco (Pinus halepensis) y un estrato medio arbustivo de enebro (Juniperus oxycedrus), coscoja (Quercus coocifera), aliaga (Ulex parviflorus), entre otras especies, con la presencia de algún algarrobo (Ceratonia siliqua). Al Oeste, se presenta cultivos en explotación que se alternan con otros abandonados. Al Este se alterna el cultivo de olivos con el de naranjos.  
La fauna presente en la zona no corresponde a ningún orden superior que pueda estar protegido o amenazado en el ámbito nacional o en el catálogo de especies amenazadas establecido para la Comunidad Valenciana por el Decreto 265/1994, de 20 de diciembre. No existe endemismo alguno en la zona afectada por la actividad.  
Paisajísticamente, la explotación, debido a su proximidad a una industria y un desguace, queda integrada en el paisaje circundante, no generándose alteración apreciable del mismo.  
No se localiza en la proximidad de la explotación fuentes, nacimientos, cauces de agua o similares, que puedan suponer hidrológicamente, un aumento de la sensibilidad a la contaminación.  
Según la Cartografía Temática de la Comunidad Valenciana, el riesgo de inundación de la zona se califica como bajo, la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas en la parcela es alta, litológicamente no hay riesgo de deslizamientos  
No existe afección a vía pecuaria clasificada en el término municipal.  
La zona donde se desarrolla la actividad, presenta unos valores ambientales poco destacables, encontrándose fuertemente antropizada, siendo los elementos ambientales más relevantes susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos almacenados temporalmente en la propia explotación.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Según recoge el Estudio de Impacto Ambiental, la ampliación de la actividad y conforme se pretende gestionar, no supondrá impactos adicionales sobre el Suelo, Agua o Aire.  
La identificación de impactos se ha llevado a cabo mediante la elaboración de matrices de impacto, concluyendo que en la fase de funcionamiento, el impacto más relevante que causará la actuación será sobre el Paisaje, por la introducción de elementos permanentes, y sobre el Aire, por la emisión de gases. En general, la valoración de impactos se considera de baja magnitud, considerando por lo tanto la actuación viable desde el punto de vista medioambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Se ha propuesto en el Estudio de Impacto Ambiental medidas protectoras para la fase de construcción y funcionamiento. Respecto a las medidas protectoras en la fase de funcionamiento, y para evitar problemas de olores, se evitará la manipulación de la gallinaza los días de viento de cierta intensidad, cuando la dirección de estos puedan dirigir los olores a las poblaciones. Para minimizar la emisión de amoníaco a la atmósfera, propone dos alternativas (métodos físicos, basados en control de la ventilación y la temperatura y métodos químicos, basados en la adición de productos alcalinos naturales con efecto bactericida que frena las fermentaciones) sin definir la que se llevará a la práctica. Para minimizar el impacto visual, se intentará mantener las barreras visuales que proporcionen los propios cultivos, diseñando además las cubiertas de las naves con materiales que opacos. Como medidas sanitarias, se propone instalar vallado perimetral, telas mosquiteras y pajareras en las ventanas, disponer de contenedores homologados para contener temporalmente los cadáveres que se produzcan en la explotación. Para evitar impactos sobre el suelo y el agua, se propone impermeabilizar el suelo de la zona de estabulación y depósitos de almacenando de residuos.  
Las medidas correctoras se consideran suficientes siempre que se apliquen conforme a lo establecido en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.   
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización y ampliación de la granja avícola, situada en el término municipal de Terrateig (Valencia), promovida por SAT La Solaneta, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
Previo a la obtención de la licencia de apertura, el promotor deberá disponer de la solicitud de la Autorización Previa emitida por la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Previo a la obtención de la licencia de apertura, el promotor deberá disponer de analíticas, tanto del efluente de la depuradora como del fango obtenido en la misma, de manera que pueda asegurarse la posibilidad de poder verter en campo, según consideraciones establecidas por el Organismo de Cuenca, así como de poder utilizar los lodos, cumpliendo en todo momento lo establecido en el Real Decreto 1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la utilización de los lodos de depuración en el sector agrario.  
Deberá disponerse de estercolero en la explotación, donde pueda almacenarse temporalmente la gallinaza hasta su retirada por empresa autorizada, de manera que se evite su acumulación descontrolada en el recinto de la explotación. El estercolero deberá diseñarse de manera que tenga capacidad suficiente para contener la gallinaza generada, cómo mínimo, durante un mes, debiendo estar perfectamente impermeabilizado y construido a base de solera y paredes de hormigón impermeabilizado con ligera pendiente que falicite la canalización de lixiviados a poceta de recogida, que podrán de nuevo ser incorporados al montón, en caso de generarse. Deberá estar cubierto.  
La nave deberá disponer de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente del tránsito rodado que acceda a la misma. Además, deberá tener un sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar, con luz de malla tal que no permita el paso de vectores de pequeño tamaño. Deberá disponerse de vallado perimetral de la explotación.  
Deberá aplicarse tratamientos de desinfección y desratización adecuados en la nave, se utilizará productos de eliminación de insectos vectores de manera que se evite molestias a la población de la zona circundante.  
Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los residuos asimilables a urbanos, deberán destinarse a ecoparque, o ser gestionados a través del servicio municipal de recogida de basuras; los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
En relación con las normas mínimas de bienestar animal, se tendrá en cuenta lo recogido en el Real Decreto 3/2002, de 11 de enero, por el que se establecen las normas mínimas de protección de las gallinas ponedoras.  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 13 de octubre de 2005. - La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 146/05-AIA  
Título: Instalación fotovoltaica.  
Promotor: Fotovoltaica La Valltorta SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Castellón.  
Localización: Polígono 15, Parcela 308, Tírig (Castellón).  
Descripción del proyecto.  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
El objeto del proyecto es una instalación fotovoltaica de conexión a red de 100 kW, a partir de paneles y módulos, sobre una parcela con suelo de tipo no urbanizable y uso rústico, situada en el municipio de Tírig (Castellón).  
La zona de la instalación fotovoltaica está destinada a albergar en su interior la totalidad de los equipos destinados a la producción y transformación de la energía eléctrica y ocupa una superficie de 2.287 m². El terreno estará compactado y se añadirá una capa de grava de machaqueo.   
Los paneles fotovoltaicos se anclarán sobre estructuras metálicas y cada una de éstas a su vez sobre dos bancadas de hormigón armado realizadas in-situ dispuestas en hileras y en paralelo, siendo éstas comunes a cada línea de paneles fotovoltaicos.   
Las bancadas tendrán una profundidad máxima en el terreno de 40 cm; una anchura y espesor de 40 cm y una longitud que dependerá del número y disposición de las estructuras soporte.   
Se realizará un total de 46 grupos de módulos fotovoltaicos (estructuras), situados en 10 hileras, por tanto 20 bancadas en total. Los cimientos son a base de hormigón armado de 25 N/cm², arriostrado con 8 redondos de 12 mm de diámetro y cercos de 8 mm de diámetro cada 30 cm.  
Se realizarán una serie de zanjas destinadas a albergar las canalizaciones eléctricas de la instalación, así como arquetas de conexión.   
Las líneas de cable de corriente continua (c.c.) que unen los paneles fotovoltaicos, discurrirán por canalizaciones enterradas de tubo corrugado y desembocarán en una caseta independiente destinada únicamente a albergar el convertidor de c.c a c.a, siendo ésta el tipo de energía que se utiliza para el transporte hasta el transformador. Esta caseta será de construcción prefabricada de hormigón y cumplirá con toda la normativa aplicable para este tipo de instalaciones.   
Previo a la inyección de esta energía en la red todavía debe realizarse en el Centro de Transformación de 400 kVA un incremento del nivel de tensión de esta energía para poder ser suministrada a la red de Media Tensión (20 kV). En concreto a un apoyo metálico de celosía ya existente propiedad de la compañía distribuidora y mediante línea subterránea de M.T.  
Para cada fila de ramas de módulos fotovoltaicos, se dispondrá de una arqueta de conexiones situada junto a la bancada de hormigón.  
No existe actualmente en la parcela ningún tipo de edificación y tampoco se prevé la construcción de éstas para el ejercicio de la actividad. Únicamente se instalará una caseta prefabricada portátil con las dimensiones apropiadas para garantizar la existencia en su interior de un lavabo, de un inodoro y de una zona de vestuario.  
Se colocará una valla perimetral de tela metálica de acero de 2 m de altura, sujeta a postes de perfil tubular de acero galvanizado cada 3 m. Los postes se anclarán en el terreno mediante cimentaciones de hormigón realizadas in-situ y a 40 cm de profundidad. Se colocará una puerta de dos hojas en el vallado, en el acceso original del recinto.  
Tramitación administrativa.  
En fecha 8 de septiembre de 2005 la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió la documentación técnica y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la Instalación Fotovoltaica de Tírig.   
Ha sido sometido a información pública por la Dirección Territorial de Castellón en el DOGV, constando el certificado de no haberse presentado alegación alguna al proyecto de la planta de generación de energía fotovoltaica. Asimismo, ha permanecido expuesto en el tablón de edictos del Ayuntamiento de Tírig durante el plazo de veinte días hábiles desde el 27 de mayo.  
Consideraciones ambientales.  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La zona objeto de la actuación se ubicará en terreno agrícola que actualmente está en desuso. Las parcelas colindantes cuentan con plantaciones de almendros y terrenos sin cultivar.  
Por lo tanto la parcela no está ubicada dentro de un área de gran valor ecológico, ni paisajístico, ni está sujeta a ninguna protección especial alguna.  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Durante la fase de realización se producirá un impacto sobre el suelo, sobre todo en aquellos lugares en los que se realicen las zanjas destinadas a albergar las canalizaciones eléctricas y las bancadas de hormigón armado sobre las que se anclarán las estructuras de soporte de los paneles fotovoltaicos.  
También se realizará un acondicionamiento del terreno destinado a albergar las casetas prefabricadas para el inversor, el centro de transformación y el sistema de puesta a tierra.   
Posteriormente se realizará una compactación del terreno, antes de añadir la grava de machaqueo.  
Otro impacto a tener en cuenta es el producido sobre el paisaje, pudiendo originar una distorsión del equilibrio natural y de la armonía estética del lugar del emplazamiento.   
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental.  
Para paliar en la medida de lo posible el impacto paisajístico se propone como medida correctora, la colocación en todo el perímetro (junto a la valla metálica), de vegetación arbórea a modo de apantallamiento vegetal. Se plantarán especies como el ciprés dejándolos hasta una altura superior a los 2 m.  
Por otra parte, no se utilizarán sustancias o compuestos químicos para la limpieza de los paneles fotovoltaicos, utilizando únicamente agua sin ningún aditivo. En el caso de que se produjera un derrame accidental, se eliminará dicho derrame y se restituirán los aspectos originales del terreno.  
Respecto al Programa de Vigilancia Ambiental este tendrá como objetivo detectar las desviaciones ocurridas sobre las previsiones establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental, manteniendo las instalaciones en perfecto estado de uso, no permitiéndose derrames incontrolados, emanaciones indeseadas a la atmósfera y respetando las condiciones ambientales de la zona.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado deberá someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental según lo indicado en el art. 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Instalación fotovoltaica, promovido por Fotovoltaica la Valltorta, SL., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Previo al inicio de los trabajos de excavación se deberá solicitar informe a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, que en aplicación del art. 62.2 de la Ley 4/98 determinará la viabilidad patrimonial de la actuación y/o las condiciones a las que debe sujetarse necesariamente la misma.  
2. La altura de dicha instalación fotovoltaica no superará los 6 m.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 13 de octubre de 2005. - La directora general de Gestión del Medio Natural: Fdo.: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 191/2005-AIA.  
Promotor: Iberdrola Distribución Gas, SA.U.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte (Servicio Territorial de Energía de Castellón)  
Objeto proyecto: Ramal de distribución de gas natural al polígono industrial "La Esperanza".  
Localización: En el término municipal de Segorbe (Castellón).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la instalación de un gasoducto para dar suministro al polígono industrial "La Esperanza" en Segorbe. Se partirá de gasoducto existente en las inmediaciones del casco urbano de Segorbe hasta armario de regulación APA/MPB, 10/4 de distribución al polígono industrial referido.  
Características del proyecto:  
. Tuberías de polietileno de alta densidad PE 100 de 160, 90 y 63 mm de diámetro con una longitud de 5.017, 3 m. diseñadas en 16 (APA) bar. Para las conexiones con la red ya existente se adopta tubo de acero de 3 " de sección.  
. Se proyectan 3 puntos de distribución MPB en el propio polígono industrial, y dos terminales para suministro a futuras ampliaciones del casco urbano de Segorbe, proyectando en estos dos últimos casos un segundo armario APA/MPB 10/16.  
. Accesorios y válvulas (codos, aislantes, reducciones, etc.).  
. La profundidad de enterramiento será de 1 metro, y anchura de zanja 0,8 m.  
. Protección catódica: revestimiento anticorrosivo de de polietileno, mediante la instalación e ánodos con sus tomas de potencial correspondientes.  
. Restitución de terrenos y servicios afectados.  
. Pista de trabajo normal de 10 metros y la restringida de 8 metros, que incluye zona de acopio de material extraído de la zanja, zanja, y zona por donde discurrirá la maquinaria y desde donde trabajará.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 26 de septiembre de 2005 se informó al promotor y al ayuntamiento de Segorbe en relación a la consulta formulada indicándole que la Dirección Territorial de Castellón había informado que el proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental.   
Con fecha 25 de octubre de 2005 se remitió por la Unidad de Energía del Servicio Territorial de Energía de Castellón de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte estudio de impacto ambiental y proyecto.  
Con fecha 1 de febrero de 2006 la Unidad de Energía del Servicio Territorial de Energía de Castellón de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el certificado de alegaciones presentadas durante el periodo de información pública, copia de las alegaciones, contraalegaciones del titular y fotocopia de las publicaciones:  
. Certificado del Jefe del Servicio Territorial de Energía de Castellón indicando que se ha llevado a cabo la misma y se han presentado alegaciones por parte de la empresa Gas Natural SDG, SA.  
. Gas Natural en su alegación hace eferencia a su implantación en la zona y a evitar duplicidades y economizar esfuerzos de acuerdo con la legislación.  
. El promotor responde a las alegaciones antes citadas indicando entre otros motivos que el trazado no es anular sino directo en cuyos márgenes no se halla implantada red de distribución de gas natural canalizado alguno.  
Consideraciones ambientales  
1. La instalación discurre mayoritariamente afectando a suelos urbanos o urbanizables y en menor medida a suelo no urbanizable, aprovechando en su mayor parte la existencia de caminos o carreteras. En algunas zonas discurre por caminos entre campos de cultivo, zonas agrícolas abandonadas y pequeñas manchas forestales en las que destacan algunas con pinares de pino carrasco (Pinus halepensis).  
2. Teniendo en cuenta las características de la zona por la que discurre la instalación y de la propia instalación se estima que el impacto será moderado.  
3. Respecto a las medidas correctoras se destacan las siguientes:  
. Retirada a vertedero autorizado de todos los materiales de desecho, así como los excedentes de tierras procedentes de la excavación.  
. Minimizar la emisión de polvo mediante riegos con agua en épocas secas.  
. En las zonas con arbolado se discurrirá por los caminos o pasillos entre alineaciones arbóreas y en caso de no existir se restringirá al máximo posible la pista de trabajo.  
Consta programa de vigilancia ambiental en el que se indica que en la fase de replanteo se señalarán aquellos pies arbóreos y arbustivos de interés que puedan ser retirados en la fase de apertura de la zanja. Respecto a aquellas actividades generadoras de altos niveles sonoros se debe programar su ejecución en la franja temporal adecuada y únicamente en aquellos casos de absoluta necesidad. Se prevé una asistencia técnica ambiental.  
Se considera necesario obtener informe favorable de la Conselleria de Cultura y extremar en la vigilancia ambiental que se generen molestias excesivas a la población adoptando caso de ser necesario medidas.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas,  
Resuelvo  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de ramal de distribución de gas natural al polígono industrial "La Esperanza" en el término municipal de Segorbe (Castellón), Iberdrola Distribución Gas, SA.U., sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Condiciones para el desarrollo y ejecución del proyecto:  
1. Obtención de informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto a la posible afección al patrimonio cultural valenciano, debiendo seguirse las medidas que en él se establezcan caso de hacerse.  
2. Supervisión del replanteo de la obra por parte de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Castellón por si es necesario adoptar alguna medida preventiva y correctora respecto a evitar afectar algún ejemplar vegetal singular, estos servicios podrán determinar caso de considerarlo necesario adoptar medidas de restauración de las zonas afectadas.  
3. Respecto a aquellos materiales sobrantes de las obras se retirarán de la zona a vertedero autorizado, salvo que puedan reutilizarse en la misma.   
4. Se extremará la vigilancia ambiental en lo relativo a la afección a la población para minimizarla caso de ser necesario.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 8 de marzo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML