Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6747, del 03-04-2012 (2012/3247)

RESOLUCIÓ de 8 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Senija, Castelló de la Plana i Nules.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6747

Data del DOGV
:   03-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3247

CVE


Data del document
:   08-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Senija](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Senija, Castelló de la Plana i Nules. [2012/3247]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 202/07AIA, 207/07 AIA, 219/07 AIA, 220/07 AIA.  
  
València, 8 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 202/2007- AIA  
Títol: planta de producció de biodièsel a partir d'olis vegetals nous i usats.  
Activitat: producció de biodièsel.  
Promotor: Ebcon Park Gandia, SL.  
Localització: partida del Romput, CV-745 km 3, terme municipal de Senija (Alacant).  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Descripció del projecte: l'empresa Ebcon Park Gandia, SL, es proposa instal·lar una planta de producció de biodièsel en el municipi de Senija (Alacant) per a això, tramita l'autorització ambiental integrada d'esta.  
La indústria s'ubicarà en una parcel·la situada en la partida del Romput, al costat de la CV-745, km 3 de Senija (Alacant). La parcel·la estava anteriorment ocupada per una bugaderia industrial, per la qual cosa s'aprofita la nau i les instal·lacions existents. La superfície de la parcel·la és de 5.433 m², i la nau ocupa 2.675 m². En la nau s'ubiquen les unitats de producció, els tancs d'emmagatzematge d'oli, les oficines, els lavabos i els vestidors, el laboratori, etc. L'accés es realitza des de la carretera CV-745. La parcel·la està classificada com a sòl urbà industrial, segons s'indica en l'informe de l'Ajuntament.   
La producció de biodièsel es realitzarà per mitjà del procés de transesterificació metílica de l'oli (substitució del glicerol de l'oli per metanol, i es generen 3 molècules de metilestiré i una molècula de G-Fase). Les matèries primeres utilitzades són olis vegetals verges (de soja, colza, palma i gira-sol) i olis vegetals usats (s'adquirixen prèviament tractats a gestors autoritzats), metanol, KOH (catalitzador) i aigua. L'emmagatzematge dels olis es realitza en tancs, on es decanta i filtra per a eliminar sòlids i impureses. Es calfen abans d'introduir-los en el procés fins a una temperatura d'uns 45º C. Es disposa d'un depòsit d'emmagatzematge soterrat de 99 m³ per al metanol. Este s'introduïx amb el catalitzador en un tanc de mescla i es genera metoat, amb el qual s'alimenta el procés. La reacció de transesterificació té lloc en continu, a l'interior de les 6 màquines de producció, anomenades CPU en el projecte. Cada una té una capacitat de producció de 1.000 l/h de biodièsel. A més del biodièsel, un segon producte de la reacció és el denominat G-Fase, compost de glicerol (56%), àlcalis (14%), ester metílic (18%), metanol (10%) aigua i altres (2%), que es comercialitza en els sectors de cosmètica, farmàcia o químic. Després de la reacció se succeïxen dos etapes de neteja del biodièsel, una de destil·lació que permet recuperar el metanol que no ha reaccionat i una segona de centrifugació per mitjà d'àcid cítric i aigua. La capacitat anual de producció és de 48.000 m³ de biodièsel i 8.500 m³ de G-Fase.   
El proveïment d'aigua per al procés es realitza des de pou propi l'autorització del qual està en fase d'actualització (s'adjunten documents justificatius d'este punt). Per a adequar les seues característiques als requisits de procés, s'ha previst un sistema desmineralitzador. El consum estimat és de 1.440 m³/any. L'aigua de consum humà (estimat en 60 m³/any) s'obté de la xarxa.   
Es disposa de connexió a la xarxa municipal de clavegueram i s'indica que s'ha sol·licitat el preceptiu permís d'abocament.  
Consideracions ambientals.  
Amb caràcter general, promoure una activitat d'este tipus porta associats diversos avantatges mediambientals, ja que les tendències actuals perseguixen l'ús de biocombustibles a fi de disminuir el consum de combustibles fòssils i reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle. Els biocombustibles no contenen sofre, per la qual cosa este no s'emet a l'atmosfera. A més, el biocombustible és una font d'energia renovable i neta.  
El procés desenrotllat permet l'ocupació com a matèries primeres d'oli vegetal nou o oli vegetal usat (entregat per gestors), pràctica que permet la valoració d'este residu. No s'especifica en el projecte la quantitat mitjana d'oli usat que s'espera introduir en el procés.  
  
S'han valorat dos processos productius a l'hora de dissenyar la planta: alimentació en continu i en discontinu (o lot). S'ha triat finalment tecnologia de producció en continu. Entre els avantatges que presenta la dita tecnologia es troba l'ús d'àcid cítric en l'etapa de centrifugació del biodièsel, en compte d'àcid sulfúric, aplicat en altres solucions.  
  
La planta de fabricació de biodièsel està situada en sòl industrial, en una parcel·la abans ocupada per una bugaderia industrial. S'aprofita la nau existent, amb solera de formigó, per a ubicar tots els tancs d'emmagatzematge de matèries primeres i producte acabat i el procés productiu. Els tancs són d'acer i tenen cubetes de seguretat impermeables i estanques. Al costat de la nau s'ha projectat el depòsit d'emmagatzematge de metanol soterrat. Els vials interiors i les zones d'aparcament estan asfaltats.  
En aplicació de la legislació d'activitats potencialment contaminants del sòl i considerant l'activitat preexistent, s'ha realitzat una anàlisi del sòl, i s'ha detectat un punt amb concentracions elevades de metalls pesants i COV, per la qual cosa es proposen mesures de monitoratge i d'intervenció en el dit punt.   
L'entorn de la parcel·la és de caràcter natural, i predominen les espècies forestals. No obstant això, la parcel·la està totalment antropitzada pel seu previ ús industrial. A uns 300 metres, està situat el nucli urbà de Senija.  
Durant el condicionament de les instal·lacions, els impactes estan associats principalment al trasbals de maquinària i materials. Els residus generats es controlaran i es gestionaran adequadament. El soroll d'obra podria afectar la fauna. La pols pot afectar negativament la vegetació circumdant, per la qual cosa es proposa regar el terreny i els elements que puguen generar-la en cas de sequedat.  
Els principals impactes generats pel funcionament de l'activitat seran l'emissió de contaminants a l'atmosfera pel funcionament de la caldera, el soroll de la maquinària i el trasbals de camions i la generació de residus i d'aigües residuals.  
Respecte a l'emissió de contaminants a l'atmosfera, s'associarà al funcionament de la caldera i a l'emmagatzematge de metanol. La caldera, de 300 t/h de capacitat calorífica, funcionarà amb biodièsel i s'estima que les seues emissions estaran per davall dels límits vigents. En tot cas, es preveu una alçada de ximenera de 11,5 m, superior en 2 m al sostre de la nau i el mesurament periòdic. El depòsit de metanol tindrà un sistema d'inertització amb nitrogen, a l'efecte de evitar els ventaments i eliminar emissions difuses associades a este. Així mateix, es recupera el metanol que no ha reaccionat en el procés per a reintroduir-lo en este i el trasbals d'este es realitza per mitjà de ventilació amb aire que s'extrau i es filtra per mitjà de filtres de carboni.  
Les aigües residuals generades en la planta (sanitàries, pluvials de coberta i pluvials de pati) s'aboquen a la xarxa de sanejament municipal, i s'ha sol·licitat la preceptiva autorització davant de l'Ajuntament. Es disposa d'un sistema de tractament per mitjà de separador (decantador i filtre d'arena) de 15 l/s de capacitat de les aigües pluvials arreplegades en el pati prèviament al seu abocament al clavegueram. Es disposa també de 2 claus de pas en l'evacuació de les cubetes de seguretat de les quals estan dotades els tancs. Les aigües de neteja i porgues del procés i dels tancs d'oli no han sigut considerades diferenciadament en el projecte.  
Quant als residus resultants del funcionament de la planta, s'entreguen tots estos a l'empresa autoritzada per a la seua gestió. Els llots resultants del tractament de les aigües pluvials arreplegues en el pati i l'abocament de cubetes de seguretat, són buidats directament pel gestor. La resta dels residus generats s'emmagatzemen en diversos punts de l'interior de la nau en garrafes (olis industrials usats), bidons (draps bruts, fluorescents, peces) o apilats (components informàtics, paper). El G-Fase, compost principalment de glicerina, és considerat un subproducte, i en funció del punt del procés en què s'extrau, es denomina G-Fase1, G-Fase2 i G-Fase3, este últim obtingut després de la centrifugació amb aigua del biodièsel. S'emmagatzema en tancs (G-Fase1 i G-Fase2) i en bidons (G-Fase3).  
El sistema de protecció contra incendis, en compliment de la normativa sectorial, preveu la instal·lació d'hidrants en la zona exterior, amb la qual cosa es facilita el control de possibles incendis en la planta o externs a esta que pogueren afectar-la.  
Els focus de soroll identificats són els bombaments de les CPU, els ventiladors i la caldera. Segons els càlculs realitzats, s'estima suficient l'atenuació proporcionada pels tancaments per a complir els límits establits tant en horari diürn com nocturn, ja que es treballa durant les 24 h del dia. Com a mesura preventiva, es proposa limitar l'horari de transport d'olis i biodièsel entre les 08.00 i les 20.00 h.  
  
En acabar la vida útil de les instal·lacions, es proposa la desconstrucció, el reciclatge dels materials i les labors de recuperació del sòl.  
  
El Programa de Vigilància Ambiental proposat perseguix verificar que les disposicions i les mesures de protecció previstes en l'estudi d'impacte ambiental es realitzen i es constaten si els impactes que es produïxen són coherents amb les previsions. Amb este objectiu es proposa durant la fase d'obres de condicionament, el seguiment del soroll generat, les zones afectades, la gestió correcta dels residus, el manteniment de la maquinària, l'absència d'abocaments i l'afecció sobre la fauna. S'hi inclouen les mesures a adoptar en cas que es donen situacions no adequades. No s'especifiquen mesures de seguiment durant la fase de funcionament.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, en estar inclosa en l'epígraf 3.8 del annex II (instal·lacions químiques per a la fabricació a escala industrial de biocombustibles), segons la redacció introduïda pel Decret 127/2006, de 15 de setembre. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada davant del Servici Territorial de Medi Ambient, el qual atorga el corresponent instrument d'intervenció i és competent en la vigilància i el control del compliment de les condicions establides en este.  
Altres condicions ambientals introduïdes per la legislació sectorial són:  
- La instal·lació es considera inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.   
- L'existència d'una caldera de 300 t/h de potència implica que l'activitat esta catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup C, segons la Llei 34/2007, de 15 de novembre.  
  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a la gestió i la producció de residus.   
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i, en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Tramitació administrativa. L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 25 d'octubre de 2007, en rebre del Servici Territorial de Medi Ambient d'Alacant el resultat de la informació pública de l'expedient. En l'ajuntament s'han rebut quatre al·legacions referents a la possible perillositat de la indústria, per tant, sense caràcter ambiental.   
Amb anterioritat, i als efectes de realitzar una consulta de suficiència i idoneïtat de documentació (expedient 98/2007-CON), s'havia remés:  
- Projecte bàsic per a autorització ambiental integrada de planta de producció de biodièsel.   
- Estudi d'impacte ambiental.  
Com a resultat de la dita consulta, es va sol·licitar la documentació complementària que es va rebre junt amb l'escrit de 25 d'octubre de 2007.  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu en l'annex I de l'apartat 3.e, Instal·lacions químiques integrades, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2 89/, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint de la Llei 2 1989/, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217 2007/, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte planta de biodièsel, promogut per Ebcon Park Gandia, SL, ubicada en la partida del Romput, carretera CV-745 km 3, del terme municipal de Senija (Alacant), en els termes que establix el projecte, el estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
  
Com a condicions addicionals a complir s'establixen les següents:  
  
1. Ha de comprovar-se per mitjà d'auditoria acústica, a la posada en funcionament i periòdicament, que no es transmeten a la zona de vivendes pròximes nivells superiors als establits durant el dia i la nit.  
  
2. Ha de vigilar-se l'absència total d'abocaments al sòl, per l'alta vulnerabilitat d'aqüífers de la zona.  
3. L'aigua resultant de la neteja i porgues del procés i dels tancs d'oli haurà de tractar-se prèviament a l'abocament al clavegueram o arreplegar-se i gestionar-se per l'empresa autoritzada. En tot cas, ha de procedir-se al control periòdic de l'abocament al clavegueram, per mitjà de mesuraments en l'arqueta de connexió.  
4. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental, així com els mesuraments periòdics de les emissions a l'atmosfera de la caldera, dels abocaments al clavegueram, l'auditoria acústica, l'absència d'abocaments al sòl i el control de la gestió dels residus, hauran de documentar-se als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
5. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que és un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 17 de gener de 2008.- La directora general de Gestió de Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 207/2007-AIA.  
Títol: autorització ambiental integrada d'una fàbrica de productes bàsics de química orgànica.  
Promotor: Ube Chemical Europe, SA (UCHE).  
Autoritat substantiva: Servici de Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: polígon industrial el Serrallo s/n, del municipi de Castelló de la Plana (Castelló).  
1. Objecte del projecte: l'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) per a una indústria de fabricació de productes de química inorgànica i orgànica de base, d'acord amb la Llei 2 2006/, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
Així mateix, el projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex II del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i s'ha de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan, així, ho considere necessari l'òrgan ambiental.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte pretén regular la situació actual de les instal·lacions de la indústria UCHE (Ube Chemical Europe, SA), dins del nou marc legislatiu de l'AAI per al conjunt de la planta química, i preveu l'augment de la capacitat de producció de caprolactama de 60.000 a 95.000 t/any, i considerant les modificacions i ampliacions de connexions en els últims anys.  
Les instal·lacions s'ubiquen en el polígon industrial el Serrallo del municipi de Castelló, situat al sud del port comercial de Castelló. Este polígon alberga diverses indústries amb important efecte socioeconòmic en la zona: una refineria petroquímica, una central tèrmica i una central de cicle combinat, i diverses plantes d'emmagatzematge de propà, butà i de productes químics per a distribució.   
L'activitat principal d'UCHE (Ube Chemical Europe, SA) en la seua planta de Castelló és la fabricació de productes químics bàsics, per mitjà de quatre processos principals de producció:  
- Fabricació de ciclohexanona.  
- Fabricació d'1-6 hexanodiol, 1-5 pentanodiol i policarbonatodiol.  
- Fabricació de sulfat d'hidroxilamina i òleum.  
- Fabricació de caprolactama i sulfat amònic.  
A més de les instal·lacions necessàries per al funcionament dels processos industrials descrits, hi ha unes altres instal·lacions auxiliars necessàries per al funcionament de l'activitat i per a l'emmagatzematge de matèries primeres, que són els següents:  
- Sistema de vapor i condensat.  
- Unitat d'aire de planta i instruments.  
- Unitat de refrigeració per «salmorra».  
- Unitat d'aigua municipal i fresca.  
- Unitat de torre de refrigeració.  
- Sistema d'aigua contra incendis.  
- Unitat de cogeneració.  
- Unitat d'aigua de refrigeració zona sud.  
- Unitat de refrigeració d'amoníac.  
- Unitat de tractament d'aigua.  
- Unitat d'aigua desmineralitzada.  
- Unitat de combustió de líquids residuals.  
- Unitat del sistema de desaigües.  
- Planta de tractament d'aigües residuals.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental (EsIA) no considera alternatives a l'actuació projectada pel que fa a la seua situació, en tractar-se d'activitat existent i executant-se l'ampliació en l'emplaçament actual. Les possibles alternatives davant de la solució adoptada estan condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions i les solucions adoptades en l'EsIA.  
4. Afeccions legals  
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex I de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i la qualitat ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.   
L'activitat disposa de llicència d'activitat per a l'ampliació de fabricació de caprolactama, sulfat d'amoníac, ciclohexanona i ciclohexanol, concedida per l'Ajuntament de Castelló de la Plana, amb data 23 d'abril de 1999.   
L'activitat existent té set resolucions d'impacte ambiental favorables, algunes d'estes, a nom de PROQUIMED abans del canvi de denominació de l'empresa a UCHE (UBE Chemical Europe, SA):  
  
- Resolució de la Direcció General per al Desenrotllament Sostenible, de declaració d'impacte ambiental, de 5 de setembre de 1997 d'una planta de cogeneració de gas natural per a la indústria PROQUIMED.   
  
- Resolució de la Direcció General per al Desenrotllament Sostenible, de declaració d'impacte ambiental, d'1 de març de 1999, de l'ampliació de fabricació de caprolactama, sulfat amònic, ciclohexanona i ciclohexanol, projecte de perfeccionament industrial relatiu al depòsit d'hidròlisi D-415-5D i nova esfera d'emmagatzematge d'amoníac TK-1034-2D per a la indústria PROQUIMED.   
- Resolució de la Direcció General per al Desenrotllament Sostenible, de declaració d'impacte ambiental, de 5 de setembre de 1997, de planta de cogeneració de gas natural per a la indústria PROQUIMED.  
- Resolució de la Direcció General per al Desenrotllament Sostenible, de declaració d'impacte ambiental, de 20 de juliol de 1999, del projecte per a la unitat de producció de sulfat amònic granular U-433 per a la indústria PROQUIMED.   
- Resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, de declaració d'impacte ambiental, de 16 de maig de 2001, del projecte de reforma de la instal·lació de combustió de licors residuals per a la indústria PROQUIMED.  
- Resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, de declaració d'impacte ambiental, de 13 de març de 2002, del projecte de gestor de residus perillosos per a la indústria PROQUIMED.   
- Resolució de la Direcció General del Medi Natural, d'estimació d'impacte ambiental, de 05 de novembre de 2003, del projecte de tractament d'aigües residuals per a la indústria PROQUIMED.   
- Resolució de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, de declaració d'impacte ambiental, de 15 de juny de 2005, de l'autorització ambiental integrada d'una planta de policarbonatodiol per a la indústria UBE Chemical Europe, SA.  
Tot això sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
5. Consideracions ambientals  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EsIA considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, i es proposen diferents accions correctores en cada cas, així com un programa de vigilància ambiental. Així, les modificacions i ampliacions de l'activitat proposades estan associades a un augment dels volums d'emissions de contaminants al medi ambient.   
L'activitat fabril genera diversos efluents líquids que s'han incrementat per les ampliacions de connexions i que són depurats en la planta de tractament d'aigües residuals (PTAR) nstal·lada en el complex industrial d'UCHE. Esta PTAR rep, així mateix, les aigües industrials procedents d'UBE Engineering Plastics, SA, (empresa del grup UBE) de la seua planta de producció de niló. Així, després de sotmetre tots els efluents de les dos indústries al tractament de depuració s'aboquen al mar a través d'un emissari submarí. Es disposa d'informe favorable del Servici de Qualitat de les Aigües de la Direcció General de l'Aigua, de 7 de febrer de 2008, sobre l'ampliació del cabal d'abocament de les aigües depurades al mar fins als 325 m³/h (anteriorment limitat a 150 m³/h) dins del tràmit sol·licitat per UCHE per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada (AAI). El dit informe, incorpora les condicions i els límits a complir per a l'autorització de l'abocament, les consideracions a tindre en compte sobre la dispersió i la dilució de l'abocament, els punts de mostreig, el programa de vigilància, etc.   
Quant als nivells acústics, l'EsIA considera la determinació dels nivells sonors exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica, i es presenten mesuraments dels nivells sonors per mitjà de mostreig de huit punts de l'entorn de la instal·lació industrial. A este respecte, l'informe de 29 d'octubre de 2007, del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General per al Canvi Climàtic assenyala que, dels huit punts de referència de mostreig, tres d'ells superen els nivells sonors legals en horari diürn i set en horari nocturn. L'informe indica que haurà de justificar-se tècnicament que els nivells legals superats en els punts mesurats són deguts a fonts alienes a la instal·lació industrial o, en cas contrari, s'hauran d'adoptar les mesures correctores necessàries.  
  
 L'EsIA caracteritza i analitza les emissions atmosfèriques dels diferents focus existents en el complex, i s'hi inclou un estudi de l'estat de l'aire a través dels mesuraments registrats per la xarxa de control i vigilància de la contaminació de la zona. Es descriuen un total de 16 focus d'emissió a l'atmosfera derivats de l'activitat industrial. Durant el funcionament de les instal·lacions i, després de les ampliacions dutes a terme, els nivells de contaminants mesurats en la xarxa de control i vigilància de la contaminació s'han incrementat lleugerament. L'EsIA exposa que estos increments registrats es mantenen per davall dels límits legals permesos, encara que es considerara la causa de l'increment es deu, exclusivament, a les emissions produïdes pel funcionament de l'activitat d'UCHE.  
Quant a residus, les modificacions i ampliacions plantejades suposen un augment en les quantitats generades de cada un dels diferents tipus de residus. Es generen tant residus perillosos com residus no perillosos que, en tot cas, són entregats a gestors autoritzats. A més, la planta disposa d'un incinerador per a l'eliminació dels diferents licors residuals generats en els processos de fabricació.   
  
La quantitat d'aigua de subministrament necessària per al funcionament de l'activitat és subministrada per FACSA (Foment Agrícola Castellonenc, SA), amb la qual s'alimenta un tanc regulador de 6.000 m³ per al subministrament de la planta industrial, i es registren un consum anual de 2.708.734 m³ per a l'any 2005. Dins de les instal·lacions d'UCHE a Castelló, l'aigua es distribuïx a les diferents xarxes existents d'aigua sanitària, d'aigua calenta, d'aigua desmineralitzada, d'aigües de consum per als processos de fabricació i d'aigua per a refrigeració. La xarxa d'aigua contra incendis agafa part de l'aigua necessària directament del mar.   
6. Tramitació administrativa  
Amb data 16 d'octubre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet un nota interna per la qual se sol·licita la declaració d'impacte ambiental per al projecte que ens ocupa, amb la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada (dos volums).  
  
- Estudi d'impacte ambiental (EsIA)  
- Certificat d'informació pública i còpia de publicació en el DOCV (28.08.2007).  
- Informe de l'Ajuntament de Castelló respecte d'això de l'activitat de millora de l'eficiència de la unitat d'hexanodiol (HDL) U-444 d'UBE Chemical Europe, SA.  
En expedient d'avaluació d'impacte ambiental consten els informes sectorials següents:  
- Informe de 7 de febrer de 2008, del Servici de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de l'Aigua, sobre l'augment del volum d'abocament al mar de l'empresa UCHE Chemical Europa, SA, fins als 325 m³/h.  
- Informe del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General per al Canvi Climàtic, de 29 d'octubre de 2007.  
  
7. Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que establix l'apartat del grup 9.k) del annex II, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què s'ha considerat necessària la preceptiva formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 12 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
 L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada d'una fàbrica de productes bàsics de química orgànica, promogut per UBE Chemical Europe, SA, en el polígon industrial el Serrallo s/n, del municipi de Castelló de la Plana (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. Es prendran les mesures correctores necessàries per a evitar que l'activitat transmeta uns nivells sonors de recepció superiors als màxims permesos per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana de Protecció contra la Contaminació Acústica. Es realitzarà, per a la seua comprovació, una auditoria acústica a la posada en marxa de l'ampliació projectada.  
2. L'elevada demanda de recursos hídrics que exigix l'activitat per al seu funcionament i els elevats cabals d'abocament al mar, recomanen prendre mesures de minimització i millora d'eficiència en el consum d'aigua de l'activitat industrial i la possibilitat d'ocupació dels efluents una vegada depurats amb destinació a altres usos diferents de l'abocament al mar.   
3. Es durà un registre documental del Programa de Vigilància Ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, que permeta comprovar el seguiment i el compliment de les mesures correctores i protectores arreplegades en este.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com, si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves condicions.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 4 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 219/2007-AIA.  
Títol del projecte: fàbrica de taulellets.  
Promotor: KERABEN 2, SA.  
Localització: ctra. N-340 PK 44,5 12520 Nules (Castelló).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
1. Descripció del projecte  
a) Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.   
  
L'empresa KERABEN 2, SA, es localitza en la ctra. N-340 PK 44,5 de Nules (Castelló), i exercici de les activitats principals de fabricació de paviment i revestiment ceràmic, fabricació d'argila atomitzada per a ús propi i venda. Atés que el procés ho permet, a més estan donats d'alta com a gestors de residus no perillosos 075/V/RNP/CV i es recuperen distints llots de caràcter argilós, així com unes altres mescles no perilloses, i s'introduïxen novament com a matèria primera en el procés productiu.  
Bàsicament el procés productiu s'inicia amb la recepció d'argiles, les quals són emmagatzemades, després de l'assecat i trituració prèvia, en un magatzem. Posteriorment, després de realitzar una dosificació d'aigua, l'argila es mol donant com a producte l'anomenada barbotina. Esta s'emmagatzema en basses amb agitadors des d'on posteriorment són enviades a l'equip d'atomització, i es genera l'argila atomitzada, la qual és la matèria primera per a produir paviments i revestiments ceràmics.   
L'argila atomitzada, després d'un procés d'emmagatzematge i premsat, omplin els motles i tornen a ser premsades per a traslladar-se a un assecador on s'elimina la humitat, i s'obtenen peces crues. Depenent del producte desitjat (paviment ceràmic monococció (gres) i revestiments ceràmics monococció o bicocció porosa) passen a través de línies d'esmaltat i forns de cocció, i s'obté el producte final.  
  
Les matèries primeres utilitzades anualment per l'activitat són les següents: 258.700 t d'argiles de diferents tipus, 25.868 t de residus que KERABEN 2, SA, reintroduïx com a matèria primera, donada l'autorització d'avalorizador que posseïx l'empresa (LER 080203,080202 i 101201) i 6.880 Tn d'esmalts i additius.  
Quant a recursos energètics i hídrics, es consumixen anualment: 21.700 Mwh d'electricitat (maquinària i il·luminació), 109 m³ de gasoil, 120.800 Mwh de gas natural (atomitzat, assecat i cocció), energia tèrmica procedent de Keraben -3 (gasos de combustió) per a evaporar aigua de barbotina: 72.000 Mwh, aigua potable 2.892 m³, aigua no potable 82.394 m³.  
A més, per a embalar els productes finals, KERABEN 2, SA, consumix anualment: 587 t de cartó, 2.138 t de fusta (palets) i 178 t de plàstics (fundes, fleixos, etc.).  
KERABEN 2, SA, en el seu procés produïx anualment: 83.000 t de revestiment porós, 4.300 t de paviment, 165.600 t d'argila atomitzada per a venda. Esta producció no aconseguix la màxima capacitat, i està en este moment en el percentatge següent: argila atomitzada 49,5%, revestiment de pasta 55,8% i paviment gres 30%.  
KERABEN 2, SA, esta situada en zona qualificada com a sòl urbà, zona àrea industrial, on es permet l'ús a què està destinada.  
  
KERABEN 2, SA, disposa de llicència d'activitat concedida segons l'expedient de referència O/A-35/05 amb data 14 d'octubre de 2006 corresponent a l'expedient de registre industrial núm. INAMPL/2003/81 i ha realitzat dos actualitzacions presentades segons registres industrials, INAMPL/2004/49 i INAMPL/2004/61, les quals segons indica l'empresa no es van considerar importants respecte a la llicència d'activitat, per no modificar les seues condicions.  
b) Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
Tant la competitivitat i el dinamisme del mercat com l'objectiu de la direcció d'empresa fan que les instal·lacions i els processos incorporen les últimes tecnologies disponibles. Per tant, els mitjans de producció, els equips i les mesures correctores de la contaminació estan adaptades a les últimes tècniques disponibles en el sector.  
2. Tramitació administrativa  
a) Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Amb data 17 d'octubre de 2007, es rep l'escrit per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic pel qual es comunica l'acabament del termini d'informació pública sense haver rebut al·legacions a este (DOGV 5556, de 16 de juliol de 2007), pel qual, a instàncies de KERABEN 2, SA, se sol·licita l'avaluació ambiental del projecte.  
No s'han rebut observacions que determinen noves condicions que hagen d'establir-se per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals.  
Amb anterioritat, l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural va rebre consulta de suficiència documental per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic (expedient 18/2007-CON), i s'aporta la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental  
3. Consideracions ambientals  
a) Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Fase de funcionament  
- Ocupació del sòl. La indústria ocupa una superfície de 50.835 m².  
- Manipulació de materials pulverulents, a causa de l'emmagatzematge a l'aire lliure, transport i distribució interior d'argiles i semblants.  
- Processos de combustió, en processos d'assecat i cocció (emissions atmosfèriques).  
- Utilització d'aigua en procés productiu, com a matèria primera en preparació de pastes i esmalts, com a agent de llavat de les instal·lacions de pastes i esmalts, i neteja de línies i equips d'esmaltat  
  
- Utilització d'aigua en altres usos, com a depuració de pols o gasos així com refrigeració de compressors.  
-Utilització d'aigua per a ús sanitari, consum, neteja i higiene.   
L'empresa declara consumir anualment les quantitats següents: consum humà: 94 m³; mòlta: 2.808 m³; ús industrial: 82.394 m³.   
L'aigua declarada procedix de cinc (5) pous. L'aigua de consum humà (potable) procedix d'un pou de titularitat municipal del qual l'empresa no indica la seua ubicació, mentre que la resta de l'aigua (no potable) procedix de quatre pous situats en l'interior de les instal·lacions de KERABEN 1 i 2 (3 pous en KERABEN 2 i un en KERABEN 1).   
  
- Escolament de pluvials, que poden arrossegar partícules, restes de materials o altres objectes.  
Les instal·lacions disposen d'un sistema laminar per superfície d'arreplegada d'aigües pluvials, que aboquen directament per dos ramals en el lateral este.  
- Generació de residus assimilables a urbans, procedents d'oficines, vestidors i menjador.  
- Generació de residus inerts, residus no perillosos i residus perillosos.  
Els residus que l'empresa genera són gestionats a través de gestors autoritzats.  
- Generació de soroll  
- Consum d'energia  
Fase de cessament d'activitat i desmantellament  
En cas de produir-se cessament de l'activitat actual, l'ús del solar ocupat es reconvertiria en qualsevol altra activitat permesa per la normativa urbanística aplicable. Per a això es procedirà al buidatge i descontaminació de les instal·lacions, i es vendrà a altres empreses del sector ceràmic la maquinària desmuntada o, en cas negatiu, valorar-les com a ferralla.  
No es preveu el desmantellament de les naus industrials situades en el solar.  
b) Afeccions legals.  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental segons el subapartat 3.5 de l'annex I.  
Altres afeccions considerades són:  
- Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual este tipus d'indústria s'ha d'incloure en el grup B de les potencialment contaminants de l'atmosfera.  
- Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
- Llei 10/1998, de Residus.  
- Reial Decret 833/1988, relatiu a la Gestió de Residus Tòxics i Perillosos.  
- Reial Decret 9/2005, pel qual s'establix la relació d'activitats contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
c) Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Emissions atmosfèriques. De dos tipus: difuses per operacions de transport, emmagatzematge i manipulació de càrregues i matèries primeres; canalitzades per sistemes d'aspiració i filtrat interior i per processos de combustió.  
Per a corregir este impacte, KERABEN 2, SA, establix les mesures següents:  
En la recepció de matèries primeres, evitarà l'emmagatzematge de matèries pulverulentes en l'exterior, i s'utilitzaran espais tancats o semitancats; si no fóra possible, limitarà l'alçada dels amuntegaments de material, humectant estos en dies ventosos. KERABEN 2, SA, estudiarà la instal·lació de tanques perimetrals que mantinguen els amuntegaments a l'abric del vent.  
Es pavimentaran els accessos per on circulen els camions, i es mantindran nets de vessaments per mitjà d'agranats periòdics.  
Els molins trituradors estan convenientment carenats o instal·lats en l'interior d'edifici, amb el seu corresponent sistema d'aspiració i filtrat de pols.  
Els camions han de cobrir la càrrega amb lones, així com s'ha d'evitar pèrdues de càrrega per fuga o perquè sobreïx i es procedix a la neteja de baixos del camió abans de l'eixida a la via pública si estos han circulat per vies no pavimentades.  
En el procés on es manegen materials pulverulents es troben instal·lats sistemes d'aspiració i filtrat de pols que permeten mantindre l'atmosfera interior neta, i retindre la pols.  
En els processos de combustió s'han instal·lat sistemes de filtrat que retenen les partícules sòlides en aquells focus on és necessari. Tots els equips disposen de ximeneres per a millorar la dispersió a l'atmosfera. Periòdicament es realitzen mesuraments de les emissions. En el cas que els valors registrats superen el límit permés s'hauran d'instal·lar els pertinents sistemes de depuració.  
Efluents líquids. El consum d'aigua de les instal·lacions s'efectua en el procés productiu en la preparació de pastes i esmalts, en la humectació de peces, com a agent de llavat de les instal·lacions, en la neteja de línies i equips, en la depuració de pols/gasos per via humida, en la refrigeració d'equips i per a ús sanitari.  
KERABEN 2, SA, declara reutilitzar tots els efluents que genera l'activitat inclosos els sanitaris, per mitjà d'un sistema de filtres, basses de recuperació i depuradora, amb la qual cosa no genera cap abocament gràcies a esta reutilització.   
L'abocament per l'escolament de les aigües pluvials sí que s'aboca directament al terreny perimetral, i es podran arrossegar partícules i restes de material.  
Per a corregir estos impactes, KERABEN 2, SA, establix les mesures següents:  
- Revisar les etapes del procés productiu on s'utilitze l'aigua per a reduir el consum al màxim; i es programa la preparació d'esmalts, es minimitza el nombre d'operacions de neteja de molins, cuits, etc.; s'optimitzen la neteja de les línies d'esmaltat, per mitjà de la utilització de vàlvules de tancament automàtic i d'equips de neteja a pressió; es programen els canvis de model per a evitar neteges innecessàries de línies d'esmaltat.  
- Implantar qualsevol possibilitat de reutilització interna d'aigües, amb depuració o sense prèvia.  
- Instal·lar comptadors per a controlar els consums d'aigua en punts estratègics de la xarxa de distribució interior i evitar fugues.  
- Instal·lar mitjans de depuració adequats per a aconseguir una qualitat d'aigua depurada que permeta la seua reutilització en certes operacions del procés productiu.  
- Entregar els llots sobrants de la depuració d'aigües sanitàries als gestors autoritzats (EDAR).  
- Mantindre els vials nets perquè les aigües pluvials no arrosseguen brutícia en el seu discórrer pels terrenys de la parcel·la, instal·lar reixes de desbast per a retindre sòlids abans del seu abocament a l'exterior de la parcel·la.  
- Assegurar l'estanquitat de les basses i els col·lectors d'arreplegada d'aigües residuals per a evitar fugues al subsòl.  
En la generació de residus s'apliquen les mesures correctores següents:  
- Revisar les etapes del procés productiu a fi de minimitzar la generació de residus, tant en quantitat com en nombre; recuperar el material captat en el sistema de depuració de gasos d'atomitzat, per a reutilitzar-ho com a matèria primera; arreplegar i emmagatzemar adequadament les restes de peces defectuoses per a la seua reutilització; recuperar el material captat pels equips d'aspiració i filtrat per a la seua reutilització; emmagatzemar i gestionar adequadament els olis usats; controlar les partides d'esmalt defectuós i intentar recuperar-los, controlar i gestionar correctament els cuits usats que han contingut esmalts; finalment, gestionar adequadament les restes de cartó, plàstic i palets generats.  
  
- Modificar la tipologia dels residus generats, intentar reduir la seua perillositat.  
- Separar els residus per categories i possibilitat de reciclatge.  
- Entregar els residus degudament envasaments i classificats a gestors autoritzats.  
Emissions acústiques. KERABEN 2 no considera necessari l'adopció de mesures correctores, encara que en l'última auditoria acústica realitzada el 8 d'agost de 2005 s'indica l'existència de dos punts on no es complixen els límits establits. KERABEN 2 adduïx que els límits pertanyents a eixos dos punts corresponen a terrenys del grup KERABEN. No obstant això, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental que la direcció de l'empresa està estudiant el seu aïllament.  
En el cessament d'activitat i desmantellament es produirà una reducció important d'emissions, abocaments, generació de residus, soroll i consum de recursos, atés el cessament de l'activitat industrial.  
Durant el desmantellament es tindran en compte les mesures següents:  
- Durant la fase de buidatge dels magatzems, s'humectaran les matèries per a evitar generació de pols; es netejaran els accessos de camions, i s'haurà de cobrir amb lones els camions procurant evitar pèrdues de càrrega per fugues o perquè sobreïx.  
- Quant al consum d'aigua durant el desmantellament, s'optimitzaran les operacions de neteja utilitzant vàlvules de tancament automàtic i equips de neteja a pressió; es mantindran els mitjans de depuració per a aconseguir la seua reutilització en tasques de neteja; s'entregaran els llots sobrants de la depuració a gestors autoritzats; s'assegurarà l'estanquitat de les basses i col·lectors d'arreplegada d'aigües residuals per a evitar fugues al subsòl.  
- Respecte a la gestió de residus, es revisaran les tasques de buidatge i descontaminació per a minimitzar la generació de residus; es recuperaran les matèries primeres per a la seua utilització en altres empreses del sector.  
d) Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
A fi de controlar i assegurar les mesures correctores proposades, KERABEN 2, SA, presenta el següent Programa de Vigilància Ambiental:  
- S'assignarà una persona per a la vigilància del compliment i eficàcia de les mesures correctores proposades.  
- Segons l'Orde 18 d'octubre de 1976, sobre la prevenció i correcció de la contaminació industrial en l'atmosfera, la instal·lació ha de ser inspeccionada per entitats col·laboradores del Ministeri d'Indústria, per a la protecció del medi ambient industrial, almenys cada tres anys. Es disposarà d'un llibre-registre adaptat al model de l'annex IV de l'esmentada orde, foliat i segellat pel Servici Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el qual es faran constar els mesuraments i les anàlisi de contaminants.  
- L'empresa s'ha d'inscriure en el Registre de Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana i ha de presentar una declaració anual de residus perillosos.  
- S'ha de redactar i presentar davant de l'administració un pla de prevenció i reducció de residus perillosos.  
- Es notificaran anualment, a la Direcció General per al Canvi Climàtic, les dades sobre emissions per a actualitzar el registre d'emissions i fonts contaminants.  
A més, i per iniciativa pròpia de KERABEN 2, SA, s'inclouen en el Programa de Vigilància Ambiental les accions següents:  
- Formar i sensibilitzar en matèria mediambiental els treballadors de l'empresa.  
-Vigilància periòdica dels equips instal·lats, com a filtres, depuradores, etc.  
- Es revisaran periòdicament les condicions d'emmagatzematge dels residus.  
- Control de la correcta arreplegada de residus per gestors autoritzats.  
- Comprovarà que les empreses contractades per al transport i la gestió de residus estan degudament acreditades per a estes tasques i tipus de residu.  
- Establiment de protocols d'actuació per al cas d'una emergència per a evitar danys ambientals.  
- Es consideraran, en tot moment, i s'analitzarà la viabilitat de les millors tècniques disponibles per a la reducció d'emissions i generació de sorolls.  
4. Consideracions jurídiques  
- L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat I) del grup 4 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat).  
  
- L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
- L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.  
- L'article setze del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
A la vista del que s'ha exposat anteriorment, i sobre la base de les competències que tinc legalment atribuïdes, es formula la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'indústria de fabricació de taulellets promogut per KERABEN 2, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. El Programa de Vigilància Ambiental s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures correctores en este proposades i comprovar la seua aplicació i eficàcia.  
3. Les mesures correctores exposades en l'apartat d'emissions atmosfèriques difuses per emmagatzematge no es consideren suficients. S'haurà de compartimentar l'arreplegada, almenys, amb tres murs de contenció amb divisions transversals, assegurar així la minimització de les dites emissions, i limitar l'alçada dels amuntegaments per davall dels compartiments o cel·les i orientar-los adequadament a la direcció del vent. Es mantindrà humitejat, almenys superficialment, el material amuntegat.  
4. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, s'haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
5. S'haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials.  
6. S'haurà de disposar d'autorització d'abocament d'aigües pluvials a la xarxa separativa del polígon, quan esta existisca.  
7. S'hauran d'esmenar els punts en què l'auditoria acústica evidència la superació dels límits establits per la llei, atés que, en cap moment, es pot assegurar que en un futur, els terrenys afectats (actualment de KERABEN) puguen passar a un altre propietari, amb el consegüent perjuí.  
8. Les zones d'emmagatzematge estratègic de residus de la instal·lació hauran d'estar convenientment senyalitzades i, en cas d'emmagatzemar residus perillosos, tancades i impermeabilitzades amb sistemes d'arreplegada de vessaments. El temps màxim de permanència dels residus perillosos en el magatzem és de sis mesos, dos anys per a residus no perillosos, d'acord amb el que establix la Llei 10/2000, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la Gestió de Residus Tòxics i Perillosos.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 3 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 220/2007-AIA.  
Títol del projecte: fàbrica de taulellets.  
Promotor: KERABEN 1, SA.  
Localització ctra. N-340 PK 44,3 12520 Nules, Castelló.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
1. Descripció del projecte  
a) Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.   
  
L'empresa KERABEN 1, SA, es localitza en la ctra. N-340 PK 44,3 de Nules, Castelló, KERABEN 1, SA, està situada en zona qualificada com a sòl urbà, zona àrea industrial, on es permet l'ús a què està destinada.  
KERABEN 1, SA, està inscrita en el registre industrial de la província de Castelló amb el número 12/11139.   
L'última llicència d'instal·lació sol·licitada, per motius d'ampliació, va ser resolta segons l'expedient O/A-36/05 amb les condicions. També va ser inscrita en el Registre Industrial segons l'expedient INAMPL/2005/33 amb data 25 d'abril de 2006. L'ampliació va ser considerada com a modificació no substancial, segons resolució de l'expedient 9/05 IPPC de 19 d'abril de 2005.   
L'empresa desenrotlla en l'emplaçament mencionat les activitats principals de fabricació de paviment i revestiment ceràmic, fabricació d'argila atomitzada per a ús propi i venda. Atés que el procés ho permet, a més estan donats d'alta com a gestors de residus no perillosos 074/V/RNP/CV i es recuperen distints llots de caràcter argilós, així com altres mescles no perilloses, i s'introduïxen novament com a matèria primera en el procés productiu.  
Bàsicament el procés productiu s'inicia amb la recepció d'argiles, tant roges com blanques, les quals són emmagatzemades. Prèviament a l'assecat i trituració, i després de realitzar una dosificació d'aigua, l'argila es mol donant com a producte l'anomenada barbotina. Esta s'emmagatzema en basses amb agitadors des d'on posteriorment són enviades a l'equip d'atomització, i es genera l'argila atomitzada, la qual és la matèria primera per a produir paviments i revestiments ceràmics. En la seua fabricació, a esta argila se li poden afegir colors, i s'obté argila atomitzada pintada que serà utilitzada per a la fabricació de gres porcellànic.   
L'argila atomitzada, després d'un procés d'emmagatzematge, tamisat i premsat, ompli els motles i tornen a ser premsades per a traslladar-se a un assecador ràpid on s'elimina la humitat, amb obtenció de peces crues. Després de l'assecat, les peces crues passen a través de línies d'esmaltat on successivament se'ls aplica distints recobriments en unes quantes capes, segons l'efecte tècnic o estètic a aconseguir i depenent del tipus de paviment a produir.  
Una vegada esmaltades, les peces crues passen a una zona d'espera o pulmó fins que els arriba el torn de cocció en forn monoestrat de corrons, on simultàniament es produïx la cocció de l'argila i la gresificació de l'esmalt o no, segons la temperatura, i s'obté el producte final:   
  
Les matèries primeres utilitzades anualment per l'activitat són les següents: 278.200 t d'argiles de diferents tipus, 880 t de colors per a porcellànic i 4.550 t d'esmalts i additius.  
KERABEN 1, SA, produïx anualment 1.488.000 t de revestiment monococció roig esmaltat, 2.919.000 t de paviment monococció gres porcellànic esmaltat, 378.500 t paviment monococció gres porcellànic i 179.600 t d'argila atomitzada per a venda i consum propi. Esta producció no correspon a la capacitat màxima de producció, i està en el percentatge següent: argila atomitzada per a gres roig 75,49%, revestiment monococció roig 54,9%, paviment monococció gres porcellànic esmaltat 61,87 i paviment monococció gres porcellànic 57,73%.  
  
Per a embalar els productes finals, KERABEN 1, SA, consumix anualment: 529 t de cartó, 2.138 t de fusta (palets) i 147 t de plàstics (fundes, fleixos, etc.).  
Quant a recursos energètics i hídrics, es consumixen anualment: 26.000 Mwh d'electricitat, maquinaria i il·luminació, 129 m³ de gasoil, 144.000 Mwh de gas natural, atomizat, assecat i cocció, energia tèrmica procedent de KERABEN 3, gasos de combustió, per a evaporar aigua de barbotina: 64.800 Mwh, aigua potable 2.374 m³, aigua no potable 93.998 m³.  
b) Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
Tant la competitivitat i el dinamisme del mercat com l'objectiu de la direcció d'empresa fan que les instal·lacions i els processos incorporen les últimes tecnologies disponibles. Per tant, els mitjans de producció, els equips i les mesures correctores de la contaminació estan adaptades a les últimes tècniques disponibles en el sector.  
2. Tramitació administrativa  
a) Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Amb data 17 d'octubre de 2007, es rep escrit per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic, pel qual es comunica l'acabament del termini d'informació pública sense haver rebut al·legacions a este, per la qual cosa a instàncies de KERABEN 1, SA, se sol·licita l'avaluació ambiental del projecte.  
No s'han rebut observacions que determinen noves condicions que hagen d'establir-se per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals.  
Amb anterioritat, l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, va rebre consulta de suficiència documental per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic (expedient 24/2007-CON), i s'aporta la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions Ambientals  
a) Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
- Fase de funcionament.  
- Ocupació del sòl. La indústria ocupa una superfície de 118.470 m².  
- Manipulació de materials pulverulents, a causa de l'emmagatzematge a l'aire lliure, transport i distribució interior d'argiles i semblants.  
- Processos de combustió, en processos d'assecat i cocció (emissions atmosfèriques).  
- Utilització d'aigua en procés productiu, com a matèria primera en preparació de pastes i esmalts, com a agent de llavat de les instal·lacions de pastes i esmalts, i neteja de línies i equips d'esmaltat.  
  
- Utilització d'aigua en altres usos, com a depuració de pols o gasos així com refrigeració de compressors.  
- Utilització d'aigua per a ús sanitari, consum, neteja i higiene. L'empresa declara consumir anualment les quantitats següents: consum humà :94 m³; mòlta: 2.280 m³; ús industrial: 82.394 m³; l'aigua declarafa procedix de cinc (5) pous. L'aigua de consum humà (potable) procedix d'un pou de titularitat municipal del qual l'empresa no indica la seua ubicació, mentre que la resta de l'aigua (no potable) procedix de quatre pous situats a l'interior de les instal·lacions de KERABEN 1 i 2 (3 pous en KERABEN 2 i un en KERABEN 1.   
  
- Escolament de pluvials, que poden arrossegar partícules, restes de materials o altres objectes.  
Les instal·lacions diposen d'un sistema laminar per superfície d'arreplegada d'aigües pluvials, que aboquen directament per dos ramals en el lateral est.  
- Generació de residus assimilables a urbans, procedents d'oficines, vestidors i menjador.   
- Generació de residus inerts.  
- Generació de residus no perillosos.  
- Generació de residus perillosos.  
Els residus que l'empresa genera són gestionats a través de gestors autoritzats.  
- Generació de soroll.  
- Consum d'energia.  
Fase de cessament d'activitat i desmantellament  
En cas de produir-se cessament de l'activitat actual, l'ús del solar ocupat es reconvertiria en qualsevol altra activitat permesa per la normativa urbanística aplicable. Per a això es procedirà al buidatge i descontaminació de les instal·lacions, i es vendrà a altres empreses del sector ceràmic la maquinària desmuntada o, en cas negatiu, valorar-les com a ferralla.  
No es preveu el desmantellament de les naus industrials situades en el solar.  
b) Afeccions legals.  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental segons el subapartat 3.5 de l'annex I.  
Altres afeccions considerades són:  
- Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual este tipus d'indústria s'ha d'incloure en el grup B de les potencialment contaminants de l'atmosfera.  
- Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
- Llei 10/1998, de Residus.  
- Reial Decret 833/1988, relatiu a la Gestió de Residus Tòxics i Perillosos.  
Reial Decret 9/2005, pel qual s'establix la relació d'activitats contaminants del sòl i els criteris i els estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
c) Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.   
Emissions atmosfèriques. De dos tipus: difuses per operacions de transport, emmagatzematge i manipulació de càrregues i matèries primeres; canalitzades per sistemes d'aspiració i filtrat interior i per processos de combustió.  
Per a corregir este impacte, KERABEN 1, SA, establix les mesures següents:  
- En la recepció de matèries primeres, s'unificarà el punt d'arreplegada d'argiles roges de KERABEN 1 i 2. D'esta manera, el punt definitiu d'arreplegada es disposarà en KERABEN 2, i es reduirà així el nombre de focus difusos de les instal·lacions. Segons la planificació aportada per KERABEN, SA, es preveu que en juny de 2008 estiga eliminada totalment l'arreplegada exterior de KERABEN 1.  
- Es pavimentaran els accessos per on circulen els camions, i es mantindran nets de vessaments per mitjà d'agranats periòdics.  
- Els molins trituradors estan convenientment carenats o instal·lats a l'interior d'edifici, amb el seu corresponent sistema d'aspiració i filtrat de pols.  
- Els camions han de cobrir la seua càrrega amb tones, així com s'ha d'evitar pèrdues de càrrega per fuga o perquè sobreïx i s'ha de procedir a la neteja dels baixos del camió abans de l'eixida a la via pública si estos han circulat per vies no pavimentades.  
- En el procés on es manegen materials pulverulents s'han instal·lat sistemes d'aspiració i filtrat de pols que permeten mantindre l'atmosfera interior neta, i retindre la pols.  
- En els processos de combustió s'han instal·lat sistemes de filtrat que retenen les partícules sòlides en aquells focus on és necessari. Tots els equips disposen de ximeneres per a millorar la dispersió a l'atmosfera. Periòdicament es realitzen mesuraments de les emissions. En el cas que els valors registrats superen el límit permés s'hauran d'instal·lar els pertinents sistemes de depuració.   
Efluents líquids. El consum d'aigua de les instal·lacions s'efectua en el procés productiu en la preparació de pastes i esmalts, en la humectació de peces, com a refrigerant en el polit i bisellament del gres, com a agent de llavat de les instal·lacions, en la neteja de línies i equips, en la depuració de pols/gasos per via humida i per a ús sanitari.  
  
KERABEN 1, SA, declara reutilitzar tots els efluents que genera l'activitat de preparació de pastes per a suports ceràmics, preparació d'esmalts i humectació de peces abans de l'aplicació d'esmalts i humectació de peces.   
L'abocament per l'escolament de les aigües pluvials s'aboca directament al terreny perimetral, i es podran arrossegar partícules i restes de material.  
Per a corregir estos impactes, KERABEN 1, SA, establix les mesures següents:  
- Revisar les etapes del procés productiu on s'utilitze l'aigua per a reduir el consum al màxim; programant la preparació d'esmalts, minimitzar el nombre d'operacions de neteja de molins, cuits, etc., optimitzar la neteja de les línies d'esmaltat, per mitjà de la utilització de vàlvules de tancament automàtic i d'equips de neteja a pressió, programar els canvis de model per a evitar neteges innecessàries de línies d'esmaltat.  
  
- Implantar qualsevol possibilitat de reutilització interna d'aigües, amb depuració prèvia o sense.  
- Instal·lar comptadors per a controlar els consums d'aigua en punts estratègics de la xarxa de distribució interior i evitar fugues.  
- Instal·lar mitjans de depuració adequats per a aconseguir una qualitat d'aigua depurada que permeta la seua reutilització en certes operacions del procés productiu  
- Entregar els llots sobrants de la depuració a gestors autoritzats.  
  
- Mantindre els vials nets perquè les aigües pluvials no arrosseguen brutícia en el seu discórrer pels terrenys de la parcel·la, instal·lar reixes de desbast per a retindre sòlids abans del seu abocament a l'exterior de la parcel·la.  
- Assegurar l'estanquitat de les basses i col·lectors d'arreplegada d'aigües residuals per a evitar fugues al subsòl.   
En la generació de residus s'apliquen les mesures correctores següents:  
- Revisar les etapes del procés productiu a fi de minimitzar la generació de residus, tant en quantitat com en nombre; recuperar el material captat en el sistema de depuració de gasos d'atomitzat, per a reutilitzar-ho com a matèria primera; arreplegar i emmagatzemar adequadament les restes de peces defectuoses per a la seua reutilització; recuperar el material captat pels equips d'aspiració i filtrat per a la seua reutilització; emmagatzemar i gestionar adequadament els olis usats; controlar les partides d'esmalt defectuós i intentar recuperar-los, controlar i gestionar correctament els cuits usats que han contingut esmalts; finalment, gestionar adequadament les restes de cartó, plàstic i palets generats.  
  
- Modificar la tipologia dels residus generats, intentar reduir la seua perillositat.  
- Separar els residus per categories i possibilitat de reciclatge.  
- Entregar els residus degudament envasats i classificats a gestors autoritzats.  
Emissions acústiques. KERABEN 1 no considera necessari adopció de mesures correctores, encara que en l'última auditoria acústica realitzada el 8 d'agost de 2005 s'indica l'existència de dos punts on no es complix els límits establits. KERABEN 1 adduïx que els límits pertanyents a eixos dos punts corresponen a terrenys del grup KERABEN. No obstant això, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental que la direcció de l'empresa està estudiant el seu aïllament.  
En el cessament d'activitat i desmantellament es produirà una reducció important d'emissions, abocaments, generació de residus, soroll i consum de recursos, donat el cessament de l'activitat industrial.  
Durant el desmantellament es tindran en compte les mesures següents:  
- Durant la fase de buidatge dels magatzems, s'humectaran les matèries per a evitar generació de pols; es netejaran els accessos de camions; i s'haurà de cobrir amb lones els camions, i procurar evitar pèrdues de càrrega per fugues o perquè sobreïx.  
- Quant al consum d'aigua durant el desmantellament, s'optimitzaran les operacions de neteja utilitzant vàlvules de tancament automàtic i equips de neteja a pressió; es mantindran els mitjans de depuració per a aconseguir la seua reutilització en tasques de neteja; s'entregaran els llots sobrants de la depuració a gestors autoritzats; s'assegurarà l'estanquitat de les basses i col·lectors d'arreplegada d'aigües residuals per a evitar fugues al subsòl.   
- Respecte a la gestió de residus, es revisaran les tasques de buidatge i descontaminació per a minimitzar la generació de residus; es recuperaran les matèries primeres per a la seua utilització en altres empreses del sector.  
b) Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
A fi de controlar i assegurar les mesures correctores propostes, KERABEN 1, SA, presenta el següent Programa de Vigilància Ambiental:  
-S'assignarà una persona per a la vigilància del compliment i eficàcia de les mesures correctores proposades.  
- Segons allò que s'ha indicat en l'Orde 18 d'octubre de 1976, sobre la prevenció i correcció de la contaminació industrial en l'atmosfera, en ser una instal·lació qualificada com a potencialment contaminant de l'atmosfera, ha de ser inspeccionada per entitats col·laboradores del Ministeri d'Indústria, per a la protecció del medi ambient industrial, almenys, cada tres anys, ja que és del grup B. Els resultats dels mesuraments i els balanços estequiomètrics seran anotats en el llibre-registre que s'ha de tindre adaptat el model de l'annex IV de l'esmentada orde, foliat i segellat pel Servici Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el qual es faran constar de forma clara i concreta els resultats dels mesuraments i de les anàlisi de contaminants. L'empresa s'haurà d'inscriure en el Registre de Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana i haurà de presentar declaració anual de residus perillosos.  
- S'haurà de redactar i presentar davant de l'administració un pla de prevenció i reducció de residus perillosos.  
- Es notificaran anualment, a la Direcció General de Qualitat Ambiental, les dades sobre emissions per a actualitzar el registre d'emissions i fonts contaminants.  
- S'hauran de complir totes les condicions que s'establisquen en la resolució d'autorització ambiental integrada que s'exigisquen a la indústria.  
A més, i per iniciativa pròpia de KERABEN 1, SA, s'inclouen en el Programa de Vigilància Ambiental les accions següents:  
- Formar i sensibilitzar en matèria mediambiental als treballadors de l'empresa.  
- Vigilància periòdica dels equips instal·lats, com a filtres, depuradores, etc.  
- Es revisaran periòdicament les condicions d'emmagatzematge dels residus.  
- Control de la correcta arreplegada de residus per gestors autoritzats.  
- Comprovarà que les empreses contractades per al transport i gestió de residus estan degudament acreditades per a estes tasques i tipus de residu.  
- Establiment de protocols d'actuació per al cas d'una emergència per a evitar danys ambientals.  
- Es consideraran, en tot moment, i s'analitzarà la viabilitat de les millors tècniques disponibles per a la reducció d'emissions i generació de sorolls.  
4. Consideracions jurídiques  
- L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat I) del grup 4 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, que deroga la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat).  
  
- L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en el Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
- L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.  
- L'article setze del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual aprova el Reglament Orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
- Llei 10/1998, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la Gestió de Residus Tòxics i Perillosos.  
A la vista de tot el que s'ha exposat anteriorment es formula la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'indústria de fabricació de taulellets promogut per KERABEN 1, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. El Programa de Vigilància Ambiental s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.  
2. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures correctores en este proposades i comprovar la seua aplicació i eficàcia.  
3. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar-se l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
4. S'haurà de disposar de la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials.  
5. S'haurà de disposar d'autorització d'abocament d'aigües pluvials a la xarxa separativa del polígon, quan esta existisca.  
6. Les aigües no reutilitzades en el procés seran entregades al gestor autoritzat.  
7. S'hauran d'esmenar els punts en què l'auditoria acústica evidència la superació dels límits establits per la llei, atés que en cap moment es pot assegurar que, en un futur, els terrenys afectats (actualment de KERABEN) puguen passar a un altre propietari, amb el consegüent perjuí.  
8. Les zones d'emmagatzematge estratègic de residus de la instal·lació hauran d'estar convenientment senyalitzades i, en cas d'emmagatzemar residus perillosos, tancades i impermeabilitzades amb sistemes d'arreplegada de vessaments. El temps màxim de permanència dels residus perillosos en el magatzem és de sis mesos, dos anys per a residus no perillosos, d'acord amb el que establix la Llei 10/2000, de Residus, i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la Gestió de Residus Tòxics i Perillosos.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 3 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6747, del 03-04-2012 (2012/3247)

RESOLUCIÓN de 8 de marzo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Senija, Castellón de la Plana y Nules.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6747

Fecha DOGV
:   03-04-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/3247

CVE


Fecha del documento
:   08-03-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Senija](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de marzo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Senija, Castellón de la Plana y Nules. [2012/3247]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 202/07AIA, 207/07 AIA, 219/07 AIA, 220/07 AIA.  
  
Valencia, 8 de marzo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 202/2007- AIA.  
Título: Planta de producción de biodiesel a partir de aceites vegetales nuevos y usados.  
Actividad: producción de biodiesel.  
Promotor: Ebcon Park Gandia, SL.  
Localización: Partida Romput, CV-745 km 3, término municipal de Senija (Alicante).  
Autoridad sustantiva: Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Descripción del proyecto:  
La empresa Ebcon Park Gandia, SL, se propone instalar una planta de producción de biodiesel en el municipio de Senija (Alicante). Para ello, está tramitando la autorización ambiental integrada de la misma.  
La industria se ubicará en una parcela sita en la partida Romput, junto a la CV-745, km 3 de Senija (Alicante). La parcela estaba anteriormente ocupada por una lavandería industrial, por lo que se aprovecha la nave e instalaciones existentes. La superficie de la parcela es de 5.433 m², y la nave ocupa 2.675 m². En la nave se ubican las unidades de producción, los tanques de almacenamiento de aceite, oficinas, aseos y vestuarios, laboratorio, etc. El acceso se realiza desde la carretera CV-745. La parcela se encuentra clasificada como suelo urbano industrial, según se indica en informe del ayuntamiento.  
La producción de biodiesel se realizará mediante el proceso de transesterificación metílica del aceite (sustitución del glicerol del aceite por metanol, generándose 3 moléculas de metilester y una molécula de G-Fase). Las materias primas empleadas son aceites vegetales vírgenes (de soja, colza, palma y girasol) y aceites vegetales usados (se adquieren previamente tratados a gestores autorizados), metanol, KOH (catalizador) y agua. El almacenamiento de los aceites se realiza en tanques, donde se decanta y filtra para eliminar sólidos e impurezas. Se calientan antes de introducirlos en el proceso hasta una temperatura de unos 45 ºC. Se dispone de un depósito de almacenamiento enterrado de 99 m³ para el metanol. Éste se introduce con el catalizador en un tanque de mezcla generándose metoato, con el que se alimenta el proceso. La reacción de transesterificación tiene lugar en continuo, en el interior de las 6 máquinas de producción, llamadas CPU en el proyecto. Cada una tiene una capacidad de producción de 1.000 l/h de biodiesel. Además del biodiesel, un segundo producto de la reacción es el denominado G-Fase, compuesto de glicerol (56%), álcalis (14%), ester metílico (18%), metanol (10%) agua y otros (2%), que se comercializa en los sectores de cosmética, farmacia o químico. Tras la reacción, se suceden dos etapas de limpieza del biodiesel, una de destilación que permite recuperar el metanol que no ha reaccionado y una segunda de centrifugación mediante ácido cítrico y agua. La capacidad anual de producción es de 48.000 m³ de biodiesel y 8.500 m³ de G-Fase.  
El abastecimiento de agua para el proceso se realiza desde pozo propio, cuya autorización está en fase de actualización (se adjuntan documentos justificativos de este extremo). Para adecuar sus características a los requisitos de proceso, se ha previsto un sistema desmineralizador. El consumo estimado es de 1.440 m³/año. El agua de consumo humano (estimado en 60 m³/año) se obtiene de la red.   
Se dispone de conexión a la red municipal de alcantarillado y se indica que se ha solicitado el preceptivo permiso de vertido.  
Consideraciones ambientales.  
Con carácter general, promover una actividad de este tipo lleva asociadas diversas ventajas medioambientales, ya que las tendencias actuales persiguen el uso de biocombustibles al objeto de disminuir el consumo de combustibles fósiles y reducir las emisiones de gases de efecto invernadero. Los biocombustibles no contienen azufre, por lo que éste no se emite a la atmósfera. Además, el biocombustible es una fuente de energía renovable y limpia.  
El proceso desarrollado permite el empleo como materias primas de aceite vegetal nuevo o aceite vegetal usado (entregado por gestores), práctica que permite la valorización de este residuo. No se especifica en el proyecto la cantidad media de aceite usado que se espera introducir en el proceso.  
Se han valorado dos procesos productivos a la hora de diseñar la planta: alimentación en continuo y en discontinuo (o «batch»). Se ha elegido finalmente tecnología de producción en continuo. Entre las ventajas que presenta dicha tecnología se encuentra el uso de ácido cítrico en la etapa de centrifugación del biodiesel, en lugar de ácido sulfúrico, aplicado en otras soluciones.  
La planta de fabricación de biodiesel se encuentra situada en suelo industrial, en una parcela antes ocupada por una lavandería industrial. Se aprovecha la nave existente, con solera de hormigón, para ubicar todos los tanques de almacenamiento de materias primas y producto acabado y el proceso productivo. Los tanques son de acero y cuentan con cubetos impermeables y estancos. Junto a la nave se ha proyectado el depósito de almacenamiento de metanol enterrado. Los viales interiores y zonas de aparcamiento están asfaltados.  
En aplicación de la legislación de actividades potencialmente contaminadoras del suelo y considerando la actividad preexistente, se ha realizado un análisis del suelo, detectando un punto con concentraciones elevadas de metales pesados y COVs, por lo que se proponen medidas de monitoreo y de intervención en dicho punto.  
El entorno de la parcela es de carácter natural, predominando las especies forestales. No obstante, la parcela se halla totalmente antropizada por su previo uso industrial. A unos 300 metros, se encuentra situado el núcleo urbano de Senija.  
Durante el acondicionamiento de las instalaciones, los impactos están asociados principalmente al trasiego de maquinaria y materiales. Los residuos generados se controlarán y gestionarán adecuadamente. El ruido de obra podría afectar a la fauna. El polvo puede afectar negativamente a la vegetación circundante, por lo que se propone regar el terreno y elementos que puedan generarlo en caso de sequedad.  
Los principales impactos generados por el funcionamiento de la actividad serán la emisión de contaminantes a la atmósfera por el funcionamiento de la caldera, el ruido de la maquinaria y el trasiego de camiones y la generación de residuos y de aguas residuales.  
Respecto a la emisión de contaminantes a la atmósfera, irá asociada al funcionamiento de la caldera y al almacenamiento de metanol. La caldera, de 300 t/h de capacidad calorífica, funcionará con biodiesel y se estima que sus emisiones estarán por debajo de los límites vigentes. En cualquier caso, se prevé una altura de chimenea de 11,5 m, superior en 2 m al techo de la nave y la medición periódica. El depósito de metanol contará con un sistema de inertización con nitrógeno, al efecto de evitar los venteos y eliminar emisiones difusas asociadas al mismo. Asimismo, se recupera el metanol que no ha reaccionado en el proceso para reintroducirlo en el mismo y el trasiego de este se realiza mediante ventilación con aire que se extrae y se filtra mediante filtros de carbono.  
Las aguas residuales generadas en la planta (sanitarias, pluviales de cubierta y pluviales del patio) se vierten a la red de saneamiento municipal, habiéndose solicitado la preceptiva autorización ante el ayuntamiento. Se dispone de un sistema de tratamiento mediante separador (decantador y filtro de arena) de 15 l/s de capacidad de las aguas pluviales recogidas en el patio previo a su vertido al alcantarillado. Se dispone también de 2 llaves de paso en la evacuación de los cubetos de los que están dotados los tanques. Las aguas de limpieza y purgas del proceso y de los tanques de aceite no han sido consideradas diferenciadamente en el proyecto.  
En cuanto a los residuos resultantes del funcionamiento de la planta, se entregan todos ellos a empresa autorizada para su gestión. Los lodos resultantes del tratamiento de las aguas pluviales recogidas en el patio y vertido de cubetos, son vaciados directamente por el gestor. El resto de los residuos generados se almacenan en diversos puntos del interior de la nave en garrafas (aceites industriales usados), bidones (trapos sucios, fluorescentes, piezas) o apilados (componentes informáticos, papel). El G-Fase, compuesto principalmente de glicerina, es considerado un subproducto, y en función del punto del proceso en el que se extrae, se denomina G-Fase1, G-Fase2 y G-Fase3, éste último obtenido tras la centrifugación con agua del biodiesel. Se almacena en tanques (G-Fase1 y G-Fase2) y en bidones (G-Fase3).  
El sistema de protección contra incendios, en cumplimiento de la normativa sectorial, contempla la instalación de hidrantes en la zona exterior, con lo que se facilita el control de posibles incendios en la planta o externos a la misma que pudieran afectarle.  
Los focos de ruido identificados son las bombas de las CPU, los ventiladores y la caldera. Según los cálculos realizados, se estima suficiente la atenuación proporcionada por los cerramientos para cumplir con los límites establecidos tanto en horario diurno como nocturno, puesto que se trabaja durante las 24 h del día. Como medida preventiva, se propone limitar el horario de transporte de aceites y biodiesel entre las 08.00 y las 20.00 h.  
Al finalizar la vida útil de las instalaciones, se propone su «deconstrucción», reciclado de los materiales y labores de recuperación del suelo.  
El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto persigue verificar que las disposiciones y medidas de protección previstas en el estudio de impacto ambiental se realicen y constatar si los impactos que se producen son coherentes con las previsiones. Con este objetivo se propone durante la fase de obras de acondicionamiento, el seguimiento del ruido generado, las zonas afectadas, la gestión correcta de los residuos, el mantenimiento de la maquinaria, la ausencia de vertidos y la afección sobre la fauna. Se incluyen las medidas a adoptar en caso que se den situaciones no adecuadas. No se especifican medidas de seguimiento durante la fase de funcionamiento.  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, al estar incluida en el epígrafe 3.8 del anexo II (instalaciones químicas para la fabricación a escala industrial de biocombustibles), según la redacción introducida por el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre. La industria tramita la autorización ambiental integrada ante el Servicio Territorial de Medio Ambiente, el cual otorga el correspondiente instrumento de intervención y es competente en la vigilancia y el control del cumplimiento de las condiciones establecidas en el mismo.   
Otros condicionantes ambientales introducidos por la legislación sectorial son:  
- La instalación se considera incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
  
- La existencia de una caldera de 300 t/h de potencia implica que la actividad queda catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo C, según la Ley 34/2007, de 15 de noviembre.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a gestión y producción de residuos.   
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tramitación administrativa.  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inició con fecha 25 de octubre de 2007, al recibir del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante el resultado de la información pública del expediente. En el ayuntamiento se han recibido cuatro alegaciones referentes a la posible peligrosidad de la industria, por tanto sin carácter ambiental.   
Con anterioridad, y a efectos de realizar una consulta de suficiencia e idoneidad de documentación (expediente 98/2007-CON), se había remitido:  
- Proyecto básico para autorización ambiental integrada de planta de producción de biodiesel.   
- Estudio de impacto ambiental.  
Como resultado de dicha consulta, se solicitó documentación complementaria que fue recibida junto con el escrito de 25 de octubre de 2007.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I del apartado 3.e «Instalaciones químicas integradas» del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto planta de biodiesel, promovido por Ebcon Park Gandia, SL, ubicada en la partida Romput, carretera CV-745 km 3, del término municipal de Senija (Alicante), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que consta en el expediente.  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Debe comprobarse mediante auditoría acústica, a la puesta en funcionamiento y periódicamente, que no se transmiten a la zona de viviendas cercanas niveles superiores a los establecidos durante el día y la noche.  
2. Debe vigilarse la ausencia total de vertidos al suelo, por la alta vulnerabilidad de acuíferos de la zona.  
3. El agua resultante de la limpieza y purgas del proceso y de los tanques de aceite deberá tratarse previo a su vertido al alcantarillado o recogerse y gestionarse por empresa autorizada. En cualquier caso, debe procederse al control periódico del vertido al alcantarillado, mediante mediciones en la arqueta de conexión.  
4. Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental, así como las mediciones periódicas de las emisiones a la atmósfera de la caldera, de los vertidos al alcantarillado, la auditoría acústica, la ausencia de vertidos al suelo y el control de la gestión de los residuos, deberán documentarse a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
5. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 17 de enero de 2008.- La directora general de Gestión de Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 207/2007-AIA.  
Titulo: Autorización ambiental integrada de una fábrica de productos básicos de química orgánica.  
Promotor: Ube Chemical Europe, SA. (UCHE).  
Autoridad sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: Polígono Industrial El Serrallo s/n, del municipio de Castellón de la Plana (Castellón).  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la tramitación de la autorización ambiental integrada (AAI) para una industria de fabricación de productos de química inorgánica y orgánica de base, conforme a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
Asimismo, el proyecto constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo II del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental debiendo someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental cuando, así, lo estime necesario el órgano ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El proyecto pretende regular la situación actual de las instalaciones de la industria UCHE (Ube Chemical Europe, SA), dentro del nuevo marco legislativo de la AAI para el conjunto de la planta química, contemplando el aumento de la capacidad de producción de caprolactama de 60.000 a 95.000 tn/año, y considerando las modificaciones y ampliaciones acometidas en los últimos años.  
Las instalaciones se ubican en el polígono industrial El Serrallo del municipio de Castellón, situado al sur del puerto comercial de Castellón. Este polígono alberga diversas industrias con importante efecto socioeconómico en la zona: una refinería petroquímica, una central térmica y una central de ciclo combinado, y diversas plantas de almacenamiento de propano, butano y de productos químicos para distribución.  
La actividad principal de UCHE (Ube Chemical Europe, SA) en su planta de Castellón es la fabricación de productos químicos básicos, mediante cuatro procesos principales de producción:  
- Fabricación de ciclohexanona.  
- Fabricación de 1-6 hexanodiol, 1-5 pentanodiol y policarbonatodiol.  
- Fabricación de sulfato de hidroxilamina y óleum.  
- Fabricación de caprolactama y sulfato amónico.  
Además de las instalaciones necesarias para el funcionamiento de los procesos industriales descritos, existen otras instalaciones auxiliares necesarias para el funcionamiento de la actividad y para el almacenamiento de materias primas, que son los siguientes:  
- Sistema de vapor y condensado  
- Unidad de aire de planta e instrumentos  
- Unidad de refrigeración por «salmuera»  
- Unidad de agua municipal y fresca  
- Unidad de torre de refrigeración  
- Sistema de agua contra incendios  
- Unidad de cogeneración  
- Unidad de agua de refrigeración «zona sur»  
- Unidad de refrigeración de amoníaco  
- Unidad de tratamiento de agua  
- Unidad de agua desmineralizada  
- Unidad de combustión de líquidos residuales  
- Unidad del sistema de desagües  
- Planta de tratamiento de aguas residuales  
3. Alternativas  
El Estudio de Impacto Ambiental (EsIA) no considera alternativas a la actuación proyectada en cuanto a su ubicación, al tratarse de actividad existente y ejecutándose la ampliación en el emplazamiento actual. Las posibles alternativas frente a la solución adoptada quedan condicionadas por las características propias del proyecto y las consideraciones y soluciones adoptadas en el EsIA.  
4. Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
La actividad cuenta con licencia de actividad para la ampliación de fabricación de caprolactama, sulfato amoniaco, ciclohexanona y ciclohexanol, concedida por el Ayuntamiento de Castellón de la Plana, con fecha 23 de abril de 1999.  
La actividad existente cuenta con siete Resoluciones de Impacto Ambiental favorables, algunas de ellas, a nombre de PROQUIMED antes del cambio de denominación de la empresa a UCHE (Ube Chemical Europe, SA):  
- Resolución de la Dirección General para el Desarrollo Sostenible de declaración de impacto ambiental, de 5 de septiembre de 1997, de una planta de cogeneración a gas natural para la industria PROQUIMED.   
- Resolución de la Dirección General para el Desarrollo Sostenible de declaración de impacto ambiental, de 1 de marzo de 1999, de la «ampliación de fabricación de caprolactama, sulfato amónico, ciclohexanona y ciclohexanol, proyecto de perfeccionamiento industrial relativo al depósito de hidrólisis D-415-5D y nueva esfera de almacenamiento de amoniaco TK-1034-2D para la industria PROQUIMED».  
- Resolución de la Dirección General para el Desarrollo Sostenible de declaración de impacto ambiental, de 5 de septiembre de 1997, de planta de cogeneración a gas natural para la industria PROQUIMED.  
- Resolución de la Dirección General para el Desarrollo Sostenible de declaración de impacto ambiental, de 20 de julio de 1999, del proyecto para la unidad de producción de sulfato amónico granular U-433 para la industria PROQUIMED.   
- Resolución de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, de declaración de impacto ambiental, de 16 de mayo de 2001, del proyecto de reforma de la instalación de combustión de licores residuales para la industria PROQUIMED.  
- Resolución de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio de declaración de impacto ambiental, de 13 de marzo de 2002, del proyecto de gestor de residuos peligrosos para la industria PROQUIMED.   
- Resolución de la Dirección General del Medio Natural de estimación de impacto ambiental, de 05 de noviembre de 2003, del proyecto de tratamiento de aguas residuales para la industria PROQUIMED.   
- Resolución de la Dirección General de Gestión del Medio Natural de declaración de impacto ambiental, de 15 de junio de 2005, de la autorización ambiental integrada de una planta de Policarbonatodiol para la industria UBE Chemical Europe, SA.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
5. Consideraciones ambientales  
Respecto a las principales afecciones ambientales del proyecto sobre el medio ambiente, el EsIA consideran diversos impactos ambientales como consecuencia de la actuación proyectada, proponiéndose diferentes acciones correctoras en cada caso, así como, un programa de vigilancia ambiental. Así, las modificaciones y ampliaciones de la actividad propuestas vienen asociadas a un aumento de los volúmenes de emisiones de contaminantes al medio ambiente.  
La actividad fabril genera diversos efluentes líquidos que se han visto incrementados por las ampliaciones acometidas y que son depurados en la planta de tratamiento de aguas residuales (PTAR) instalada en el complejo industrial de UCHE. Esta PTAR recibe, asimismo, las aguas industriales procedentes de Ube Engineering Plastics, SA, (empresa del grupo UBE) de su planta de producción de nylon. Así, tras someter todos los efluentes de ambas industrias al tratamiento de depuración se vierten al mar a través de un emisario submarino. Se dispone de informe favorable del Servicio de Calidad de las Aguas de la Dirección General del Agua, de 7 de febrero de 2008, sobre la ampliación del caudal de vertido de las aguas depuradas al mar hasta los 325 m³/h (anteriormente limitado a 150 m³/h) dentro del tramite solicitado por UCHE para la obtención de la autorización ambiental integrada (AAI). Dicho informe, incorpora las condiciones y limites a cumplir para la autorización del vertido, las consideraciones a tener en cuanta sobre dispersión y dilución del vertido, los puntos de muestreo, el programa de vigilancia, etc.   
En cuanto a los niveles acústicos, el EsIA considera la determinación de los niveles sonoros exigidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica, presentando mediciones de los niveles sonoros mediante muestreo de ocho puntos del entorno de la instalación industrial. A este respecto, el informe de 29 de octubre de 2007, del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Dirección General para el Cambio Climático señala que, de los ocho puntos de referencia muestreados, tres de ellos superan los niveles sonoros legales en horario diurno y siete en horario nocturno. El informe indica que deberá justificarse técnicamente que los niveles legales superados en los puntos medidos son debidos a fuentes ajenas a la instalación industrial o, en caso contrario, se deberán adoptar las medidas correctoras necesarias.  
El EsIA caracteriza y analiza las emisiones atmosféricas de los diferentes focos existentes en el complejo, incluyéndose un estudio del estado del aire a través de las mediciones registradas por la red de control y vigilancia de la contaminación de la zona. Se describen un total de 16 focos de emisión a la atmósfera derivados de la actividad industrial. Durante el funcionamiento de las instalaciones y, tras las ampliaciones llevadas a cabo, los niveles de contaminantes medidos en por red de control y vigilancia de la contaminación se han visto ligeramente incrementados. El EsIA expone que estos incrementos registrados se mantienen por debajo de los límites legales permitidos, aun cuando se considerara la causa del incremento se debe, exclusivamente, a las emisiones producidas por el funcionamiento de la actividad de UCHE.  
En cuanto a residuos, las modificaciones y ampliaciones planteadas suponen un aumento en las cantidades generadas de cada uno de los diferentes tipos de residuos. Se generan tanto residuos peligrosos como residuos no peligrosos que, en cualquier caso, son entregados a gestores autorizados. Además, la planta dispone de un incinerador para la eliminación de los diferentes licores residuales generados en los procesos de fabricación.   
La cantidad de agua de suministro necesaria para la el funcionamiento de la actividad es suministrada por FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA), con la que se alimenta un tanque regulador de 6.000 m³ para el suministro de la planta industrial, registrándose un consumo anual de 2.708.734 m³ para el año 2005. Dentro de las instalaciones de UCHE en Castellón, el agua se distribuye a las diferentes redes existentes de agua sanitaria, de agua caliente, de agua desmineralizada, de aguas de consumo para los procesos de fabricación y de agua para refrigeración. La red de agua contra incendios toma parte del agua necesaria directamente del mar.  
6. Tramitación administrativa  
En fecha 16 de octubre de 2007, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite nota interna solicitando la declaración de impacto ambiental para el proyecto que nos ocupa, con la siguiente documentación:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada (dos volúmenes).  
- Estudio de impacto ambiental (EsIA)  
- Certificado de información pública y copia de publicación en el DOCV (28.08.2007).  
- Informe del Ayuntamiento de Castellón al respecto de la actividad de mejora de la eficiencia de la unidad de hexanodiol (HDL) U-444 de UBE Chemical Europe, SA.  
En expediente de evaluación de impacto ambiental constan los siguientes informes sectoriales:  
- Informe de 7 de febrero de 2008, del Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General del Agua, sobre el aumento del volumen de vertido al mar de la empresa UCHE Chemical Europa, SA, hasta los 325 m³/h.  
- Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Dirección General para el Cambio Climático, de 29 de octubre de 2007.  
7. Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado del grupo 9.k) del anexo II, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que se ha considerado necesaria la preceptiva formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 12 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de solicitud de autorización ambiental integrada de una fábrica de productos básicos de química orgánica, promovido por Ube Chemical Europe, SA, en el polígono industrial El Serrallo s/n, del municipio de Castellón de la Plana (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se tomarán las medidas correctoras necesarias para evitar que la actividad transmita unos niveles sonoros de recepción superiores a los máximos permitidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. Se realizará, para su comprobación, una auditoría acústica a la puesta en marcha de la ampliación proyectada.  
2. La elevada demanda de recursos hídricos que exige la actividad para su funcionamiento y los elevados caudales de vertido al mar, recomiendan tomar medidas de minimización y mejora de eficiencia en el consumo de agua de la actividad industrial y la posibilidad de empleo de los efluentes una vez depurados con destino a otros usos distintos al vertido al mar.   
3. Se llevará un registro documental del Programa de Vigilancia Ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental, que permita comprobar el seguimiento y cumplimiento de las mediadas correctoras y protectoras recogidas en el mismo.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Dirección General de Gestión del Medio Natural que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 4 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 219/2007-AIA.  
Título del proyecto: Fábrica de Azulejos.  
Promotor: KERABEN-2, SA.  
Localización: Ctra. N-340 Pk 44.5 12520 Nules (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
1. Descripción del proyecto  
a) Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
La empresa KERABEN 2, SA, se localiza en la Ctra. N-340 Pk 44'5 de Nules (Castellón), desarrollando las actividades principales de fabricación de pavimento y revestimiento cerámico, fabricación de arcilla atomizada para uso propio y venta. Dado que el proceso lo permite, además están dados de alta como gestores de residuos no peligrosos 075/V/RNP/CV recuperando distintos lodos de carácter arcilloso así como otras mezclas no peligrosas, introduciéndolas de nuevo como materia prima en el proceso productivo.  
Básicamente el proceso productivo se inicia con la recepción de arcillas, las cuales son almacenadas, previo secado y trituración, en un almacén. Posteriormente tras realizar una dosificación de agua, la arcilla se moltura dando como producto la llamada barbotina. Ésta se almacena en balsas con agitadores desde donde posteriormente son enviadas al equipo de atomización, generando arcilla atomizada, la cual es la materia prima para producir pavimentos y revestimientos cerámicos.  
  
La arcilla atomizada, tras un proceso de almacenamiento y prensado, llenan los moldes y vuelven a ser prensadas para trasladarse a un secadero donde se elimina la humedad, obteniendo piezas crudas. Dependiendo del producto deseado (pavimento cerámico monococción (gres) y revestimientos cerámicos monococción o bicocción porosa) pasan a través de líneas de esmaltado y hornos de cocción, obteniendo el producto final.  
Las materias primas utilizadas anualmente por la actividad son las siguientes: 258.700 Tn de arcillas de diferentes tipos, 25.868 Tn de residuos que KERABEN 2, SA reintroduce como materia prima, dada la autorización de valorizador que posee la empresa (LER 080203,080202 y 101201) y 6.880 Tn de esmaltes y aditivos.  
En cuanto a recursos energéticos e hídricos, se consumen anualmente: 21.700 Mwh de electricidad (maquinaria e iluminación), 109 m³ de gasóleo, 120.800 Mwh de gas natural (atomizado, secado y cocción), energía térmica procedente de Keraben -3 (gases de combustión) para evaporar agua de barbotina: 72.000 Mwh, agua potable 2.892 m³, agua no potable 82.394 m³.  
Además, para embalar los productos finales, KERABEN 2, SA, consume anualmente: 587 Tn de cartón, 2.138 Tn de madera (palets) y 178 Tn de plásticos (fundas, flejes, etc.).  
KERABEN 2, SA, en su proceso produce anualmente: 83.000 Tn de revestimiento poroso, 4.300 Tn de pavimento, 165.600 Tn de arcilla atomizada para venta. Esta producción no alcanza la máxima capacidad, encontrándose en este momento al siguiente porcentaje: arcilla atomizada 49'5%, revestimiento de pasta 55.8% y pavimento gres 30%.  
KERABEN 2, SA, se encuentra ubicada en zona calificada como suelo urbano, zona area industrial, en donde se permite el uso a la que está destinada.  
KERABEN 2, SA, dispone de licencia de actividad concedida según expediente de ref. O/A-35/05 con fecha 14 de octubre de 2006 correspondiente al expediente de registro industrial Núm. INAMPL/2003/81 y ha realizado dos actualizaciones presentadas según registros industriales, INAMPL/2004/49 e INAMPL/2004/61, las cuales según indica la empresa no se consideraron importantes respecto a la licencia de actividad, por no modificar sus condiciones.  
b) Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
Tanto la competitividad y dinamismo del mercado como el objetivo de la dirección de empresa hacen que las instalaciones y procesos incorporen las últimas tecnologías disponibles. Por tanto, los medios de producción, los equipos y las medidas correctoras de la contaminación están adaptadas a las últimas técnicas disponibles en el sector.  
2. Tramitación administrativa  
a) Información pública. Remisión del expediente.  
Con fecha 17 de octubre de 2007, se recibe escrito por parte del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático comunicando la finalización del plazo de información pública sin haber recibido alegaciones al mismo (DOGV 5556, de 16 de julio de 2007), por lo que, a instancias de KERABEN 2, SA, se solicita la evaluación ambiental del proyecto.  
No se han recibido observaciones que determinen nuevas condiciones que deban establecerse para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales.  
Con anterioridad, el Área de Evaluación Ambiental de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, recibió consulta de suficiencia documental por parte del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático (exp. 18/2007-CON), aportando la siguiente documentación:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexos.  
- Estudio de impacto ambiental  
3. Consideraciones ambientales  
a) Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Fase de funcionamiento  
- Ocupación del suelo. La industria ocupa una superficie de 50.835 m².  
- Manipulación de materiales pulverulentos, debido al almacenamiento al aire libre, transporte y distribución interior de arcillas y similares.  
- Procesos de combustión, en procesos de secado y cocción (emisiones atmosféricas).  
- Utilización de agua en proceso productivo, como materia prima en preparación de pastas y esmaltes, como agente de lavado de las instalaciones de pastas y esmaltes, y limpieza de líneas y equipos de esmaltado  
- Utilización de agua en otros usos, como depuración de polvo o gases así como refrigeración de compresores.  
- Utilización de agua para uso sanitario, consumo, aseo e higiene.  
La empresa declara consumir anualmente las siguientes cantidades: Consumo humano: 94 m³; molienda: 2.808 m³; uso industrial: 82.394 m³.  
El agua declarada procede de cinco (5) pozos. El agua de consumo humano (potable) procede de un pozo de titularidad municipal del cual la empresa no indica su ubicación, mientras que el resto del agua (no potable) procede de cuatro pozos situados en el interior de las instalaciones de KERABEN 1 y 2 (3 pozos en KERABEN-2 y uno en KERABEN-1).   
- Escorrentía de pluviales, que pueden arrastrar partículas, restos de materiales u otros objetos.  
Las instalaciones cuentan con sistema laminar por superficie de recogida de aguas pluviales, que vierten directamente por dos ramales en el lateral este.  
- Generación de residuos asimilables a urbanos, procedentes de oficinas, vestuarios y comedor.  
- Generación de residuos inertes, residuos no peligrosos y residuos peligrosos.  
Los residuos que la empresa genera, son gestionados a través de gestores autorizados.  
- Generación de ruido  
- Consumo de energía  
Fase de cese de actividad y desmantelamiento  
En caso de producirse cese de la actividad actual, el uso del solar ocupado se reconvertiría hacia cualquier otra actividad permitida por la normativa urbanística aplicable. Para ello se procederá al vaciado y descontaminación de las instalaciones, vendiendo a otras empresas del sector cerámico la maquinaria desmontada o, en caso negativo, valorarlas como chatarra.  
No se prevé el desmantelamiento de las naves industriales sitas en el solar.  
b) Afecciones legales.  
El proyecto está sometido a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental según el subapartado 3.5 del anejo I.  
Otras afecciones consideradas son:  
- Decreto 833/75, de 6 de febrero, por el cual este tipo de industria se debe incluir en el grupo B de las potencialmente contaminantes de la atmósfera.  
- Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
- Ley 10/1998, de Residuos.  
- Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
- Real Decreto 9/2005, por el que se establece la relación de actividades contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
c) Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
Emisiones atmosféricas. De dos tipos: difusas por operaciones de transporte, almacenamiento y manipulación de cargas y materias primas; canalizadas por sistemas de aspiración y filtrado interior y por procesos de combustión.  
Para corregir este impacto, KERABEN 2, SA, establece las siguientes medidas:  
En la recepción de materias primas, evitará el almacenamiento de materias pulverulentas en el exterior, utilizando espacios cerrados o semicerrados; si no fuera posible, limitará la altura de los acopios de material, humectando los mismos en días ventosos. KERABEN 2, SA, estudiará la instalación de vallas perimetrales que mantengan los acopios al abrigo del viento.  
Se pavimentarán los accesos por donde circulen los camiones, manteniéndose limpios de derrames mediante barridos periódicos.  
Los molinos trituradores están convenientemente carenados o instalados en el interior de edificio, con su correspondiente sistema de aspiración y filtrado de polvo.  
Los camiones deben cubrir su carga con toldos, así como se debe evitar pérdidas de carga por fuga o rebose y se procede a la limpieza de bajos del camión antes de su salida a vía pública si los mismos han circulado por vías no pavimentadas.  
En el proceso donde se manejan materiales pulverulentos se encuentran instalados sistemas de aspiración y filtrado de polvo que permitan mantener la atmósfera interior limpia, y retener el polvo.  
En los procesos de combustión se han instalado sistemas de filtrado que retienen las partículas sólidas en aquellos focos donde es necesario. Todos los equipos disponen de chimeneas para mejorar la dispersión a la atmósfera. Periódicamente se realizan mediciones de las emisiones. En el caso de que los valores registrados superen el límite permitido se deberán instalar los pertinentes sistemas de depuración.  
Efluentes líquidos. El consumo de agua de las instalaciones se efectúa en el proceso productivo en la preparación de pastas y esmaltes, en la humectación de piezas, como agente de lavado de las instalaciones, en la limpieza de líneas y equipos, en la depuración de polvo/gases por vía húmeda, en la refrigeración de equipos y para uso sanitario.  
KERABEN 2 SA, declara reutilizar todos los efluentes que genera la actividad incluidos los sanitarios, mediante un sistema de filtros, balsas de recuperación y depuradora, con lo que no genera ningún vertido gracias a esta reutilización.  
El vertido debido a la escorrentía de las aguas pluviales sí se vierte directamente al terreno perimetral, pudiendo arrastrar partículas y restos de material.  
Para corregir estos impactos, KERABEN 2, SA, establece las siguientes medidas:  
- Revisar las etapas del proceso productivo en donde se utilice el agua para reducir el consumo al máximo; programando la preparación de esmaltes, minimizando el número de operaciones de limpieza de molinos, cocios, etc.; optimizando la limpieza de las líneas de esmaltado, mediante la utilización de válvulas de cierre automático y de equipos de limpieza a presión; programando los cambios de modelo para evitar limpiezas innecesarias de líneas de esmaltado.  
- Implantar cualquier posibilidad de reutilización interna de aguas, con o sin depuración previa.  
- Instalar contadores para controlar los consumos de agua en puntos estratégicos de la red de distribución interior y evitar fugas.  
- Instalar medios de depuración adecuados para conseguir una calidad de agua depurada que permita su reutilización en ciertas operaciones del proceso productivo  
- Entregar los lodos sobrantes de la depuración de aguas sanitarias a gestores autorizados (EDAR).  
- Mantener los viales limpios para que las aguas pluviales no arrastren suciedad en su discurrir por los terrenos de la parcela, instalar rejas de desbaste para retener sólidos antes de su vertido al exterior de la parcela.  
- Asegurar la estanqueidad de las balsas y colectores de recogida de aguas residuales para evitar fugas al subsuelo.  
En la generación de residuos se aplican las siguientes medidas correctoras:  
- Revisar las etapas del proceso productivo con el fin de minimizar la generación de residuos, tanto en cantidad como en número; recuperando el material captado en el sistema de depuración de gases de atomizado, para reutilizarlo como materia prima; recogiendo y almacenando adecuadamente los restos de piezas defectuosas para su reutilización; recuperando el material captado por los equipos de aspiración y filtrado para su reutilización; almacenando y gestionando adecuadamente los aceites usados; controlando las partidas de esmalte defectuoso e intentar recuperarlos, controlando y gestionando correctamente los cocios usados que han contenido esmaltes; por último, gestionando adecuadamente los restos de cartón, plástico y palets generados.  
- Modificar la tipología de los residuos generados, intentando reducir su peligrosidad.  
- Separar los residuos por categorías y posibilidad de reciclado.  
- Entregar los residuos debidamente envasados y clasificados a gestores autorizados.  
Emisiones acústicas. KERABEN-2 no considera necesario adopción de medidas correctoras, aún cuando en la última auditoría acústica realizada el 8 de agosto de 2005 se indica la existencia de dos puntos donde no se cumple los límites establecidos. KERABEN-2 aduce que los lindes pertenecientes a esos dos puntos corresponden con terrenos del grupo KERABEN. No obstante se indica en el Estudio de Impacto ambiental que la dirección de la empresa está estudiando su aislamiento.  
En el cese de actividad y desmantelamiento se producirá una reducción importante de emisiones, vertidos, generación de residuos, ruido y consumo de recursos, dado el cese de la actividad industrial.  
Durante el desmantelamiento se tendrán en cuenta las siguientes medidas:  
- Durante la fase de vaciado de los almacenes, se humectarán las materias para evitar generación de polvo; se limpiarán los accesos de camiones; y se deberá cubrir con toldos los camiones, procurando evitar pérdidas de carga por fugas o rebose.  
- En cuanto al consumo de agua durante el desmantelamiento, se optimizarán las operaciones de limpieza utilizando válvulas de cierre automático y equipos de limpieza a presión; se mantendrán los medios de depuración para conseguir su reutilización en tareas de limpieza; se entregarán los lodos sobrantes de la depuración a gestores autorizados; se asegurará la estanqueidad de las balsas y colectores de recogida de aguas residuales para evitar fugas al subsuelo.  
- Con respecto a la gestión de residuos, se revisarán las tareas de vaciado y descontaminación para minimizar la generación de residuos; se recuperarán las materias primas para su utilización en otras empresas del sector.  
d) Consideraciones sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
Con objeto de controlar y asegurar las medidas correctoras propuestas, KERABEN 2, SA, presenta el siguiente Programa de Vigilancia Ambiental:  
- Se asignará una persona para la vigilancia del cumplimiento y eficacia de las medidas correctoras propuestas.  
- Según la Orden 18 de octubre de 1976, sobre la prevención y corrección de la contaminación industrial en la atmósfera, la instalación debe ser inspeccionada por entidades colaboradoras del Ministerio de Industria, para la protección del medio ambiente industrial, al menos cada tres años. Se dispondrá de libro-registro adaptado al modelo del Anexo IV de la citada Orden, foliado y sellado por el Servicio Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, en el que se harán constar las mediciones y análisis de contaminantes.  
- La empresa se debe inscribir en el Registro de Productores de Residuos Peligrosos de la Comunitat Valenciana y debe presentar declaración anual de residuos peligrosos.  
- Se debe redactar y presentar ante la administración un plan de prevención y reducción de residuos peligrosos.  
- Se notificarán anualmente, a la Dirección General para el Cambio Climático, los datos sobre emisiones para actualizar el registro de emisiones y fuentes contaminantes.  
Además, y por iniciativa propia de KERABEN 2, SA, se incluyen en el Programa de Vigilancia Ambiental las siguientes acciones:  
- Formar y sensibilizar en materia medioambiental a los trabajadores de la empresa.  
- Vigilancia periódica de los equipos instalados, como filtros, depuradoras, etc.  
- Se revisarán periódicamente las condiciones de almacenamiento de los residuos.  
- Control de la correcta recogida de residuos por gestores autorizados.  
- Comprobará que las empresas contratadas para el transporte y gestión de residuos están debidamente acreditadas para tales tareas y tipo de residuo.  
- Establecimiento de protocolos de actuación para el caso de una emergencia para evitar daños ambientales.  
- Se considerarán en todo momento y se analizará la viabilidad de las mejores técnicas disponibles para la reducción de emisiones y generación de ruidos.  
4. Consideraciones jurídicas  
- La actividad debe someterse el procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado I) del grupo 4 del anexo I del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
- El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
- El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que aplique dicha Ley.  
- El artículo decimosexto del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior, y sobre la base de las competencias que tengo legalmente atribuidas se formula la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de industria de fabricación de azulejos promovido por KERABEN 2, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. El Programa de Vigilancia Ambiental se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas correctoras en él propuestas y comprobar su aplicación y eficacia.  
3. Las medidas correctoras expuestas en el apartado de emisiones atmosféricas difusas por almacenamiento, no se consideran suficientes. Se deberá compartimentar el acopio con al menos tres muros de contención con divisiones transversales, asegurando así la minimización de dichas emisiones, limitando la altura de los acopios por debajo de los compartimentos o celdas y orientándolos adecuadamente a la dirección del viento. Se mantendrá humedecido al menos superficialmente el material acopiado  
4. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes, de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
5. Se deberá disponer de la correspondiente autorización de vertido de aguas pluviales.  
6. Se deberá disponer de autorización de vertido de aguas pluviales a la red separativa del polígono, cuando ésta exista.  
7. Se deberán subsanar los puntos en los que la auditoría acústica evidencia la superación de los límites establecidos por la ley, dado que en ningún momento se puede asegurar que en un futuro, los terrenos afectados (actualmente de KERABEN) puedan pasar a otro propietario, con el consiguiente perjuicio.  
8. Las zonas de almacenamiento estratégico de residuos de la instalación deberán estar convenientemente señalizadas y, en caso de almacenar residuos peligrosos, valladas e impermeabilizadas con sistemas de recogida de derrames. El tiempo máximo de permanencia de los residuos peligrosos en el almacén es de seis meses, dos años para residuos no peligrosos, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/2000, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 3 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 220/2007-AIA.  
Título del proyecto: Fábrica de azulejos.  
Promotor: KERABEN-1, SA.  
Localización Ctra. N-340 pk 44.3 12520 Nules, Castellón.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
1. Descripción del proyecto  
a) Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
La empresa KERABEN 1, SA, se localiza en la Ctra. N-340 Pk 44'3 de Nules, Castellón, KERABEN-1, SA, se encuentra ubicada en zona calificada como suelo urbano, zona área industrial, en donde se permite el uso a la que está destinada.  
KERABEN-1, SA, se encuentra inscrita en el registro industrial de la provincia de Castellón con el número 12/11139.  
La última licencia de instalación solicitada, por motivos de ampliación, fue resuelta según exp. O/A-36/05 con condicionantes. También fue inscrito en el registro industrial según exp. INAMPL/2005/33 con fecha 25 de abril de 2006. La ampliación fue considerada como modificación no sustancial, según resolución del exp.9/05 IPPC de fecha 19 de abril de 2005.  
La empresa desarrolla en el emplazamiento mencionado las actividades principales de fabricación de pavimento y revestimiento cerámico, fabricación de arcilla atomizada para uso propio y venta. Dado que el proceso lo permite, además están dados de alta como gestores de residuos no peligrosos 074/V/RNP/CV recuperando distintos lodos de carácter arcilloso así como otras mezclas no peligrosas, introduciéndolas de nuevo como materia prima en el proceso productivo.  
Básicamente el proceso productivo se inicia con la recepción de arcillas, tanto rojas como blancas, las cuales son almacenadas. Previo secado y trituración, y tras realizar una dosificación de agua, la arcilla se moltura dando como producto la llamada barbotina. Ésta se almacena en balsas con agitadores desde donde posteriormente son enviadas al equipo de atomización, generando arcilla atomizada, la cual es la materia prima para producir pavimentos y revestimientos cerámicos. En su fabricación, a esta arcilla se le pueden añadir colores, obteniendo arcilla atomizada coloreada que será utilizada para la fabricación de gres porcelánico.  
La arcilla atomizada, tras un proceso de almacenamiento, tamizado y prensado, llena los moldes y vuelven a ser prensadas para trasladarse a un secadero rápido donde se elimina la humedad, obteniendo piezas crudas. Tras el secado, las piezas crudas pasan a través de líneas de esmaltado donde sucesivamente se les aplica distintos recubrimientos en varias capas, según el efecto técnico o estético a conseguir y dependiendo del tipo de pavimento a producir.  
Una vez esmaltadas, las piezas crudas pasan a una zona de espera o pulmón hasta que les llega el turno de cocción en horno monoestrato de rodillos, donde simultáneamente se produce la cocción de la arcilla y la gresificación del esmalte o no, según la temperatura, obteniendo el producto final:   
Las materias primas utilizadas anualmente por la actividad son las siguientes: 278.200 Tn de arcillas de diferentes tipos, 880 Tn de colores para porcelánico y 4.550 Tn de Esmaltes y aditivos.  
KERABEN-1 SA, produce anualmente 1.488.000 Tn de Revestimiento monococción rojo esmaltado, 2.919.000 Tn de pavimento monococción gres porcelánico esmaltado, 378.500 Tn pavimento monococción gres porcelánico y 179.600 Tn de arcilla atomizada para venta y consumo propio. Esta producción no corresponde con la capacidad máxima de producción, encontrándose al siguiente porcentaje: Arcilla atomizada para gres rojo 75.49%, Revestimiento monococción rojo 54.9%, pavimento monococción gres porcelánico esmaltado 61.87 y pavimento monococción gres porcelánico 57.73%.  
Para embalar los productos finales, KERABEN-1, SA, consume anualmente: 529 Tn de cartón, 2.138 Tn de madera (palets) y 147 Tn de plásticos (fundas, flejes, etc.).  
En cuanto a recursos energéticos e hídricos, se consumen anualmente: 26.000 Mwh de electricidad,maquinaria e iluminación, 129 m³ de gasóleo, 144.000 Mwh de gas natural,atomizado, secado y cocción, energía térmica procedente de KERABEN-3, gases de combustión, para evaporar agua de barbotina: 64.800 Mwh, agua potable 2.374 m³, agua no potable 93.998 m³.  
b) Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
Tanto la competitividad y dinamismo del mercado como el objetivo de la dirección de empresa hacen que las instalaciones y procesos incorporen las últimas tecnologías disponibles. Por tanto, los medios de producción, los equipos y las medidas correctoras de la contaminación están adaptadas a las últimas técnicas disponibles en el sector.  
2. Tramitación administrativa  
a) Información pública. Remisión del expediente.  
Con fecha 17 de octubre de 2007, se recibe escrito por parte del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático comunicando la finalización del plazo de información pública sin haber recibido alegaciones al mismo, por lo que a instancias de KERABEN-1, SA, se solicita la evaluación ambiental del proyecto.  
No se han recibido observaciones que determinen nuevas condiciones que deban establecerse para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales.  
Con anterioridad, el Área de Evaluación Ambiental de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, recibió consulta de suficiencia documental por parte del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático (exp. 24/2007-CON), aportando la siguiente documentación:  
- Proyecto básico de autorización Ambiental integrada y anexos.  
- Estudio de impacto ambiental  
3. Consideraciones ambientales  
a) Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
- Fase de funcionamiento  
- Ocupación del suelo. La industria ocupa una superficie de 118.470 m².  
- Manipulación de materiales pulverulentos, debido al almacenamiento al aire libre, transporte y distribución interior de arcillas y similares.  
- Procesos de combustión, en procesos de secado y cocción (emisiones atmosféricas).  
- Utilización de agua en proceso productivo, como materia prima en preparación de pastas y esmaltes, como agente de lavado de las instalaciones de pastas y esmaltes, y limpieza de líneas y equipos de esmaltado.  
- Utilización de agua en otros usos, como depuración de polvo o gases así como refrigeración de compresores.  
- Utilización de agua para uso sanitario, consumo, aseo e higiene.   
La empresa declara consumir anualmente las siguientes cantidades: Consumo humano: 94 m³; Molienda: 2.280 m³; Uso industrial: 82.394 m³. El agua declarada procede de cinco (5) pozos. El agua de consumo humano (potable) procede de un pozo de titularidad municipal del cual la empresa no indica su ubicación, mientras que el resto del agua (no potable) procede de cuatro pozos situados en el interior de las instalaciones de KERABEN 1 y 2 (3 pozos en KERABEN-2 y uno en KERABEN-1.   
- Escorrentía de pluviales, que pueden arrastrar partículas, restos de materiales u otros objetos.  
Las instalaciones cuentan con sistema laminar por superficie de recogida de aguas pluviales, que vierten directamente por dos ramales en el lateral este.  
- Generación de residuos asimilables a urbanos, procedentes de oficinas, vestuarios y comedor.   
- Generación de residuos inertes.  
- Generación de residuos no peligrosos  
- Generación de residuos peligrosos   
Los residuos que la empresa genera, son gestionados a través de gestores autorizados.  
- Generación de ruido  
- Consumo de energía  
Fase de cese de actividad y desmantelamiento  
En caso de producirse cese de la actividad actual, el uso del solar ocupado se reconvertiría hacia cualquier otra actividad permitida por la normativa urbanística aplicable. Para ello se procederá al vaciado y descontaminación de las instalaciones, vendiendo a otras empresas del sector cerámico la maquinaria desmontada o, en caso negativo, valorarlas como chatarra.  
No se prevé el desmantelamiento de las naves industriales sitas en el solar.  
b) Afecciones legales.  
El proyecto está sometido a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental según el sub-apartado 3.5 del anejo I.  
Otras afecciones consideradas son:  
- Decreto 833/75, de 6 de febrero, por el cual este tipo de industria se debe incluir en el grupo B de las potencialmente contaminantes de la atmósfera.  
- Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
- Ley 10/1998, de Residuos.  
- Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
Real Decreto 9/2005, por el que se establece la relación de actividades contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
c) Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
Emisiones atmosféricas. De dos tipos: difusas por operaciones de transporte, almacenamiento y manipulación de cargas y materias primas; canalizadas por sistemas de aspiración y filtrado interior y por procesos de combustión.  
Para corregir este impacto, KERABEN-1, SA, establece las siguientes medidas:  
- En la recepción de materias primas, se va a unificar el punto de acopio de arcillas rojas de KERABEN 1 y 2. De este modo, el punto definitivo de acopio se dispondrá en KERABEN 2, reduciendo así el número de focos difusos de las instalaciones. Según la planificación aportada por KERABEN, SA, se prevé que en junio de 2008 quede eliminado totalmente el acopio exterior de KERABEN 1.  
- Se pavimentarán los accesos por donde circulen los camiones, manteniéndose limpios de derrames mediante barridos periódicos.  
- Los molinos trituradores están convenientemente carenados o instalados en el interior de edificio, con su correspondiente sistema de aspiración y filtrado de polvo.  
- Los camiones deben cubrir su carga con toldos, así como se debe evitar pérdidas de carga por fuga o rebose y se debe proceder a la limpieza de bajos del camión antes de su salida a vía pública si los mismos han circulado por vías no pavimentadas.  
- En el proceso donde se manejan materiales pulverulentos se han instalado sistemas de aspiración y filtrado de polvo que permiten mantener la atmósfera interior limpia, y retener el polvo.  
- En los procesos de combustión se han instalado sistemas de filtrado que retienen las partículas sólidas en aquellos focos donde es necesario. Todos los equipos disponen de chimeneas para mejorar la dispersión a la atmósfera. Periódicamente se realizan mediciones de las emisiones. En el caso de que los valores registrados superen el límite permitido se deberán instalar los pertinentes sistemas de depuración.   
Efluentes líquidos. El consumo de agua de las instalaciones se efectúa en el proceso productivo en la preparación de pastas y esmaltes, en la humectación de piezas, como refrigerante en el pulido y biselado del gres, como agente de lavado de las instalaciones, en la limpieza de líneas y equipos, en la depuración de polvo/gases por vía húmeda y para uso sanitario.  
KERABEN-1, SA, declara reutilizar todos los efluentes que genera la actividad de preparación de pastas para soportes cerámicos, preparación de esmaltes y humectación de piezas antes de la aplicación de esmaltes y humectación de piezas.   
El vertido debido a la escorrentía de las aguas pluviales se vierte directamente al terreno perimetral, pudiendo arrastrar partículas y restos de material.  
Para corregir estos impactos, KERABEN-1, SA, establece las siguientes medidas:  
- Revisar las etapas del proceso productivo en donde se utilice el agua para reducir el consumo al máximo; programando la preparación de esmaltes, minimizando el número de operaciones de limpieza de molinos, cocios, etc., optimizando la limpieza de las líneas de esmaltado, mediante la utilización de válvulas de cierre automático y de equipos de limpieza a presión, programando los cambios de modelo para evitar limpiezas innecesarias de líneas de esmaltado.  
- Implantar cualquier posibilidad de reutilización interna de aguas, con o sin depuración previa.  
- Instalar contadores para controlar los consumos de agua en puntos estratégicos de la red de distribución interior y evitar fugas.  
- Instalar medios de depuración adecuados para conseguir una calidad de agua depurada que permita su reutilización en ciertas operaciones del proceso productivo  
- Entregar los lodos sobrantes de la depuración a gestores autorizados.  
- Mantener los viales limpios para que las aguas pluviales no arrastren suciedad en su discurrir por los terrenos de la parcela, instalar rejas de desbaste para retener sólidos antes de su vertido al exterior de la parcela.  
- Asegurar la estanqueidad de las balsas y colectores de recogida de aguas residuales para evitar fugas al subsuelo.   
En la generación de residuos se aplican las siguientes medidas correctoras:  
- Revisar las etapas del proceso productivo con el fin de minimizar la generación de residuos, tanto en cantidad como en número; recuperando el material captado en el sistema de depuración de gases de atomizado, para reutilizarlo como materia prima; recogiendo y almacenando adecuadamente los restos de piezas defectuosas para su reutilización; recuperando el material captado por los equipos de aspiración y filtrado para su reutilización; almacenando y gestionando adecuadamente los aceites usados; controlando las partidas de esmalte defectuoso e intentar recuperarlos, controlando y gestionando correctamente los cocios usados que han contenido esmaltes; por último, gestionando adecuadamente los restos de cartón, plástico y palets generados.  
- Modificar la tipología de los residuos generados, intentando reducir su peligrosidad.  
- Separar los residuos por categorías y posibilidad de reciclado.  
- Entregar los residuos debidamente envasados y clasificados a gestores autorizados.  
Emisiones acústicas. KERABEN-1 no considera necesario adopción de medidas correctoras, aún cuando en la última auditoría acústica realizada el 8 de agosto de 2005 se indica la existencia de dos puntos donde no se cumple los límites establecidos. KERABEN-1 aduce que los lindes pertenecientes a esos dos puntos corresponden con terrenos del grupo KERABEN. No obstante se indica en el estudio de impacto ambiental que la dirección de la empresa está estudiando su aislamiento.  
En el cese de actividad y desmantelamiento se producirá una reducción importante de emisiones, vertidos, generación de residuos, ruido y consumo de recursos, dado el cese de la actividad industrial.  
Durante el desmantelamiento se tendrán en cuenta las siguientes medidas:  
- Durante la fase de vaciado de los almacenes, se humectarán las materias para evitar generación de polvo; se limpiarán los accesos de camiones; y se deberá cubrir con toldos los camiones, procurando evitar pérdidas de carga por fugas o rebose. .  
- En cuanto al consumo de agua durante el desmantelamiento, se optimizarán las operaciones de limpieza utilizando válvulas de cierre automático y equipos de limpieza a presión; se mantendrán los medios de depuración para conseguir su reutilización en tareas de limpieza; se entregarán los lodos sobrantes de la depuración a gestores autorizados; se asegurará la estanqueidad de las balsas y colectores de recogida de aguas residuales para evitar fugas al subsuelo.   
- Con respecto a la gestión de residuos, se revisarán las tareas de vaciado y descontaminación para minimizar la generación de residuos; se recuperarán las materias primas para su utilización en otras empresas del sector.  
b) Consideraciones sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
Con objeto de controlar y asegurar las medidas correctoras propuestas, KERABEN-1, SA, presenta el siguiente Programa de Vigilancia Ambiental:  
- Se asignará una persona para la vigilancia del cumplimiento y eficacia de las medidas correctoras propuestas.  
- Según lo indicado en la Orden 18 de octubre de 1976, sobre la prevención y corrección de la contaminación industrial en la atmósfera, al ser una instalación calificada como potencialmente contaminadora de la atmósfera, debe ser inspeccionada por entidades colaboradoras del Ministerio de Industria, para la protección del medio ambiente industrial, por lo menos cada tres años, al ser del grupo B. Los resultados de las mediciones y los balances estequiométricos serán anotados en el libro-registro que se debe tener adaptado al modelo del anexo IV de la citada Orden, foliado y sellado por el Servicio Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, en el que se harán constar de forma clara y concreta los resultados de las mediciones y análisis de contaminantes. La empresa se deberá inscribir en el registro de productores de residuos peligrosos de la Comunitat Valenciana y deberá presentar declaración anual de residuos peligrosos.  
- Se deberá redactar y presentar ante la administración un plan de prevención y reducción de residuos peligrosos.  
- Se notificarán anualmente, a la Dirección General de Calidad Ambiental, los datos sobre emisiones para actualizar el registro de emisiones y fuentes contaminantes.  
- Se deberán cumplir todas las condiciones que se establezcan en la resolución de autorización ambiental integrada que se exijan a la industria.  
Además, y por iniciativa propia de KERABEN-1, SA, se incluyen en el Programa de Vigilancia Ambiental las siguientes acciones:  
- Formar y sensibilizar en materia medioambiental a los trabajadores de la empresa.  
- Vigilancia periódica de los equipos instalados, como filtros, depuradoras, etc.  
- Se revisarán periódicamente las condiciones de almacenamiento de los residuos.  
- Control de la correcta recogida de residuos por gestores autorizados.  
- Comprobará que las empresas contratadas para el transporte y gestión de residuos están debidamente acreditadas para tales tareas y tipo de residuo  
- Establecimiento de protocolos de actuación para el caso de una emergencia para evitar daños ambientales.  
- Se considerarán en todo momento y se analizará la viabilidad de las mejores técnicas disponibles para la reducción de emisiones y generación de ruidos.  
4. Consideraciones jurídicas  
- La actividad debe someterse el procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado I) del grupo 4 del anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto ambiental, que deroga la ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).   
- El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
- El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que aplique dicha Ley.  
- El artículo decimosexto del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
- Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
A la vista de todo lo anterior se formula la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de industria de fabricación de azulejos promovido por KERABEN-1, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. El Programa de Vigilancia Ambiental se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas correctoras en él propuestas y comprobar su aplicación y eficacia.  
3. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizarse la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes, de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
4. Se deberá disponer de la correspondiente autorización de vertido de aguas pluviales.  
5. Se deberá disponer de autorización de vertido de aguas pluviales a la red separativa del polígono, cuando ésta exista.  
6. Las aguas no reutilizadas en el proceso, serán entregadas a gestor autorizado.  
7. Se deberán subsanar los puntos en los que la auditoría acústica evidencia la superación de los límites establecidos por la ley, dado que en ningún momento se puede asegurar que en un futuro, los terrenos afectados (actualmente de KERABEN) puedan pasar a otro propietario, con el consiguiente perjuicio.  
8. Las zonas de almacenamiento estratégico de residuos de la instalación deberán estar convenientemente señalizadas y, en caso de almacenar residuos peligrosos, valladas e impermeabilizadas con sistemas de recogida de derrames. El tiempo máximo de permanencia de los residuos peligrosos en el almacén es de seis meses, dos años para residuos no peligrosos, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/2000, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 3 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML