Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9331, del 04-05-2022 (2022/3414)

RESOLUCIÓ de 17 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació per a la concessió directa de l'explotació «Ampliació a Frontó» núm. 2831, polígon 9, parcel·la 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52, 53, 54, 55, 56,143, 144, partida «Frontó» del terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló). Expedient (1859694) 217/2006-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9331

Data del DOGV
:   04-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3414

CVE


Data del document
:   17-01-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació per a la concessió directa de l'explotació «Ampliació a Frontó» núm. 2831, polígon 9, parcel·la 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52, 53, 54, 55, 56,143, 144, partida «Frontó» del terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló). Expedient (1859694) 217/2006-AIA. [2022/3414]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 217/2006-AIA (Núm. Tàctica 1859694)  
Títol: Projecte d'explotació per a la concessió directa de l'explotació «Ampliació a Frontó» núm. 2831.  
Promotor: Áridos Monfort SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Referencia de l'òrgan substantiu: MIEXCD/2001/6/12 (NMINC/GNG/FBS/PMA).  
Localització: polígon 9, parcel·la 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52, 53, 54, 55, 56,143, 144, partida «Frontó» del terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló).  
  
Antecedents i objecte del projecte  
1. Antecedents.  
L'empresa Áridos Monfort, SA, amb domicili social en partida Mas de Flors, s/n, 12130, Sant Joan de Moró (Castelló) té com a objecte la fabricació d'àrids calcaris per a la construcció, i és titular i explotadora d'un aprofitament de recursos de la secció C) denominat «Frontó» núm. 2714, en el terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló). En els seus començaments, el polígon d'explotació va ser autoritzat com a recurs de la secció A) amb data 15.07.1993 i es limitava a la parcel·la número 49 del polígon 9 del terme municipal de Sant Joan de Moró, amb una superfície de 15.120 m². La declaració d'impacte ambiental favorable a l'obertura de l'explotació es va emetre amb data 30.04.93 (Expedient 236/92-AIA), i es va inscriure amb el número 511 de la secció A) amb el nom «Frontó». L'explotació compta amb llicència municipal d'activitat concedida en data 2 de juliol de 1993.   
  
Al maig de 1994, l'empresa va sol·licitar autorització d'ampliació del polígon d'explotació de la Secció A), i es va autoritzar al juliol de 1995, abastant les parcel·les: 39, 42, 43, 46, 47, 48, 49 (ja autoritzada), 52, 143 i 144, totes elles del polígon 9, amb una superfície conjunta de 121.835 m², inclosa la núm. 49. La declaració d'impacte ambiental corresponent a l'ampliació es va emetre a l'abril de 1995 (núm. d'expedient: 300/94-AIA).  
Al juny de 1996 l'empresa va sol·licitar la reclassificació dels recursos en la secció C) amb una superfície d'una quadrícula minera, que es va concedir al març de 2001 per la Direcció General d'Indústria i Energia de la Generalitat Valenciana, i es ca inscriure com a concessió directa «Frontó» número 2714 amb una superfície d'una quadrícula minera i per un període de 30 anys.  
  
2. Objecte del projecte.  
La finalitat d'aquest projecte és ampliar la superfície d'explotació de la concessió directa «Frontó» número 2714 mitjançant la concessió directa de tres quadrícules mineres més, per a això l'empresa ha anat adquirint parcel·les confrontants a les autoritzades a fi d'incrementar els recursos disponibles i assegurar la continuïtat de l'activitat extractiva. Les parcel·les afectades per la nova ampliació del polígon d'explotació sol·licitada són les següents: 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 40, 41, 44, 45, 53, 54, 55 i 56 del polígon 9 del terme municipal de Sant Joan de Moró. Aquestes parcel·les ocupen una superfície conjunta de 249.832 m². Les tres quadrícules sol·licitades en l'ampliació pertanyen als termes municipals de l'Alcora i Sant Joan de Moró, si bé les parcel·les afectades pertanyen totes a aquest últim terme municipal.  
Amb la finalitat de tramitar i obtindre la concessió directa de les tres quadrícules mineres, el 23 d'abril de 2001 l'empresa va presentar la pertinent documentació en el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb el nom «Ampliació a Frontó núm. 2831». Aquesta sol·licitud va ser admesa a tràmit el 29 de gener de 2002 amb número d'expedient NMINC MIEXCD/2001/6, segons provisió d'aqueix servei territorial. Les parcel·les dels terrenys a explotar ocupen una extensió total aproximada de 370.280 m², incloent les parcel·les actualment autoritzades. En el sistema de referència vigent en l'actualitat (ETRS89), les coordenades de les 3 quadrícules sol·licitades en l'ampliació, contigües a la quadrícula ja autoritzada, són les següents:  
  
  
 C. GEOGRÀFIQUES ETRS89 COTM ETRS89  
Estaques Longitud (W) Latitud (N) X Y  
Punt de partida 009'4.35- 4004'35.79- 742.917 4.440.150  
1 008'44.35- 4004'35.79- 743.391 4.440.165  
2 008'44.35- 4005'15.79- 743.352 4.441.399  
3 009'24.35- 4005'15.79- 742.407 4.441.368  
4 009'24.35- 4004'55.79- 742.424 4.440.752  
5 009'4.35- 4004'55.79- 742.898 4.440.767  
Punt de partida 009'4.35- 4004'35.79- 742.917 4.440.150  
  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Antecedents  
A l'octubre de 2002 la Unitat de Mines del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre a aquesta Conselleria, l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la pedrera «Ampliació a Frontó» núm. 2831, situada en el terme municipal de Sant Joan de Moró, promogut per Áridos Monfort, SA, sol·licitant la corresponent declaració d'impacte ambiental. Expedient 366/02-AIA.  
Al setembre de 2003, el director general de Gestió del Medi natural va declarar mitjançant resolució l'arxivament de l'expedient i la devolució de la documentació tramitada per no incorporar en el termini concedit:  
a) L'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord amb l'article 11 de la llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
b) La modificació parcial del traçat de la via pecuària «Canyada Real del Frontó al Tossal del Regall».  
  
2. Remissió de l'expedient.  
Al maig de 2006 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet projecte d'explotació, projecte de restauració, annex I al projecte d'explotació i estudi d'impacte ambiental (EIA) referent a la sol·licitud de concessió directa de l'explotació denominada «Ampliació Frontó» núm. 2831. Es va adjuntar la documentació següent:  
a) Còpia de l'informe favorable amb caràcter vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
b) Còpia de la Resolució de data 30 de novembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge per la qual s'aprova la modificació parcial de traçat de la VP-18 «Canyada Real del Frontó al Tossal del Regall».  
  
A l'agost de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita ampliació de la documentació tramitada i es remet al promotor una còpia d'aquesta. Se sol·licita:  
a) Certificat de la informació pública de l'expedient.  
b) Ampliació del projecte de restauració: restauració geomorfològica, sistema de drenatge, mètodes de preparació del sòl, aportacions de terra, revegetació, calendari, pressupostos, plans. Ordenació espacial i temporal de la restauració.  
Al setembre de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat industrial, remet còpia del DOGV núm. 4323 de 28 d'agost de 2002 on apareix l'anunci de la sol·licitud i s'indica que, transcorregut el termini de 15 dies, no s'ha presentat cap al·legació.  
Al desembre de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet ampliació de documentació (annex II al projecte d'explotació. Novembre de 2006)  
Al juny de 2007, després de rebre l'informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient i revisar la documentació tramitada, se sol·licita de nou ampliació de documentació als Serveis Territorials d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló i se li comunica al promotor la necessitat d'ampliar-la.  
A l'octubre de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet la següent documentació: annex III al projecte d'explotació i annex II al projecte de restauració. Setembre de 2007.  
Al juny de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia sol·licita emissió de declaració d'impacte ambiental i, a la vista de les mancances de la documentació existent, al setembre de 2019 es requereix la presentació d'un document refós dels projectes i de l'estudi d'impacte ambiental pels següents motius:  
a) La situació de l'explotació existent no corresponia al que es preveu en la DIA d'abril de 1995 (Expedient 300/94/AIA).  
b) S'havia instal·lat una planta de tractament d'àrids no prevista que modificava la restauració autoritzada.  
c) La restauració prevista i autoritzada no s'havia dut a terme, a la qual cosa s'uneix el temps transcorregut des de l'inici de l'expedient.  
La nova documentació hauria de recollir la situació present de l'explotació efectuada, així com els impactes previstos per a la planta de classificació. La documentació sol·licitada es va aportar pels Serveis Territorials de Castelló al juliol de 2020.  
  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball va sotmetre a informació pública l'expedient amb la nova documentació durant un termini de 30 dies naturals i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8990, de 7 de gener de 2021. El cap del mencionat Servei Territorial, en data 19 de febrer de 2021, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
a) Resolució de 30 de novembre de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova la sol·licitud de modificació parcial del traçat de la VP-18 «Canyada Real del Frontó al Tossal del Regall» en el TM de Sant Joan de Moró (Castelló) publicada en el DOGV nº6050 de 6 de juliol de 2009. (Ordre de 14 de maig de 2009, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge).  
b) Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'agost de 2004, en el qual s'analitzen les possibles afeccions patrimonials, manifestant la correcció del contingut i de l'avaluació dels resultats obtinguts en la prospecció arqueològica realitzada.  
  
c) Informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, en el qual es descriuen les característiques principals del projecte tramitat, de l'entorn, dels principals impactes derivats de l'actuació i les millores que han de ser introduïdes en el projecte per a minimitzar aquests impactes, requerint l'ampliació i modificació del projecte de restauració en els següents termes:  
- Els talussos de restauració projectats es consideren inadequats per a una restauració efectiva i una integració paisatgística en l'entorn. S'hauran d'executar talussos de menor altura, amb arracades i geometries que s'adapten a la topografia de l'entorn.  
- Que l'explotació es desenvolupe avançant els bancs cap al nord, a fi d'integrar la topografia resultant amb la morfologia del xicotet tàlveg tributari de la Rambla de la Viuda.  
- La morfologia de la restauració morfològica de la plaça de la pedrera, haurà de tindre una forma final menys geomètrica i uniforme, amb elements integradors que expressen la diversitat paisatgística i ecològica de la zona.  
- Adequar el traçat i pendent de la via pecuària modificada de manera que permeta el normal trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris que s'estableixen en els articles 16 i 17 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries.  
- L'informe assenyala a més que el buit miner meridional de la pedrera no ha sigut restaurat una vegada esgotats els bancs d'explotació conforme als condicionants de la DIA d'11 d'abril de 1995 i que s'ha iniciat en aquest una nova activitat no contemplada en el projecte (planta de tractament).  
Consideracions ambientals  
1r Principals característiques del projecte segons la documentació aportada.  
L'aprofitament existent es desenvolupa a cel obert i té per objecte l'extracció de calcàries per a elaborar àrids de piconadora amb destinació a la construcció, principalment per a formigons. Aquests materials proveeixen a la planta semimòbil de tractament d'àrids que l'empresa va instal·lar en el mateix emplaçament amb la finalitat de fabricar llast artificial i separar la fracció 0-25 mm en la pròpia pedrera, evitant així el transport d'estèrils fins a la planta fixa. La fracció 25-80 mm es destina a la fabricació de grava, graveta i arenes per a formigó. La instal·lació i posada en marxa de la planta van ser autoritzades pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, en data 25 de juny de 2008.  
  
L'explotació s'ha dividit en dues zones, de manera que hi ha una zona de transició (corresponent a les parcel·les 44, 45 i 46) situada entre dos pujols de material calcari que, per tractar-se de materials margosos no adequats, es deixarà sense explotar. A més, aquestes parcel·les formen part del nou traçat de la via pecuària «Canyada Real del Tossal del Regall al Frontó», modificació aprovada mitjançant resolució de 30 de novembre de 2004, de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així doncs, en la pedrera es poden distingir dos sectors: a) el sector sud, que correspon a l'antiga explotació i que no patirà cap variació en la seua geometria d'explotació i restauració respecte al ja autoritzat en l'ampliació de data 03.07.1995 i en la seua posterior reclassificació a la Secció C) en data 27.03.2001. Tot això, amb els condicionants imposats en el document d'autorització, incloent les condicions imposades en la Declaració d'Impacte Ambiental de data 11 d'abril de 1995. b) el sector nord, que és per al qual se sol·licita l'ampliació de les tres quadrícules mineres, separat de l'anterior per les parcel·les ja citades i el nou traçat de la Canyada real.  
Els accessos a la zona nord de la pedrera es realitzen per mitjà de pistes construïdes des de la zona sud travessant el tàlveg no explotable situada entre les dues zones de l'explotació i utilitzant els materials estèrils no aprofitables.  
La morfologia de la massa de calcàries a aprofitar és de tipus estratiforme disposada en gruixuts bancs subhoritzontals o amb capbussament molt suau, amb intercalacions margoses, que en conjunt pertanyen al tram final del Cretàcic inferior (Aptiense: Gargasiense-Clansayense). El paquet a explotar presenta una potència aproximada de 120 m.  
L'arrancada es fa mitjançant perforació i voladura per a obtindre una pila de calcària fàcilment carregable amb pala de rodes o retroexcavadora sobre erugues. La càrrega es realitza sobre camions de 40-45 tm que realitza el transport del material fins a la planta de tractament d'àrids, situada a una distància de 1100 m del front de pedrera.  
El projecte actual planteja l'explotació del vessant en bancs descendents, de manera que es puguen simultaniejar les labors amb la restauració dels bancs de les cotes superiors. L'orientació de l'explotació s'ha dissenyat avançant cap al nord-oest, integrant la topografia resultant amb la morfologia del xicotet tàlveg situat al nord de l'explotació que aboca a la Rambla de la Viuda. Els accessos als diferents nivells es realitzaran a partir d'una pista d'accés exterior, de tipus permanent, situada fora dels límits de l'explotació i ja construïda.  
  
L'explotació proposada es realitzarà mitjançant bancs de talús forçat de 75° i 15 m d'altura, ja que es considera adequada per a mantindre els costos d'explotació en una escala raonable, dins d'unes estrictes condicions de seguretat. Una vegada esgotats els bancs, cada banc es desdoblegarà en tres bancs de 5 m d'altura i 35é de pendent intermedi, amb bermes entre bancs de 3 m d'amplària, per la qual cosa resulta un pendent mitjà de 25 graus. A més, es procedirà a l'arrodoniment d'arestes, subsolat de les superfícies explotades, condicionament de la terra vegetal, extensió de terra vegetal de 0,5 m de grossària, sembra d'espècies herbàcies en talussos i plantació d'espècies arbòries i arbustives en bermes i plataforma final.  
Les aigües utilitzades en aquesta activitat, tant per al procés industrial com per als serveis, procediran d'un pou d'extracció d'aigües subterrànies, el titular de les quals és l'empresa sol·licitant que compta amb la seua corresponent autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Per a l'estimació de les reserves, s'ha realitzat un estudi topogràfic mitjançant fotogrametria aèria i la seua corresponent restitució. El càlcul s'ha elaborat mitjançant el mètode de les seccions transversals adjacents, calculant les àrees de les seccions mitjançant un programa de CAD, i s'ha obtingut un resultat que ascendeix a 1.800.000 m³.  
La quantitat anterior equivaldria a una massa de 4.680.000 t, considerant una densitat de les calcàries de 2,6 t/m³. El projecte suposa que, a un ritme mitjà de producció de 150.000 tm/a i amb una demanda constant, l'explotació podria tindre una vida de 30 anys, fins i tot tenint en compte els volums destinats a la restauració.  
Els estèrils estan constituïts d'una banda per materials argilencs, margosos i terrosos de naturalesa inerta, que se separen en el pregarbellament dels materials abans de la seua entrada en la piconadora i per una altra pels llastos d'esquivadora. En condicions normals, la calcària productiva conté estèrils amb una relació estèril-mineral entorn del 10 % i els llastos entre un 15-20 % de la producció. Basats en aquesta estimació, una aproximació grollera a la quantitat d'estèrils procedents de les calcàries productives estaria al voltant de 180.000 m³ al que caldria sumar la corresponent a materials procedents d'horitzons margosos i argilencs, tots ells no explotables. Tots s'utilitzaran per a cobrir les necessitats de materials per al reperfilat dels talussos de restauració i per a la construcció de les pistes d'accés a la zona nord de l'explotació.  
  
La geometria d'explotació i restauració de la zona sud no experimentarà cap variació respecte a l'autoritzat en l'ampliació de data 03.07.1995 i en la seua posterior reclassificació a la secció C) en data 03.03.2001, amb els condicionants imposats en el document d'autorització, incloses les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental de data 11 d'abril de 1995, a excepció de la cronologia, alterada per la instal·lació de la planta de tractament primària que haurà de mantindre's fins al final de la vida de l'explotació. No hi ha alteració, no obstant això, respecte a les condicions morfològiques exposades.  
  
2n Emplaçament del projecte.  
L'explotació se situa en el municipi de Sant Joan de Moró, en el paratge «el Frontó», i el seu sector oest limita amb el llit del marge esquerre de la Rambla de la Viuda. L'accés es realitza des d'aqueix municipi prenent la carretera cap al xicotet nucli de Mas de Flors, seguint a continuació pel camí que condueix a la Rambla de la Viuda i, després d'arribar a aquella, es pren una pista aigües amunt paral·lela a la rambla pel seu marge esquerre, que condueix a l'explotació després de recórrer 1,1 km. Les poblacions més pròximes a l'explotació són Mas de Flors (45 hab.), distant en línia recta d'1,7 km i Sant Joan de Moró a 2,5 km (3.200 hab.). Geogràficament, l'àrea es localitza a la comarca de la Plana Alta, i a una distància de 20 km de la capital de la província. Les coordenades UTM (ETRS89) Fus 30, del punt mig aproximat de l'explotació serien X: 743.000 I: 4.440.750 Z: 200 m.  
Se situa en un vessant d'orientació oest, confrontant amb la Rambla de la Viuda; aquesta rambla malgrat la seua gran amplària i magnitud només porta aigua després d'episodis de fortes pluges que procedeix del drenatge dels relleus muntanyencs situats a tots dos marges d'aquesta. El relleu és moderadament abrupte i de formes accentuades amb pendents compresos entre el 20 i el 40 %, i està coronat pel Tossal del Frontó (260 msnm) limitant al nord amb un xicotet tàlveg que aboca a la Rambla de la Viuda.  
El clima de la zona és termomediterrani sec amb precipitacions mitjanes anuals compreses entre 400-600 mm, irregulars tant en quantitat com en duració i temperatures mitjanes anuals superiors a 17 °C.  
  
Des del punt de vista paisatgístic, cal assenyalar que l'actual pedrera presenta una conca visual moderada, ja que afecta principalment el llit de la Rambla de la Viuda. El disseny de l'explotació en bancs descendents, orientats cap a l'oest, constitueix una mesura correctora per a evitar l'impacte paisatgístic des del nucli urbà de Sant Joan de Moró i des de Mas de Flors. L'obertura de nous bancs cap al nord permetrà a més una major integració del buit final d'explotació a l'entorn i una major eficàcia del drenatge dels bancs de restauració de la pedrera.  
  
La major part de la superfície del sector correspon a terrenys classificats com a forestals: matoll i forestal, i la resta, a bancals de secà i cultius de regadiu al sud. La vegetació natural de la part septentrional de la pedrera està representada per un matoll termòfil dens en el qual predominen espècies com Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Erica miltiflora, Rosmarinus Officinalis, Brachypodium retusum, Chamaerops humilis, etc., intercalant-se exemplars de Pinus halepensis. Aquesta vegetació s'assenta sobre leptosòls de poca grossària desenvolupats a partir de les calcàries. Aquesta associació vegetal correspon a l'hàbitat de matoll termomediterrani i predesértic del Codi Natura 2000 5330.  
  
La fauna és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural, així com per l'activitat extractiva. La mateixa activitat, la circulació de camions i el tractament del material en els voltants de la pedrera ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així apareixen com a dominants, espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica: xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
L'emplaçament se situa sobre sòl no urbanitzable protegit, qualificat de sòl de protecció per a ús d'activitats extractives, segons el vigent PGOU de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró (Pla d'ordenació: qualificació del sòl i ordenació estructural, de data VIII-2015), i està destinat específicament als usos d'extracció de materials de pedrera.  
  
La zona no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o redacció, ni en alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
L'explotació afecta i modifica el traçat de la via pecuària «Canyada Real del Tossal del Regall al Frontó», modificació autoritzada segons s'indica en apartat anterior. La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés informe vinculant favorable al projecte de referència.  
  
Part de l'explotació, així com el camí d'accés, es projecta dins de la «zona de policia» del domini públic hidràulic de la Rambla de la Viuda. Aquesta zona inclou un límit de 100 m des de de la vora exterior del llit actual de la Rambla.  
3r Característiques del potencial impacte  
1. Fonaments i justificació de la solució adoptada.  
La ubicació de les parcel·les triades per a l'ampliació de les labors presenta característiques favorables per a la seua explotació, com ara:  
a) L'aptitud de les propietats fisicomecàniques del massís rocós i de la naturalesa petrològica del recurs, així com albergar reserves suficients per a la viabilitat del projecte.  
b) Compatibilitat urbanística del sòl.  
c) Absència d'afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
d) Es tracta de l'ampliació d'un espai afectat per una pedrera existent, per la qual cosa l'emplaçament ja es troba alterat en el paisatge i en la seua morfologia inicial.  
e) Els valors naturals i paisatgístics de la parcel·la puguen tornar a integrar-se en l'entorn finalitzada l'actuació.  
2. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar. Identificació i valoració dels impactes.  
El projecte tramitat afecta directament al paisatge, al sòl, a la morfologia del terreny, a la hidrologia, a l'atmosfera, a la vegetació i a la fauna. Els impactes i les accions que els produeixen són els següents:  
  
a) Modificació del relleu i del paisatge derivats de l'arrancada del material mitjançant explosius i la formació d'un terreny amb formes geomètriques per la creació de fronts d'explotació.  
b) Desaparició de la vegetació en la seua superfície i del sòl que la sustenta.  
c) Increment de fenòmens erosius a conseqüència dels dos punts anteriors  
d) Construcció de nous camins i desviament dels existents i de la via pecuària.  
e) Ocupació del domini públic hidràulic, amb deterioració de llit i marges.  
f) Circulació de camions de gran tonatge, implantació d'una instal·lació de tractament del material, i transport fora de la pedrera per a la seua comercialització.  
g) Afecció a l'atmosfera. L'activitat extractiva provoca un increment de partícules sòlides en suspensió a conseqüència de l'arrancada per explosius i per la càrrega i transport del material mitjançant vehicles, així com pels gasos de combustió que generen. També produeix soroll i vibracions durant l'extracció, i pel trànsit de camions. A l'anterior s'uneix el funcionament de la planta de piconament que genera tant emissions de pols com sorolls.  
h) Modificació de la xarxa de drenatge, i possible contaminació d'aigües superficials per arrossegament de sediments. Ja que l'activitat s'assenta sobre un substrat vulnerable a la contaminació d'aigües subterrànies, existeix risc potencial de contaminació d'aquestes per gestió deficient dels residus perillosos generats en l'explotació.  
3. Identificació i proposta de mesures correctores. Actuacions a desenvolupar. Pla de vigilància ambiental.  
A) Les mesures protectores i correctores proposades per a disminuir aquests possibles impactes són:  
a) En primer lloc, la retirada del sòl de les àrees afectades per les labors i l'apilament i manteniment d'aquest per al seu ús posterior.  
b) Explotació i restauració per fases que permeten la ràpida restauració dels bancs superiors d'explotació, dotar a les bermes intermèdies de cunetes de drenatge, i obtindre una plataforma final amb un pendent suau de 2 % cap a la Rambla de la Viuda per a permetre el drenatge de les aigües.  
c) Obertura de l'explotació cap al nord que permeta l'eixida de les aigües cap al barranc limítrof a l'explotació i tributari de la Rambla.  
  
d) Reg de vials i plaça de pedrera. Manteniment i condicionament de camins.  
e) Apilament d'estèrils en runars temporals en zones protegides de l'escolament i del vent, amb fixació mitjançant gramínies i lleguminoses.  
f) Sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement en els talussos i plantació d'espècies arbustives i arbòries de caràcter forestal en bermes intermèdies retornant l'ús forestal a la zona.  
g) Transport de materials pulverulents en camions amb caixa tancada o coberta amb lones.  
B) Actuacions a desenvolupar.  
Tots els residus de l'explotació són materials inertes que no requereixen cap tractament previ al seu magatzematge. Tots els estèrils produïts en l'explotació s'utilitzaran directament en labors de restauració, tant per a perfilar talussos com per a emplenar parcialment els buits generats. Els apilaments de terra vegetal i runars d'estèrils seran per tant de caràcter temporal.  
Per a la restauració de la plataforma central, el projecte planteja una única superfície plana d'aproximadament 113.000 m², que es restaurarà mitjançant la plantació d'oliveres amb un marc de plantació de 7x7 m. A més, es projecta la disposició de xicotets monticles de terra de 3 m d'altura i 100 m² de superfície basal amb arracades de 45°, dispersos en forma no regular sobre la plataforma final, per a aconseguir un relleu esquenut sobre el qual es plantaran espècies autòctones, igual que es fa en bermes i talussos. A la plataforma final de restauració, de 78.000 m² de superfície, se li dotarà d'una lleugera pendent (< 2 %) cap a la rambla, amb la finalitat d'assegurar l'adequat desguàs de les aigües d'escolament. La diferència de cotes entre la plataforma final i el punt més alt de l'explotació i és al voltant de 88 m.  
La superfície ocupada per les bermes i talussos és de 144.000 m² que es restaurarà mitjançant pins en les bermes i plantes autòctones en els talussos, i per tant les necessitats seran molt menors que en el cas de la plataforma final on es tracta de dotar-la d'un ús agrícola, perquè es plantaran oliveres.  
S'utilitzaran esmenes orgàniques en tota la superfície d'explotació (222.100 m²), la qual cosa a més de millorar la composició química, afavorirà considerablement l'estructura del sòl.  
El pendent general dels talussos de restauració serà de 25° i els talussos parcials tindran un pendent de 35ºy 5m d'alt, amb bermes entre bancs de 3m d'ample. S'afegirà un peu de suport constituït per murets de pedra que servirà com a contenció i suport dels bancals finals de restauració. Així mateix, les seues crestes s'arredoniran per a dotar-los d'una aparença més natural, en compliment de la condició número 1 de la declaració d'impacte ambiental de data 11.04.1995. Les bermes dels talussos també es recobriran de terra vegetal amb una grossària de 50 cm, plantant a continuació Pinus halepensis, amb un espaiament de 4 m al llarg de tota la seua longitud, a més d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la vegetació de la zona. Les bermes seran subhoritzontals dotades d'un lleuger contrapendent, de manera que dirigisquen les aigües de pluja cap al peu del talús on es recolliran en una canalització que recorrerà el peu del talús fins al seu adequat desguàs, minimitzant-se els efectes erosius en els talussos.  
La via pecuària afectada per l'explotació ha modificat el seu traçat passant entre els dos buits de l'explotació per un tram de pendent elevat, en la qual no està previst el desenvolupament de labors extractives. A causa de la forta inclinació que hi ha entre el tram de la intersecció amb la Rambla de la Viuda, es projecta la realització d'un camí de 5 m. d'amplària en zig-zag a través de l'amplària legal establida per a la canyada. D'aquesta manera es redueix considerablement el pendent que tenia inicialment l'eix central de la canyada, considerant-la adequada per al normal trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris que s'estableixen en la Llei 3/1995 de vies pecuàries.  
  
Quant a la instal·lació de la planta de tractament en el buit miner situat al sud de l'explotació, el promotor afirma que l'explotació es troba actualment en procés de restauració i que no hi ha cap variació respecte a les condicions requerides. En concret, en els nivells superiors (4 i 5) s'ha procedit al perfilat dels talussos, a l'aportació de terra vegetal i a la plantació d'espècies herbàcies autòctones que permeten la consolidació del terreny. Actualment, la restauració continua en el nivell 3 per a continuar les labors de restauració de manera descendent, d'acord amb els condicionants de la DIA d'abril de 1995.  
  
S'indica, a més, que la planta està lligada directament a l'explotació minera i no constitueix una activitat diferent o independent. La seua continuïtat és imprescindible per al desenvolupament de l'activitat i no podrà ser retirada fins que concloga l'explotació dels buits sud i nord. Per consegüent, els dos nivells inferiors del buit meridional no podran restaurar-se fins que la planta siga desmantellada.  
C) Programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu programa de vigilància. Tots els controls considerats es registraran per escrit mitjançant actes que donaran lloc a un informe anual. El programa de vigilància ambiental contempla, entre altres controls:  
a) El control d'afeccions fora del límit d'actuació, amb reposició dels sistemes de senyalització, si és el cas.  
b) El control mensual de la pols depositada sobre la vegetació i terreny, mitjançant captadors. Manteniment, neteja i reg dels vials d'explotació.  
c) El control dels nivells d'emissió sonors, trimestralment, o davant queixes puntuals.  
d) La vigilància d'aparició de processos erosius.  
f) Evitar afeccions a DPH i al règim d'escolament superficial.  
g) Control de la contaminació en sòl i aigües.  
h) Control d'afeccions al patrimoni cultural.  
i) Prevenció de riscos sobre les persones.  
j) Control de la revegetació, amb ressembrada o reposició de falles. Plantació en època adequada usant material vegetal apropiat, control del desenvolupament de la vegetació i reposició de falles.  
  
Consideracions Jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'annex I, apartat 3.c.1 del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en el qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció tercera del capítol tercer del Decret 162/1990 i en les altres disposicions que hi són aplicables.   
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot quant antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el «Projecte d'explotació per a la concessió directa de l'explotació «Ampliació a Frontó núm. 2831» promogut per Áridos Monfort, SA, que comprén les parcel·les del polígon 9 esmentades en aquesta declaració situades en la partida «Frontó» del TM de Sant Joan de Moró (Castelló). Tot això, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, en el projecte tècnic i en el pla de restauració aportats al juliol de 2020, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon de la present resolució, que seran d'obligat compliment.  
  
Segon  
1. Per a l'explotació i trànsit de vehicles dins del domini públic hidràulic serà necessari disposar de la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. De manera prèvia a l'autorització, en el termini de tres mesos des de la recepció de la present declaració, haurà de presentar davant l'òrgan substantiu documentació que acredite la sol·licitud del permís.  
2. Els camins d'accés es mantindran en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la seua reparació. Es col·locaran senyals indicatius del trànsit de camions i es limitarà la velocitat de la seua circulació.  
  
3. Els apilaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació es mantindran durant tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
4. S'agilitaran els treballs de restauració en aquelles superfícies ja explotades. Una vegada remodelades haurà d'aportar-se la terra vegetal necessària per a sembrar i revegetar.  
5. La proposta de restauració amb talussos de banc de 5 m d'alt i 35o d'inclinació, amb bermes de 3 m no resulta admissible ni des del punt de vista paisatgístic, ni de l'eficàcia de la revegetació, ni de l'estabilitat. A més, en la documentació el disseny no ha sigut justificat mitjançant estudis geotècnics d'estabilitat, ni per als talussos adoptats, tant per als de banc com per als del talús final, ni per a les solucions constructives, com a bermes i plataformes; el que es contempla en el capítol VIII del RD 863/1985, pel qual s'aprova el Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera i es desenvolupa en la ITC-MIE 07.1.02 (BOE 30-4-90). Per tant, per a millorar la integració paisatgística i quedar del costat de la seguretat les bermes entre bancs dels talussos de restauració tindran obligatòriament més de 5 m d'amplària.  
  
6. Per a la limitació de la dispersió de material pulverulent, els camions que isquen de l'explotació circularan amb la càrrega coberta. La perforació per a la realització de barrinades inclourà sistemes de captació de pols.  
7. Amb la finalitat de previndre la contaminació de les aigües subterrànies, en el cas que en la instal·lació es dispose de depòsits de combustible enterrats, s'haurà de complir el que es disposa en l'annex I, capítol X del RD 1523/1999, pel qual es modifica el Reglament d'instal·lacions petrolíferes, aprovat per RD 2085/1994, i les instruccions tècniques complementàries MI-IP03, aprovada pel Reial decret 1427/1997, i MI-IP04, aprovada pel RD 2201/1995. Si aquests tancs estigueren en desús els seria aplicable el recollit en l'RD 1416/2006, pel qual s'aprova la instrucció tècnica complementària MI-IP-06.  
  
8. Ja que part de l'explotació es troba en terreny forestal, durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal, o en els seus voltants.  
9é. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològics o etnogràfics, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o bé la constatació d'algun impacte no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores. Aquest serà el cas del desmantellament de la planta de tractament, prevista abans de la finalització de l'explotació. A tot això s'uneix el fet que la mineria no energètica està contemplada en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, segons la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera actualitzada pel Reial decret 100/2011. En aquest cas, ja que la producció anual és inferior a 200.000 t/any i que la instal·lació no es troba a menys de 500 m d'un nucli de població es classificaria en el grup C amb el codi 04 06 16 02. Per tant, segons l'article 13.3 de la dita llei, la construcció, muntatge, explotació, trasllat, modificació substancial, cessament o clausura d'aquelles instal·lacions en les quals es desenvolupen alguna de les activitats incloses en el catàleg recollit en l'annex IV i que figuren com a pertanyents al grup C, haurà de ser notificada a l'òrgan competent de la comunitat autònoma en les condicions que determine la seua normativa.  
  
11. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la citada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració.  
  
Tercer  
a) L'actual declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
En el procediment d'autorització del projecte l'òrgan substantiu haurà de tindre en compte l'avaluació d'impacte ambiental efectuada atenent el que s'estableix en l'article 32 del Decret 162/1990 referits al contingut i condicionat de l'autorització.  
  
València, 17 de gener de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9331, del 04-05-2022 (2022/3414)

RESOLUCIÓN de 17 de enero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación para la concesión directa de la explotación «Ampliación a Frontó» núm. 2831, polígono 9, parcela 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52, 53, 54, 55, 56,143, 144, partida «Frontó» del término municipal de Sant Joan de Moró. Expediente (1859694) 217/2006-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9331

Fecha DOGV
:   04-05-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/3414

CVE


Fecha del documento
:   17-01-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de enero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación para la concesión directa de la explotación «Ampliación a Frontó» núm. 2831, polígono 9, parcela 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52, 53, 54, 55, 56,143, 144, partida «Frontó» del término municipal de Sant Joan de Moró. Expediente (1859694) 217/2006-AIA. [2022/3414]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 217/2006-AIA (Núm. Táctica 1859694)  
Título: Proyecto de explotación para la concesión directa de la explotación «Ampliación a Frontó» núm. 2831.  
Promotor: Áridos Monfort SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Referencia del órgano sustantivo: MIEXCD/2001/6/12 (NMINC/GNG/FBS/PMA).  
Localización: polígono 9, parcela 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 52, 53, 54, 55, 56,143, 144, partida «Frontó» del término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón).  
  
Antecedentes y objeto del proyecto  
1. Antecedentes.  
La empresa Áridos Monfort, SA, con domicilio social en partida Mas de Flors, s/n, 12130, Sant Joan de Moró (Castellón) tiene como objeto la fabricación de áridos calizos para la construcción, y es titular y explotadora de un aprovechamiento de recursos de la sección C) denominado «Frontó» núm. 2714, en el término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón). En sus comienzos, el polígono de explotación fue autorizado como recurso de la sección A) con fecha 15.07.1993 y se limitaba a la parcela número 49 del polígono 9 del término municipal de Sant Joan de Moró, con una superficie de 15.120 m². La declaración de impacto ambiental favorable a la apertura de la explotación se emitió con fecha 30.04.93 (Expediente 236/92-AIA), inscribiéndose con el número 511 de la sección A) con el nombre «Frontó». La explotación cuenta con licencia municipal de actividad concedida en fecha 2 de Julio de 1993.   
En mayo de 1994, la empresa solicitó autorización de ampliación del polígono de explotación de la Sección A), y se autorizó en julio de 1995, abarcando las parcelas: 39, 42, 43, 46, 47, 48, 49 (ya autorizada), 52, 143 y 144, todas ellas del polígono 9, con una superficie conjunta de 121.835 m², incluida la núm. 49. La declaración de impacto ambiental correspondiente a la ampliación se emitió en abril de 1995 (Núm. de expediente: 300/94-AIA).  
En junio de 1996 la empresa solicitó la reclasificación de los recursos en la sección C) con una superficie de una cuadrícula minera, que se concedió en marzo de 2001 por la Dirección General de Industria y Energía de la Generalitat Valenciana inscribiéndose como concesión directa «Frontó» número 2714 con una superficie de una cuadrícula minera y por un periodo de 30 años.  
  
2. Objeto del proyecto.  
La finalidad de este proyecto es ampliar la superficie de explotación de la concesión directa «Frontó» número 2714 mediante la concesión directa de tres cuadrículas mineras más, para lo cual la empresa ha ido adquiriendo parcelas colindantes a las autorizadas a fin de incrementar los recursos disponibles y asegurar la continuidad de la actividad extractiva. Las parcelas afectadas por la nueva ampliación del polígono de explotación solicitada son las siguientes: 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 40, 41, 44, 45, 53, 54, 55 y 56 del polígono 9 del término municipal de Sant Joan de Moró. Estas parcelas ocupan una superficie conjunta de 249.832 m². Las tres cuadrículas solicitadas en la ampliación pertenecen a los términos municipales de L'Alcora y Sant Joan de Moró, si bien las parcelas afectadas pertenecen todas a este último término municipal.  
Con el fin de tramitar y obtener la concesión directa de las tres cuadrículas mineras, el 23 de abril de 2001 la empresa presentó la pertinente documentación en el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, con el nombre «Ampliación a Frontó núm. 2831». Esta solicitud fue admitida a trámite el 29 de enero de 2002 con número de expediente NMINC MIEXCD/2001/6, según providencia de ese servicio territorial. Las parcelas de los terrenos a explotar ocupan una extensión total aproximada de 370.280 m², incluyendo las parcelas actualmente autorizadas. En el sistema de referencia vigente en la actualidad (ETRS89), las coordenadas de las 3 cuadrículas solicitadas en la ampliación, contiguas a la cuadrícula ya autorizada, son las siguientes:  
  
  
 C. GEOGRÁFICAS ETRS89 C. U.T.M. ETRS89  
Estacas Longitud (W) Latitud (N) X Y  
Punto de Partida 009'4.35- 4004'35.79- 742.917 4.440.150  
1 008'44.35- 4004'35.79- 743.391 4.440.165  
2 008'44.35- 4005'15.79- 743.352 4.441.399  
3 009'24.35- 4005'15.79- 742.407 4.441.368  
4 009'24.35- 4004'55.79- 742.424 4.440.752  
5 009'4.35- 4004'55.79- 742.898 4.440.767  
Punto de Partida 009'4.35- 4004'35.79- 742.917 4.440.150  
  
  
  
Tramitación Administrativa  
1. Antecedentes  
En octubre de 2002 la Unidad de Minas del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remitió a esta Conselleria, el estudio de impacto ambiental y plan de restauración de la cantera «Ampliación a Frontó» núm. 2831, ubicada en el término municipal de Sant Joan de Moró, promovido por Áridos Monfort, SA, solicitando la correspondiente declaración de impacto ambiental. Expediente 366/02-AIA.  
En septiembre de 2003, el director general de Gestión del Medio Natural declaró mediante resolución el archivo del expediente y la devolución de la documentación tramitada por no incorporar en el plazo concedido:  
a) El informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes de acuerdo con el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
b) La modificación parcial del trazado de la vía pecuaria «Cañada Real del Frontón al Tossal del Regall».  
  
2. Remisión del expediente.  
En mayo de 2006 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite proyecto de explotación, proyecto de restauración, anejo I al proyecto de explotación y estudio de impacto ambiental (EIA) referente a la solicitud de concesión directa de la explotación denominada «Ampliación Frontó» núm. 2831. Se adjuntó la documentación siguiente:  
a) Copia del informe favorable con carácter vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes de acuerdo con el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
b) Copia de la Resolución de fecha 30 de noviembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda por la que se aprueba la modificación parcial de trazado de la VP-18, «Cañada Real del Frontón al Tossal del Regall».  
En agosto de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita ampliación de la documentación tramitada y se remite al promotor una copia de esta. Se solicita:  
a) Certificado de la información pública del expediente.  
b) Ampliación del proyecto de restauración: restauración geomorfológica, sistema de drenaje, métodos de preparación del suelo, aportes de tierra, revegetación, calendario, presupuestos, planos. Ordenación espacial y temporal de la restauración.  
En septiembre de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad industrial, remite copia del DOGV núm. 4323 de 28 de agosto de 2002 donde aparece el anuncio de la solicitud y se indica que, transcurrido el plazo de 15 días, no se ha presentado alegación alguna.  
En diciembre de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite ampliación de documentación (anejo II al proyecto de explotación. noviembre de 2006)  
En junio de 2007, tras recibir el informe de los servicios territoriales de Medio Ambiente y revisar la documentación tramitada, se solicita de nuevo ampliación de documentación a los servicios territoriales de Industria y Seguridad Industrial de Castellón y se le comunica al promotor la necesidad de ampliarla.  
En octubre de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite la siguiente documentación: anejo III al proyecto de explotación y anejo II al proyecto de restauración. Septiembre de 2007.  
En junio de 2016, el Servicio Territorial de Industria y Energía solicita emisión de declaración de impacto ambiental y, a la vista de las carencias de la documentación existente, en septiembre de 2019 se requiere la presentación de un documento refundido de los proyectos y del estudio de impacto ambiental por los siguientes motivos:  
a) La situación de la explotación existente no correspondía a lo previsto en la DIA de abril de 1995 (Expediente 300/94/AIA).  
b) Se había instalado una planta de tratamiento de áridos no prevista que modificaba la restauración autorizada.  
c) La restauración prevista y autorizada no se había llevado a cabo, a lo que se une el tiempo trascurrido desde el inicio del expediente.  
La nueva documentación debería recoger la situación presente de la explotación efectuada, así como los impactos previstos para la planta de clasificación. La documentación solicitada se aportó por los servicios territoriales de Castellón en julio de 2020.  
  
Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo sometió a información pública el expediente con la nueva documentación durante un plazo de 30 días naturales y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8990, de 7 de enero de 2021. El jefe del citado Servicio Territorial, en fecha 19 de febrero de 2021, certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
a) Resolución de 30 de noviembre de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba la solicitud de modificación parcial del trazado de la VP-18 «Cañada Real del Frontón al Tossal del Regall» en el TM de Sant Joan de Moró (Castellón) publicada en el DOGV nº6050 de 6 de julio de 2009. (Orden de 14 de mayo de 2009, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda).  
b) Informe favorable de la Direción General de Patrimonio Cultural Valenciano de agosto de 2004, en el que se analizan las posibles afecciones patrimoniales, manifestando la corrección del contenido y de la evaluación de los resultados obtenidos en la prospección arqueológica realizada.  
c) Informe de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón, en el que se describen las características principales del proyecto tramitado, del entorno, de los principales impactos derivados de la actuación y las mejoras que deben ser introducidas en el proyecto para minimizar dichos impactos, requiriendo la ampliación y modificación del proyecto de restauración en los siguientes términos:  
- Los taludes de restauración proyectados se consideran inadecuados para una restauración efectiva y una integración paisajística en el entorno. Se deberán ejecutar taludes de menor altura, con pendientes y geometrías que se adapten a la topografía del entorno.  
- Que la explotación se desarrolle avanzando los bancos hacia el norte, al objeto de integrar la topografía resultante con la morfología de la pequeña vaguada tributaria de la Rambla de la Viuda.  
- La morfología de la restauración morfológica de la plaza de la cantera, deberá tener una forma final menos geométrica y uniforme, con elementos integradores que expresen la diversidad paisajística y ecológica de la zona.  
- Adecuar el trazado y pendiente de la vía pecuaria modificada de forma que permita el normal tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios que se establecen en los artículos 16 y 17 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
- El informe señala además que el hueco minero meridional de la cantera no ha sido restaurado una vez agotados los bancos de explotación conforme a los condicionantes de la DIA de 11 de abril de 1995 y que se ha iniciado en él una nueva actividad no contemplada en el proyecto (planta de tratamiento).  
Consideraciones ambientales  
1º Principales características del proyecto según la documentación aportada.  
El aprovechamiento existente se desarrolla a cielo abierto y tiene por objeto la extracción de calizas para elaborar áridos de machaqueo con destino a la construcción, principalmente para hormigones. Estos materiales abastecen a la planta semimóvil de tratamiento de áridos que la empresa instaló en el mismo emplazamiento con el fin de fabricar zahorra artificial y separar la fracción 0-25 mm en la propia cantera, evitando así el transporte de estériles hasta la planta fija. La fracción 25-80 mm se destina a la fabricación de grava, gravilla y arenas para hormigón. La instalación y puesta en marcha de la planta fueron autorizadas por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, en fecha 25 de junio de 2008.  
La explotación se ha dividido en dos zonas, de forma que hay una zona de transición (correspondiente a las parcelas 44, 45 y 46) situada entre dos colinas de material calcáreo que, por tratarse de materiales margosos no adecuados, se dejará sin explotar. Además, estas parcelas forman parte del nuevo trazado de la vía pecuaria «Cañada Real del Tossal del Regall al Frontó», modificación aprobada mediante resolución de 30 de noviembre de 2004, de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Así pues, en la cantera se pueden distinguir dos sectores: a) el sector sur, que corresponde a la antigua explotación y que no sufrirá ninguna variación en su geometría de explotación y restauración respecto a lo ya autorizado en la ampliación de fecha 03.07.1995 y en su posterior reclasificación a la Sección C) en fecha 27.03.2001. Todo ello, con los condicionantes impuestos en el documento de autorización, incluyendo las condiciones impuestas en la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 11 de abril de 1995. b) el sector norte, que es para el que se solicita la ampliación de las tres cuadrículas mineras, separado del anterior por las parcelas ya citadas y el nuevo trazado de la cañada real.  
Los accesos a la zona norte de la cantera se realizan por medio de pistas construidas desde la zona sur atravesando la vaguada no explotable situada entre las dos zonas de la explotación y utilizando los materiales estériles no aprovechables.  
La morfología de la masa de calizas a aprovechar es de tipo estratiforme dispuesta en gruesos bancos subhorizontales o con buzamiento muy suave, con intercalaciones margosas, que en conjunto pertenecen al tramo final del Cretácico inferior (Aptiense: Gargasiense-Clansayense). El paquete a explotar presenta una potencia aproximada de 120 m.  
El arranque se hace mediante perforación y voladura para obtener una pila de caliza fácilmente cargable con pala de ruedas o retroexcavadora sobre orugas. La carga se realiza sobre camiones de 40-45 tm que realiza el transporte del material hasta la planta de tratamiento de áridos, situada a una distancia de 1100 m del frente de cantera.  
El proyecto actual plantea la explotación de la ladera en bancos descendentes, de manera que se puedan simultanear las labores con la restauración de los bancos de las cotas superiores. La orientación de la explotación se ha diseñado avanzando hacia el noroeste, integrando la topografía resultante con la morfología de la pequeña vaguada situada al norte de la explotación que vierte a la Rambla de la Viuda. Los accesos a los diferentes niveles se realizarán a partir de una pista de acceso exterior, de tipo permanente, situada fuera de los límites de la explotación y ya construida.  
La explotación propuesta se realizará mediante bancos de talud forzado de 75º y 15 m de altura, ya que se considera adecuada para mantener los costes de explotación en una escala razonable, dentro de unas estrictas condiciones de seguridad. Una vez agotados los bancos, cada banco se desdoblará en tres bancos de 5 m de altura y 35º de pendiente intermedia, con bermas entre bancos de 3 m de anchura, por lo que resulta una pendiente media de 25º. Además, se procederá al redondeo de aristas, subsolado de las superficies explotadas, acondicionamiento de la tierra vegetal, extensión de tierra vegetal de 0,5 m de espesor, siembra de especies herbáceas en taludes y plantación de especies arbóreas y arbustivas en bermas y plataforma final.  
Las aguas utilizadas en esta actividad, tanto para el proceso industrial como para los servicios, procederán de un pozo de extracción de aguas subterráneas, cuyo titular es la empresa solicitante que cuenta con su correspondiente autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Para la estimación de las reservas, se ha realizado un estudio topográfico mediante fotogrametría aérea y su correspondiente restitución. El cálculo se ha elaborado mediante el método de las secciones transversales adyacentes, calculando las áreas de las secciones mediante un programa de CAD, obteniendo un resultado que asciende a 1.800.000 m³.  
La cantidad anterior equivaldría a una masa de 4.680.000 tm, considerando una densidad de las calizas de 2,6 T/m³. El proyecto supone que, a un ritmo medio de producción de 150.000 tm/a y con una demanda constante, la explotación podría tener una vida de 30 años, aun teniendo en cuenta los volúmenes destinados a la restauración.  
Los estériles están constituidos por una parte por materiales arcillosos, margosos y terrosos de naturaleza inerte, que se separan en el precribado de los materiales antes de su entrada en la machacadora y por otra por las zahorras de montera. En condiciones normales, la caliza productiva contiene estériles con una relación estéril-mineral entorno al 10 % y las zahorras entre un 15-20 % de la producción. Basados en esta estimación, una aproximación grosera a la cantidad de estériles procedentes de las calizas productivas estaría alrededor de 180.000 m³ a lo que habría que sumar la correspondiente a materiales procedentes de horizontes margosos y arcillosos, todos ellos no explotables. Todos se utilizarán para cubrir las necesidades de materiales para el reperfilado de los taludes de restauración y para la construcción de las pistas de acceso a la zona norte de la explotación.  
La geometría de explotación y restauración de la zona sur no experimentará ninguna variación respecto a lo autorizado en la ampliación de fecha 03.07.1995 y en su posterior reclasificación a la sección C) en fecha 03.03.2001, con los condicionantes impuestos en el documento de autorización, incluyendo las condiciones impuestas en la declaración de impacto ambiental de fecha 11 de abril de 1995, a excepción de la cronología, alterada por la instalación de la planta de tratamiento primaria que deberá mantenerse hasta el final de la vida de la explotación. No hay alteración, sin embargo, respecto a las condiciones morfológicas expuestas.  
2º Emplazamiento del proyecto.  
La explotación se sitúa en el municipio de Sant Joan de Moró, en el paraje «El Frontó», y su sector oeste limita con el cauce de la margen izquierda de la Rambla de la Viuda. El acceso se realiza desde ese municipio tomando la carretera hacia el pequeño núcleo de Mas de Flors, siguiendo a continuación por el camino que conduce a la Rambla de la Viuda y, tras llegar a ella, se toma una pista aguas arriba paralela a la rambla por su margen izquierda, que conduce a la explotación tras recorrer 1,1 km. Las poblaciones más cercanas a la explotación son Mas de Flors (45 hab.), distante en línea recta de 1,7 km y Sant Joan de Moró a 2,5 km (3.200 hab.). Geográficamente, el área se localiza en la comarca de la Plana Alta, y a una distancia de 20 km de la capital de la provincia. Las coordenadas UTM (ETRS89) huso 30, del punto medio aproximado de la explotación serían X: 743.000 Y: 4.440.750 Z: 200 m.  
Se ubica en una ladera de orientación oeste, colindante con la Rambla de la Viuda; esta rambla a pesar de su gran anchura y magnitud solo lleva agua después de episodios de fuertes lluvias que procede del drenaje de los relieves montañosos situados a ambos márgenes de esta. El relieve es moderadamente abrupto y de formas acentuadas con pendientes comprendidas entre el 20 y el 40 %, y está coronado por el Tossal de El Frontó (260 msnm) limitando al norte con una pequeña vaguada que vierte a la Rambla de la Viuda.  
El clima de la zona es termomediterráneo seco con precipitaciones medias anuales comprendidas entre 400-600 mm, irregulares tanto en cantidad como en duración y temperaturas medias anuales superiores a 17ºC.  
Desde el punto de vista paisajístico, cabe señalar que la actual cantera presenta una cuenca visual moderada ya que afecta principalmente al cauce de la Rambla de la Viuda. El diseño de la explotación en bancos descendentes, orientados hacia el oeste, constituye una medida correctora para evitar el impacto paisajístico desde el núcleo urbano de Sant Joan de Moró y desde Mas de Flors. La apertura de nuevos bancos hacia el norte permitirá además una mayor integración del hueco final de explotación al entorno y una mayor eficacia del drenaje de los bancos de restauración de la cantera.  
La mayor parte de la superficie del sector corresponde a terrenos clasificados como forestales: matorral y forestal, y el resto, a bancales de secano y cultivos de regadío al sur. La vegetación natural de la parte septentrional de la cantera está representada por un matorral termófilo denso en el que predominan especies como Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Erica miltiflora, Rosmarinus Officinalis, Brachypodium retusum, Chamaerops humilis, etc., intercalándose ejemplares de Pinus halepensis. Esta vegetación se asienta sobre leptosoles de poco espesor desarrollados a partir de las calizas. Esta asociación vegetal corresponde al hábitat de matorral termomediterráneo y predesértico del Código Natura 2000 5330.  
La fauna es la característica de los hábitats alterados donde se alternan los campos de cultivo con la vegetación natural, así como por la actividad extractiva. La propia actividad, la circulación de camiones y el tratamiento del material en las inmediaciones de la cantera ha hecho desaparecer las especies más sensibles a la presencia humana. Así aparecen como dominantes, especies comunes y de amplia distribución geográfica: pequeños mamíferos, avifauna y reptiles.  
El emplazamiento se ubica sobre suelo no urbanizable protegido, calificado como suelo de protección para uso de actividades extractivas, según el vigente PGOU del Ayuntamiento de Sant Joan de Moró (plano de ordenación: calificación del suelo y ordenación estructural, de fecha VIII-2015), y está destinado específicamente a los usos de extracción de materiales de cantera.  
La zona no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana, LIC, ZEPA, espacios incluidos en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o redacción, ni en alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
La explotación afecta y modifica el trazado de la vía pecuaria «Cañada Real del Tossal del Regall al Frontó», modificación autorizada según se indica en apartado anterior. La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano ha emitido informe vinculante favorable al proyecto de referencia.  
Parte de la explotación, así como el camino de acceso, se proyecta dentro de la «zona de policía» del dominio público hidráulico de la Rambla de la Viuda. Esta zona incluye un límite de 100 m desde del borde exterior del cauce actual de la Rambla.  
3º Características del potencial impacto  
1. Fundamentos y justificación de la solución adoptada.  
La ubicación de las parcelas elegidas para la ampliación de las labores presenta características favorables para su explotación, tales como:  
a) La aptitud de las propiedades físicomecánicas del macizo rocoso y de la naturaleza petrológica del recurso, así como el albergar reservas suficientes para la viabilidad del proyecto.  
b) Compatibilidad urbanística del suelo.  
c) Ausencia de afección a espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
d) Se trata de la ampliación de un espacio afectado por una cantera existente, por lo que el emplazamiento ya se encuentra alterado en el paisaje y en su morfología inicial.  
e) Los valores naturales y paisajísticos de la parcela puedan volver a integrarse en el entorno finalizada la actuación.  
2. Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar. Identificación y valoración de los impactos.  
El proyecto tramitado afecta directamente al paisaje, al suelo, a la morfología del terreno, a la hidrología, a la atmósfera, a la vegetación y a la fauna. Los impactos y las acciones que los producen son los siguientes:  
a) Modificación del relieve y del paisaje derivados del arranque del material mediante explosivos y la formación de un terreno con formas geométricas por la creación de frentes de explotación.  
b) Desaparición de la vegetación en su superficie y del suelo que la sustenta.  
c) Incremento de fenómenos erosivos como consecuencia de los dos puntos anteriores  
d) Construcción de nuevos caminos y desvío de los existentes y de la vía pecuaria.  
e) Ocupación del dominio público hidráulico, con deterioro de cauce y márgenes.  
f) Circulación de camiones de gran tonelaje, implantación de una instalación de tratamiento del material, y transporte fuera de la cantera para su comercialización.  
g) Afección a la atmósfera. La actividad extractiva provoca un incremento de partículas sólidas en suspensión como consecuencia del arranque por explosivos y por la carga y transporte del material mediante vehículos, así como por los gases de combustión que generan. También produce ruido y vibraciones durante la extracción, y por el tránsito de camiones. A lo anterior se une el funcionamiento de la planta de machaqueo que genera tanto emisiones de polvo como ruidos.  
h) Modificación de la red de drenaje, y posible contaminación de aguas superficiales por arrastre de sedimentos. Ya que la actividad se asienta sobre un sustrato vulnerable a la contaminación de aguas subterráneas, existe riesgo potencial de contaminación de estas por gestión deficiente de los residuos peligrosos generados en la explotación.  
3. Identificación y propuesta de medidas correctoras. Actuaciones a desarrollar. Plan de vigilancia ambiental.  
A) Las medidas protectoras y correctoras propuestas para disminuir estos posibles impactos son:  
a) En primer lugar, la retirada del suelo de las áreas afectadas por las labores y el acopio y mantenimiento de este para su uso posterior.  
b) Explotación y restauración por fases que permitan la pronta restauración de los bancos superiores de explotación, dotar a las bermas intermedias de cunetas de drenaje, y obtener una plataforma final con una pendiente suave de 2 % hacia la Rambla de la Viuda para permitir el drenaje de las aguas.  
c) Apertura de la explotación hacia el Norte permitiendo la salida de las aguas hacia el barranco limítrofe a la explotación y tributario de la Rambla.  
d) Riego de viales y plaza de cantera. Mantenimiento y acondicionamiento de caminos.  
e) Acopio de estériles en escombreras temporales en zonas protegidas de la escorrentía y del viento, con fijación mediante gramíneas y leguminosas.  
f) Siembra de especies herbáceas de rápido crecimiento en los taludes y plantación de especies arbustivas y arbóreas de carácter forestal en bermas intermedias devolviendo el uso forestal a la zona.  
g) Transporte de materiales pulverulentos en camiones con caja cerrada o cubierta con lonas.  
B) Actuaciones a desarrollar.  
Todos los residuos de la explotación son materiales inertes que no requieren ningún tratamiento previo a su almacenaje. Todos los estériles producidos en la explotación se utilizarán directamente en labores de restauración, tanto para perfilar taludes como para rellenar parcialmente los huecos generados. Los acopios de tierra vegetal y escombreras de estériles serán por tanto de carácter temporal.  
Para la restauración de la plataforma central, el proyecto plantea una única superficie llana de aproximadamente 113.000 m², que se restaurará mediante la plantación de olivos con un marco de plantación de 7x7 m. Además, se proyecta la disposición de pequeños montículos de tierra de 3 m de altura y 100 m² de superficie basal con pendientes de 45º, dispersos en forma no regular sobre la plataforma final, para conseguir un relieve alomado sobre el que se plantarán especies autóctonas, al igual que se hace en bermas y taludes. A la plataforma final de restauración, de 78.000 m² de superficie, se le dotará de una ligera pendiente (< 2 %) hacia la rambla, con el fin de asegurar el adecuado desagüe de las aguas de escorrentía. La diferencia de cotas entre la plataforma final y el punto más alto de la explotación y es alrededor de 88 m.  
La superficie ocupada por las bermas y taludes es de 144.000 m² que se restaurará mediante pinos en las bermas y plantas autóctonas en los taludes, y por tanto las necesidades serán mucho menores que en el caso de la plataforma final donde se trata de dotarla de un uso agrícola, pues se plantarán olivos.  
Se utilizarán enmiendas orgánicas en toda la superficie de explotación (222.100 m²), lo que además de mejorar la composición química, favorecerá considerablemente la estructura del suelo.  
La pendiente general de los taludes de restauración será de 25º y los taludes parciales tendrán una pendiente de 35ºy 5m de alto, con bermas entre bancos de 3m de ancho. Se añadirá un pie de apoyo constituido por muretes de piedra que servirá como contención y soporte de los bancales finales de restauración. Así mismo, sus crestas se redondearán para dotarles de una apariencia más natural, en cumplimiento de la condición número 1 de la declaración de impacto ambiental de fecha 11.04.1995. Las bermas de los taludes también se recubrirán de tierra vegetal con un espesor de 50 cm, plantando a continuación Pinus halepensis, con un espaciamiento de 4 m a lo largo de toda su longitud, además de especies arbustivas y herbáceas propias de la vegetación de la zona. Las bermas serán subhorizontales dotadas de una ligera contrapendiente, de forma que dirijan las aguas de lluvia hacia el pie del talud donde se recogerán en una canalización que recorrerá el pie del talud hasta su adecuado desagüe, minimizándose los efectos erosivos en los taludes.  
La vía pecuaria afectada por la explotación ha modificado su trazado pasando entre los dos huecos de la explotación por un tramo de pendiente elevada, en la que no está previsto el desarrollo de labores extractivas. Debido a la fuerte inclinación que hay entre el tramo de la intersección con la Rambla de la Viuda, se proyecta la realización de un camino de 5 m. de anchura en zig-zag a través de la anchura legal establecida para la cañada. De este modo se reduce considerablemente la pendiente que tenía inicialmente el eje central de la Cañada, considerándola adecuada para el normal tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios que se establecen en la Ley 3/1995 de vías pecuarias.  
En cuanto a la instalación de la planta de tratamiento en el hueco minero situado al sur de la explotación, el promotor afirma que la explotación se encuentra actualmente en proceso de restauración y que no hay ninguna variación respecto a las condiciones requeridas. En concreto, en los niveles superiores (4 y 5) se ha procedido al perfilado de los taludes, a la aportación de tierra vegetal y a la plantación de especies herbáceas autóctonas que permitan la consolidación del terreno. Actualmente, la restauración continúa en el nivel 3 para continuar las labores de restauración de forma descendente, de acuerdo con los condicionantes de la DIA de abril de 1995.  
Se indica, además, que la planta está ligada directamente a la explotación minera y no constituye una actividad distinta o independiente. Su continuidad es imprescindible para el desarrollo de la actividad y no podrá ser retirada hasta que concluya la explotación de los huecos sur y norte. Por consiguiente, los dos niveles inferiores del hueco meridional no podrán restaurarse hasta que la planta sea desmantelada.  
C) Programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental incluye el preceptivo programa de vigilancia. Todos los controles considerados se registrarán por escrito mediante actas que darán lugar a un informe anual. El programa de vigilancia ambiental contempla, entre otros controles:  
a) El control de afecciones fuera del límite de actuación, con reposición de los sistemas de señalización, en su caso.  
b) El control mensual del polvo depositado sobre la vegetación y terreno, mediante captadores. Mantenimiento, limpieza y riego de los viales de explotación.  
c) El control de los niveles de emisión sonoras, trimestralmente, o ante quejas puntuales.  
d) La vigilancia de aparición de procesos erosivos.  
f) Evitar afecciones a DPH y al régimen de escorrentía superficial.  
g) Control de la contaminación en suelo y aguas.  
h) Control de afecciones al patrimonio cultural.  
i) Prevención de riesgos sobre las personas.  
j) Control de la revegetación, con resiembra o reposición de marras. Plantación en época adecuada usando material vegetal apropiado, control del desarrollo de la vegetación y reposición de marras.  
  
Consideraciones Jurídicas  
El proyecto examinado está sujeto a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el anexo I, apartado 3.c.1 del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección tercera del capítulo tercero del Decreto 162/1990 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el «Proyecto de explotación para la concesión directa de la explotación «Ampliación a Frontó núm. 2831» promovido por Áridos Monfort, SA, que comprende las parcelas del polígono 9 mencionadas en esta declaración situadas en la partida «Frontó» del TM de Sant Joan de Moró (Castellón). Todo ello, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, en el proyecto técnico y en el plan de restauración aportados en julio de 2020, en todo aquello que no contradiga los condicionantes del punto segundo de la presente resolución, que serán de obligado cumplimiento.  
  
Segundo  
1. Para la explotación y tránsito de vehículos dentro del dominio público hidráulico será necesario disponer de la correspondiente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar. De forma previa a la autorización, en el plazo de tres meses desde la recepción de la presente declaración, deberá presentar ante el órgano sustantivo documentación que acredite la solicitud del permiso.  
2. Los caminos de acceso se mantendrán en óptimas condiciones a lo largo de toda la vida del proyecto. En caso de daños, la empresa promotora será la responsable de su reparación. Se colocarán señales indicativas del tránsito de camiones y se limitará la velocidad de su circulación.  
3. Los acopios de material, los frentes de explotación y los viales internos y externos a la explotación se mantendrán durante todo el tiempo que dure la actividad en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.  
4. Se agilizarán los trabajos de restauración en aquellas superficies ya explotadas. Una vez remodeladas deberá aportarse la tierra vegetal necesaria para sembrar y revegetar.  
5. La propuesta de restauración con taludes de banco de 5 m de alto y 35o de inclinación, con bermas de 3 m no resulta admisible ni desde el punto de vista paisajístico, ni de la eficacia de la revegetación, ni de la estabilidad. Además, en la documentación el diseño no ha sido justificado mediante estudios geotécnicos de estabilidad, ni para los taludes adoptados, tanto para los de banco como para los del talud final, ni para las soluciones constructivas, como bermas y plataformas; lo que se contempla en el capítulo VIII del RD 863/1985, por el que se aprueba el Reglamento general de normas básicas de seguridad minera y se desarrolla en la ITC-MIE 07.1.02 (BOE 30-4-90). Por tanto, para mejorar la integración paisajística y quedar del lado de la seguridad las bermas entre bancos de los taludes de restauración tendrán obligatoriamente más de 5m de anchura.  
6. Para la limitación de la dispersión de material pulverulento, los camiones que salgan de la explotación circularán con la carga cubierta. La perforación para la realización de barrenos incluirá sistemas de captación de polvo.  
7. Con el fin de prevenir la contaminación de las aguas subterráneas, en el caso de que en la instalación se disponga de depósitos de combustible enterrados, se deberá cumplir lo dispuesto en el anexo I, capítulo X del RD 1523/1999, por el que se modifica el Reglamento de instalaciones petrolíferas, aprobado por RD 2085/1994, y las instrucciones técnicas complementarias MI-IP03, aprobada por el Real decreto 1427/1997, y MI-IP04, aprobada por el RD 2201/1995. Si estos tanques estuvieran en desuso les sería de aplicación lo recogido en el RD 1416/2006, por el que se aprueba la instrucción técnica complementaria MI-IP-06.  
8. Ya que parte de la explotación se encuentra en terreno forestal, durante la actividad de la cantera se observará lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
9º. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, o bien la constatación de algún impacto no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras. Este será el caso del desmantelamiento de la planta de tratamiento, prevista antes de la finalización de la explotación. A lo anterior se une el hecho de que la minería no energética está contemplada en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, según la Ley 34/2007, de calidad del aire y protección de la atmósfera actualizada por el Real decreto 100/2011. En este caso, ya que la producción anual es inferior a 200.000 t/año y que la instalación no se encuentra a menos de 500 m de un núcleo de población se clasificaría en el grupo C con el código 04 06 16 02. Por tanto, según el art.13.3 de la citada ley, la construcción, montaje, explotación, traslado, modificación sustancial, cese o clausura de aquellas instalaciones en las que se desarrollen alguna de las actividades incluidas en el catálogo recogido en el anexo IV y que figuran como pertenecientes al grupo C, deberá ser notificada al órgano competente de la comunidad autónoma en las condiciones que determine su normativa.  
11. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidaspreventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración.  
  
Tercero  
a) La actual declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental  
b) Esta declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Cuarto  
En el procedimiento de autorización del proyecto el órgano sustantivo deberá tener en cuenta la evaluación de impacto ambiental efectuada atendiendo a lo establecido en el art. 32 del Decreto 162/1990 referidos al contenido y condicionado de la autorización.  
  
València, 17 de enero de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML