Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7173, del 16-12-2013 (2013/11897)

RESOLUCIÓ de 5 de desembre de 2013, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per la qual s'aprova el Pla de Diagnòstic Precoç i Alerta de Patògens de Vegetals (PDPAPV).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7173

Data del DOGV
:   16-12-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2013/11897

CVE


Data del document
:   05-12-2013

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 de desembre de 2013, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per la qual s'aprova el Pla de Diagnòstic Precoç i Alerta de Patògens de Vegetals (PDPAPV). [2013/11897]  
La Direcció General de Producció Agrària i Ramaderia, d'acord amb el que establix l'article 42 del Decret 82/2013, de 21 de juny, del Consell, pel qual s'aproven el Reglament Orgànic i Funcional de la Presidència i de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, és competent en matèria de sanitat vegetal i, per això, en la definició de les actuacions i de les obligacions en la dita matèria dels particulars, en el seu àmbit territorial, en consonància amb la Llei 43/2002, de 20 de novembre, de Sanitat Vegetal, i en especial amb el seu article 5, referit a les obligacions dels particulars per a la prevenció de malalties, en el qual s'especifica que els agricultors, silvicultors, comerciants, importadors i els professionals que exercisquen activitats relacionades amb la defensa fitosanitària han de vigilar els seus cultius, plantacions, collites, vegetals i productes vegetals, així com les masses forestals, el medi natural i els materials connexos objecte de comerç. També han de facilitar qualsevol classe d'informació sobre l'estat fitosanitari de les plantacions, vegetals o productes vegetals, quan siga requerida pels òrgans competents i si s'observa qualsevol aparició atípica d'organismes nocius o de símptomes de malaltia per als vegetals i productes vegetals, s'ha de notificar a l'òrgan competent de la comunitat autònoma o, en el cas d'importadors, al Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.  
  
En esta mateixa Llei 43/2002, de Sanitat Vegetal, en l'article 13, s'assenyalen les obligacions que els particulars tenen també en la lluita contra les malalties, en el qual s'especifica que els titulars de les explotacions o d'altres superfícies amb coberta vegetal han de mantindre els seus cultius, plantacions i collites, així com les masses forestals i el medi natural, en bon estat fitosanitari per a defensa de les produccions pròpies i alienes i aplicar les mesures fitosanitàries que s'establisquen com a conseqüència de la declaració de l'existència d'una plaga. Els comerciants i importadors han de mantindre, així mateix, en bon estat fitosanitari els vegetals, productes vegetals i altres objectes matèria de la seua activitat econòmica i, si és el cas, executar les mesures fitosanitàries obligatòries que s'establisquen.  
D'altra banda, tant el Reial Decret 58/2005, de 21 de gener, pel qual s'adopten mesures de protecció contra la introducció i difusió en el territori nacional i de la Comunitat Europea d'organismes nocius per als vegetals o productes vegetals, així com per a l'exportació i tràfic cap a països tercers, com el Reial Decret 1190/1998, de 12 de juny, pel qual es regulen els programes nacionals d'eradicació o control d'organismes nocius dels vegetals encara no establits en el territori nacional, establixen determinades obligacions i mesures a adoptar pels particulars, en els casos concrets de patògens de vegetals considerats com a quarantena en el territori nacional i en la Comunitat Europea. A tot açò cal afegir les obligacions dels particulars implícites en la normativa vigent, relativa als programes nacionals i autonòmics específics d'eradicació i control de determinats patògens de vegetals.  
  
En determinats casos, i en concret, en el dels particulars relacionats amb la producció i comercialització de material vegetal, s'han de complir també determinades obligacions, incloses en diverses normatives vigents, relatives a l'emissió de passaports i certificat vegetal.  
  
En l'última dècada, determinats patògens de vegetals han sigut considerats com a molt danyosos per a determinats cultius en la Unió Europea, per la qual cosa s'han promulgat les corresponents decisions de la Comissió, que impliquen determinades obligacions per als particulars, de compliment obligatori en tots els països membres de la Unió Europea.  
Finalment, cal la implicació dels particulars per al coneixement de la situació real de les malalties ja establides en el nostre territori, de manera que es puguen perfeccionar els estudis de prevalença d'estes, que donaran lloc a l'elaboració de mapes de presència real de les malalties i a mapes de risc de disseminació d'estes, que puguen actualitzar-se periòdicament. Tota esta informació epidemiològica és necessària per al disseny d'estratègies de control diferenciades per als patògens dels vegetals, ja que en la nostra comunitat autònoma es presenten multitud de variables a considerar per a cada un d'estos.  
  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, resulta evident que la legislació vigent, que determina les obligacions dels particulars en cada cas, és molt variada i nombrosa (considerant la legislació de la Unió Europea, la legislació nacional i la legislació autonòmica) i, per tant, cal aclarir i definir, en l'àmbit autonòmic, les obligacions mínimes dels particulars i determinades actuacions que l'Administració autonòmica ha de dur a terme per a optimitzar els recursos destinats a la prevenció i lluita contra els patògens de vegetals. En l'annex I d'esta resolució s'arreplega la legislació bàsica de referència.   
  
D'esta manera, la present resolució té per objecte definir la implicació de l'agricultor o empresa agrícola titular d'explotacions agràries, silvicultor, comerciants, importadors i dels professionals que exercisquen activitats relacionades amb la defensa fitosanitària, en les actuacions que puguen dur a terme; facilitar als agricultors, les seues organitzacions i entitats col·laboradores, comerciants, importadors i als professionals que exercisquen activitats relacionades amb la defensa fitosanitària, la seua col·laboració en les mesures de prevenció, lluita, control i eradicació de malalties dels vegetals; establir una base eficient que permeta el flux adequat de la informació proporcionada per la casuística de la patologia vegetal que es dóna en les explotacions agràries i els servicis oficials responsables de sanitat vegetal, perquè estos siguen coneixedors d'eixa realitat i puguen actuar en conseqüència, segons la normativa vigent; establir els paràmetres mínims pel que fa a mostreig i condicions d'enviament al Laboratori de Diagnòstic Fitopatològic del Servici d'Anàlisi Agroalimentària, per a avaluar l'estat fitosanitari dels cultius i les malalties relacionades, dins del territori autonòmic, en funció de les diferents variables que els afecten.   
  
Atés que la sanitat vegetal és patrimoni de tots, i a tots correspon la seua defensa, i que el sistema de coresponsabilitat dels agricultors, les seues organitzacions i entitats col·laboradores, comerciants, importadors i els professionals que exercisquen activitats relacionades amb la defensa fitosanitària, sempre amb el control i la supervisió de la Direcció General de Producció Agrària i Ramaderia, per mitjà dels seus servicis competents (Servici de Sanitat Vegetal i Servici d'Anàlisi Agroalimentària) de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, s'ha mostrat altament eficaç quan hi ha una implicació dels particulars en el manteniment i la millora de la sanitat vegetal, i vista l'extensa base legal, relacionada amb la sanitat vegetal i inclosa en l'annex I de la present resolució.  
Per tot això, basant-se en les competències establides en el Decret 82/2013, de 21 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, resolc:  
  
Primer  
Aprovar el següent Pla de Diagnòstic Precoç i Alerta de Patògens de Vegetals.  
  
Segon. Actuacions generals  
Tots els agricultors, silvicultors, comerciants, importadors i els professionals que exercisquen activitats relacionades amb la defensa fitosanitària de la Comunitat Valenciana es responsabilitzaran de realitzar les actuacions previstes en el present Pla de Diagnòstic Precoç i Alerta de Patògens de Vegetals, de manera que puguen acreditar les exigències previstes en la Llei 43/2002, de Sanitat Vegetal, en el seu article 5 per a la prevenció de les malalties dels cultius i en l'article 13 en matèria de lluita, de manera que puguen mantindre un adequat nivell sanitari de les seues explotacions agrícoles. Per a això,  
a)Vigilaran l'evolució de les seues explotacions de manera que, davant de la sospita d'una malaltia, puguen realitzar les actuacions necessàries de presa de mostres i enviament d'estes en condicions adequades, segons s'especifica en l'apartat tercer i en l'annex II de la present resolució, sense perjuí que se sol·licite la col·laboració dels tècnics i inspectors del Servici de Sanitat Vegetal per a valorar les sospites de malaltia detectades.   
b) Mantindran tota la documentació relativa a les actuacions fitosanitàries realitzades en la seua corresponent explotació durant un període mínim de 2 anys, a més de la ja requerida pel Reial Decret 1311/2012, pel qual s'establix el marc d'actuació per a aconseguir un ús sostenible dels productes fitosanitaris, i el Decret 75/2012, del Consell, pel qual es regula l'obligatorietat de mantindre la traçabilitat en els productes agrícoles de la Comunitat Valenciana i la seua primera comercialització.   
  
c) Dissenyaran i executaran un protocol de desinfecció i higiene, adaptat a les seues explotacions, que puga ser degudament documentat, per a acreditar les mesures de prevenció de disseminació de patògens vegetals.   
d) Comunicaran al Servici de Sanitat Vegetal les dificultats o incidències que troben en el compliment del present Pla de Diagnòstic Precoç i Alerta de Patògens de Vegetals.  
  
Tercer. Presa de mostres i condicions d'enviament  
Aprovar les condicions de presa de mostres per a proves diagnòstiques i tramesa al Laboratori de Diagnòstic Fitopatològic del Servici d'Anàlisi Agroalimentària.  
a) Se seleccionarà la mostra a analitzar segons el que es detalla en l'annex II.  
b) S'omplirà la sol·licitud d'anàlisi (annex III) i es remetrà junt amb la mostra al Laboratori.  
c) Cada mostra haurà de poder localitzar-se en l'explotació, per a la qual cosa haurà de marcar-se el punt de presa de mostra en esta, en el cas que es tracte de plantes senceres, aigua, sòl, embalatges i altres. Si es prenen parts d'un exemplar vegetal, este haurà de ser marcat convenientment.  
d) Sempre que siga possible, s'enviaran fotografies en format digital que identifiquen el lloc on s'ha pres la mostra i la simptomatologia observada. Els arxius de les fotografies es remetran al Servici de Sanitat Vegetal i al Laboratori, per correu electrònic, a les adreces mencionades en l'annex IV.  
e) Les mostres es remetran al Laboratori immediatament. Si no és possible, es mantindran en adequades condicions de conservació fins al seu enviament, segons s'especifica en l'annex II. La recepció de mostres del Laboratori controlarà el període de temps transcorregut entre la presa de mostres i l'entrada en les seues dependències i comprovarà la idoneïtat de la mostra per a la seua anàlisi, així com les dades que consten en la sol·licitud.   
f) En el cas que la mostra no siga apta per a la seua anàlisi, o les dades mencionades en la sol·licitud d'anàlisi siguen insuficients, el Laboratori es posarà en contacte amb el remitent perquè procedisca a una nova presa de mostra i al seu enviament en condicions adequades, o perquè proporcione les dades adequades en la sol·licitud. Estos fets quedaran registrats, amb caràcter immediat, en l'expedient de la mostra rebuda en males condicions o amb informació insuficient i en el de la mostra de reemplaçament. Si transcorreguts deu dies hàbils no s'han esmenat les deficiències relatives a l'enviament de mostres inadequades o a la falta d'informació en la sol·licitud d'anàlisi, es procedirà a la destrucció de la mostra inadequada o amb insuficient informació, sense analitzar.  
g) L'adreça d'enviament de les mostres i les adreces electròniques de contacte, on enviar els documents associats a les mostres s'indiquen en l'annex IV.   
  
Quart. Anàlisi de mostres  
a) L'anàlisi de les mostres originades per este Pla es realitzarà en el Laboratori de Diagnòstic Fitopatològic de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
b) Podran participar en l'anàlisi de mostres altres laboratoris degudament autoritzats. En este cas, coordinaran amb el Laboratori de Diagnòstic Fitopatològic tant la recepció de mostres com l'enviament de resultats.  
  
Quint. Enquesta epidemiològica  
a) Si es detecta la presència d'algun patogen de vegetals, d'especial rellevància per als cultius de la nostra comunitat autònoma, en les mostres analitzades, els agricultors, silvicultors, comerciants, importadors i els professionals que exercisquen activitats relacionades amb la defensa fitosanitària de la Comunitat Valenciana, relacionats amb les mencionades mostres, ompliran una enquesta epidemiològica, a instància del Servici de Sanitat Vegetal, de manera que s'obtinguen dades rellevants per a l'aclariment de l'origen de la infecció i es puguen estimar els riscos més versemblants de dispersió del patogen.   
  
b) Els models d'enquesta seran proporcionats pel Servici de Sanitat Vegetal als particulars, depenent del patogen detectat.   
c) Per a omplir l'enquesta, podran ser assistits pels seus assessors, tècnics d'OCAPA, ATRIA, cooperatives o per tècnics del Servici de Sanitat Vegetal, amb la sol·licitud prèvia a estos.   
  
Sext. Tractament de la informació i divulgació  
Les dades obtingudes amb l'aplicació del present pla, junt amb les ja generades pel Servici de Sanitat Vegetal, contribuiran a l'elaboració de mapes actualitzats de presència de malalties en el territori autonòmic i de riscos potencials de disseminació d'estes, que s'arreplegaran en els butlletins d'avisos mensuals del Servici i en les distintes plataformes de divulgació disponibles.  
  
Sèptim. Règim de recursos  
La present resolució no posa fi a la via administrativa i contra esta pot interposar-se, en el termini d'un mes a comptar des de l'endemà de la notificació o publicació, recurs d'alçada davant del secretari autonòmic d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, de conformitat amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Octau. Entrada en vigor  
La present resolució entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 5 de desembre de 2013.- El director general de Producció Agrària i Ramaderia: José Miguel Ferrer Arranz.  
  
  
  
  
ANNEX I  
LEGISLACIÓ DE REFERÈNCIA   
  
Llei 43/2002, de 20 de novembre, de Sanitat Vegetal. BOE núm. 279, de 21.11.2002. pàg. 40970-40988.  
Directiva 2000/29/CE, del Consell, de 8 de maig de 2000, relativa a les mesures de protecció contra la introducció a la Comunitat d'organismes nocius per als vegetals o productes vegetals i contra la seua propagació en l'interior de la Comunitat (DO L169, de 10.07.2000), i modificacions posteriors.  
Reial Decret 58/2005, de 21 de gener, pel qual s'adopten mesures de protecció contra la introducció i difusió en el territori nacional i de la Comunitat Europea d'organismes nocius per als vegetals o productes vegetals, així com per a l'exportació i el trànsit cap a països tercers. BOE núm. 19, de 22.01.2005. pàg. 2538-2665.  
Reial Decret 1190/1998, de 12 de juny, pel qual es regulen els programes nacionals d'eradicació o control d'organismes nocius dels vegetals encara no establits en el territori nacional. BOE núm. 141, de 13.06.1998. pàg. 19606-19611.  
Reial Decret 1311/2012, de 14 de setembre, pel qual s'establix el marc d'actuació per a aconseguir un ús sostenible dels productes fitosanitaris. BOE núm. 223, de 15.09.2012. pàg. 65127-65171.  
Decret 75/2012, de 18 de maig, de 2012, del Consell, pel qual es regula l'obligatorietat de mantindre la traçabilitat en els productes agrícoles de la Comunitat Valenciana i la seua primera comercialització. DOCV núm. 6778, de 21.05.2012. pàg. 14257-14264.  
  
  
  
  
ANNEX II  
ASPECTES GENERALS PER A LA PRESA DE MOSTRES I L'ENVIAMENT D'ESTES AL LABORATORI  
  
1. MOSTRES QUE S'HAN DE PRENDRE QUAN S'OBSERVEN SÍMPTOMES  
PAUTES GENERALS  
La mostra ha de ser representativa dels símptomes observats. Prendre la part o parts de la planta en les quals apareixen els símptomes: arrels, branques, fulles, etc., o la planta sencera, si és possible.   
S'aconsella que el material malalt elegit no estiga mort ni excessivament deteriorat, però que presente símptomes i també zones no afectades (zones de transició entre la part malalta i la part sana), o bé enviar plantes malaltes i sanes per a ser comparades.   
La presència de tumors, agalles, clavills, xancres o qualsevol altra lesió ha de constar entre la informació remesa i, si és possible, s'enviarà també mostra d'estes lesions.   
Cal utilitzar guants quan se sospite o es tracte de patògens de quarantena o de patògens que es transmeten per contacte, per a evitar les contaminacions possibles entre mostres. En estos casos, els guants utilitzats s'han de col·locar en una bossa i s'han d'eliminar convenientment.  
S'han de desinfectar les ferramentes de tall utilitzades entre mostra i mostra.  
Cal eliminar l'excés d'humitat del material seleccionat, ja que podria deteriorar la mostra.  
Les mostres s'han de depositar en bosses de plàstic netes, i protegir-les de la calor excessiva i la dessecació.   
En general, les mostres s'han de mantindre refrigerades (entre 4-8ºC) fins a l'enviament al laboratori, si no es poden enviar immediatament. Les mostres que es poden mantindre a temperatura ambient fins al seu enviament, s'han d'especificar en cada apartat. Les mostres herbàcies, fruits, bulbs, tubercles, arrels, rizomes, artròpodes i aigües s'han d'enviar en un termini de 48 hores des de la presa de mostres, i les mostres llenyoses, les llavors i els sòls, en un termini de quatre dies, per a no comprometre el diagnòstic i evitar-ne el deteriorament excessiu.  
Cada mostra ha d'estar correctament etiquetada o identificada.  
Les bosses s'enviaran al Laboratori de Diagnòstic Fitopatològic com més prompte millor i embalades convenientment per a evitar el deteriorament de les mostres.  
Cal omplir la sol·licitud d'anàlisi (annex III) i remetre-la al laboratori.  
1.1 MOSTRES VEGETALS AMB SÍMPTOMES  
A) Plantes herbàcies, plàntules i plançons de plantes llenyoses  
Seleccionar les plantes que tinguen símptomes recents i que no estiguen mortes ni en avançat estat de deteriorament. Introduir-les en una bossa i identificar-les convenientment.  
S'enviarà la planta sencera, fins i tot amb el pa d'arrels. S'ha d'introduir en una bossa i identificar-la convenientment.  
B) Plantes llenyoses  
Se seleccionaran les parts que incloguen les lesions observades i zones sanes. Si es tracta de branques i brots, es prendran uns 20 cm de material vegetal, que s'introduiran en una bossa neta degudament identificada.  
Si se sospita d'una malaltia vascular, se seleccionaran parts en què s'observe el límit dels vasos afectats amb els vasos sans. Sempre que siga possible, es portarà el plançó sencer per a la selecció de la mostra més adequada perquè siga analitzada. S'introduirà en una bossa i s'identificarà adequadament.  
C) Fruits, tubercles, bulbs, arrels i rizomes  
S'han de seleccionar els que presenten símptomes recents, evitant els que presenten putrefaccions avançades, i s'han de col·locar en bosses netes per a l'enviament, degudament identificades.  
D) Llavors  
Quan s'observen símptomes en llavors, es col·locaran en una bossa de paper o en un sobre que es precintarà adequadament. Després de ser degudament identificades s'enviaran al laboratori immediatament. Si no és possible, es conservaran a temperatura ambient i s'enviaran en un termini no superior a quatre dies.   
1.2 MOSTRES DE SÒL  
Mostres de sòl de plantes herbàcies amb símptomes  
Es prendrà la planta sencera (o almenys uns 200 g de material vegetal d'arrel, coll i part aèria) i 500 g de terra del pa d'arrels. Es recomana rebutjar els primers 5 cm de sòl superficial. Per a la majoria dels cultius n'hi ha prou amb prendre mostres dels primers 20-40 cm del sòl. En el cas de cultius de gespa i praderies, la profunditat de mostreig recomanada és de 5 a 10 cm. S'han d'utilitzar bosses resistents en estos casos.  
  
Mostres de sòl de plantes llenyoses amb símptomes  
Es recomana rebutjar els primers 5 cm de sòl superficial i realitzar mostrejos a una profunditat de 30 a 60 cm. Es prendran 500 g del sòl que envolta les arrels alimentàries i 200 g d'arrels barbades. S'han d'utilitzar bosses resistents en estos casos.  
2. MOSTRES ASIMPTOMÀTIQUES  
Hi ha protocols per a la detecció de determinats patògens en mostres vegetals que no presenten símptomes (mostres asimptomàtiques).  
El tipus de mostra que s'ha de prendre depén en estos casos del tipus de patogen que es vol detectar i del material vegetal:  
2.1. Cítrics  
S'han de seleccionar quatre brots jóvens de la part terminal, representatius de les quatre orientacions geogràfiques (nord, sud, est i oest) d'uns 10 cm de longitud, per cada arbre. S'han d'eliminar les fulles i les quatre varetes obtingudes s'han d'unir utilitzant cinta aïllant, cordell o semblants, i s'ha de constituir una única mostra per arbre. Esta mostra s'identificarà convenientment, perquè es puga saber l'arbre de què ha sigut presa i es col·locarà en una bossa per al seu enviament.  
2.2. Fruiters de pinyol, llavor i ametler  
A) Anàlisi de virus  
S'han de seleccionar quatre brots de la forma descrita per al cas dels cítrics, però de la part interna de la copa. No s'han d'eliminar les fulles. S'han d'unir els quatre brots segons s'ha descrit en el punt anterior, i han de constituir una única mostra, que es col·locarà en una bossa degudament identificada.  
B) Anàlisi de bacteris  
S'han de seleccionar quatre brots jóvens d'uns 20 cm de longitud, dos de la part alta i dos de la part mitjana, per arbre. Els quatre brots s'introduiran en una bossa neta, que serà identificada convenientment.  
  
2.3. Olivera  
Se seleccionaran quatre branques lignificades, d'uns 20 cm de longitud i d'1 cm de diàmetre aproximadament, de les quatre orientacions geogràfiques (nord, sud, est i oest). Les quatre branques s'han de col·locar en una bossa neta i s'ha d'identificar convenientment.  
2.4. Vinya  
Durant la brotada, se seleccionaran tres brots jóvens representatius de tres orientacions diferents del cep. Si el cep està agostat es prendran tres sarments amb saba d'uns 10 cm de longitud, de la part alta, representatius de tres orientacions diferents del cep.   
Els tres brots obtinguts en cada cas s'uniran amb cinta aïllant, cordell o semblants, i es constituirà una única mostra per cep. Es col·locaran en una bossa neta, que serà identificada adequadament.  
2.5. Plantes herbàcies  
Si es tracta de plàntules o plantes xicotetes, s'enviarà la planta sencera, eliminant l'excés d'humitat, i es col·locarà en una bossa amb la identificació correcta de la mostra.  
Si es tracta de plantes adultes de més envergadura, se seleccionaran tres brots tendres de la part alta, mitjana i baixa de la planta. Els tres brots es col·locaran en una bossa, que serà convenientment identificada.  
  
2.6. Tubercles de creïlla asimptomàtics  
Es poden analitzar mostres de tubercles asimptomàtics per a la detecció de bacteris. La mostra oficial està constituïda per 200 tubercles, encara que es pot aplicar el protocol a mostres constituïdes per un nombre inferior de tubercles.  
Els tubercles s'introduiran en una bossa neta, que serà degudament identificada i es col·locarà en un embalatge resistent, el qual serà precintat totalment. S'enviarà immediatament al laboratori. Si no és possible, la mostra es conservarà refrigerada i s'enviarà al laboratori en un termini no superior a 48 h.  
2.7. Llavors  
Es poden analitzar llavors asimptomàtiques per a la detecció de diferents patògens.  
La quantitat de llavors que constituïx una mostra depén del patogen que s'ha de detectar i del tipus de llavor, per la qual cosa cal consultar prèviament el laboratori.  
Les llavors es col·locaran en una bossa de paper o en un sobre que es precintarà adequadament. Després de ser degudament identificades, s'enviaran al laboratori immediatament. Si no és possible, es conservaran a temperatura ambient i s'enviaran en un termini no superior a 4 dies.   
3. ARTRÒPODES  
S'enviarà una mostra vegetal que presente els danys causats per l'artròpode que s'ha de determinar en una bossa degudament identificada.   
Els artròpodes es col·locaran en un recipient hermètic, amb una capa de cotó en el fons del recipient sobre la qual es col·locarà una capa de paper ceba. Sobre este paper es col·locaran els exemplars i es col·locarà una altra capa de paper protegint els exemplars per la part superior. Per a evitar el moviment dels exemplars durant el transport, s'omplirà l'espai comprés entre la capa de paper superior i la tapa del recipient amb un material lleuger, com ara el cotó, sense pressionar massa per a no fracturar els exemplars. El nombre d'exemplars adults que s'han de col·locar en un recipient ha de ser tal que no se solapen entre si, per a evitar ruptures de les parts més fràgils.  
Seria convenient que s'envien diversos exemplars de cada una de les fases de desenrotllament (ous, larves, nimfes, pupes i adults) de l'artròpode que s'ha d'identificar.   
Els artròpodes que es troben units al substrat (planta o sòl) s'han d'introduir en bosses o fulls de paper, i posteriorment en bossa de plàstic. En qualsevol cas és aconsellable prendre més d'un exemplar.  
Les palometes o arnes es col·locaran dins d'un sobre de paper que s'introduirà en un recipient més rígid.   
No es recomana l'enviament d'exemplars conservats en alcohol de 70 %, ja que es desvirtuen els patrons de coloració dels exemplars.  
Cada mostra haurà de portar la corresponent identificació.  
L'enviament es realitzarà immediatament després de la recol·lecció. Si no és possible, les mostres que incloguen parts vegetals es conservaran en refrigeració i s'enviaran en un termini no superior a 48 h.  
4. ALTRES MOSTRES  
En alguns casos es poden analitzar altres mostres (aigües, embalatges, males herbes, etc.) però este tipus de mostres només es considera quan s'ha detectat un patogen en una explotació i la biologia i epidemiologia del patogen detectat aconsella una anàlisi, per a minimitzar els riscos de la seua disseminació. En estos casos, la presa de mostra serà dirigida per al patogen concret, per tant, s'haurà de consultar prèviament el Laboratori de Diagnòstic Fitopatològic.  
  
  
  
  
  
  
ANNEX IV  
  
Adreces per a l'enviament de la mostra o les mostres i documentació:  
\* LABORATORI DE DIAGNÒSTIC FITOPATOLÒGIC  
SERVICI D'ANÀLISI AGROALIMENTÀRIA  
Av. Alacant, s/n  
46460 Silla (València)  
Tel. 963 874 700  
Fax 961 210 538  
Adreça electrònica:   
  
\* SERVICI DE SANITAT VEGETAL  
Av. Alacant, s/n  
46460 Silla (València)  
Tel. 963 874 700  
Fax 961 210 538  
Adreça electrònica:



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7173, del 16-12-2013 (2013/11897)

RESOLUCIÓN de 5 de diciembre de 2013, del director general de Producción Agraria y Ganadería, por la que se aprueba el Plan de Diagnóstico Precoz y Alerta de Patógenos de Vegetales (PDPAPV).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7173

Fecha DOGV
:   16-12-2013

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2013/11897

CVE


Fecha del documento
:   05-12-2013

Organismo emisor
:   Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de diciembre de 2013, del director general de Producción Agraria y Ganadería, por la que se aprueba el Plan de Diagnóstico Precoz y Alerta de Patógenos de Vegetales (PDPAPV). [2013/11897]  
La Dirección General de Producción Agraria y Ganadería, de acuerdo con lo establecido en el artículo 42 del Decreto 82/2013, de 21 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Presidencia y de la Consellería de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, es competente en materia de Sanidad Vegetal y, por ello, en la definición de las actuaciones y de las obligaciones en dicha materia de los particulares, en su ámbito territorial, en consonancia con la Ley 43/2002, de 20 de noviembre, de Sanidad Vegetal, y en especial con su articulo 5, referido a las obligaciones de los particulares para la prevención de enfermedades, en el que se especifica que los agricultores, silvicultores, comerciantes, importadores y los profesionales que ejerzan actividades relacionadas con la defensa fitosanitaria deben vigilar sus cultivos, plantaciones, cosechas, vegetales y productos vegetales, así como las masas forestales, el medio natural y los materiales conexos objeto de comercio. También deben facilitar toda clase de información sobre el estado fitosanitario de las plantaciones, vegetales o productos vegetales, cuando sea requerida por los órganos competentes y si se observa cualquier aparición atípica de organismos nocivos o de síntomas de enfermedad para los vegetales y productos vegetales, se debe notificar al órgano competente de la Comunidad Autónoma o, en el caso de importadores, al Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente.  
En esta misma Ley 43/2002, de Sanidad Vegetal, en su artículo 13, se señalan las obligaciones que los particulares tienen también en la lucha contra las enfermedades, en el que se especifica que los titulares de las explotaciones o de otras superficies con cubierta vegetal tienen que mantener sus cultivos, plantaciones y cosechas, así como las masas forestales y el medio natural, en buen estado fitosanitario para defensa de las producciones propias y ajenas y aplicar las medidas fitosanitarias que se establezcan como consecuencia de la declaración de la existencia de una plaga. Los comerciantes e importadores tienen asimismo que mantener en buen estado fitosanitario los vegetales, productos vegetales y otros objetos materia de su actividad económica y, en su caso, ejecutar las medidas fitosanitarias obligatorias que se establezcan.  
Por otra parte, tanto el Real Decreto 58/2005, de 21 de enero, por el que se adoptan medidas de protección contra la introducción y difusión en el territorio nacional y de la Comunidad Europea de organismos nocivos para los vegetales o productos vegetales, así como para la exportación y tránsito hacia países terceros, como el Real Decreto 1190/1998, de 12 de junio, por el que se regulan los programas nacionales de erradicación o control de organismos nocivos de los vegetales aún no establecidos en el territorio nacional, establecen determinadas obligaciones y medidas a adoptar por los particulares, en los casos concretos de patógenos de vegetales considerados como cuarentena en el territorio nacional y en la Comunidad Europea. A todo esto hay que añadir las obligaciones de los particulares implícitas en la normativa vigente, relativa a los programas nacionales y autonómicos específicos de erradicación y control de determinados patógenos de vegetales.  
En determinados casos, y en concreto, en el de los particulares relacionados con la producción y comercialización de material vegetal, se deben también cumplir determinadas obligaciones, recogidas en diversas normativas vigentes, relativas a la emisión de pasaportes y certificación vegetal.  
En la última década, determinados patógenos de vegetales han sido considerados como muy dañinos para determinados cultivos en la Unión Europea, por lo que se han promulgado las correspondientes Decisiones de la Comisión, que implican determinadas obligaciones para los particulares, de obligado cumplimiento en todos los países miembros de la Unión Europea.  
Por último, es imprescindible la implicación de los particulares para el conocimiento de la situación real de las enfermedades ya establecidas en nuestro territorio, de forma que se puedan perfeccionar los estudios de prevalencia de las mismas, que darán lugar a la elaboración de mapas de presencia real de las enfermedades y a mapas de riesgo de diseminación de las mismas, que puedan actualizarse periódicamente. Toda esta información epidemiológica es necesaria para el diseño de estrategias de control diferenciadas para los patógenos de los vegetales, ya que en nuestra comunidad autónoma, se presentan multitud de variables a considerar para cada uno de ellos.  
Por todo lo anteriormente expuesto, resulta evidente que la legislación vigente, que determina las obligaciones de los particulares en cada caso, es muy variada y numerosa (considerando la legislación de la Unión Europea, la legislación nacional y la legislación autonómica) y por tanto, es necesario clarificar y definir, en el ámbito autonómico, las obligaciones mínimas de los particulares y determinadas actuaciones que la administración autonómica debe llevar a cabo para optimizar los recursos destinados a la prevención y lucha contra los patógenos de vegetales. En el Anexo I de esta resolución se recoge la legislación básica de referencia.  
De esta manera la presente resolución tiene, pues, por objeto: Definir la implicación del agricultor o empresa agrícola titular de explotaciones agrarias, silvicultor, comerciantes, importadores y de los profesionales que ejerzan actividades relacionadas con la defensa fitosanitaria, en las actuaciones que puedan llevar a cabo. Facilitar a los agricultores, sus organizaciones y entidades colaboradoras, comerciantes, importadores y a los profesionales que ejerzan actividades relacionadas con la defensa fitosanitaria, su colaboración en las medidas de prevención, lucha, control y erradicación de enfermedades de los vegetales. Establecer una base eficiente que permita el flujo adecuado de la información proporcionada por la casuística de la patología vegetal que se da en las explotaciones agrarias y los servicios oficiales responsables de Sanidad Vegetal, para que estos sean conocedores de esa realidad y puedan actuar en consecuencia, según la normativa vigente. Establecer los parámetros mínimos en lo referente a muestreo y condiciones de envío al Laboratorio de Diagnóstico Fitopatológico del Servicio de Análisis Agroalimentario, para evaluar el estado fitosanitario de los cultivos y las enfermedades relacionadas, dentro del territorio autonómico, en función de las diferentes variables que les afectan.   
Considerando que la Sanidad Vegetal es patrimonio de todos, y a todos corresponde su defensa, y que el sistema de corresponsabilidad de los agricultores, sus organizaciones y entidades colaboradoras, comerciantes, importadores y los profesionales que ejerzan actividades relacionadas con la defensa fitosanitaria, siempre bajo control y supervisión de la Dirección General de Producción Agraria y Ganadería, mediante sus Servicios competentes (Servicio de Sanidad Vegetal y Servicio de Análisis Agroalimentario) de la Consellería de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, se ha mostrado altamente eficaz cuando hay una implicación de los particulares en el mantenimiento y mejora de la Sanidad Vegetal, y vista la extensa base legal, relacionada con la Sanidad Vegetal y recogida en el Anexo I de la presente resolución.  
Por todo ello, en base a las competencias establecidas en el Decreto 82/2013, de 21 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, resuelvo:  
  
Primero  
Aprobar el siguiente Plan de Diagnóstico Precoz y Alerta de Patógenos de Vegetales.  
  
Segundo. Actuaciones generales  
Todos los agricultores, silvicultores, comerciantes, importadores y los profesionales que ejerzan actividades relacionadas con la defensa fitosanitaria de la Comunitat Valenciana, se responsabilizarán de realizar las actuaciones previstas en el presente Plan de Diagnóstico Precoz y Alerta de Patógenos de Vegetales, de forma que puedan acreditar las exigencias previstas en la Ley 43/2002, de Sanidad Vegetal, en su articulo 5 para la prevención de las enfermedades de los cultivos, y en su artículo 13 en materia de lucha, de forma que puedan mantener un adecuado nivel sanitario de sus explotaciones agrícolas. Para ello,  
a) Vigilarán la evolución de sus explotaciones de forma que, ante la sospecha de una enfermedad, puedan realizar las actuaciones precisas de toma de muestras y envío de las mismas en condiciones adecuadas, según se especifica en el apartado tercero y en el Anexo II de la presente resolución, sin perjuicio de que se solicite la colaboración de los técnicos e inspectores del Servicio de Sanidad Vegetal para valorar las sospechas de enfermedad detectadas.   
b) Mantendrán toda la documentación relativa a las actuaciones fitosanitarias realizadas en su correspondiente explotación durante un período mínimo de 2 años, además de la ya requerida por el Real Decreto 1311/2012, por el que se establece el marco de actuación para conseguir un uso sostenible de los productos fitosanitarios y Decreto 75/2012, del Consell, por el que se regula la obligatoriedad de mantener la trazabilidad en los productos agrícolas de la Comunitat Valenciana y su primera comercialización.   
c) Diseñarán y ejecutarán un protocolo de desinfección e higiene, adaptado a sus explotaciones, que pueda ser debidamente documentado, para acreditar las medidas de prevención de diseminación de patógenos vegetales.   
d) Comunicarán al Servicio de Sanidad Vegetal las dificultades o incidencias que hallen en el cumplimiento del presente Plan de Diagnóstico Precoz y Alerta de Patógenos de Vegetales.  
  
Tercero. Toma de muestras y condiciones de envío.  
Aprobar las condiciones de toma de muestras para pruebas diagnósticas y remisión al Laboratorio de Diagnóstico Fitopatológico del Servicio de Análisis Agroalimentario.  
a) Se seleccionará la muestra a analizar según lo detallado en el Anexo II.  
b) Se cumplimentará la solicitud de análisis (Anexo III) y se remitirá junto con la muestra al Laboratorio.  
c) Cada muestra deberá poder localizarse en la explotación, para lo cual deberá marcarse el punto de toma de muestra en la misma, en caso de que se trate de plantas enteras, agua, suelo, embalajes y otros. Si se toman partes de un ejemplar vegetal, este deberá ser marcado convenientemente.  
d) Siempre que sea posible, se enviarán fotografías en formato digital que identifiquen el lugar donde se ha tomado la muestra y la sintomatología observada. Los archivos de las fotografías se remitirán al Servicio de Sanidad Vegetal y al Laboratorio por correo electrónico, a las direcciones mencionadas en el Anexo IV.  
e) Las muestras se remitirán al Laboratorio inmediatamente. Si no es posible, se mantendrán en adecuadas condiciones de conservación hasta su envío, según se especifica en el Anexo II. La recepción de muestras del Laboratorio controlará el periodo de tiempo transcurrido entre la toma de muestras y la entrada en sus dependencias y comprobará la idoneidad de la muestra para su análisis, así como los datos que consten en la solicitud.   
f) En el caso de que la muestra no sea apta para su análisis, o los datos mencionados en la solicitud de análisis sean insuficientes, el Laboratorio se pondrá en contacto con el remitente para que proceda a una nueva toma de muestra y a su envío en condiciones adecuadas, o para que proporcione los datos adecuados en la solicitud. Estos hechos quedarán registrados con carácter inmediato en el expediente de la muestra recibida en malas condiciones o con información insuficiente y en de la muestra de reemplazo. Si transcurridos diez días hábiles no se han subsanado las deficiencias relativas al envío de muestras inadecuadas o a la falta de información en la solicitud de análisis, se procederá a la destrucción de la muestra inadecuada o con insuficiente información, sin analizar.  
g) La dirección de envío de las muestras y las direcciones electrónicas de contacto, donde enviar los documentos asociados a las muestras, se listan en el Anexo IV.   
  
Cuarto. Análisis de muestras.  
a) El análisis de las muestras originadas por este Plan se realizará en el Laboratorio de Diagnóstico Fitopatológico de la Consellería de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua.  
b) Podrán participar en el análisis de muestras otros laboratorios debidamente autorizados. En este caso, coordinarán con el Laboratorio de Diagnóstico Fitopatológico tanto la recepción de muestras como el envío de resultados.  
  
Quinto. Encuesta epidemiológica.  
a) Si se detectase la presencia de algún patógeno de vegetales, de especial relevancia para los cultivos de nuestra comunidad autónoma, en las muestras analizadas, los agricultores, silvicultores, comerciantes, importadores y los profesionales que ejerzan actividades relacionadas con la defensa fitosanitaria de la Comunitat Valenciana, relacionados con las mencionadas muestras, cumplimentarán una encuesta epidemiológica, a instancia del Servicio de Sanidad Vegetal, de forma que se obtengan datos relevantes para el esclarecimiento del origen de la infección y se puedan estimar los riesgos más verosímiles de dispersión del patógeno.   
b) Los modelos de encuesta serán proporcionados por el Servicio de Sanidad Vegetal a los particulares, dependiendo del patógeno detectado.   
c) Para cumplimentar la encuesta, podrán ser asistidos por sus asesores, técnicos de OCAPAS, ATRIAS, Cooperativas o por técnicos del Servicio de Sanidad Vegetal, previa solicitud a los mismos.   
  
Sexto. Tratamiento de la información y divulgación.  
Los datos obtenidos con la aplicación del presente Plan, junto con los ya generados por el propio Servicio de Sanidad Vegetal, contribuirán a la elaboración de mapas actualizados de presencia de enfermedades en el territorio autonómico y de riesgos potenciales de diseminación de las mismas, que se recogerán en los boletines de avisos mensuales del Servicio, y en las distintas plataformas de divulgación disponibles.  
  
Séptimo. Régimen de recursos.  
La presente resolución no pone fin a la vía administrativa y contra la misma puede interponerse, en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente al de su notificación o publicación, recurso de alzada ante el Secretario Autonómico de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
  
Octavo. Entrada en vigor.  
La presente resolución entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, 5 de diciembre de 2013.- El director General de Producción Agraria y Ganadería:José Miguel Ferrer Arranz.  
  
  
  
  
ANEXO I  
LEGISLACIÓN DE REFERENCIA   
  
Ley 43/2002, de 20 de noviembre, de Sanidad Vegetal. BOE núm. 279, de 21.11.2002. pp: 40970-40988.  
Directiva 2000/29/CE del Consejo, de 8 de mayo de 2000, relativa a las medidas de protección contra la introducción en la Comunidad de organismos nocivos para los vegetales o productos vegetales y contra su propagación en el interior de la Comunidad (DO L169 de 10.07.2000) y posteriores modificaciones.  
Real Decreto 58/2005, de 21 de enero, por el que se adoptan medidas de protección contra la introducción y difusión en el territorio nacional y de la Comunidad Europea de organismos nocivos para los vegetales o productos vegetales, así como para la exportación y tránsito hacia países terceros. BOE núm. 19, de 22.01.2005. pp: 2538-2665.  
Real Decreto 1190/1998, de 12 de junio, por el que se regulan los programas nacionales de erradicación o control de organismos nocivos de los vegetales aún no establecidos en el territorio nacional. BOE núm. 141, de 13.06.1998. pp: 19606-19611.  
Real Decreto 1311/2012, de 14 de septiembre, por el que se establece el marco de actuación para conseguir un uso sostenible de los productos fitosanitarios. BOE núm. 223, de 15.09.2012. pp: 65127-65171.  
Decreto 75/2012, de 18 de mayo, de 2012, del Consell, por el que se regula la obligatoriedad de mantener la trazabilidad en los productos agrícolas de la Comunitat Valenciana y su primera comercialización. DOCV núm. 6778, de 21.05.2012. pp:14257-14264.  
  
  
  
  
ANEXO II  
ASPECTOS GENERALES PARA LA TOMA DE MUESTRAS Y SU ENVÍO AL LABORATORIO.  
  
1. MUESTRAS A TOMAR CUANDO SE OBSERVEN SÍNTOMAS  
PAUTAS GENERALES  
La muestra ha de ser representativa de los síntomas observados. Tomar la parte o partes de la planta en las cuales aparecen los síntomas: raíces, ramas, hojas'etc o la planta entera, si es posible.   
Se aconseja que el material enfermo elegido no esté muerto ni excesivamente deteriorado, pero que presente síntomas y también zonas no afectadas (zonas de transición entre parte enferma - parte sana), o bien enviar plantas enfermas y sanas para comparación.   
La presencia de tumores, agallas, grietas, chancros o cualquier otra lesión ha de constar entre la información remitida y si es posible se enviará también muestra de estas lesiones.   
Utilizar guantes, cuando se sospeche o trate de patógenos de cuarentena o de patógenos que se transmiten por contacto, para evitar las contaminaciones posibles entre muestras. En estos casos, los guantes utilizados se colocarán en una bolsa y se eliminarán convenientemente.  
Desinfectar las herramientas de corte utilizadas, entre muestra y muestra.  
Eliminar el exceso de humedad del material seleccionado, ya que podría deteriorar la muestra.  
Las muestras se depositarán en bolsas de plástico limpias, protegiéndolas del calor excesivo y la desecación.   
En general, las muestras se mantendrán refrigeradas (entre 4-8 ºC) hasta su envío al Laboratorio, si este no puede realizarse inmediatamente. Las muestras que pueden mantenerse a temperatura ambiente hasta su envío, se especifican en cada apartado. Las muestras herbáceas, frutos, bulbos, tubérculos, raíces, rizomas, artrópodos y aguas se enviarán en un plazo de 48 horas desde la toma de muestras, y las muestras leñosas, semillas y suelos en un plazo de 4 días, para no comprometer el diagnóstico y evitar el deterioro excesivo de las muestras.  
Cada muestra irá correctamente etiquetada o identificada.  
Las bolsas se enviarán al Laboratorio de Diagnóstico Fitopatológico lo antes posible y embaladas convenientemente para evitar el deterioro de las muestras.  
Cumplimentar la solicitud de análisis (Anexo III) y remitirla al laboratorio.  
1.1 MUESTRAS VEGETALES CON SÍNTOMAS  
A) Plantas herbáceas, plántulas y plantones de plantas leñosas  
Seleccionar las plantas que presentes síntomas recientes y que no estén muertas ni en avanzado estado de deterioro. Introducirlas en una bolsa e identificarla convenientemente.  
Se enviará la planta entera, incluso con cepellón. Introducirla en una bolsa e identificarla convenientemente.  
B) Plantas leñosas  
Se seleccionarán las partes que incluyan las lesiones observadas y zonas sanas. Si se trata de ramas y brotes, se tomarán unos 20 cm de material vegetal, que se introducirán en una bolsa limpia debidamente identificada  
Si se sospecha de una enfermedad vascular, se seleccionarán partes en las que se observe el límite de los vasos afectados con los vasos sanos. Siempre que sea posible, se llevará el plantón entero para la selección de la muestra más adecuada para su análisis. Se introducirá en una bolsa y se identificará adecuadamente.  
C) Frutos, tubérculos, bulbos, raíces y rizomas  
Se seleccionarán los que presenten síntomas recientes, evitando los que presenten pudriciones avanzadas y se colocarán en bolsas limpias para su envío, debidamente identificadas.  
D) Semillas  
Cuando se observen síntomas en semillas, se colocarán en una bolsa de papel o en un sobre que se precintará adecuadamente. Tras ser debidamente identificadas se enviarán al Laboratorio inmediatamente. De no ser posible, se conservarán a temperatura ambiente y se enviarán en un plazo no superior a 4 días.   
1.2. MUESTRAS DE SUELO  
Muestras de suelo de plantas herbáceas con síntomas  
Se tomará la planta entera (o al menos unos 200 g de material vegetal de raíz, cuello y parte aérea) y 500 g de tierra de su cepellón. Se recomienda desechar los primeros 5 cm de suelo superficial. Para la mayoría de los cultivos basta con tomar muestras de los primeros 20-40 cm del suelo. En el caso de cultivos de césped y praderas, la profundidad de muestreo recomendada es de 5 a 10 cm. Se utilizarán bolsas resistentes en estos casos.  
Muestras de suelo de plantas leñosas con síntomas  
Se recomienda desechar los primeros 5 cm de suelo superficial y realizar muestreos a una profundidad de 30 a 60 cm. Se tomarán 500 g del suelo que rodea a las raíces alimenticias y 200 g de raíces barbadas. Se utilizarán bolsas resistentes en estos casos.  
2. MUESTRAS ASINTOMÁTICAS  
Existen protocolos para la detección de determinados patógenos en muestras vegetales que no presenten síntomas (muestras asintomáticas).  
El tipo de muestra a tomar depende en estos casos del tipo de patógeno a detectar y del material vegetal:  
2.1. Cítricos  
Se seleccionarán cuatro brotes jóvenes de la parte terminal, representativos de las cuatro orientaciones geográficas (Norte, Sur, Este y Oeste) de unos 10 cm de longitud, por cada árbol. Se eliminarán las hojas y las cuatro varetas obtenidas se unirán utilizando cinta aislante, cordel o similares, constituyendo una única muestra por árbol. Esta muestra se identificará convenientemente, para que pueda identificarse el árbol del que ha sido tomada y se colocará en una bolsa para su envío.  
2.2. Frutales de hueso, pepita y almendro  
A) Análisis de virus  
Se seleccionarán cuatro brotes de la forma descrita para el caso de los cítricos, pero de la parte interna de la copa. No se eliminarán las hojas. Se unirán los cuatro brotes según se ha descrito en el punto anterior, y constituirán una única muestra, que se colocará en una bolsa debidamente identificada.  
B) Análisis de bacterias  
Se seleccionarán cuatro brotes jóvenes de unos 20 cm de longitud, dos de la parte alta y dos de la parte media, por árbol. Los cuatro brotes se introducirán en una bolsa limpia, que será identificada convenientemente.  
2.3. Olivo  
Se seleccionarán cuatro ramas lignificadas, de unos 20 cm de longitud y de un cm de diámetro aproximadamente, de las cuatro orientaciones geográficas (Norte, Sur, Este y Oeste). Las cuatro ramas se colocarán en una bolsa limpia y se identificarán convenientemente.  
2.4. Viña  
Durante la brotación, se seleccionarán tres brotes jóvenes representativos de tres orientaciones diferentes de la cepa. Si la cepa está agostada se tomarán tres sarmientos con savia de unos 10 cm de longitud, de la parte alta, representativos de tres orientaciones diferentes de la cepa   
Los tres brotes obtenidos en cada caso, se unirán con cinta aislante, cordel o similares, constituyendo una única muestra por cepa. Se colocarán en una bolsa limpia, que será identificada adecuadamente.  
2.5. Plantas herbáceas  
Si se trata de plántulas o plantas pequeñas, se enviará la planta entera, eliminándose el exceso de humedad, situándola en una bolsa e identificando correctamente la muestra.  
Si se trata de plantas adultas de mayor envergadura, se seleccionarán tres brotes tiernos de la parte alta, media y baja de la planta. Los tres brotes se colocarán en una bolsa, que será convenientemente identificada.  
2.6. Tubérculos de patata asintomáticos  
Se pueden analizar muestras de tubérculos asintomáticos para la detección de bacterias. La muestra oficial está constituida por 200 tubérculos, aunque se puede aplicar el protocolo a muestras constituidas por un número inferior de tubérculos.  
Los tubérculos se introducirán en una bolsa limpia, que será debidamente identificada y se colocará en un embalaje resistente, que se precintará totalmente. Se enviará inmediatamente al Laboratorio. Si no fuese posible, se conservará refrigerada y se enviará al Laboratorio en un plazo no superior a 48 h.  
2.7. Semillas  
Se pueden analizar semillas asintomáticas para la detección de diferentes patógenos.  
La cantidad de semillas que constituye una muestra depende del patógeno a detectar y del tipo de semilla, por lo que hay que consultar previamente al Laboratorio.  
Las semillas se colocarán en una bolsa de papel o en un sobre que se precintará adecuadamente. Tras ser debidamente identificadas se enviarán al Laboratorio inmediatamente. De no ser posible, se conservarán a temperatura ambiente y se enviarán en un plazo no superior a 4 días.   
  
3. ARTRÓPODOS  
Se enviará una muestra vegetal que presente los daños causados por el artrópodo a determinar en una bolsa debidamente identificada.   
  
Los artrópodos se colocarán en un recipiente hermético, con una capa de algodón en el fondo del recipiente sobre la que se colocará una capa de papel cebolla. Sobre este papel se colocarán los ejemplares y se colocará otra capa de papel protegiendo los ejemplares por su parte superior. Para evitar el movimiento de los ejemplares durante el transporte se rellenará el espacio comprendido entre la capa de papel superior y la tapa del recipiente con un material ligero, como el algodón, sin presionar demasiado para no fracturar los ejemplares. El número de ejemplares adultos a colocar en un recipiente debe ser tal que no se solapen entre sí, para evitar roturas de las partes más frágiles.  
Lo ideal es que se envíen varios ejemplares de cada una de las fases de desarrollo (huevos, larvas, ninfas, pupas y adultos) del artrópodo a identificar.   
Los artrópodos que se encuentren unidos al sustrato (planta o suelo) se deben introducir en bolsas u hojas de papel y posteriormente en bolsa de plástico. En cualquier caso es aconsejable tomar más de un ejemplar.  
Las mariposas o polillas se colocarán dentro de un sobre de papel que se introducirá en un recipiente más rígido.   
No se recomienda el envío de ejemplares conservados en alcohol de 70 %, ya que se desvirtúan los patrones de coloración de los ejemplares.  
Cada muestra deberá llevar la correspondiente identificación.  
El envío se realizará inmediatamente después de su recolección. Si no es posible, las muestras que incluyan partes vegetales se conservarán en refrigeración y se enviarán en un plazo no superior a 48 h.  
4. OTRAS MUESTRAS  
En algunos casos se pueden analizar otras muestras (aguas, embalajes, malas hierbas,etc?) pero este tipo de muestras solo se considera cuando se ha detectado un patógeno en una explotación y la biología y epidemiología del patógeno detectado aconseja su análisis, para minimizar los riesgos de su diseminación. En estos casos, la toma de muestra será dirigida para el patógeno concreto, por lo que se deberá consultar previamente al Laboratorio de Diagnóstico Fitopatológico.  
  
  
  
  
ANEXO IV  
  
Direcciones para envío de la/s muestra/as y documentación:  
  
\* LABORATORIO DE DIAGNÓSTICO FITOPATOLÓGICO  
SERVICIO DE ANÁLISIS AGROALIMENTARIO  
Av. Alicante, S/N  
46460 Silla (Valencia)  
Tf. 96 387 47 00  
Fax. 96 121 05 38  
E-mail:   
  
\* SERVICIO DE SANIDAD VEGETAL  
Av. Alicante, S/N  
46460 Silla (Valencia)  
Tf. 96 387 47 00  
Fax. 96 121 05 38  
E-mail:



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML