Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2518, del 30-05-1995 (1995/834891)

DECRET 95/1995, de 16 de maig, del Govern valencià, pel qual s'aprova definitivament el Pla Rector d'Ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Desert de les Palmes.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1995/05/16/95/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2518

Data del DOGV
:   30-05-1995

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1995/834891

CVE


Data del document
:   16-05-1995

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

DECRET 95/1995, de 16 de maig, del Govern valencià, pel qual s'aprova definitivament el Pla Rector d'ús i Gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Desert de les Palmes.   
Mitjançant el Decret 149/89, de 16 d'octubre, del Govern valencià, es va declarar el Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Desert de les Palmes, a l'empara de la Llei 5/1988, de 24 de juny, per la qual es regulen els Paratges Naturals de la Comunitat Valenciana.  
En les dues disposicions esmentades es determina l'obligació d'elaborar un pla rector d'ús i gestió com a instrument específic per a l'ordenació i la gestió d'aquest paratge natural.  
El pla rector d'ús i gestió és el document tècnic que recull les directrius generals d'ordenació i gestió dels recursos naturals i culturals i dels usos públics del paratge, per tal de donar compliment als objectius d'índole cultural, ecològica, paisatgística i biogenètica que van motivar la declaració com a paratge natural de la Comunitat Valenciana el 1989.  
Per aquesta raó, d'acord amb el que disposen l'article 5 de la Llei 5/1988, de 24 de juny, per la qual es regulen els paratges naturals de la Comunitat Valenciana, i l'article 40 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Govern valencià, a proposta del conseller de Medi Ambient, i prèvia deliberació del Govern valencià, en la reunió del dia 16 de maig de 1995,  
DECRETE  
Article únic  
Aprovar definitivament el Pla Rector d'ús i Gestió del Paratge Natural del Desert de les Palmes, la normativa i la cartografia d'ordenació del qual es publiquen com a annexos d'aquest decret.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera  
Les edificacions existents en l'àmbit de l'espai protegit abans de l'aprovació d'aquest pla que no s'adapten a les determinacions que s'hi indiquen, quedaran fora d'ordenació i es permetran únicament obres de conservació d'aquestes.  
Segona  
Les edificacions o instal.lacions existents o iniciades en el moment de l'aprovació d'aquest pla que no tinguen les autoritzacions o llicències exigides per la normativa aplicable, les hauran d'obtenir adaptant-se a les determinacions que s'hi indiquen.  
Si les persones interessades no sol.liciten la llicència o autorització en el termini de dos mesos des del requeriment, o si aquestes són denegades perquè el seu atorgament siga contrari a les prescripcions d'aquest pla, l'administració competent n'acordarà el tancament o la demolició, segons escaiga, d'acord amb el que disposa la normativa sectorial aplicable.  
DISPOSICIó FINAL  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 16 de maig de 1995  
El President de la Generalitat Valenciana,  
JOAN LERMA I BLASCO  
El conseller de Medi Ambient,  
EMèRIT BONO I MARTíNEZ  
ANNEX I  
Normativa  
TíTOL I  
Naturalesa i finalitat del pla  
Article primer. Naturalesa del pla  
1. Aquest pla rector d'ús i gestió (PRUG) es redacta a l'empara de l'article 5 de la Llei 5/1988, de 24 de juny, per la qual es regulen els paratges naturals de la Comunitat Valenciana, i del que disposa l'article 5.1 del Decret 149/1989, de 16 d'octubre, del Govern valencià, pel qual es declara paratge natural de la Comunitat Valenciana el Desert de les Palmes.  
2. El pla rector d'ús i gestió és un instrument administratiu d'ordenació i gestió del paratge natural, obligatori i executiu, que té per objecte protegir la integritat dels seus ecosistemes en forma compatible amb el manteniment i desenvolupament ordenat de les actuals activitats tradicionals i de la utilització pública de l'espai.  
Article segon. àmbit territorial  
L'àmbit d'aquest pla rector d'ús i gestió s'estén a la totalitat dels terrenys compresos al Paratge Natural del Desert de les Palmes, segons es reflecteix en els annexos I i II del Decret 149/1989, de 16 d'octubre, modificat puntualment per l'acord del Govern valencià de 28 d'abril de 1992.  
Article tercer. Efectes  
1. Les determinacions d'aquest pla seran obligatòries i executives per a l'administració i els particulars des del moment que entren en vigor per la publicació de la seua aprovació definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 9 de la Llei 5/1988, de 24 de juny, pel qual es regulen els paratges naturals de la Comunitat Valenciana.  
2. Les disposicions del planejament urbanístic que entren en contradicció amb les matèries regulades per aquest pla rector d'ús i gestió hauran de ser revisades i adaptar-se a les determinacions d'aquest. Qualsevol nova formulació del planejament urbanístic que es vulga portar a terme tindrà com a límit el que disposa aquest pla rector d'ús i gestió, i com a via, les directrius que aquest establesca.  
3. Les determinacions establertes per aquest pla rector d'ús i gestió s'entendran sense perjudici de les contingudes en altres legislacions sectorials, i s'aplicaran amb caràcter bàsic i preferent a les mesures de protecció establertes en aquesta legislació sectorial, sempre que resulten més detallades i no entren en contradicció amb aquestes.  
4. Els plans i les normes que s'aproven amb posterioritat a l'entrada en vigor d'aquest pla rector d'ús i gestió hauran de respectar les limitacions d'ús imposades per aquest i, en general, adequar-se a les seues determinacions en les matèries regulades per aquest.  
Article quart. Vigència i revisió  
1. Les determinacions del pla rector d'ús i gestió entraran en vigor l'endemà de la publicació de l'acord d'aprovació definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i continuaran vigents amb caràcter indefinit fins que no es revise el pla rector d'ús i gestió pel fet d'haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació.  
2. La revisió o modificació de les determinacions del pla rector d'ús i gestió es podrà efectuar en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'han efectuat per a la seua aprovació.  
TíTOL II  
Normes de règim jurídic  
Article cinqué. Actes subjectes a autorització o informe  
Per a la realització de qualsevol actuació de les establertes en aquest pla rector d'ús i gestió en l'àmbit del parc natural caldrà disposar de l'autorització o, si escau, l'informe de la Conselleria de Medi Ambient, que hauran de ser previs i seran vinculants, a més de les previstes per altres normatives de caràcter sectorial.  
Article sisé. Actes subjectes a estimació d'impacte ambiental  
Amb independència dels usos i les activitats sotmesos a avaluació d'impacte ambiental segons el règim establert en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual se n'aprova el reglament, hauran de sotmetre's a estimació d'impacte ambiental en l'àmbit del paratge natural, a més dels usos i activitats continguts en l'annex II de l'esmentat reglament, els següents:  
- Obres de conservació i millora de la xarxa viària.  
- Construcció de línies elèctriques en alta i baixa tensió.  
- Construcció de línies de telefonia i infrastructures al servei de les telecomunicacions.  
- Construcció d'infrastructures de proveïment i sanejament.  
- Obres de regulació i canalització hidràulica.  
- Instal.lació de depuradores i emissaris d'aigües residuals.  
- Qualsevol altra obra o activitat que haja de realitzar-se en les zones de servituds o policia de llits.  
- Moviments de terra distints del treball agrícola tradicional amb volum de material remogut superior a 5.000 m3 o que afecte una superfície major de 2.500 m2 o es produïsca en àrees amb un pendent superior al 15%.  
- Instal.lacions recreatives de nova construcció.  
- Establiment de zones d'acampada.  
- Projectes d'instal.lacions ramaderes de qualsevol naturalesa.  
Article seté. Règim i procediment  
1. La sol.licitud de l'autorització o de l'informe, en els casos en què calga, es presentarà davant de la Conselleria de Medi Ambient, a la qual corresponen les competències d'atorgament d'aquestes sol.licituds.  
2. La denegació d'autorització o l'informe desfavorable impedeixen la realització de qualsevol activitat, projecte o actuació, però el fet d'obtenir-los no eximeix ni prejutja el compliment de la resta de normativa sectorial aplicable.  
Article vuité. Infraccions i sancions  
Tota vulneració de les disposicions d'aquest pla rector d'ús i gestió serà sancionada d'acord amb el que disposa la legislació específica que resulte aplicable al cas.  
TíTOL III  
Normes generals sobre protecció de recursos  
i del domini públic  
Article nové. Protecció dels recursos hídrics  
1. Llits i marges dels cursos d'aigua  
a) Queden prohibides les obres, les construccions o les actuacions que puguen dificultar o alterar el curs de les aigües als llits dels rius, rierols, rambles i barrancs, com també als terrenys inundables durant les crescudes no ordinàries, siga quin siga el règim de propietat i la classificació urbanística dels terrenys.  
b) Igualment, es prohibeix l'ocupació dels cursos d'aigua no permanents com ara les rambles i els barrancs, encara que siga temporal i per construccions de caràcter no permanent.  
c) Es prohibeix l'extracció d'àrids als llits i marges, llevat d'aquells casos necessaris per a les obres de condicionament d'aquests, autoritzades seguint el tràmit exposat en el paràgraf següent.  
d) Qualsevol obra o activitat que haja de realitzar-se a les zones de servitud o policia dels llits en l'àmbit del paratge natural, haurà de sotmetre's, com a mínim, al tràmit d'estimació d'impacte ambiental, tal com disposa l'article 6 d'aquest pla rector d'ús i gestió.  
e) En els cursos d'aigua no permanents es conservarà la vegetació natural. Això no obstant, es possibilitarà una neteja selectiva a fi d'evitar riscos d'inundació per avinguda, amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
f) En tot l'àmbit del paratge, i especialment en els llits o marges dels cursos d'aigua, siguen permanents o no, queda prohibit l'abocament de tot tipus de residus sòlids i l'abocament directe sense depuració prèvia de residus líquids.  
2. Aigües subterrànies  
a) Es prohibeix tota classe d'activitat que siga susceptible de contaminar les aigües subterrànies.  
b) La construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'habitatges sols serà autoritzada quan es donen les suficients garanties, justificades mitjançant un estudi hidrogeològic, que no comporten cap risc per a la qualitat de les aigües, tant subterrànies com superficials. Es requerirà l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. Captacions d'aigua  
L'autorització per l'organisme competent per a la realització d'obres per a la captació d'aigües, superficials o subterrànies, requerirà l'informe favorable previ de la Conselleria de Medi Ambient.  
4. Vessament de líquids  
a) Es prohibeix el vessament directe o indirecte als llits, embassaments i tolls d'aigües residuals sense depurar.  
b) Els abocaments depurats als llits, amb independència de les característiques fisicoquímiques que tinguen, hauran de disposar de la corresponent autorització de l'organisme competent, una vegada obtingut l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
Article deu. Flora i vegetació  
1. Tala i recol.lecció  
a) Es permet la recol.lecció consuetudinària de fruits, llavors, bolets i plantes silvestres, sempre que es tinga el consentiment tàcit del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la Conselleria de Medi Ambient puga establir quan la pressió derivada de la recol.lecció resulte perjudicial, per la intensitat o per altres causes, per a la flora o la fauna del paratge natural.  
b) Es prohibeix la recol.lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials sense autorització expressa de la Conselleria de Medi Ambient. Abans de l'autorització caldrà presentar una sol.licitud en què conste: l'espècie que es recol.lectarà, ús i la destinació, la quantitat d'exemplars o el seu equivalent en pes, el període i l'àrea de recol.lecció, les parts del vegetal que es recol.lecten, etc.  
c) De forma expressa es prohibeix la recollida o la manipulació dels tàxons vegetals que tots seguit s'indiquen, llevat que es faça per a estudis científics que tinguen per finalitat el coneixement dels tàxons o la potenciació de les seues poblacions; caldrà demanar l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient i l'informe previ del director-conservador:  
- Centaurea dufourii. Dostal  
- Cytisus villosus. Pourret  
- Leucojum valentinum. Pau  
d) No es podran enderrocar, talar o mutilar peus dels següents tàxons, llevat d'aquells casos en què es faça per a la millora de les formacions naturals existents, amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient:  
- Quercus cerrioides. Willk i Costa  
- Quercus faginea. Lam  
- Quercus ilex rotundifolia  
- Quercus suber L.  
2. Repoblació i regeneració de la coberta vegetal  
a) Els projectes de repoblació i regeneració de la coberta vegetal necessitaran autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
b) Queda prohibida la introducció en l'àrea del paratge de tàxons vegetals que no siguen autòctons d'aquests.  
c) Les tasques de repoblació encaminades a la protecció del sòl en aquelles àrees amb problemes de forta erosió hauran d'utilitzar de manera prioritària espècies herbàcies i arbustives autòctones que consoliden el terreny i permeten posteriorment la implantació de formacions més desenvolupades.  
Article onze. Protecció de la fauna  
1. Captura d'animals  
a) Amb caràcter general, es prohibeix matar, ferir o molestar intencionadament els animals, incloent-hi la presa d'ous o cries, com també alterar o destruir els seus hàbitats com ara caus o nius, amb les excepcions establertes en la legislació específiques a l'efecte.  
b) La captura de qualsevol espècie animal requerirà una autorització expressa de la Conselleria de Medi Ambient.  
2. Repoblació i solta d'animals  
a) Es prohibeix la repoblació i la solta de qualsevol tipus d'espècie animal exòtica, entenent per aquestes tota espècie, subespècie o varietat que no pertanya ni haja pertangut històricament a la fauna del paratge.  
b) En relació amb les espècies autòctones, la seua repoblació i solta haurà de disposar de la corresponent autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. Ordenació cinegètica  
a) L'aprofitament cinegètic que s'ha de realitzar dins de l'àmbit del paratge tindrà com a finalitat última el manteniment de l'equilibri biològic de les diferents espècies. Per això, i a fi de garantir-ne la consecució, la Conselleria de Medi Ambient haurà de declarar tots els terrenys d'aprofitament cinegètic comú existents a l'interior del paratge refugi de caça.  
b) L'activitat cinegètica haurà d'adaptar-se als criteris establerts en el pla d'ordenació de l'activitat cinegètica (POAC) del paratge natural, que elaborarà la Conselleria de Medi Ambient, amb l'informe previ favorable de la junta rectora. Sobre la base d'aquest POAC, els titulars dels vedats que ocupen terrenys del paratge natural elaboraran, si no n'hi han, o revisaran, si ja estan vigents, els plans tècnics d'aprofitament cinegètic (PTAC) particulars de cada vedat.  
c) Els PTAC s'hauran d'elaborar o revisar en un termini inferior als 12 mesos a partir de l'aprovació del POAC  
d) Els PTAC hauran de preveure en les seues directrius, sense perjudici d'altres disposicions que establisca la futura regulació sobre el contingut d'aquests, la creació de zones de reserva. Aquestes estaran vedades a tot tipus de caça, i serviran d'àrees de refugi a les espècies cinegètiques. Les zones de reserva hauran de contenir almenys el vint (20) per cent de la superfície total vedada; aquesta superfície o zona de reserva quedarà subjecta als condicionaments següents:  
- Als vedats que afecten parcialment el paratge natural, l'àrea de reserva quedarà situada en l'àmbit d'aquest.  
- Als vedats que ocupen àrees sotmeses a diferents graus de protecció dins del paratge natural, l'àrea de reserva quedarà integrada en l'àmbit de la zona sotmesa al règim de protecció major.  
e) Aquestes zones de reserva seran senyalades adequadament amb la llegenda «Zona de reserva. Prohibida la caça» i l'establiment d'aquestes zones serà correctament anunciat a totes les parts implicades. La guarderia del paratge natural prestarà especial atenció a la vigilància i el seguiment d'aquestes zones.  
f) La Conselleria de Medi Ambient podrà, per raons d'oportunitat i conveniència, declarar temporalment tancats a l'efecte cinegètic aquells àmbits susceptibles d'un deteriorament excessiu de les seues comunitats, fins la recuperació d'aquestes.  
g) Amb caràcter excepcional, la Conselleria de Medi Ambient podrà autoritzar la caça fora de les limitacions establertes en aquesta normativa quan raons d'ordre biològic ho aconsellen, com ara el control d'espècies que pel fet de ser massa nombroses poden perjudicar seriosament la vegetació silvestre o els cultius.  
4. Tanques i closos  
Es prohibeix la realització de tanques i closos de caràcter cinegètic.  
5. Espècies cinegètiques  
a) Per a la caça i captura d'espècies cinegètiques s'haurà d'atendre de forma genèrica el que estableixen la Llei de Caça i l'Ordre General de Vedes, i el que disposa aquest pla.  
b) Es prohibeix, amb caràcter general, la repoblació i la solta d'exemplars d'espècies cinegètiques. La Conselleria de Medi Ambient podrà, això no obstant, concedir autorització en aquells casos que considere necessaris per a mantenir l'equilibri biològic de les distintes espècies.  
c) Queda prohibida la introducció de qualsevol espècie, subespècie o varietat animal exòtica (entenent com a tals aquelles que no pertanyen o hagen pertangut recentment a la fauna del paratge) de cara a l'utilització cinegètica.  
d) Les repoblacions, en els casos que siguen autoritzades, seran supervisades per personal de la Conselleria de Medi Ambient, i a més s'haurà d'aportar la certificació veterinària acreditativa de l'estat sanitari dels exemplars, a fi d'evitar l'entrada de malalties.  
Article dotze. Protecció del sòl  
1. Moviments de terra  
a) La realització de qualsevol obra o activitat que comporte la realització de moviments de terra en pendents superiors al 15% o que afecten una superfície de més de 2.500 m2 o un volum superior a 5.000m3, estarà subjecta a estimació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 6 d'aquest pla rector d'ús i gestió.  
b) No tindran la consideració de moviments de terra els treballs de cultiu agrícola tradicional.  
c) Es prohibeix la rompuda de terrenys amb vegetació natural per a l'establiment de noves àrees de cultiu.  
d) Els treballs de cultiu de terres agrícoles es faran seguint les corbes de nivell a fi d'evitar la pèrdua de sòl per erosió hídrica.  
2. Conservació de la coberta vegetal  
a) Es prohibeix, amb caràcter general, fer foc fora dels llocs assenyalats per fer-ho i llançar qualsevol classe d'objecte en combustió.  
b) La crema de rostolls haurà de disposar de l'autorització prèvia del director-conservador, i efectuar-se amb un estricte seguiment per part de la guarderia del paratge. la Conselleria de Medi Ambient podrà establir, amb aquest fi, les dates oportunes i les condicions mínimes per fer-ho.  
3. Pràctiques de conservació de sòls  
Es prohibeix la destrucció de bancals i les transformacions agrícoles que impliquen l'eliminació d'aquest.  
Article tretze. Protecció del paisatge  
1. Publicitat exterior  
a) Queda prohibida la col.locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi tant la publicitat recolzada directament sobre components naturals del territori com sobre les edificacions o qualsevol altre element.  
b) Sols es permeten els símbols publicitaris i de propaganda sempre que estiguen relacionats directament amb usos i activitats econòmiques que es desenvolupen en el paratge, els quals, en tot cas, s'hauran d'adaptar a les característiques estètiques de l'entorn.  
c) No tindran aquesta consideració, a l'efecte del que estableix la norma, les inscripcions o els elements relacionats amb la seguretat viària-trànsit i tots aquells institucionals relacionats amb la gestió i l'ús públic del paratge.  
2. Construccions i edificacions  
a) Les construccions i edificacions de nova planta, a l'igual que les que es rehabiliten, hauran d'adoptar tipologies característiques de la zona, evitant models internacionals o propis d'altres regions.  
b) Queden prohibides en l'àmbit del paratge els tractaments exteriors d'edificacions amb materials o colors d'escassa integració paisatgística amb el medi natural i amb les construccions tradicionals.  
3. Localització d'infrastructures  
a) La localització de noves infrastructures en l'àmbit del paratge natural estarà subjecta, com a mínim, al tràmit d'estimació d'impacte ambiental, segons el que disposa l'article 6 d'aquest pla rector d'ús i gestió.  
b) Els projectes per a la instal.lació d'infrastructures que inevitablement hagen de situar-se en el paratge, hauran de contenir les disposicions necessàries per a la seua integració paisatgística.  
c) Queden taxativament prohibides les instal.lacions que presenten colors estridents i molt contrastats amb l'entorn, llevat d'aquelles en què siga imprescindible per raó de matèria o seguretat de la instal.lació.  
Article catorze. Protecció del patrimoni cultural i antropològic  
1. Tindran la consideració de béns culturals especialment protegits, amb independència de la seua localització, a més de tots els inclosos en el catàleg de monuments, en l'inventari de jaciments arqueològics i en l'inventari del patrimoni etnològic de la Comunitat Valenciana tots aquells elements que figuren en el catàleg del PGOU de Benicàssim com també els inventariats en el catàleg de punts d'interés singular d'aquest pla rector d'ús i gestió.  
2. Tota actuació o modificació sobre aquests requerirà autorització de la Conselleria de Cultura, una vegada obtingut l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. Les edificacions tradicionals associades a l'explotació agropecuària podran modificar l'ús principal acollint usos recreatius o educatius sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valor arquitectònics i antropològics.  
4. La Conselleria de Medi Ambient, en col.laboració amb la Conselleria de Cultura de la Generalitat Valenciana promourà tots els programes que siguen necessaris per a la conservació del patrimoni cultural.  
5. Quan en el transcurs de qualsevol obra o activitat apareguen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, haurà de comunicar-se a la corporació municipal, la qual ordenarà la immediata paralització de l'obra o activitat a la zona afectada i ho posarà en coneixement de la Conselleria de Cultura perquè l'avalue i prenga les mesures protectores oportunes.  
6. La conservació i protecció del patrimoni cultural, tant arquitectònic com arqueològic, es farà sense perjudici de la seua possible utilització en el pla d'ús públic del paratge.  
Article quinze. Protecció dels camins ramaders  
La Conselleria de Medi Ambient efectuarà la delimitació i el condicionament dels camins ramaders del paratge natural, i haurà de vetlar pel seu manteniment, vigilància i custòdia com a espais d'ús públic i com a espais que puguen resultar d'interés natural, destinats a fins de conservació de la naturalesa, educatius o recreatius.  
TíTOL IV  
Normes generals sobre la regulació d'activitats i usos  
Article setze. Activitats mineres i extractives  
Queden prohibides les activitats mineres i extractives en tot l'àmbit del paratge.  
Article disset. Activitats agràries  
1. Tipus de cultius i incompatibilitats  
a) Es consideren pràctiques agrícoles compatibles amb els objectius de conservació del paratge les de tipus tradicional, tant en secà com en regadiu, en aquelles àrees on expressament queden autoritzades.  
b) Es prohibeixen les pràctiques agrícoles en la modalitat d'hivernacle.  
2. Tala i transformació de cultius  
a) L'extracció o la tala de cultius arboris haurà de disposar de l'autorització expressa de la Conselleria de Medi Ambient.  
b) Queden prohibides les rompudes de noves àrees d'aprofitament agrícola.  
c) Es mantindrà la forma de cultiu tradicional, evitant l'ús d'herbicides per mètodes no controlats, i molt especialment les fumigacions aèries, que puguen perjudicar la vegetació natural circumdant, segons la legislació vigent.  
d) Les transformacions de cultius, inclòs el canvi de secà a regadiu, haurà de disposar necessàriament de l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient sobre les característiques de l'actuació que es vol realitzar.  
3. Construccions i instal.lacions relacionades amb l'activitat agrària  
a) Es permeten les construccions, les instal.lacions i els equipaments estretament vinculats a l'explotació agrària amb les especificacions que al respecte estableixen els planejaments urbanístics vigents. Per a la tramitació de la llicència urbanística d'aquests caldrà un informe previ de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sobre la idoneïtat i necessitat d'aquest i l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
b) D'acord amb l'article 10 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, de Sòl No Urbanitzable, per poder construir un habitatge familiar de nova planta associat a les pràctiques agrícoles, la parcel.la on se situe haurà de tenir almenys 10.000m2 de superfície. El grau d'ocupació màxima permès serà del 2% de la superfície total de la finca.  
c) Les construccions i instal.lacions vinculades a l'explotació agrària i a dotacions de servei a aquesta, hauran de guardar una relació de dependència i proporció adequada a la tipologia dels aprofitaments a què es destinen.  
d) Les construccions agrícoles o associades a les pràctiques agrícoles hauran de guardar en tot cas una integració paisatgística amb l'entorn.  
Article divuit. Aprofitament forestal i silvícola  
1. Repoblacions, regeneracions i tractaments  
a) Tots els treballs de repoblació i regeneració de la coberta vegetal necessitaran una autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
b) Les repoblacions es realitzaran a fi de mantenir i millorar la coberta vegetal amb independència de l'aprofitament econòmic que puga derivar-se subsidiàriament de les tasques de manteniment.  
c) Els treballs de repoblació crearan o potenciaran no sols masses arbòries, sinó que tindran en compte també tant les arbustives com les pastures.   
d) Els tàxons vegetals que s'hauran d'utilitzar en els treballs de repoblació seran autòctons del paratge natural.  
e) Amb independència de les solucions concretes de cada àrea, es potenciarà la implantació de les següents espècies en les tasques de repoblació del paratge:  
Quercus faginea  
Quercus rotundifolia  
Quercus suber  
Pinus halepensis  
Pinus pinaster  
En general, totes les que caracteritzen les comunitats botàniques del paratge natural.  
f) Es prohibeix expressament en les tasques de repoblació l'ús de:  
Altres espècies del gènere Pinus  
Espècies del gènere Cupressus  
Espècies del gènere Eucalyptus  
Espècies del gènere Acacia  
I, en general, totes les no autòctones del paratge.  
g) Sols es permetran aquells mètodes de preparació del terreny que no modifiquen de forma notable l'estructura del sòl existent, com ara l'aclotat manual, la banqueta, etc.  
h) La disposició sobre el terreny dels plançons no es farà de forma regular i alineada, sinó que seguirà una pauta natural.  
i) Queden prohibits els tractaments aeris de les masses forestals, llevat de casos excepcionals i amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
j) No es podrà eliminar la vegetació natural arbustiva o herbàcia existent de manera sistemàtica.  
k) Tota la fusta i la llenya que s'origine en els tractaments de neteja, reservació, i, en general, qualsevol tractament silvícola, hauran de ser trets de les zones de vegetació natural, o triturades i escampades convenientment sobre el sòl per evitar potenciar el perill d'incendis i plagues.  
2. Aprofitaments  
a) Els aprofitaments forestals, siguen de fusta, llenya, pastures, fruits, plantes aromàtiques i medicinals, bolets i trufes, productes apícoles o altres que es generen en les superfícies forestals, siguen forests públiques o privades, han de disposar d'un pla anual d'aprofitaments, aprovat per la Conselleria de Medi Ambient.  
b) La Conselleria de Medi Ambient podrà limitar qualsevol tipus d'aprofitament a les forests, públiques i privades, si resultara incompatible amb la conservació d'aquesta.  
Article dinou. Activitats ramaderes  
1. La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació redactarà un pla d'aprofitament ramader (PAG) que establirà la càrrega ramadera que pot suportar el paratge sense menyscabament dels seus valors naturals. Aquest PAG haurà d'obtenir l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
2. Mentre no es redacte el PAG, l'activitat ramadera es considera ús compatible amb els objectius de conservació del paratge. Això no obstant, amb caràcter excepcional, la Conselleria de Medi Ambient podrà prohibir-la en les àrees en què així es determine.  
3. Tindran la consideració d'instal.lacions ramaderes les destinades a la guarda i l'alimentació de la cabanya ramadera tant en la modalitat d'extensiva com d'estabulada. Tal com disposa l'article 6 d'aquest PRUG, els projectes d'instal.lacions ramaderes de qualsevol naturalesa s'hauran de sotmetre, com a mínim, a estimació d'impacte ambiental.  
4. Les construccions que tinguen la condició d'instal.lacions ramaderes es localitzaran preferentment en les edificacions ja existents.  
5. Les instal.lacions ramaderes s'hauran d'adaptar també a les determinacions següents:  
- Hauran de disposar d'un sistema de depuració de residus i emissions.  
- Hauran de complir el que especifiquen la Llei 3/1989, de 2 de maig, de la Generalitat Valenciana, d'Activitats Qualificades, sobre aquestes instal.lacions, i la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, de Sòl No Urbanitzable.  
6. La introducció de qualsevol nova espècie ramadera haurà de disposar de l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
Article vint. Aprofitament cinegètic  
1. L'activitat cinegètica, en l'àmbit del paratge natural, s'haurà d'adaptar als períodes i les condicions establertes en la legislació sectorial específica, com també a les determinacions contingudes en aquest pla rector d'ús i gestió.  
2. Són objecte de caça, en l'àmbit del paratge natural, les espècies allistades en l'annex I del Reial Decret 1.095/89.  
3. Queden prohibits, en l'àmbit del paratge natural, els procediments per a la captura d'espècies que s'allisten en l'annex III del Reial Decret 1.095/89.  
4. La pràctica cinegètica es permet als vedats inclosos en l'àmbit del paratge natural durant dos (2) dies no consecutius a la setmana.  
5. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient podrà determinar en l'àmbit del paratge, si així ho requereix l'estat dels recursos, prohibicions o limitacions específiques , tant d'espècies abatibles com d'àrees amb regulacions especials.  
6. D'igual forma, i per les mateixes raons, podrà ampliar els períodes de veda al paratge, a fi de possibilitar la recuperació d'espècies amenaçades o especialment sensibles.  
7. L'aprofitament cinegètic es realitzarà tenint en compte el que disposen els articles 11.3, 11.4 i 11.5 d'aquesta normativa.  
Article vint-i-u. Activitats industrials  
L'activitat industrial té la consideració d'ús incompatible amb els objectius de conservació dels recursos naturals del paratge.  
Article vint-i-dos. Activitats residencials en sòl no urbanitzable  
1. Es prohibeix en tot l'àmbit del paratge la construcció d'edificacions residencials de nova planta en sòl classificat com a no urbanitzable, ja siguen aïllades o agrupades, llevat de les regulades en l'article 17.3, referent a activitats agràries.  
2. Per a la rehabilitació i, si escau, transformació d'ús, dels béns culturals a què fa referència l'article 14.1, i d'aquelles altres edificacions que s'establisquen com d'interés arquitectònic i antropològic, el promotor haurà de demanar, amb independència d'altres llicències urbanístiques, autorització de la Conselleria de Cultura, amb l'informe previ favorable de la Conselleria de Medi Ambient.  
Article vint-i-tres. Activitats turístiques i recreatives  
1. Sobre les visites i el trànsit de vehicles  
a) L'accés i el trànsit pel paratge serà lliure per les carreteres i els camins. Això no obstant, la Conselleria de Medi Ambient podrà establir restriccions al trànsit de vehicles i persones en aquelles àrees que per l'especial fragilitat així ho requerisquen. Aquestes restriccions no seran efectives per als propietaris de les finques, que podran transitar lliurement per camins o pistes el traçat dels quals estiga totalment o parcialment dins del perímetre de les respectives finques.  
b) El trànsit d'automòbils, motocicletes i bicicletes s'efectuarà per les carreteres i els camins existents autoritzats amb aquest fi. Es prohibeixen, amb caràcter general, els recorreguts fora d'aquests amb qualsevol tipus de vehicle de tracció mecànica.  
c) Els desplaçaments per les sendes es faran exclusivament amb mitjans de transport no mecànics.  
2. Sobre les construccions turístiques i recreatives  
a) Tindran aquesta consideració: les adequacions naturistes i recreatives, i els albergs socials.  
b) Queda prohibida l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge natural.  
c) Per emprendre els objectius d'educació ambiental, la Conselleria de Medi Ambient podrà habilitar temporalment àrees a l'efecte.  
d) Les adequacions naturístiques i recreatives, com també els miradors interpretatius i les senderes autodidàctics del paratge seran determinats per la Conselleria de Medi Ambient pel que fa a les seues característiques i la localització exacta, atenent al pla d'ús públic del paratge.  
e) Les activitats de caràcter recreatiu que es realitzen en l'àmbit del paratge requeriran l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
3. Sobre les romeries i festes religioses i populars  
Les romeries i la resta de festes de caràcter religiós i popular que s'efectuen tradicionalment tindran la consideració d'activitats compatibles amb la protecció del paratge.  
Article vint-i-quatre. Infrastructures i equipaments públics  
1. Infrastructura viària i de transport  
a) Queda prohibida l'obertura de nous camins, pistes forestals o carreteres en l'àmbit del paratge natural, llevat d'aquells casos considerats per la Conselleria de Medi Ambient com estrictament necessaris per a la prevenció i extinció d'incendis forestals.  
b) Les obres destinades a la conservació i la millora de carreteres, camins o pistes forestals adoptaran les mesures oportunes per restituir el medi i minimitzar l'impacte que puga originar sobre la coberta vegetal i l'estabilitat dels talussos. Aquestes obres s'hauran de sotmetre a estimació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 6 d'aquest pla rector d'ús i gestió.  
c) Es prohibeix la construcció d'heliports. No es consideraran incloses en aquesta definició les instal.lacions aeronàutiques relacionades amb els serveis de guarderia del paratge o de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
2. Energia elèctrica i telecomunicacions  
a) Les noves línies elèctriques que necessàriament hagen de traçar-se, ho faran preferentment de forma subterrània, basades en el traçat de les carreteres i els camins existents, i quedaran sotmeses, com a mínim, al procediment d'estimació d'impacte ambiental, d'acord amb l'article 6 d'aquest pla rector d'ús i gestió.  
b) Es prohibeixen les obres d'infrastructures de telecomunicacions, tret de les relacionades amb la guarderia i la gestió del paratge i aquelles d'utilitat pública, les quals se sotmetran, igualment, a estimació d'impacte ambiental.  
Article vint-i-cinc. Abocadors  
1. Es prohibeix en l'àmbit del paratge natural, la instal.lació o la localització d'abocadors de residus sòlids urbans.  
2. Es prohibeix la localització o instal.lació de qualsevol tipus d'abocador o dipòsit de ferralla o peces de desballestament.  
3. Es prohibeix la localització d'abocadors i instal.lacions d'emmagatzematge de residus radioactius, tòxics, nuclears o de qualsevol altre tipus d'agents altament contaminants.  
Article vint-i-sis. Maniobres militars   
Es prohibeix la realització de tot tipus de maniobres de caràcter militar i exercicis de comandament, tret d'aquells supòsits que preveu la Llei 4/1981, d'1 de juliol, que regula els estats d'alarma, excepció i setge.  
TíTOL V  
Normes particulars de regulació d'usos i activitats  
Secció primera  
Aspectes preliminars  
Article vint-i-set. Concepte  
1. A l'efecte de particularitzar la normativa general establerta mitjançant aquest pla rector d'ús i gestió, s'han diferenciat, d'acord amb la problemàtica físico-territorial detectada, les següents zones en què es defineixen els usos específics més adaptats a les necessitats pròpies de protecció, conservació i millora:  
- Zona de protecció especial.  
- Zona de protecció comuna.  
- Zona de protecció agrícola.  
- Zona urbana.  
2. La normativa particular té per objecte distingir una sèrie de rangs de protecció i àmbits específics d'aplicació a fi d'establir una òptima adequació de les determinacions normatives a les característiques territorials de les respectives àrees d'aplicació.  
Article vint-i-vuit. Interpretació  
1. Les normes particulars de regulació d'usos i activitats prevaldran sobre qualsevol altra determinació de caràcter general, i constituiran la referència bàsica per a establir quines són les activitats i els usos compatibles amb la conservació dels valors del paratge, i quins són incompatibles.  
2. En tot allò no regulat en aquestes normes particulars seran d'aplicació les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.  
Secció segona  
Espais subjectes a protecció especial  
Article vint-i-nou. Definició general  
1. S'inclouen sota aquesta definició els espais del paratge natural amb major valor ecològic, per l'acceptable grau de conservació d'aquests i l'escassa modificació de l'activitat humana. Bàsicament coincideix amb àrees forestals, majoritàriament poblades de pinastre, encara que aquest fet no impedeix la presència de restes de boscos autòctons i les etapes degradades d'aquests. àrees que coincideixen, a més, amb les de major interés faunístic per la diversitat i el nombre d'espècies presents.  
2. La delimitació cartogràfica d'aquests espais sotmesos a protecció especial es reflecteix en el plànol d'ordenació.  
Article trenta. Usos i activitats compatibles   
1. Amb caràcter general, es consideren usos compatibles en aquestes àrees aquells que possibiliten una efectiva conservació dels recursos naturals. A més de les tasques per a la millora i la conservació d'aquests espais, mitjançant reforestacions i revegetacions, es permeten els aprofitaments primaris tradicionals no degradants, l'educació ambiental i les activitats recreatives controlades.  
2. Es consideren compatibles les actuacions següents:  
- Les tasques tendents a la conservació i regeneració dels ecosistemes.  
- Les repoblacions forestals sempre que es realitzen amb espècies autòctones i subserials de la zona amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
- Les activitats agrícoles tradicionals, sense intensificació o rompuda de noves àrees.  
- La ramaderia, segons el que estableix el PAG que amb aquest fi redacte la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- L'activitat cinegètica, segons els plans d'aprofitament cinegètic que es redacten seguint els tràmits previstos en l'article 11.3 i les limitacions que puga establir la Conselleria de Medi Ambient.  
- Els aprofitaments silvícoles i forestals, segons el que estableix l'article 18.2.  
- Les instal.lacions de caràcter naturalístic, científic i les relacionades amb la guarderia del paratge.  
- L'accés limitat de vehicles i persones per les vies i camins existents.  
- les adequacions recreatives previstes per aquest pla rector d'ús i gestió.  
Article trenta-u. Usos i activitats incompatibles  
1. Amb caràcter general, es declaren incompatibles tots els usos i les activitats que per la seua naturalesa o intensitat poden provocar una degradació irreversible de les condicions ambientals d'aquests espais.  
2. Es consideren activitats incompatibles, les següents:  
- Els canvis d'ús del sòl o transformacions d'aquest que impliquen una pèrdua de la coberta vegetal.  
- La transformació d'àrees de cultiu tradicionals que comporten una alteració del medi agrícola.  
- La intensificació de les pràctiques ramaderes actuals.  
- La localització i el traçat de noves infrastructures de comunicacions, línies elèctriques i telecomunicacions, llevat de les necessàries per a la correcta gestió del paratge i les relacionades amb l'ús públic d'aquest.  
- El trànsit de tracció mecànica en camins i pistes no autoritzats per a aquest fi, llevat del relacionat amb el servei de guarderia del paratge.  
- Tot tipus de pràctica esportiva.  
- Les construccions, edificacions o instal.lacions de nova planta.  
- Les obres de desmunt, abancalament i rebliment que puguen considerar-se moviments de terra segons l'article 12.1.  
Secció tercera  
Espais subjectes a protecció comuna  
Article trenta-dos. Definició general  
1. Es consideren espais subjectes a protecció comuna aquells àmbits que no tenen interés especial per a ser inclosos en la categoria anterior. Encara que solen contenir informacions naturals, el tret més característic és l'alteració del medi per l'acció antròpica.  
2. La delimitació cartogràfica d'aquests espais sotmesos a protecció comuna està reflectida en el plànol d'ordenació.  
Article trenta-tres. Usos i activitats compatibles  
1. Amb caràcter general, les actuacions que es realitzen sobre aquestes àrees han d'orientar-se cap a la millora de la coberta vegetal, actualment en procés d'autorregeneració després dels incendis, i la localització de la major part de les infrastructures per a ús públic de l'espai.  
2. Es consideren compatibles les actuacions següents:  
- Les tasques de millora i conservació de la coberta vegetal.  
- Les repoblacions forestals, segons el que estableix l'article 18.  
- Les activitats agrícoles tradicionals, sense intensificació o rompuda de noves àrees, ni alteració del medi agrícola.  
- Les instal.lacions de caràcter naturalístic, científic, turístic i recreatiu i les de guarderia del paratge.  
- L'accés lliure per carreteres, pistes o camins autoritzats.  
- Les infrastructures de qualsevol tipus que ineludiblement hagen d'establir-se per raó de la utilitat i l'interés públic que tinguen.  
- Els usos que es realitzen a l'entrada en vigor d'aquest pla rector d'ús i gestió, en edificacions existents.  
- Les pràctiques esportives, amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
Article trenta-quatre. Usos i activitats incompatibles  
Es consideren usos incompatibles els següents:  
- Els aprofitaments ramaders o les instal.lacions d'aquests.  
- L'activitat cinegètica  
- Les obres de desmunt, abancalament i rebliment que puguen considerar-se moviments de terra segons l'article 12.1.  
- Les construccions residencials de nova planta, llevat de les associades a l'explotació agrícola, d'acord amb el que estableix l'article 17.3.  
- El trànsit de tracció mecànica en camins i pistes no autoritzats per a aquest fi, llevat del relacionat amb el servei de guarderia del paratge.  
- La transformació d'àrees de cultiu tradicionals que comporten una alteració del medi agrícola.  
Secció quarta  
Espais subjectes a protecció agrícola  
Article trenta-cinc. Definició general  
1. Tenen la qualificació d'àrees de protecció agrícola les que presenten un aprofitament agrícola amb tècniques i mètodes tradicionals, ja siguen de secà o de regadiu en petites hortes.  
2. Les àrees de cultius tradicionals ocupen amplis sectors del paratge natural, que estan reflectits cartogràficament en el plànol d'ordenació.  
Article trenta-sis. Usos i activitats compatibles  
1. Es consideren compatibles amb els objectius de conservació del paratge, els aprofitaments agrícoles tradicionals en secà, ja siguen de cultius herbacis, plantes farratgeres o cultius arboris.  
2. També es consideren compatibles les activitats següents:  
- La transformació d'àrees de secà a regadiu amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
- La implantació de nous cultius i aprofitaments: plantes aromàtiques, de pastura, etc., amb l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient.  
- Les activitats ramaderes, tant extensives com en règim d'estabulació, segons el que estableix el PAG que elabore la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- L'activitat cinegètica, segons els plans d'aprofitament cinegètic que es redacten seguint els tràmits previstos en l'article 13.3, i les limitacions que puga establir la Conselleria de Medi Ambient.  
- Els usos recreatius i residencials en edificacions existents.  
- Les obres d'infrastructura necessàries per al normal exercici de les activitats agrícoles i ramaderes i les previstes en aquest pla rector d'ús i gestió.  
- Les adequacions naturalístiques i recreatives.  
- La investigació científica i l'educació ambiental.  
- La recuperació de la vegetació natural mitjançant la regeneració.  
Article trenta-set. Usos i activitats incompatibles  
1. Són incompatibles en aquestes àrees tots els usos i activitats que generen un deteriorament del caràcter agrari d'aquests espais i la pèrdua de la coberta edafo-vegetal d'aquests.  
2. Es qualifiquen com incompatibles els usos i activitats següents:  
- Les construccions residencials no associades a l'explotació.  
- La tala de cultius arboris, llevat d'autorització expressa de la Conselleria de Medi Ambient segons el que estableix l'article 17.2.  
- La demolició de bancals o les transformacions agrícoles que comporten la destrucció d'aquests.  
Secció cinquena  
Zona urbana  
Article trenta-vuit. Definició general  
Tindran la consideració de zona urbana els terrenys classificats com a sòl urbà pel planejament municipal vigent. Per tant tindrà aquesta consideració la urbanització del refugi.  
Article trenta-nou. Usos i activitats compatibles  
1. Els usos i activitats compatibles en aquesta àrea urbana serà residencial i el d'equipament.  
2. S'estableix com a tipologia única la de l'habitatge unifamiliar aïllat, amb un màxim d'una planta baixa i una planta alta.  
3. La resta de condicions urbanístiques s'acomodarà al que disposen les normes particulars del PGOU dels municipis del seu àmbit territorial.  
Article quaranta. Usos i activitats incompatibles  
Es consideren incompatibles totes les activitats que directament o indirectament poden ser focus emissors d'agents contaminants.  
TíTOL VI  
Normes generals de gestió del paratge natural  
Secció primera  
Normes relatives a l'administració i gestió  
Article quaranta-u. Administració i gestió  
1. L'administració i gestió del Paratge Natural del Desert de les Palmes correspon a la Conselleria de Medi Ambient, i la junta rectora del paratge actuarà com a col.laboradora i assessora en la gestió.  
2. L'exercici de les funcions a què fa referència aquest article es farà sense perjudici de les competències que corresponguen a l'administració de l'estat.  
Article quaranta-dos. Junta rectora  
1. Composició de la Junta rectora.  
Són membres de la junta rectora:  
- El director-conservador del paratge, el qual actuarà com a secretari de la junta.  
- Un representant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Un representant de la Conselleria de Cultura.  
- Un representant de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme .  
- Un representant de la Conselleria de Medi Ambient.  
- Un representant de la Diputació de Castelló.  
- Un representant de cadascun dels ajuntaments de Benicàssim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana i la Pobla Tornesa.  
- Un representant de les universitats valencianes.  
- Un representant de la Comunitat dels Carmelites Descalços i un representant de la resta de propietaris de terrenys de la zona.  
- Un representant dels interessos agrícoles i un representant dels interessos ramaders, designats per les associacions agràries amb major representació a la zona.  
- Un representant d'associacions vinculades a la conservació i la defensa de la natura.  
2. Modificació de la junta rectora  
Es faculta el conseller de Medi Ambient per modificar la composició de la junta rectora quan resulte necessari per al millor funcionament o representativitat d'aquesta.  
3. El president de la junta rectora  
El Consell de la Generalitat Valenciana nomenarà un president entre els membres de la junta rectora, a proposta de la Conselleria de Medi Ambient.  
4. Les funcions de la junta rectora són les d'assessorament i consulta per a l'adopció de les decisions següents:  
a) Aprovació del pressupost de gestió del paratge natural.  
b) Aprovació del programa de gestió.  
c) Emissió dels informes preceptius per als quals es preveja expressament la participació.  
d) Emissió dels informes que se li sol.liciten.  
e) Proposta d'actuacions i iniciatives tendents a la consecució dels fins del paratge natural, incloent-hi els de difusió i informació dels seus valors, com també programes de formació i educació ambiental.  
f) Aprovació d'una memòria anual d'activitats i resultats, on es proposen les mesures necessàries per a millorar la gestió.  
Article quaranta-tres. El director-conservador  
1. Per a facilitar l'administració i gestió del paratge, el conseller de Medi Ambient designarà un director-conservador, dependent de la Direcció General de Conservació del Medi Natural. El nomenament recaurà en un tècnic amb titulació universitària superior.  
2. Les funcions del director-conservador són:   
a) Elaboració i proposta dels pressupostos i programes de gestió.  
b) Emissió d'informes exigits per la llei o els instruments d'ordenació.  
c) Adopció de les decisions relatives a la gestió del paratge natural que no s'hagen reservat expressament a altres òrgans.  
Secció segona  
Normes relatives a la investigació  
Article quaranta-quatre. Sobre les autoritzacions   
1. Tota investigació sobre el paratge natural realitzada per persones o entitats públiques o privades alienes a la Conselleria de Medi Ambient, haurà de ser autoritzada per aquesta. L'autorització per a la realització del projecte d'investigació correspon a la Direcció General de Conservació del Medi Natural, la qual establirà els criteris i les normes adequades per a l'execució i el control d'aquesta. Aquesta autorització no eximirà de l'autorització que s'ha de sol.licitar als propietaris dels terrenys on es realitzen els treballs de camp.  
2. Per a concedir l'autorització, el promotor haurà de presentar prèviament una sol.licitud amb el projecte d'investigació degudament raonat, en el qual caldrà indicar de forma expressa:  
- La finalitat, els objectius ordenats en el temps, les tècniques i els mètodes que s'utilitzaran i el pla de treball.  
- El grau d'afecció o deteriorament que pot produir-se en el medi i les mesures correctores que s'utilitzaran.  
- Les fonts de finançament.  
- La composició i l'experiència de l'equip de treball, la persona responsable i el centre on es farà la investigació. Caldrà la cooperació d'almenys un doctor especialista en la matèria que s'investiga.  
- Acceptació expressa de complir totes les normes que s'establisquen per a l'execució i el control del desenvolupament de les activitats.  
3. En un termini no superior a 45 dies des de la recepció de la sol.licitud, haurà d'autoritzar-se o no la investigació proposada i, si escau, les modificacions que s'han d'introduir en el projecte pel que fa a tècniques o mètodes, amb l'únic objecte d'impedir el deteriorament dels recursos del paratge natural.  
4. L'autorització d'investigació podrà ser revocada, prèvia comunicació a la persona interessada, si es constata un manifest incompliment de les normes o limitacions establertes en l'atorgament.  
5. Els treballs que porten a terme es realitzaran sota la supervisió del director-conservador o del tècnic de la Direcció General de Conservació del Medi Natural designat a l'efecte. S'informarà el director-conservador o el tècnic de la Direcció General de l'inici i el final dels treballs de camp i de qualsevol anomalia que puga tenir repercussió en el bon funcionament de les poblacions o dels ecosistemes del paratge natural o de l'entorn immediat d'aquest.  
Article quaranta-cinc. Sobre la documentació  
1. Els investigadors hauran de lliurar a la Conselleria de Medi Ambient un informe anual sobre el desenvolupament de l'activitat, i també facilitaran, a petició del director-conservador o del tècnic coordinador, informació sobre els resultats que es tinguen en cada moment de la investigació.  
2. En acabar els treballs d'investigació, els investigadors hauran de lliurar a la Conselleria de Medi Ambient una còpia de l'informe final per tal de fomentar la creació d'un fons documental i bibliogràfic de treballs relacionats amb el paratge natural.  
Article quaranta-sis. Sobre la difusió dels valors del paratge  
1. La Conselleria de Medi Ambient habilitarà a l'interior del paratge natural les dependències necessàries per a localitzar una biblioteca amb totes les publicacions i les investigacions relacionades amb el paratge natural, que servirà de consulta a altres investigadors i al públic en general.  
2. La Conselleria de Medi Ambient prendrà les mesures necessàries per possibilitar el coneixement dels recursos naturals del paratge a fi d'aconseguir una millor utilització i gestió d'aquests.  
Secció tercera  
Normes relatives a l'ús públic i a l'educació ambiental  
Article quaranta-set. Sobre l'ús  
1. En un termini inferior a 2 anys des de l'aprovació d'aquest pla rector d'ús i gestió, s'elaborarà un pla d'ús públic del paratge, en el qual s'establirà la capacitat d'acollida de cada zona del paratge i les condicions concretes de compatibilitat entre usos i sòl, i se regularan sobre la base d'aquests criteris l'afluència i el trànsit de visitants i les distintes activitats recreatives, esportives, didàctiques i naturalístiques.  
2. La visita i el desplaçament pel paratge natural serà lliure i gratuïta per les carreteres, camins i pistes, sense altres limitacions que les que puga imposar en l'espai o en el temps la Conselleria de Medi Ambient per preservar els valors naturals del paratge. Aquestes limitacions no seran efectives per als propietaris de les finques, que podran transitar lliurement per camins i pistes el traçat dels quals estiga totalment o parcialment dins del perímetre de les seues finques.  
3. Els visitants del paratge natural observaran estrictament durant la seua estada totes les directrius i les recomanacions que els faça la Conselleria de Medi Ambient o el personal al servei d'aquesta.  
4. En qualsevol cas, els visitants hauran de tenir una conducta respectuosa amb el medi ambient:  
- Transitaran pels camins, carreteres o sendes autoritzats, i s'abstindran d'efectuar recorreguts camp a través.  
- Els desplaçaments es faran complint les limitacions que segons la via s'establisquen a determinats mitjans de transport.  
- Els visitants no molestaran els animals ni intentaran capturar-los.  
- Els visitants no recol.lectaran cap espècie vegetal, ni viva ni morta.  
- Amb caràcter general, es prohibeix fer foc, llevat de les àrees recreatives de les Santes i la Magdalena, en els termes autoritzats per la Conselleria de Medi Ambient.  
- Es prohibeix tirar papers, plàstics o qualsevol tipus de residu al sòl; amb aquest fi caldrà utilitzar els contenidors distribuïts pel paratge.  
- Els visitants utilitzaran els aparcaments habilitats al paratge natural per a l'estacionament dels vehicles, i s'abstindran d'aparcar fora de les vies rodades.  
Article quaranta-vuit. Sobre l'ús didàctic  
1. L'ús didàctic constitueix un dels objectius principals del paratge natural.  
2. La visita didàctica i individualitzada al paratge natural serà lliure i gratuïta; l'única limitació que tindrà serà les restriccions de pas que es poden establir en determinats espais i períodes. La Conselleria de Medi Ambient promourà aquest tipus de visites mitjançant el centre d'interpretació i el disseny d'itineraris autodidàctics.  
3. Per a la visita de grups organitzats, escolars o no, caldrà sol.licitar l'autorització prèvia a la Conselleria de Medi Ambient a fi de no col.lapsar la normal realització del servei i de dissenyar un programa amb un contingut concorde amb les característiques i el nivell dels visitants.  
Article quaranta-nou. Sobre les activitats esportives  
1. Es permet la realització de pràctiques esportives que es realitzen de forma individualitzada sobre les vies de lliure accés, sense més requisits que els exigits en l'article 47.  
2. Qualsevol activitat esportiva que requerisca la instal.lació de mitjans artificials, fins i tot provisionals, al paratge natural, necessitarà l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, a més de la dels propietaris afectats.  
3. En tots els casos queden prohibides les pràctiques esportives individualitzades amb vehicles de motor fora de carreteres asfaltades.  
4. La realització de qualsevol tipus de competició esportiva dins del paratge natural requerirà l'autorització prèvia de la Conselleria de Medi Ambient, la qual podrà imposar les limitacions que considere necessàries per a la correcta conservació dels recursos naturals del paratge.  
En la sol.licitud d'autorització caldrà especificar les característiques de l'activitat, les dates, les mesures de seguretat previstes, les limitacions específiques per a la conservació i preservació dels recursos naturals, l'habilitació d'àrees de localització d'espectadors, etc.  
5. Es prohibeix la realització de qualsevol tipus de competició esportiva amb vehicle de motor fora del tram comprés entre l'ermitori de la Magdalena i la urbanització el Refugi de la carretera asfaltada de la xarxa local CS-V-8001 (ermitori de la Magdalena-Benicàssim) .  
6. Queda prohibit l'establiment de finals d'etapa de competicions ciclistes en l'àmbit del paratge natural.  
7. Es permet la realització de recorreguts a cavall sobre pistes, camins i sendes existents al paratge natural. La presència de grups formats per més de 10 genets requerirà l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient.  
8. La Conselleria de Medi Ambient es reserva el dret de revocar les autoritzacions concedides si així ho aconsella l'interés per la conservació del paratge.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2518, del 30-05-1995 (1995/834891)

DECRETO 95/1995, de 16 de mayo, del Gobierno valenciano, por el que se aprueba definitivamente el Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana del Desert de Les Palmes.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/1995/05/16/95/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   2518

Fecha DOGV
:   30-05-1995

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1995/834891

CVE


Fecha del documento
:   16-05-1995

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

DECRETO 95/1995, de 16 de mayo, del Gobierno valenciano, por el que se aprueba definitivamente el Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunidad Valenciana del Desert de Les Palmes.   
Mediante el Decreto 149/1989, de 16 de octubre, del Gobierno valenciano, se declaró el Paraje Natural de la Comunidad Valenciana del Desert de les Palmes, al amparo de la Ley 5/1988, de 24 de junio, por la que se regulan los Parajes Naturales de la Comunidad Valenciana.  
En las dos disposiciones citadas, se determina la obligación de elaborar un plan rector de uso y gestión como instrumento específico para la ordenación y la gestión de este paraje natural.  
El plan rector de uso y gestión es el documento técnico que recoge las directrices generales de ordenación y gestión de los recursos naturales y culturales, y de los usos públicos del paraje, con objeto de dar cumplimiento a los objetivos de índole cultural, ecológica, paisajística y biogenética que motivaron su declaración como paraje natural de la Comunidad Valenciana en 1989.  
Por este motivo, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 5 de la Ley 5/1988, de 24 de junio, por la que se regulan los Parajes Naturales de la Comunidad Valenciana, y en el artículo 40 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de Gobierno valenciano, a propuesta del Conseller de Medio Ambiente, y previa deliberación del Gobierno valenciano, en la reunión del día 16 de mayo de 1995,  
DISPONGO  
Artículo único  
Aprobar definitivamente el Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural del Desert de les Palmes, cuya normativa y cartografía de ordenación se publican como anexos de este decreto.  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
Primera  
Las edificaciones existentes en el ámbito del espacio protegido con anterioridad a la aprobación de este plan, que no se adapten a las determinaciones indicadas en él, quedarán fuera de ordenación y únicamente se permitirán las obras de mera conservación.  
Segunda  
Las edificaciones o instalaciones existentes o iniciadas en el momento de la aprobación de este plan, que no dispongan de las autorizaciones o licencias exigidas por la normativa aplicable, deberán obtenerlas de acuerdo con las determinaciones indicadas en este plan.  
Si la persona interesada no solicita la licencia o autorización en un plazo de dos meses desde el requerimiento, o éstas fueran denegadas porque su otorgamiento es contrario a las prescripciones de este plan, la administración competente acordará el cierre o la demolición, según proceda, de acuerdo con lo dispuesto en la normativa sectorial aplicable.  
DISPOSICIóN FINAL  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Valencia, 16 de mayo de 1995  
El presidente de la Generalitat Valenciana,  
JOAN LERMA I BLASCO  
El conseller de Medio Ambiente,  
EMèRIT BONO I MARTíNEZ  
ANEXO I  
Normativa  
TíTULO I  
Naturaleza y finalidad del plan  
Artículo primero. Naturaleza del plan  
1. El presente plan rector de uso y gestión (PRUG) se redacta al amparo del artículo 5 de la Ley 5/1988, de 24 de junio, por la que se regulan los Parajes Naturales de la Comunidad Valenciana, y por mandato del artículo 5.1 del Decreto 149/1989, de 16 de octubre, del Gobierno valenciano, por el que se declara como Paraje Natural de la Comunidad Valenciana el Desert de les Palmes.  
2. El plan rector de uso y gestión es un instrumento administrativo de ordenación y gestión del paraje, obligatorio y ejecutivo, que tiene por objeto proteger la integridad de sus ecosistemas, en forma compatible con el mantenimiento y desarrollo ordenado de las actuales actividades tradicionales y de la utilización pública del espacio.  
Artículo segundo. ámbito  
El ámbito del presente plan rector de uso y gestión se extiende a la totalidad de los terrenos comprendidos en el Paraje Natural del Desert de les Palmes, según se refleja en los anexos I y II del Decreto 149/1989, de 16 de octubre, modificado puntualmente por el acuerdo del Gobierno valenciano de 28 de abril de 1992.  
Artículo tercero. Efectos  
1. Las determinaciones de este plan serán obligatorias y ejecutivas para la administración y los particulares desde el momento en que entren en vigor por la publicación de su aprobación definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana con arreglo a lo dispuesto en el artículo 9 de la Ley 5/1988, de 24 de junio, por la que se regulan los Parajes Naturales de la Comunidad Valenciana.  
2. Las disposiciones del planeamiento urbanístico que entren en contradicción con las materias reguladas por el presente plan rector de uso y gestión deberán ser revisadas y adaptarse a las determinaciones del mismo. Cualquier nueva formulación del planeamiento urbanístico que se pretenda llevar a cabo, tendrá como límite lo dispuesto por este plan rector de uso y gestión y como cauce las directrices que éste establezca.  
3. Las determinaciones establecidas por este plan rector de uso y gestión se entenderán sin perjuicio de las contenidas en otras legislaciones sectoriales, y se aplicarán con carácter básico y preferente a las medidas de protección establecidas en dicha legislación sectorial siempre que resulten más detalladas y no entren en contradicción con las mismas.  
4. Los planes y normas que se aprueben con posterioridad a la entrada en vigor de este plan rector de uso y gestión deberán respetar las limitaciones de uso impuestas por éste, y, en general, adecuarse a sus determinaciones en las materias reguladas por el mismo.  
Artículo cuarto. Vigencia y revisión  
1. Las determinaciones del plan rector de uso y gestión entrarán en vigor al día siguiente de la publicación del acuerdo de su aprobación definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y seguirán vigentes con carácter indefinido hasta tanto no se revise el plan rector de uso y gestión por haber cambiado suficientemente las circunstancias o criterios que han determinado su aprobación.  
2. La revisión o modificación de las determinaciones del plan rector de uso y gestión podrá realizarse en cualquier momento siguiendo los mismos trámites que se han efectuado para su aprobación.  
TíTULO II  
Normas de régimen jurídico  
Artículo quinto. Actos sujetos a autorización o informe  
Para la realización de cualquier actuación de las establecidas en el presente plan rector de uso y gestión en el ámbito del paraje natural se deberá contar con la autorización o, en su caso, informe de la Conselleria de Medio Ambiente, que serán previos y vinculantes, además de las previstas por otras normativas de carácter sectorial.  
Artículo sexto. Actos sujetos a estimación de impacto ambiental  
Con independencia de los usos y actividades sometidos a evaluación de impacto ambiental según el régimen establecido en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental y el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba su reglamento, deberán someterse a estimación de impacto ambiental en el ámbito del paraje natural, además de los usos y actividades contenidos en el anexo II del citado reglamento, los siguientes:  
- Obras de conservación y mejora de la red vial.  
- Construcción de líneas eléctricas en alta y baja tensión.  
- Construcción de líneas de telefonía e infraestructuras al servicio de las telecomunicaciones.  
- Construcción de infraestructuras de abastecimiento y saneamiento.  
- Obras de regulación y canalización hidráulica.  
- Instalación de depuradoras y emisarios de aguas residuales.  
- Cualquier obra o actividad que deba realizarse en las zonas de servidumbre o policía de cauces.  
- Movimientos de tierra distintos del laboreo agrícola tradicional con volumen de material removido superior a 5.000m3 o que afecte a una superficie mayor de 2.500m2 o se produzca en áreas con pendiente superior al 15%.  
- Instalaciones recreativas de nueva construcción.  
- Establecimiento de zonas de acampada.  
- Proyectos de instalaciones ganaderas de cualquier naturaleza.  
Artículo séptimo. Régimen y procedimiento  
1. La solicitud de autorización o informe, en los casos en que se requiera, se presentará ante la Conselleria de Medio Ambiente, a quien corresponde las competencias de otorgamiento de dichas solicitudes.  
2. La denegación de autorización o un informe desfavorable impide la realización de cualquier actividad, proyecto o actuación, pero su obtención no exime ni prejuzga el cumplimiento de otra normativa sectorial aplicable.  
Artículo octavo. Infracciones y sanciones  
Toda vulneración de las disposiciones del presente plan rector de uso y gestión será sancionada de acuerdo con lo dispuesto en la legislación específica que resulte aplicable al caso.  
TíTULO III  
Normas generales sobre protección de recursos  
y del dominio público  
Artículo noveno. Protección de los recursos hídricos  
1. Cauces y márgenes de los cursos de agua  
a) Quedan prohibidas las obras, construcciones o actuaciones que puedan dificultar o alterar el curso de las aguas en los cauces de los ríos, arroyos, ramblas y barrancos, así como en los terrenos inundables durante las crecidas no ordinarias, sea cual sea el régimen de propiedad y la clasificación urbanística de los terrenos.  
b) Igualmente se prohibe la ocupación de los cursos de agua no permanentes como las ramblas y barrancos, aunque ésta sea temporal y por construcciones de carácter no permanente.  
c) Se prohibe la extracción de áridos en los cauces y márgenes, excepto en aquellos casos necesarios para las obras de acondicionamiento de los mismos, autorizadas siguiendo el trámite expuesto en el párrafo siguiente.  
d) Cualquier obra o actividad que deba realizarse en las zonas de servidumbre o policía de los cauces en el ámbito del paraje natural, deberá someterse, como mínimo, al trámite de estimación de impacto ambiental, tal como dispone el artículo 6 del presente plan rector de uso y gestión  
e) En los cursos de agua no permanentes se conservará la vegetación natural. No obstante, se posibilitará una limpieza selectiva con el objeto de evitar riesgos de inundación por avenida, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente  
f) En todo el ámbito del paraje, y especialmente en los cauces y márgenes de los cursos de agua, sean permanentes o no, queda prohibido el vertido de todo tipo de residuos sólidos así como el vertido directo sin depuración previa de residuos líquidos.  
2. Aguas subterráneas  
a) Se prohibe toda clase de actividad que sea susceptible de contaminar las aguas subterráneas.  
b) La construcción de fosas sépticas para el saneamiento de viviendas sólo será autorizada cuando se den las suficientes garantías, justificadas mediante un estudio hidrogeológico, de que no suponen riesgo alguno para la calidad de las aguas, tanto subterráneas como superficiales. Se requerirá informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente  
3. Captaciones de agua  
La autorización por el organismo competente, para la realización de obras para la captación de aguas, superficiales o subterráneas, requerirá previamente un informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente  
4. Vertido de líquidos  
a) Se prohibe el vertido directo o indirecto a los cauces, embalses y charcas de aguas residuales sin depurar.  
b) Los vertidos depurados a los cauces, con independencia de sus características físico-químicas, deberán disponer de la correspondiente autorización por el organismo competente, previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente  
Artículo diez. Flora y vegetación  
1. Tala y recolección  
a) Se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas, setas y plantas silvestres, siempre que exista consentimiento tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria de Medio Ambiente pueda establecer cuando la presión derivada de la recolección resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas para la flora o la fauna del paraje natural.  
b) Se prohibe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales sin autorización expresa de la Conselleria de Medio Ambiente previa a la autorización, deberá presentarse una solicitud en la que conste: especie que se quiere recolectar, uso y destino, cantidad de ejemplares o su equivalente en peso, período y área de recolección, partes del vegetal que se quiera recolectar, etc.  
c) De forma expresa se prohibe, salvo para estudios científicos cuyo fin sea el conocimiento de los taxones y/o la potenciación de sus poblaciones, con la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente e informe previo del director-conservador, la recogida o manipulación de los siguientes taxones vegetales:  
- Centaurea dufourii. Dostal  
- Cytisus villosus. Pourret  
- Leucojum valentinum. Pau  
d) No se podrán derribar, talar o mutilar pies de los siguientes taxones, salvo en aquellos casos cuyo fin sea la mejora de las formaciones naturales existentes, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente:  
- Quercus cerrioides. Willk & Costa.  
- Quercus faginea. Lam  
- Quercus ilex subsp rotundifolia  
- Quercus suber L.  
2. Repoblación y regeneración de la cubierta vegetal  
a) Los proyectos de repoblación y regeneración de la cubierta vegetal necesitarán autorización de la Conselleria de Medio Ambiente  
b) Queda prohibida la introducción en el área del paraje de taxones vegetales que no sean autóctonos del mismo.  
c) Las tareas de repoblación encaminadas a la protección del suelo en aquellas áreas con problemas de fuerte erosión, deberán utilizar prioritariamente especies herbáceas y arbustivas autóctonas que consoliden el terreno y permitan posteriormente la implantación de formaciones más desarrolladas.  
Artículo once. Protección de la fauna  
1. Recolección y captura de animales  
a) Con carácter general queda prohibido dar muerte, daÑar, molestar o inquietar intencionadamente a los animales, incluyendo la recolección de sus huevos o crías, así como alterar o destruir sus hábitats propios como madrigueras o nidos, con las excepciones establecidas en legislaciones específicas al efecto.  
b) La recolección o captura de cualquier especie animal requerirá autorización expresa de la Conselleria de Medio Ambiente.  
2. Repoblación y suelta de animales  
a) Se prohibe la repoblación y suelta de cualquier tipo de especie animal exótica, entendiéndose por tal a toda aquella especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del paraje.  
b) En relación con las especies autóctonas, su repoblación y suelta deberá contar con la correspondiente autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. Ordenación cinegética  
a) El aprovechamiento cinegético que se quiera realizar dentro del ámbito del paraje tendrá como finalidad última el mantenimiento del equilibrio biológico de las diferentes especies. Por ello, y a fin de garantizar la consecución del mismo, la Conselleria de Medio Ambiente deberá declarar todos los terrenos de aprovechamiento cinegético común, existentes en el interior del paraje, como refugio de caza.  
b) La actividad cinegética deberá ajustarse a los criterios establecidos en el plan de ordenación de la actividad cinegética (POAC) del paraje natural, que elaborará la Conselleria de Medio Ambiente, previo informe favorable de la junta rectora. De acuerdo con este POAC, los titulares de los cotos que ocupan terrenos del paraje natural elaborarán, si no existen, o revisarán, si ya están vigentes los planes técnicos de aprovechamiento cinegético (PTAC) particulares de cada coto.  
c) Los PTAC deberán ser elaborados o revisados en un plazo inferior a 12 meses a partir de la aprobación del POAC.  
d) Los PTAC deberán contemplar en sus directrices, sin perjuicio de otras disposiciones que establezcan la futura regulación sobre el contenido de éstos, la creación de zonas de reserva. Éstas permanecerán vedadas a todo tipo de caza, y servirán de áreas de refugio a las especies cinegéticas. Las zonas de reserva contendrán, al menos, el veinte (20%) por cien de la superficie total acotada; esta superficie o zona de reserva quedará sujeta a los siguientes condicionantes:  
- En los cotos que afecten parcialmente al paraje natural el área de reserva quedará situada en el ámbito de éste.  
- En los cotos que ocupen áreas sometidas a diferentes grados de protección dentro del paraje natural, el área de reserva quedará integrada en el ámbito de la zona sometida al régimen de protección mayor.  
e) Estas zonas de reserva serán seÑalizadas adecuadamente como «Zonas de Reserva. Prohibida la Caza» y su establecimiento será correctamente anunciado a todas las partes implicadas. La guardería del paraje natural prestará especial atención a la vigilancia y seguimiento de estas zonas.  
f) La Conselleria de Medio Ambiente podrá, por razones de oportunidad y conveniencia, declarar temporalmente cerrados a los efectos cinegéticos aquellos ámbitos susceptibles de un deterioro excesivo de sus comunidades, hasta su recuperación.  
g) Con carácter excepcional, la Conselleria de Medio Ambiente podrá autorizar la caza fuera de las limitaciones establecidas en la presente normativa, cuando razones de orden biológico lo aconsejen, tales como el control de especies cuyo excesivo número pueda perjudicar seriamente a la vegetación silvestre o a los cultivos.  
4. Cercas y vallados  
Se prohibe la realización de cercas y vallados de carácter cinegético.   
5. Especies cinegéticas  
a) La caza y captura de especies cinegéticas se atendrá de forma genérica a lo establecido en la Ley de Caza y en la Orden General de Vedas, y a lo dispuesto en el presente plan.  
b) Se prohibe con carácter general la repoblación y suelta de ejemplares de especies cinegéticas. La Conselleria de Medio Ambiente podrá, no obstante, conceder autorización en aquellos casos que considere necesario para mantener el equilibrio biológico de las distintas especies.  
c) Queda prohibida la introducción de cualquier especie, subespecie o variedad animal exótica (entendiéndose como tales a aquellas que no pertenezcan o hayan pertenecido recientemente a la fauna del paraje) con vistas a su empleo cinegético.  
d) Las repoblaciones, en los casos en que sean autorizadas, serán supervisadas por personal de la Conselleria de Medio Ambiente, y deberán aportar, asimismo, un certificado veterinario acreditativo del estado sanitario de los ejemplares, a fin de evitar la entrada de enfermedades.  
Artículo doce. Protección del suelo  
1. Movimientos de tierra  
a) La realización de cualquier obra o actividad que lleve aparejada la realización de movimientos de tierra en pendientes superiores al 15% o que afecten a una superficie de más de 2.500 m2 o a un volumen superior a 5.000 m3, estará sujeta a estimación de impacto ambiental, de acuerdo con el artículo 6 del presente plan rector de uso y gestión  
b) No tendrán la consideración de movimientos de tierra los trabajos de laboreo agrícola tradicional.  
c) Se prohibe la roturación de terrenos con vegetación natural para el establecimiento de nuevas áreas de cultivo.  
d) Los trabajos de laboreo de tierras agrícolas se realizarán siguiendo las curvas de nivel con el fin de evitar la pérdida de suelo por erosión hídrica.  
2. Conservación de la cubierta vegetal  
a) Se prohibe con carácter general encender fuego fuera de los lugares seÑalados para ello y arrojar cualquier clase de objeto en combustión.  
b) La quema de rastrojos, deberá contar con autorización previa del director-conservador y efectuarse con un estricto seguimiento por parte de la guardería del paraje. La Conselleria de Medio Ambiente podrá establecer, a tal efecto, las fechas oportunas y las condiciones mínimas para su realización.  
3. Prácticas de conservación de suelos  
Se prohibe la destrucción de bancales y las transformaciones agrícolas que supongan su eliminación.  
Artículo trece. Protección del paisaje  
1. Publicidad exterior  
a) Queda prohibida la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo tanto la publicidad apoyada directamente sobre componentes naturales del territorio como sobre las edificaciones o cualquier otro elemento.  
b) Sólo se permiten los símbolos publicitarios y de propaganda siempre que estén relacionados directamente con usos o actividades económicas que se desarrollen en el paraje, pero en todo caso, deberán ajustarse a las características estéticas del entorno.  
c) No tendrán esta consideración a los efectos de lo establecido normativamente, las inscripciones o elementos relacionados con la seguridad vial-tráfico y todos aquellos institucionales relacionados con la gestión y uso público del paraje.  
2. Construcciones y edificaciones   
a) Las construcciones y edificaciones de nueva planta, al igual que las que se rehabiliten, deberán adoptar las tipologías características de la zona y evitar modelos internacionales o propios de otras regiones.  
b) Quedan prohibidas en el ámbito del paraje los tratamientos exteriores de edificaciones con materiales y/o colores de escasa integración paisajística con el medio natural y con las construcciones tradicionales.  
3. Localización de infraestructuras  
a) La localización de nuevas infraestructuras en el ámbito de paraje natural estará sujeta, como mínimo, al trámite de estimación de impacto ambiental, según lo dispuesto en el artículo 6 del presente plan rector de uso y gestión  
b) Los proyectos para la instalación de infraestructuras que inevitablemente deban localizarse en el paraje, contendrán las disposiciones necesarias para su integración paisajística.  
c) Quedan taxativamente prohibidas las instalaciones que presenten coloridos estridentes y muy contrastados con su entorno, excepto en aquellas en que sea imprescindible por razón de materia o seguridad de la instalación.  
Artículo catorce. Protección del patrimonio cultural y antropológico  
1. Tendrán la consideración de bienes culturales especialmente protegidos, con independencia de su localización, además de todos aquellos incluidos en el catálogo de monumentos, en el inventario de yacimientos arqueológicos y en el inventario del patrimonio etnológico de la Comunidad Valenciana, todos aquellos elementos que figuren en el catálogo del PGOU de Benicásim así como los inventariados en el catálogo de puntos de interés singular del presente plan rector de uso y gestión.  
2. Toda actuación o modificación sobre los mismos requerirá una autorización de la Conselleria de Cultura, previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
3. Las edificaciones tradicionales asociadas a la explotación agropecuaria podrán modificar el uso principal acogiendo usos recreativo-educativos siempre que estos no impliquen la pérdida de sus valores arquitectónicos y antropológicos.  
4. La Conselleria de Medio Ambiente, en colaboración con la Conselleria de Cultura de la Generalitat Valenciana, promoverá cuantos programas sean necesarios para la conservación del patrimonio cultural.  
5. Cuando en el transcurso de cualquier obra o actividad surjan vestigios de yacimientos de carácter arqueológico deberá comunicarse a la corporación municipal, la cual ordenará la inmediata paralización de la obra o actividad en la zona afectada y lo pondrá en conocimiento de la Conselleria de Cultura para que proceda a su evaluación y toma las medidas protectoras oportunas.  
6. La conservación y protección del patrimonio cultural tanto arquitectónico como arqueológico, se realizará sin perjuicio de su posible utilización en el plan de uso público del paraje.  
Artículo quince. Protección de vías pecuarias   
La Conselleria de Medio Ambiente procederá al deslinde y acondicionamiento de las vías pecuarias del paraje natural y velará por su mantenimiento, vigilancia y custodia como espacios de uso público y como espacios que puedan resultar de interés natural, destinados a fines de conservación de la naturaleza, educativos o recreativos.  
TíTULO IV  
Normas generales sobre la regulación de actividades y usos  
Artículo dieciséis. Actividades mineras y extractivas  
Quedan prohibidas las actividades mineras y extractivas en todo el ámbito del paraje.  
Artículo diecisiete Actividades agrarias  
1. Tipo de cultivos e incompatibilidades  
a) Se consideran prácticas agrícolas compatibles con los objetivos de conservación del paraje las de tipo tradicional, tanto en secano como en regadío, en aquellas áreas donde expresamente quedan autorizadas.  
b) Se prohiben las prácticas agrícolas en la modalidad de invernadero.  
2. Tala y transformación de cultivos  
a) La extracción o tala de cultivos arbóreos deberá contar con autorización expresa de la Conselleria de Medio Ambiente  
b) Quedan prohibidas las roturaciones de nuevas áreas para aprovechamiento agrícola.  
c) Se mantendrá la forma de cultivo tradicional y se evitará el empleo de herbicidas por métodos no controlados, y muy especialmente las fumigaciones aéreas, que puedan perjudicar a la vegetación natural circundante, según la legislación vigente.  
d) Las transformaciones de cultivos, incluido el cambio de secano a regadío, deberán contar necesariamente con un informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente sobre las características de la actuación que se pretende realizar.  
3. Construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad agraria  
a) Se permiten las construcciones, instalaciones y equipamientos estrechamente vinculados a la explotación agraria y con las especificaciones que al respecto establecen los planeamientos urbanísticos vigentes. Para la tramitación de la licencia urbanística de éstos se precisará un informe previo de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación sobre su idoneidad y necesidad, y la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente.  
b) De acuerdo con el artículo 10 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable, para poder construir una vivienda familiar de nueva planta asociada a las prácticas agrícolas, la parcela en donde se ubicará ésta deberá contar con al menos 10.000m2 de superficie y el grado de ocupación máximo permitido para la misma será del 2% de la superficie total de la finca.  
c) Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria, y a dotaciones de servicio a la misma, guardarán una relación de dependencia y proporción adecuada a la tipología de los aprovechamientos a que se destinen.  
d) Las construcciones agrícolas o asociadas a las prácticas agrícolas deberán guardar en todo caso una integración paisajística con el entorno.  
Artículo dieciocho. Aprovechamiento forestal y silvícola  
1. Repoblaciones, regeneraciones y tratamientos  
a) Todos los trabajos de repoblación y regeneración de la cubierta vegetal necesitarán una autorización previa de la Conselleria de Medio Ambiente  
b) Las repoblaciones se realizarán con el fin de mantener y mejorar la cubierta vegetal con independencia del aprovechamiento económico que pudiera derivarse subsidiariamente de las labores de mantenimiento.  
c) Los trabajos de repoblación crearán o potenciarán no sólo masas arbóreas, sinó que tendrán en cuenta también, tanto las arbustivas como los pastizales.  
d) Los taxones vegetales que se empleen en los trabajos de repoblación serán autóctonos del paraje natural.  
e) Con independencia de las soluciones concretas de cada área, se potenciará la implantación de las siguientes especies en las tareas de repoblación del paraje:  
Quercus faginea  
Quercus rotundifolia  
Quercus suber  
Pinus halepensis  
Pinus pinaster  
En general todas aquellas que caracterizan las comunidades botánicas del paraje natural.  
f) Se prohiben expresamente en las tareas de repoblación el uso de las siguientes:  
Otras especies del género Pinus  
Especies del género Cupressus  
Especies del género Eucalyptus  
Especies del género Acacia  
En general todas las no autóctonas del ámbito del paraje.  
g) Solo se permitirán aquellos métodos de preparación del terreno que no modifiquen de forma notable la estructura del suelo existente, como el hoyo manual, la banqueta, etc.  
h) La disposición sobre el terreno de los plantones no se hará de forma regular y alineada sinó que seguirá una pauta natural.  
i) Quedan prohibidos los tratamientos aéreos de las masas forestales, salvo casos excepcionales y previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente  
j) No se podrá eliminar la vegetación natural arbustiva o herbácea existente de modo sistemático.  
k) Toda la madera y la leÑa que se origine en los tratamientos de limpieza, resalveo y, en general, cualquier tratamiento silvícola, deberán ser sacados de las zonas de vegetación natural, o trituradas y esparcidas convenientemente sobre el suelo, para evitar potenciar el peligro de incendios y plagas.  
2. Aprovechamientos  
a) Los aprovechamientos forestales, sean éstos de maderas, leÑas, pastos, frutos, plantas aromáticas y medicinales, setas y trufas, productos apícolas u otros que se generen en las superficies forestales, sean montes públicos o privados, deberán contar con un plan anual de aprovechamientos, aprobado por la Conselleria de Medio Ambiente  
b) La Conselleria de Medio Ambiente podrá limitar cualquier tipo de aprovechamiento en los montes, públicos o privados, si resultase incompatible con su conservación.  
Artículo diecinueve. Actividades ganaderas  
1. La Conselleria de Agricultura, Pesca i Alimentación redactará un plan de aprovechamiento ganadero (PAG) que establecerá la carga ganadera que es susceptible de soportar el paraje sin menoscabo de sus valores naturales. Dicho PAG deberá obtener un informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
2. En tanto no se redacte el PAG la actividad ganadera se considera uso compatible con los objetivos de conservación del paraje. No obstante, y con carácter excepcional, la Conselleria de Medio Ambiente podrá prohibirla en las áreas que así determine.  
3. Tendrán la consideración de instalaciones ganaderas las destinadas a la guarda y alimentación de la cabaÑa ganadera tanto en la modalidad de extensiva como de estabulada. Tal como dispone el artículo 6 de este PRUG, los proyectos de instalaciones ganaderas de cualquier naturaleza deberán someterse, como mínimo, a estimación de impacto ambiental.  
4. Las construcciones que tengan la condición de instalaciones ganaderas se localizarán preferentemente en las edificaciones ya existentes.   
5. Las instalaciones ganaderas se ajustarán también a las siguientes determinaciones:  
- Deberán contar con sistema de depuración de residuos y emisiones.  
- Cumplirán lo especificado en la Ley 3/1989, de 2 de mayo, de la Generalitat Valenciana de Actividades Calificadas sobre estas instalaciones, y en la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, de Suelo no Urbanizable.  
6. La introducción de cualquier nueva especie ganadera deberá contar con el informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Artículo veinte. Aprovechamiento cinegético  
1. La actividad cinegética, en el ámbito del paraje natural, se ajustará a los períodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica, así como a las determinaciones contenidas en el presente plan rector de uso y gestión  
2. Son objeto de caza, en el ámbito del paraje natural, las especies relacionadas en el anexo I del Real Decreto 1.095/89.  
3. Quedan prohibidos, en el ámbito del paraje natural, los procedimientos para la captura de especies que se relacionan en el anexo III del Real Decreto 1.095/89.  
4. La práctica cinegética se permite, en los cotos incluidos en el ámbito del paraje natural, durante dos (2) días no consecutivos por semana.  
5. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Medio Ambiente podrá determinar en el ámbito del paraje, si así lo requiere el estado de los recursos, prohibiciones o limitaciones específicas, tanto de especies abatibles como de áreas con regulaciones especiales.  
6. De igual forma, y por las mismas razones, podrá ampliar los períodos de veda en el paraje, con el objeto de posibilitar la recuperación de especies amenazadas o especialmente sensibles.  
7. El aprovechamiento cinegético se realizará teniendo en cuenta lo dispuesto en los artículos 11.3, 11.4 y 11.5 de esta normativa.  
Artículo veintiuno. Actividades industriales  
La actividad industrial tiene la consideración de uso incompatible con los objetivos de conservación de los recursos naturales del paraje.  
Artículo veintidós. Actividades residenciales en suelo no urbanizable  
1. Se prohibe en todo el ámbito del paraje la construcción de edificaciones residenciales de nueva planta en suelo clasificado como no urbanizable, ya sean aisladas o agrupadas, excepto las reguladas en el artículo 17.3 referente a actividades agrarias.  
2. Para la rehabilitación, y en su caso transformación de uso, de los bienes culturales a que hace referencia el artículo 14.1, y de aquellas otras edificaciones que se establezcan como de interés arquitectónico-antropológico, el promotor deberá recabar, con independencia de otras licencias urbanísticas, autorización de la Conselleria de Cultura, previo informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente.  
Artículo veintitrés. Actividades turísticas y recreativas  
1. Sobre las visitas y tránsito de vehículos  
a) El acceso y tránsito por el paraje será libre por las carreteras y caminos. No obstante, la Conselleria de Medio Ambiente podrá establecer restricciones al tránsito de vehículos y personas en aquellas áreas que por su especial fragilidad así lo requieran. Dichas restricciones no serán efectivas para los propietarios de las fincas, que podrán transitar libremente por caminos o pistas cuyo trazado se encuentre total o parcialmente dentro del perímetro de sus respectivas fincas.  
b) El tránsito de automóviles, motocicletas y bicicletas se efectuará por las carreteras y caminos existentes autorizados para este fin. Se prohiben con carácter general los recorridos fuera de los mismos con cualquier tipo de vehículo de tracción mecánica.  
c) Los desplazamientos por las sendas y veredas se realizarán exclusivamente con medios de transporte no mecánicos.  
2. Sobre las construcciones turístico-recreativas  
a) Tendrán esta consideración: las adecuaciones a la natureleza y las recreativas, y los albergues sociales.  
b) Queda prohibida la acampada libre en todo el ámbito del paraje natural.  
c) Para acometer los objetivos de educación ambiental la Conselleria de Medio Ambiente podrá habilitar temporalmente áreas al efecto.  
d) Las adecuaciones a la naturaleza y las recreativas, así como los miradores interpretativos y los senderos autodidácticos del paraje serán determinados por la Conselleria de Medio Ambiente en cuanto a sus características y localización exacta, atendiendo al plan de uso público del paraje.  
e) Las actividades de carácter recreativo que se desarrollen en el ámbito del paraje requerirán la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente  
3. Sobre las romerías y fiestas religioso-populares  
Las romerías y demás fiestas de carácter religioso-popular que se vengan efectuando tradicionalmente tendrán la consideración de actividades compatibles con la protección del paraje.  
Artículo veinticuatro. Infraestructuras y equipamientos públicos  
1. Infraestructura vial y de transporte  
a) Queda prohibida la apertura de nuevos caminos, pistas forestales o carreteras en el ámbito del paraje natural, excepto en aquellos casos considerados por la Conselleria de Medio Ambiente como estrictamente necesarios para la prevención y extinción de incendios forestales.  
b) Las obras destinadas a la conservación y mejora de carreteras, caminos o pistas forestales adoptarán las medidas oportunas para restituir y minimizar el impacto que se pueda originar sobre la cubierta vegetal y la estabilidad de los taludes. Estas obras se someterán a estimación de impacto ambiental, de acuerdo con el artículo 6 del presente plan rector de uso y gestión  
c) Se prohibe la construcción de helipuertos. No se consideran incluidas en esta definición aquellas instalaciones aeronáuticas relacionadas con los servicios de guardería del paraje o de prevención y extinción de incendios forestales.  
2. Energía eléctrica y telecomunicaciones  
a) Las nuevas líneas eléctricas que necesariamente deban trazarse en el paraje natural lo harán preferentemente de forma subterránea, apoyadas en el trazado de las carreteras y caminos existentes, y quedan sometidas, como mínimo, al procedimiento de estimación de impacto ambiental, de acuerdo con el artículo 6 del presente plan rector de uso y gestión.  
b) Quedan prohibidas las obras de infraestructuras de telecomunicaciones excepto las relacionadas con la guardería y gestión del paraje y aquellas de utilidad pública, que se someterán, igualmente, a estimación de impacto ambiental.  
Artículo veinticinco. Vertederos  
1. Se prohíbe en el ámbito del paraje natural la instalación o localización de vertederos de residuos sólidos urbanos.  
2. Se prohibe la localización o instalación de cualquier tipo de vertedero o depósito de chatarra o piezas de desguace.  
3. Se prohibe la localización de vertederos e instalaciones de almacenaje de residuos radioactivos, tóxicos, nucleares o de cualquier otro tipo de agentes altamente contaminantes.  
Artículo veintiséis. Maniobras militares  
Se prohíbe la realización de todo tipo de maniobras de carácter militar y ejercicios de mando salvo en aquellos supuestos que contempla la Ley 4/1981, de 1 de julio, que regula los estados de alarma, excepción y sitio.  
TíTULO V  
Normas particulares de regulación de usos y actividades  
Sección primera  
Aspectos preliminares  
Artículo veintisiete. Concepto  
1. A efectos de particularizar la normativa general establecida mediante este plan rector de uso y gestión, se han diferenciado, según la problemática físico-territorial detectada, las siguientes zonas en las que se definen los usos específicos más ajustados a las necesidades propias de protección, conservación y mejora:  
- Zona de protección especial.  
- Zona de protección común.  
- Zona de protección agrícola.  
- Zona urbana.  
2. La normativa particular tiene por objeto distinguir una serie de rangos de protección y ámbitos específicos de aplicación con objeto de establecer una óptima adecuación de las determinaciones normativas a las características territoriales de sus respectivas áreas de aplicación.  
Artículo veintiocho. Interpretación  
1. Las normas particulares de regulación de usos y actividades prevalecerán sobre cualquier otra determinación de carácter general. Éstas constituirán la referencia básica para establecer cuales son las actividades y usos compatibles con la conservación de los valores del paraje, y cuales las incompatibles.  
2. En todo lo no regulado en estas normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las normas generales de regulación de usos y actividades.  
Sección segunda  
Espacios sujetos a protección especial  
Artículo veintinueve. Definición general  
1. Se incluyen bajo esta definición los espacios del paraje natural con mayor valor ecológico, por su aceptable grado de conservación y escasa modificación por la actividad humana. Básicamente coincide con áreas forestales, mayoritariamente arboladas con pino rodeno aunque ello no impide la presencia de restos de bosques autóctonos y sus etapas de degradación. áreas que coinciden, además, con las de mayor interés fáunico por la diversidad y número de especies presentes.  
2. La delimitación cartográfica de estos espacios sometidos a protección especial se encuentra reflejada en el plano de ordenación.   
Artículo treinta. Usos y actividades compatibles  
1. Con carácter general se consideran usos compatibles en estas áreas aquellos que posibilitan una efectiva conservación de los recursos naturales. Además de las labores tendentes a la mejora y conservación de dichos espacios, mediante reforestaciones y revegetaciones, se permiten los aprovechamientos primarios tradicionales no degradantes, la educación ambiental y las actividades recreativas controladas.  
2. Se consideran compatibles las siguientes actuaciones:  
- Las labores tendentes a la conservación y regeneración de los ecosistemas.  
- Las repoblaciones forestales siempre que se realicen con especies autóctonas y subseriales de la zona y previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente  
- Las actividades agrícolas tradicionales, sin intensificación o roturación de nuevas áreas.  
- La ganadería, según lo establecido en el PAG que a tal efecto se redacte por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- La actividad cinegética, según los planes de aprovechamiento cinegético que se redacten siguiendo los trámites contemplados en el artículo 11.3, y las limitaciones que pudiera establecer la Conselleria de Medio Ambiente  
- Los aprovechamientos silvícolas y forestales, según lo establecido en el artículo 18.2.  
- Las instalaciones de carácter naturalístico, científico y las relacionadas con la guardería del paraje.  
- El acceso limitado de vehículos y personas por las vías y caminos existentes.  
- La adecuaciones recreativas previstas por el presente plan rector de uso y gestión  
Artículo treinta y uno. Usos y actividades incompatibles  
1. Con carácter general se declaran incompatibles todos los usos y actividades que por su naturaleza o intensidad puedan dar lugar a una degradación irreversible de las condiciones medioambientales de estos espacios.  
2. Se consideran actividades incompatibles, las siguientes:  
- Los cambios de uso del suelo o transformaciones del mismo que impliquen una pérdida de la cubierta vegetal.  
- La transformación de áreas de cultivo tradicionales que supongan una alteración del medio agrícola.  
- La intensificación de las prácticas ganaderas actuales.  
- La localización y trazado de nuevas infraestructuras de comunicaciones, tendidos eléctricos y telecomunicaciones excepto las necesarias para la correcta gestión del paraje y las relacionadas con el uso público del mismo.  
- El tráfico de tracción mecánica en caminos y pistas no autorizados para este fin, excepto el relacionado con el servicio de guardería del paraje.  
- Todo tipo de práctica deportiva.  
- Las construcciones, edificaciones o instalaciones de nueva planta.  
- Las obras de desmonte, aterrazamiento y relleno que puedan considerarse como movimientos de tierras según el artículo 12.1.  
Sección tercera  
Espacios sujetos a protección común  
Artículo treinta y dos. Definición general  
1. Se consideran espacios sujetos a protección común aquellos ámbitos que carecen de interés especial para ser incluidos en la categoría anterior. Aunque suelen contener formaciones naturales, su rasgo más característico lo constituye la alteración del medio por la acción antrópica.  
2. La delimitación cartográfica de estos espacios sometidos a protección común se encuentra reflejada en el plano de ordenación.  
Artículo treinta y tres. Usos y actividades compatibles  
1. Con carácter general las actuaciones que se desarrollen sobre estas áreas deben orientarse hacia la mejora de la cubierta vegetal, actualmente en proceso de autorregeneración tras los incendios, y la ubicación de la mayor parte de las infraestructuras para uso público del espacio.  
2. Se consideran compatibles las siguientes actuaciones:  
- Las labores de mejora y conservación de la cubierta vegetal.  
- Las repoblaciones forestales, según lo establecido en el artículo 18.  
- Las actividades agrícolas tradicionales, sin intensificación o roturación de nuevas áreas, ni alteración del medio agrícola.  
- Las instalaciones de carácter naturalista, científico, turístico-recreativo y las de guardería del paraje.  
- El acceso libre por carreteras, pistas o caminos autorizados.  
- Las infraestructuras de cualquier tipo que ineludiblemente deban establecerse en razón de su utilidad e interés público.  
- Los usos que vienen desarrollándose, a la entrada en vigor del presente plan rector de uso y gestión, en edificaciones existentes.  
- Las prácticas deportivas previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente  
Artículo treinta y cuatro. Usos y actividades incompatibles  
Se consideran usos incompatibles los siguientes:  
- Los aprovechamientos ganaderos o sus instalaciones.  
- La actividad cinegética.  
- Las obras de desmonte, aterrazamiento y relleno que puedan considerarse como movimientos de tierras según el artículo 12.1.  
- Las construcciones residenciales de nueva planta excepto las asociadas a la explotación agrícola de acuerdo con lo establecido en el artículo 17.3.  
- El tráfico de tracción mecánica en caminos y pistas no autorizados para este fin, excepto el relacionado con el servicio de guardería del paraje.  
- La transformación de áreas de cultivo tradicionales que supongan una alteración del medio agrícola.  
Sección cuarta  
Espacios sujetos a protección agrícola  
Artículo treinta y cinco. Definición general  
1. Tienen la calificación de áreas de protección agrícola las que presentan un aprovechamiento agrícola con técnicas y métodos tradicionales, ya sean de secano o de regadío en pequeÑas huertas.  
2. Las áreas de cultivos tradicionales ocupan amplios sectores del paraje natural, que se encuentran reflejados cartográficamente en el plano de ordenación.  
Artículo treinta y seis. Usos y actividades compatibles  
1. Se consideran compatibles con los objetivos de conservación del paraje los aprovechamientos agrícolas tradicionales en secano, ya sean de cultivos herbáceos, plantas forrajeras o cultivos arbóreos.  
2. También se consideran compatibles las siguientes actividades:  
- La transformación de áreas de secano a regadío previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente  
- La implantación de nuevos cultivos y aprovechamientos: aromáticas, pastizales, etc, previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente  
- Las actividades ganaderas tanto extensivas como en régimen de estabulación, según lo establecido por el PAG que elabore la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- La actividad cinegética, según los planes de aprovechamiento cinegético que se redacten siguiendo los trámites contemplados en el artículo 13.3, y las limitaciones que pudiera establecer la Conselleria de Medio Ambiente  
- Los usos recreativos o residenciales en edificaciones existentes.  
- Las obras de infraestructura necesarias para el normal desenvolvimiento de las actividades agrícolas y ganaderas y las previstas en este plan rector de uso y gestión  
- Las adecuaciones naturísticas y recreativas.  
- La investigación científica y la educación ambiental.  
- La recuperación de la vegetación natural mediante regeneración.  
Artículo treinta y siete. Usos y actividades incompatibles  
1. Son incompatibles en estas áreas todos los usos y actividades que generen un deterioro del carácter agrario de estos espacios y la pérdida de la cubierta edafovegetal de los mismos.  
2. Se califican como incompatibles los siguientes usos y actividades:  
- Las construcciones residenciales no asociadas a la explotación.  
- La tala de cultivos arbóreos, salvo autorización expresa de la Conselleria de Medio Ambiente según lo establecido en el artículo 17.2.  
- La demolición de bancales o las transformaciones agrícolas que supongan su destrucción.  
Sección quinta  
Zona urbana  
Artículo treinta y ocho. Definición general  
Tendrán la consideración de zona urbana los terrenos clasificados como suelo urbano por el planeamiento municipal vigente. Por lo tanto, tendrá esta consideración la urbanización del refugio.  
Artículo treinta y nueve. Usos y actividades compatibles  
1. Los usos y actividades compatibles en este área urbana será residencial y el de equipamiento.  
2. Se establece como tipología única la de vivienda unifamiliar aislada, con un máximo de una planta baja y una planta alta.  
3. El resto de condiciones urbanísticas se acomodará a lo dispuesto en las normas particulares del PGOU de los municipios de su ámbito territorial.  
Artículo cuarenta. Usos y actividades incompatibles  
Se consideran incompatibles todas aquellas actividades que directa o indirectamente puedan ser focos emisores de agentes contaminantes.  
TíTULO VI  
Normas generales de gestión del paraje natural  
Sección primera  
Normas relativas a la administración y gestión  
Artículo cuarenta y uno. Administración y gestión  
1. La administración y gestión del paraje natural del Desert de les Palmes corresponde a la Conselleria de Medio Ambiente, mientras que la junta rectora del paraje actuará como colaboradora y asesora en la gestión.  
2. El ejercicio de las funciones a que hace referencia este artículo se realizará sin perjuicio de las competencias que corresponden a la administración del estado.  
Artículo cuarenta y dos. Junta rectora  
1. Composición de la junta rectora.  
Son miembros de la junta rectora:  
- El director-conservador del paraje, que actuará como secretario de la junta.  
- Un representante de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- Un representante de la Conselleria de Cultura.  
- Un representante de la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo.  
- Un representante de la Conselleria de Medio Ambiente  
- Un representante de la Diputación Provincial de Castellón.  
- Un representante por cada uno de los Ayuntamientos de Benicásim, Borriol, Cabanes, Castellón de la Plana y la Pobla Tornesa.  
- Un representante de las universidades valencianas.  
- Un representante de la Comunidad de los Carmelitas Descalzos y un representante del resto de propietarios de terrenos de la zona.  
- Un representante de los intereses agrícolas y un representante de los intereses ganaderos, designados por las asociaciones agrarias con mayor representación en la zona.  
- Un representante de asociaciones vinculadas a la conservación y defensa de la naturaleza.  
2. Modificación de la junta rectora.  
Se faculta al conseller de Medio Ambiente para modificar la composición de la junta rectora cuando resulte necesario para su mejor funcionamiento o representatividad.  
3. El presidente de la junta rectora.  
El Consell de la Generalitat Valenciana nombrará un presidente de entre los miembros de la junta rectora, a propuesta de la Conselleria de Medio Ambiente.  
4. Las funciones de la junta rectora son las de asesoramiento y consulta para la adopción de las decisiones siguientes:  
a) Aprobación del presupuesto de gestión del paraje natural.  
b) Aprobación del programa de gestión.  
c) Emisión de aquellos informes preceptivos para los que se prevea expresamente su participación.  
d) Emisión de aquellos informes que le sean solicitados.  
e) Propuesta de actuaciones e iniciativas tendentes a la consecución de los fines del paraje natural, incluyendo los de difusión e información de sus valores, así como programas de formación y educación ambiental.  
f) Aprobación de una memoria anual de actividades y resultados, proponiendo las medidas necesarias para mejorar la gestión.  
Artículo cuarenta y tres. Director-conservador  
1. Para facilitar la administración y gestión del paraje, el conseller de Medio Ambiente designará un director-conservador, dependiente de la Dirección General de Conservación del Medio Natural. El nombramiento recaerá en un técnico con titulación universitaria superior.  
2. Las funciones del director-conservador son:  
a) Elaboración y propuesta de los presupuestos y programas de gestión.  
b) Emisión de informes exigidos por la ley o los instrumentos de ordenación.  
c) Adopción de las decisiones relativas a la gestión del paraje natural que no hayan sido expresamente reservadas a otros órganos.  
Sección segunda  
Normas relativas a la investigación  
Artículo cuarenta y cuatro. Sobre las autorizaciones  
1. Toda investigación que se realice sobre el paraje natural por personas o entidades públicas o privadas ajenas a la Conselleria de Medio Ambiente, deberá ser autorizada por ésta. La autorización para la realización del proyecto de investigación corresponde a la Dirección General de Conservación del Medio Natural, la cual establecerá los criterios y las normas adecuadas para su ejecución y control. Esta autorización no eximirá de la que se deberá solicitar a los propietarios de los terrenos en los que se vayan a realizar los trabajos de campo.  
2. Para conceder la autorización el promotor habrá de presentar previamente una solicitud con el proyecto de investigación debidamente razonado, en el cual se indicarán de forma expresa:  
- Finalidad, objetivos secuenciados en el tiempo, técnicas o métodos que se utilizarán y plan de trabajo.  
- Grado de afección o deterioro que puede producirse en el medio y medidas correctoras que se utilizarán.  
- Fuentes de financiación.  
- Composición y experiencia del equipo de trabajo, persona responsable y centro donde se hará la investigación. Será necesaria la cooperación de, por lo menos, un doctor especialista en la materia que se investiga.  
- Aceptación expresa de cumplir todas las normas que se establezcan para la ejecución y el control del desarrollo de las actividades.  
3. En un plazo no superior a 45 días desde la recepción de la solicitud, deberá autorizarse o no la investigación propuesta y en su caso las modificaciones a introducir en el proyecto en cuanto a técnicas o métodos, con el exclusivo objeto de impedir el deterioro de los recursos del paraje natural.  
4. La autorización de investigación podrá ser revocada, previa comunicación al interesado, si se constatara un manifiesto incumplimiento de las normas o limitaciones establecidas en su otorgamiento.  
5. Los trabajos que se lleven a término se realizarán bajo la supervisión del director-conservador o del técnico de la Dirección General de Conservación del Medio Natural designado al efecto. Se informará al director-conservador o al técnico de la dirección general del inicio y final de los trabajos de campo y de cualquier anomalía que pueda tener repercusión en el buen funcionamiento de las poblaciones o de los ecosistemas del paraje natural o de su entorno inmediato.  
Artículo cuarenta y cinco. Sobre la documentación  
1. Los investigadores deberán entregar a la Conselleria de Medio Ambiente un informe anual sobre el desarrollo de la actividad, así como facilitarán, a petición del director-conservador o del técnico coordinador, información sobre los resultados que se vayan teniendo en cada momento de la investigación.  
2. Al concluir los trabajos de investigación se procederá a entregar, por los investigadores, una copia del informe final a la Conselleria de Medio Ambiente con el objeto de fomentar la creación de un fondo documental y bibliográfico de trabajos relacionados con el paraje natural.  
Artículo cuarenta y seis. Sobre la difusión de los valores del paraje  
1. La Conselleria de Medio Ambiente habilitará en el interior del paraje natural las dependencias necesarias para localizar una biblioteca con todas las publicaciones e investigaciones relacionadas con el paraje natural, y que servirá de consulta a otros investigadores y público en general.  
2. La Conselleria de Medio Ambiente arbitrará las medidas tendentes a posibilitar el conocimiento de los recursos naturales del paraje, al objeto de lograr una mejor utilización y gestión de los mismos.  
Sección tercera  
Normas relativas al uso público y a la educación ambiental  
Artículo cuarenta y siete. Sobre el uso  
1. En un plazo inferior a 2 aÑos desde la aprobación de este plan rector de uso y gestión, se elaborará un plan de uso público del paraje, en el que se establecerá la capacidad de acogida de cada zona del paraje y las condiciones concretas de compatibilidad entre usos y suelo. Éste se regulará de acuerdo con estos criterios la afluencia y tránsito de visitantes y las distintas actividades recreativas, deportivas, didácticas y naturalísticas.  
2. La visita y desplazamiento por el paraje natural será libre y gratuita por las carreteras, caminos y pistas, sin otras limitaciones que las que pueda imponer espacial o temporalmente la Conselleria de Medio Ambiente en orden a preservar los valores naturales del paraje. Estas limitaciones no serán efectivas para los propietarios de las fincas, que podrán transitar libremente por caminos o pistas cuyo trazado se encuentre total o parcialmente dentro del perímetro de sus respectivas fincas.  
3. Los visitantes del paraje natural observarán estrictamente durante su estancia, cuantas directrices y recomendaciones les sean hechas saber por la Conselleria de Medio Ambiente o el personal a su servicio.  
4. En cualquier caso los visitantes tendrán una conducta respetuosa con el medio ambiente:  
- Transitarán por los caminos, carreteras o sendas autorizados, absteniéndose de efectuar recorridos campo a través.  
- Los desplazamientos se realizarán cumpliendo las limitaciones que según la vía se establezcan a determinados medios de transporte.  
- Los visitantes no molestarán a los animales, ni intentarán su captura.  
- Los visitantes no recolectarán ninguna especie vegetal ni viva ni muerta.  
- Se prohibe encender fuego con carácter general excepto en las áreas recreativas de Les Santes y La Magdalena, en los términos autorizados por la Conselleria de Medio Ambiente.  
- Se prohibe tirar papeles, plásticos o cualquier otro tipo de residuos al suelo, debiéndose utilizar al efecto los contenedores distribuidos por el paraje.  
- Los vehículos de los visitantes utilizarán los aparcamientos habilitados en el paraje natural para su estacionamiento, y se abstendrán de hacerlo fuera de las vías rodadas.  
Artículo cuarenta y ocho. Sobre el uso didáctico  
1. El uso didáctico constituye uno de los objetivos principales del paraje natural.  
2. La visita didáctica e individualizada al paraje natural será libre y gratuita, contando con la única limitación de las restricciones de paso que puedan establecerse en determinados espacios y períodos. La Conselleria de Medio Ambiente promocionará este tipo de visitas mediante el centro de interpretación y el diseÑo de itinerarios autodidácticos.  
3. Para la visita de grupos organizados, escolares o no, deberá solicitarse autorización previa a la Conselleria de Medio Ambiente con el objeto de no colapsar el normal desarrollo del servicio y diseÑar un programa cuyo contenido sea acorde con las características y nivel de los visitantes.  
Artículo cuarenta y nueve. Sobre las actividades deportivas  
1. Se permite la realización de prácticas deportivas que se desarrollen de forma individualizada sobre las vías de libre acceso, sin más requisitos que los exigidos en el artículo 47.  
2. Cualquier actividad deportiva que requiera la instalación de medios artificiales, incluso provisionales, en el paraje natural, necesitará autorización de la Conselleria de Medio Ambiente además de la de los propietarios afectados.  
3. En todos los casos quedan prohibidas las prácticas deportivas individualizadas con vehículos a motor fuera de carreteras asfaltadas.  
4. La realización de cualquier tipo de competición deportiva dentro del paraje natural requerirá la previa autorización de la Conselleria de Medio Ambiente, que podrá imponer las limitaciones que considere necesarias para la correcta conservación de los recursos naturales del paraje.  
En la solicitud de autorización se especificará las características de la actividad, fechas, medidas de seguridad previstas, limitaciones específicas en orden a la conservación y preservación de los recursos naturales, habilitación de áreas de localización de espectadores, etc.  
5. Se prohibe la realización de cualquier tipo de competición deportiva con vehículo a motor fuera del tramo comprendido entre el Ermitorio de la Magdalena y la urbanización El Refugio de la carretera asfaltada de la red local CS-V-8001 (Ermitorio de la Magdalena-Benicásim).  
6. Queda prohibido el establecimiento de finales de etapa de competiciones ciclistas en el ámbito del paraje natural.  
7. Se permite la realización de recorridos con caballo sobre pistas, caminos y sendas existentes en el paraje natural. La presencia de grupos formados por más de 10 jinetes requerirá la autorización de la Conselleria de Medio Ambiente  
8. La Conselleria de Medio Ambiente se reserva el derecho de revocar las autorizaciones concedidas si así lo aconsejara el interés por la conservación del paraje.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI