Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4889, del 23-11-2004 (2004/11487)

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. Expedients números 239/2004-AIA i 244/2004-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4889

Data del DOGV
:   23-11-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/11487

CVE


Data del document
:   08-11-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [El Racó d'Ademús](javascript:void(0))
    * [El Camp de Túria](javascript:void(0))
    * [La Vall de Cofrents-Aiora](javascript:void(0))
    * [La Canal de Navarrés](javascript:void(0))
    * [Cortes de Pallás](javascript:void(0))
    * [La Ribera Baixa](javascript:void(0))
    * [La Safor](javascript:void(0))
    * [La Plana d'Utiel-Requena](javascript:void(0))
    * [La Costera](javascript:void(0))
    * [Millares](javascript:void(0))
    * [La Foia de Bunyol](javascript:void(0))
    * [La Vall d'Albaida](javascript:void(0))
    * [La Ribera Alta](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de novembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. Expedients números 239/2004-AIA i 244/2004-AIA. [2004/F11487]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 239/2004-AIA, i 244/2004-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 8 de novembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 239/04-AIA
  
Títol: Pla zonal de RSU de les zones VI, VII i IX del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana
  
Promotor: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental. Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte del pla : Determinació de les zones favorables a la ubicació d'infraestructures d'eliminació de residus urbans, Com també el dimensionat de l'estructura de la xarxa d'instal·lacions i infraestructures, entre altres.
  
Localització: Comarques: Rincón de Ademuz, La Plana de Utiel-Requena, Los Serranos, Camp del Túria, La Hoya de Buñol, Valle de Cofrentes, La Canal de Navarrés (totes aquestes a la província de València).
  
Descripció del projecte
  
Característiques més rellevants de l'actuació
  
Característiques generals. Justificació
  
L'àmbit territorial que abarca el pla zonal comprén les comarques següents, localitzades, totes aquestes, a la província de València:
  
Zona VI: Rincón de Ademuz.
  
Zona VII: Los Serranos, Camp de Túria, la Hoya de Buñol.
  
Zona IX: La Plana de Utiel-Requena, i els municipis Cortes de Pallás (Valle de Cofrentes) i Millares (la Canal de Navarrés).
  
En primer lloc, el pla zonal ha tingut com a objectiu diagnosticar la situació actual de les comarques referenciades en matèria de gestió de residus i infraestructures disponibles.
  
Una vegada analitzada la situació actual i vistos els problemes que existeixen quant als sistemes de recollida, la relació contenidors/ciutadans, la implantació de la recollida selectiva, el dèficit d'infraestructures de valorització, el tractament i l'eliminació, etc., el pla proposa una nova ordenació en la gestió dels residus, es disposen les infraestructures necessàries per a poder dur-ho a terme i adaptar-se a la legislació vigent.
  
En el cas concret de les zones que són objecte del pla ara avaluat, l'estudi ha destacat la comentada falta d'instal·lacions de valorització de residus present en aquestes.
  
Criteris del pla
  
Una de les labors fonamentals desenvolupades a l'empara del pla zonal ha sigut la selecció d'aquells espais amb majors aptituds per a albergar l'ús pretés. És important recordar, ara, alguns dels criteris territorials més destacables dels que s'han tingut en compte per a la determinació dels emplaçaments idonis, els quals s'enumeren a continuació:
  
- Zones d'interés per a la conservació de la natura i espais naturals protegits.
  
- Vulnerabilitat de les aigües subterrànies i aptitud de la xarxa hidrogràfica. Per a determinar les àrees de baixa permeabilitat per a la implantació d'infraestructures, s'ha utilitzat el mapa de vulnerabilitat de les aigües subterrànies a la Comunitat Valenciana editat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport.
  
- Protecció de sòls urbans-urbanitzables. S'ha establit una distància, en principi, de 2.000 metres entre les instal·lacions de tractament de residus i els nuclis urbans.
  
- Condicionants de transport.
  
Altres criteris utilitzats han sigut que les superfícies aptes hauran de tindre més de 10 ha, que els pendents mitjans no superen el 30%, la proximitat a àrees sensibles i la configuració natural del sòl.
  
S'entén que és important referir-se als anteriors criteris perquè la conjunció d'aquests ha d'haver conduït, necessàriament, a la determinació de variables com l'aptitud i la vulnerabilitat del territori, la combinació de les quals haurà portat, finalment, al coneixement de la capacitat d'acollida de tot el territori estudiat.
  
Amb tot, el pla ha especificat una sèrie de zones, de grandària i fisonomia distintes, com a aptes per als usos pretesos, que es diferencien en impermeables i semipermeables. D'aquesta manera, i encara quan en tots els casos es faran necessaris estudis hidrogeològics que, en ultima instància, confirmen les dades cartogràfiques que han servit de partida, els requeriments que existiran per als segons seran més rigorosos que per als primers.
  
Estructura i determinacions del pla
  
El pla zonal pretén dur a terme un sistema de gestió basat en:
  
Prevenció en la producció de residus que es reduiran en origen.
  
Implantació i desenvolupament de la recollida selectiva.
  
Presentar alternatives de valorització i eliminació de residus. L'eliminació dels residus no valoritzables es realitzarà a abocadors degudament autoritzats. Instal·lacions que hauran d'ajustar-se a la Llei 10/2000, relativa a l'abocament de residus i a la directiva 1999/31/CE, relativa a l'abocament de residus.
  
Així, ha disposat el següent:
  
- Construcció d'estacions de transferència a raó, en general, d'una per comarca.
  
- Construcció d'un complex de valorització de vida útil 20 anys, per a la totalitat de les zones VI, VII i IX.
  
- Construcció d'una instal·lació d'eliminació de les fraccions no valoritzables, amb vida útil també de 20 anys.
  
- Construcció d'un centre de classificació de residus voluminosos, de vida útil 20 anys.
  
D'altra banda, s'han determinat les següents necessitats d'ecoparcs en l'àmbit del pla zonal, al marge que ja existeixen, tot això s'ha recollit en la taula que segueix:
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Informació pública
  
En data 16 de setembre de 2004 l'Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al Pla zonal de RSU de les zones VI, VII i IX del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Pla zonal de RSU de les zones VI, VII i IX del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 03 de juny de 2004, s'han presentat 101 al·legacions.
  
Resum d'al·legacions
  
Com ja s'ha mencionat en l'apartat anterior, durant el període d'informació pública s'han formulat 101 al·legacions, de les quals fem, a continuació, una síntesi entorn als aspectes a què aquestes s'han referit, i només d'aquells d'evident caràcter ambiental alhora que rellevant per a les disposicions de la present declaració:
  
1. Àrea de servei de les infraestructures d'eliminació de residus i recepció d'aquests.
  
2. Prohibició d'emprar els buits generats per pedreres, ja abandonades, com a abocadors d'inerts.
  
3. Segellament i desgasificació d'abocadors existents.
  
4. Distància mínima, entre infraestructures de tractament i terrenys classificats com a sòl urbà o urbanitzable, de 2000 metres.
  
5. Mesures de compensació i de minimització de l'impacte ambiental.
  
6. Existència d'edificació rural en algunes de les zones que el pla zonal determina com a aptes.
  
7. Sobre les zones de protecció arqueològica, forests d'utilitat pública i elements patrimonials.
  
8. Sobre l'aptitud geològica dels materials semipermeables.
  
Les respostes que han donat els aspectes enumerats, per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental, es descriuen breument a continuació:
  
1. El pla zonal no estableix que en una comarca es rebran els residus de totes les que són objecte del pla.
  
2. Els buits provocats per l'activitat minera han de ser restaurats a mesura que avancen les tasques d'explotació i, en tot cas, en finalitzar l'activitat, el queda previst en la legislació ambiental i minera.
  
3. El segellat i degasificación d'abocadors existents ve regulat en el Reial decret 1481/2001 (articles 14 i 15).
  
4. D'acord amb el PIR, la distància mínima és de 500 metres en tot cas, s'aconsella una distància de 2000 metres.
  
5. Les mesures compensatòries assenyalades en el pla zonal, com també les correctores que se susciten fruit de les circumstàncies particulars de cada actuació, es concretaran en els projectes de gestió.
  
6. Les infraestructures de tractament de residus han de localitzar-se a sòl no urbanitzable, sobre el qual l'ús residencial no és preferent, excepte excepcions.
  
7. Les proteccions de tipus patrimonial seran objecte dels projectes de gestió.
  
8. Tant els valors emprats per a discriminar els materials geològics, segons la seua permeabilitat, com els conceptes a què permeten arribar, com és el cas dels identificats com a semipermeables, són els habitualment manejats en treballs d'hidrogeologia realitzats a l'escala que li correspon al pla zonal.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important
  
Encara amb la generalitat que li és pròpia als plans zonals de residus, mentre l'etapa de planificació en què s'emmarquen pateix, òbviament, de falta de concreció, l'estudi s'ha referit a una sèrie de factors ambientals, com són l'atmosfera, la geologia, l'hidrogeologia, l'hidrologia superficial, la vegetació, la fauna, el paisatge i el medi socioeconòmic, els quals són susceptibles de veure's afectats pels usos que pretén el pla zonal.
  
Si bé l'estudi sí que ha tractat els aspectes assenyalats abans, en el present apartat només es farà insistència en aquells d'aquests que, en principi, s'entenen com més excel·lents en el marc del pla zonal avaluat.
  
En línia amb l'anterior, és important referir-se a la geologia i la hidrogeologia de l'àrea implicada en l'anàlisi. Per això cal indicar que aquesta es localitza en el denominat Domini ibèric, on les formacions es distribueixen segons una orientació preferent de direcció nord-oest sud-est. Predominen els afloraments de materials mesozoics a les comarques del Ricón de Ademuz, Los Serranos, Camp de Túria i part de la Hoya de Buñol i la Plana de Utiel, mentre que a les comarques del Valle de Cofrentes i la Canal de Navarrés destaquen afloraments triàsics i materials carbonatats cretacis.
  
D'altra banda, els aqüífers que es localitzen en l'entorn d'estudi són tres:
  
Zona VI: Sistema aqüífer d'alt Túria.
  
Zona VII: Sistemes aqüífers serra d'Espadà i mig Túria.
  
Zona IX: Sistema aqüífer de mig Túria.
  
Amb tot això, l'estudi es basa en el coneixement concret de les litologies presents en l'àrea analitzada, ha seleccionat deu d'aquestes com a favorables als usos recollits en el pla zonal, per raó, entre altres, de les seues millors condicions quant a la protecció que procuren als recursos hidrogeològics.
  
En un altre ordre de coses, l'estudi s'ha detingut en la caracterització de la vegetació present en l'àrea d'anàlisi, realitza un inventari, més o menys general, de les comunitats o espècies vegetals de major presència en l'esmentat àmbit. No obstant això, aquesta caracterització no ha passat al nivell de planejament en què s'emmarca el pla zonal, és a dir, el coneixement que es té de la vegetació existent a través d'allò que ha aportat l'estudi, ja que no s'ha traduït a criteris territorials corresponents als mateixos del rang d'un pla zonal, i ha convertit en irrellevant la caracterització de la vegetació a què es fa menció. I és que, el coneixement de la flora de la zona subjecta al pla zonal, al nivell de concreció amb què s'ha exposat, o encara en major detall, es tornarà en rellevant en el context dels projectes de gestió, els quals tenen per missió el fet de materialitzar i concretar allò que ha disposat aquest. Així, serà en aquest cas quan, d'entre els possibles emplaçaments recollits en el pla zonal, es triaran aquells que, entre altres aspectes, menys dany suposen a la flora que els poble (ja siga per la seua major riquesa relativa, per la presència de comunitats singulars, espècimens d'entitat, presència de flora endèmica, rara o amenaçada, etc.).
  
No obstant això, s'entén que l'estudi ha considerat correctament, a l'escala d'anàlisi present, les implicacions del pla sobre la vegetació, mentre ha emprat com a criteri territorial la no-afecció a espais naturals protegits, molts dels quals alberguen valors florístics de gran importància.
  
El que s'ha dit abans per al cas de la vegetació és, ara, igualment aplicable a la fauna.
  
Seguint amb el ja apuntat en paràgrafs anteriors, i respecte de possibles llocs subjectes a protecció, tots els es localitzen, totalment o parcialment, en l'àmbit de les zones que són objecte del pla, s'enumeren a continuació, sense que s'entre, ara, a destacar aquells valors ambientals que els han fet mereixedors d'aquesta protecció. Així, es tenen els següents espais naturals protegits:
  
Parc Natural de la Serra Calderona (LIC i ZEPA).
  
LIC Arroyo Cerezo.
  
LIC Ríos del Ricón de Ademuz.
  
LIC Puebla de San Miguel.
  
LIC Sabinar de Alpuente.
  
LIC i ZEPA Serra Calderona.
  
LIC Cueva del barranco Hondo.
  
LIC i zona humida Lavajos de Sinarcas.
  
LIC Alt Túria
  
LIC Sierra de Negrete
  
LIC Túnel de Carcalín
  
LIC Sierra de Malacara.
  
LIC i ZEPA Hoces del Cabriel.
  
LIC Serres de Martés i el Ave.
  
LIC Muela de Cortes i Caroig.
  
ZEPA Serres de Martés i Muela de Cortes.
  
Zona Humida Embalse de la Vallesa.
  
Zona Humida El Barchell.
  
Paratge Natural Municipal Les Rodanes (Vilamarxant).
  
32 microreserves.
  
Identificació i valoració dels impactes
  
L'estudi ha identificat una sèrie d'impactes ambientals tant en fase de construcció, com d'explotació i d'abandó. Així, per exemple i per a la primera de les fases assenyalades, s'han descrit impactes com ara l'alteració de la qualitat de l'aire i nivells de soroll, l'alteració de la qualitat de l'aigua superficial, subterrània i del sòl, l'alteració/destrucció de la flora, la fauna i els hàbitats, riscos d'inestabilitat i impacte visual, tots els quals s'han valorat com a moderats.
  
Així també, per a la fase d'explotació s'han assenyalat, d'un costat, l'alteració de la qualitat de l'aire, a raó de la generació d'olors, la qual cosa s'ha valorat com a impacte sever, i d'un altre, diversos impactes entesos com a moderats, com ara l'alteració de la qualitat de l'aigua superficial, l'alteració i la destrucció de la fauna i l'impacte visual.
  
No obstant això, s'entén que la identificació d'impactes realitzada no es pròpia de la fase de planejament actual, açò és, la pròpia dels plans zonals, sinó que aquella correspon a fases més avançades, fases que es desenvolupen a escala local, com ara l'atribuïble als projectes de gestió. És a dir, serà quan es desenvolupen aquests projectes quan els seus estudis d'impacte ambiental hauran de detindre's en els impactes que generen les instal·lacions o infraestructures que desenvolupen, impactes que s'assemblaran molt als descrits en el primer paràgraf del present apartat.
  
No obstant això, en el cas actual, s'entén, haurien d'estudiar-se els impactes derivats de l'ús que es pretén donar als sòls de les àrees implicades, açò és, aquells que es desprenen de l'alteració de les qualitats d'un terreny en assignar-li un ús determinat, segons la seua capacitat per a acollir aquest ús, i no analitzar els derivats de les plantes de tractament, abocadors, etc., encara quan siga de forma genèrica. D'aquesta manera, s'assumeix que els impactes més rellevants que podrien generar-se, en el cas present, passarien per ser aquells que pogueren afectar els següents factors ambientals:
  
- hidrologia i hidrogeologia del medi
  
- paisatge
  
- sòl
  
- afecció a comunitats vegetals i espais naturals protegits
  
- nuclis residencials
  
Els anteriors són impactes tots ells que, no obstant i malgrat el que s'ha dit abans, sí que han tingut en compte el pla en forma de criteris territorials.
  
Amb tot, el pla ha definit, com s'ha comentat en anteriors apartats de la present declaració, les àrees que millor s'ajusten als referits criteris territorials per a la ubicació de les instal·lacions i infraestructures que hauran d'executar-se en el seu àmbit d'aplicació, però ha omés els que hauran de decidir els corredors de les vies de comunicació que facilitaran l'accés a aquelles, coneguda la importància de l'accessibilitat en un context com el present.
  
S'entén, doncs, que haurà de ser en etapes posteriors a la present en què s'hauran de definir tots els corredors possibles d'accés als emplaçaments que es discutisquen en els corresponents estudis d'alternatives, de manera que, quan s'estime la major o menor idoneïtat d'unes opcions de localització enfront d'altres, hauran de prendre's com a condicionants de gran pes la major o menor afecció ambiental de cada un dels corredors implicats. És a dir, una alternativa de localització serà més o menys desitjable segons el major o menor impacte ambiental que generen els corredors viaris que la fan accessible.
  
Finalment, cal ressenyar que cada una de les infraestructures de tractament i eliminació de residus que es construïsca d'acord amb el pla zonal haurà de presentar un projecte i un estudi d'impacte ambiental que incloga, a escala de detall, les característiques naturals de l'emplaçament i el seu entorn més immediat, com també la identificació i la valoració dels impactes que aquesta activitat puga generar sobre el medi ambient proposant totes les mesures protectores i correctores necessàries per a garantir el funcionament correcte de les instal·lacions i la mínima afecció al seu entorn.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores, preventives i compensatòries
  
Cal començar el present epígraf fent al·lusió que l'estudi, malgrat allò que s'ha assenyalat en el punt anterior, sí que ha procedit a implementar mesures que conduen a pal·liar els impactes derivats de l'afecció a la capacitat d'ús dels emplaçaments seleccionats, i no dels que es derivaran de les activitats que s'implanten sobre aquests.
  
L'anterior es recull, de forma molt clara, en el text de l'estudi d'impacte ambiental que ara es transcriu, el qual assenyala que (...) els efectes previsibles responen bàsicament a l'alteració dels recursos ambientals que suporta el territori, ja que els efectes derivats de les instal·lacions i el seu funcionament s'han de preveure en el procés de disseny i aprovació dels respectius projectes, (...).
  
Amb tot, les mesures disposades per a minimitzar els impactes generats sobre el medi són les que es descriuen, de forma sintetitzada, a continuació:
  
- Sòl: davant de la pèrdua de sòl agrícola que pot generar-se, s'ha proposat, com a mesura compensatòria, destinar recursos econòmics per a mantindre espais agrícoles d'interés i amenaçats (a raó del doble de l'afectada). Cal assenyalar que, consultat el Mapa de Capacitat de Sòls editat per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, s'ha constatat l'escassetat de sòls agrícoles de capacitat elevada o molt elevada existent en l'àmbit que es correspon amb el del pla zonal. Això relativitza la seua importància, i els converteix en sòls d'un alt valor ambiental.
  
- Paisatge: S'ha proposat la creació de pantalles visuals a base d'arbratge. No obstant això, atés que s'està tractant l'impacte sobre el paisatge, com a recurs natural, en etapa d'avantprojecte, s'entén que podria haver-se emprat la major o menor conca visual dels emplaçaments possibles com un altre criteri territorial que s'ha de considerar. No obstant això, la dificultat de l'ara expressat potser podria aconsellar que açò es realitzara durant els processos de selecció d'alternatives pròpies dels projectes de gestió, en els quals l'escala de treball afavoriria la generació de models digitals d'elevació que permeteren conéixer, amb la major exactitud possible, la magnitud de l'impacte visual en les diferents opcions que s'oferien.
  
- Comunitats vegetals: S'ha proposat, com a mesura compensatòria, destinar recursos econòmics a restaurar espais naturals que han patit desertització i pèrdua de sòl (a raó del doble de la superfície afectada per cada projecte). Es proposa, així mateix, que s'agregue compost derivat del compostatge de restes vegetals de la mateixa zona.
  
- Finalment, s'aporta un llistat de possibles mesures correctores que s'han d'aplicar durant el disseny i l'execució dels projectes de gestió, totes les que presenten un caràcter clarament genèric que haurà de ser objecte de particularització als impactes que es deriven de cada un dels esmentats projectes.
  
Cal mencionar, com ja s'ha comentat en altres apartats de la present declaració, que per a alguns valors ambientals, com són, per exemple, la hidrologia superficial i la hidrogeologia, no s'han disposat mesures pal·liatives atés que aquests s'han emprat en qualitat de criteris territorials per a la millor selecció dels emplaçaments, la qual cosa constitueix, en si mateix, una important mesura preventiva.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 8g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte del Pla zonal de residus de les zones VI, VII i IX, promogut per la Conselleria de Territori i Habitatge, l'àmbit d'aplicació de les quals s'estén al Ricón de Ademuz, Los Serranos, Camp del Túria, la Hoya de Buñol, La Plana de Utiel-Requena, i els municipis Cortes de Pallás (Valle de Cofrentes) i Millares (la Canal de Navarrés), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures proposades en la documentació tramitada com també als condicionants assenyalats en el punt segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
Atés que, com s'ha comentat en apartats anteriors, l'àrea que ha sigut objecte d'estudi per part del pla zonal pateix d'una escassetat important de sòls amb capacitat agrícola elevada o molt elevada, s'estableix que, en el cas que alguna de les zones favorables determinades pel pla coincidira amb sòls d'aquesta naturalesa, no podran localitzar-se sobre aquests cap de les instal·lacions o infraestructures incloses a l'empara del citat pla zonal.
  
D'altra banda, i en referència al sòl, com a valor ambiental de caràcter urbanístic, els projectes de gestió hauran d'estudiar exhaustivament, en la consideració de la idoneïtat de les àrees aptes per als usos propis del pla zonal, les afeccions que poden generar-se sobre sòls no urbanitzables d'especial protecció. D'aquesta manera, quan les instal·lacions proposades ocupen sòl no urbanitzable protegit, s'haurà de tindre en compte la normativa urbanística municipal quant als usos permesos o prohibits en aquest tipus de sòl.
  
Els estudis d'alternatives i impacte ambiental que acompanyen als projectes de gestió hauran de prendre en consideració allò que ha assenyalat l'apartat de consideracions ambientals de la present declaració, en el que, es recorda, s'indicava que una alternativa de localització (d'instal·lacions o infraestructures de tractament de residus) serà més o menys desitjable segons el major o menor impacte ambiental que generen els corredors viaris que la fan accessible.
  
Es recorda que, d'altra banda, els accessos a què es fa referència poden quedar subjectes a avaluació d'impacte ambiental per raó del que establix l'apartat 8.a) de l'annex I i 3.b) de l'annex II del Reglament 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament que desenvolupa la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
Davant de la possible afecció a les àrees circumscrites als plans d'ordenació dels recursos naturals de la serra Calderona i l'Albufera, serà necessari que aquells projectes que tinguen com a objecte el desenvolupament d'emplaçaments situats en l'àmbit dels citats plans, compten amb un informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge, de manera que aquelles consideracions que s'arrepleguen en aquest tindran la consideració de condicionants de la present Declaració d'Impacte Ambiental.
  
En cas d'emplaçar una instal·lació sobre el perímetre de protecció d'un pou de captació d'aigües, haurà d'obtindre's la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb el Reglament del domini públic hidràulic de la Llei19/1985, de 2 d'agost, d'aigües.
  
En aquells casos en què existisca afecció a camins ramaders, haurà de procedir-se a la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, s'obté l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
Per raó de la legislació 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana, haurà d'incorporar-se a la normativa del pla zonal l'exclusió de les forests d'utilitat pública per a la localització de zones favorables per a la implantació de les infraestructures de gestió de residus d'aquest pla.
  
Es recorda que, prèviament a l'aprovació definitiva dels projectes de gestió que es realitzen, es requerirà que s'informe favorablement sobre aquests per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià
  
Igualment, si es detectara la presència de coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Es notificarà als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cal cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004.El director general de Gestió del Medi Natural:Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 244/04-AIA
  
Promotor: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental. Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte del projecte: Pla zonal de residus urbans de les zones X, XI i XII del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana
  
Localització: Comarques: el Valle de Cofrentes-Ayora (zona X), la Canal de Navarrés, la Ribera Alta, la Ribera Baixa, la Costera (zona XI), la Vall d'Albaida i la Safor (XII), a la província de València. S'exclou el municipi de Cortes de Pallás
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuaci
  
En primer lloc, el pla zonal ha tingut com a objectiu diagnosticar la situació actual de les comarques referenciades en matèria de gestió de residus i infraestructures disponibles.
  
El present pla de residus afectarà els residus urbans municipals definits per la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana, queden exclosos els residus amb normativa específica.
  
Una vegada analitzada la situació actual i vistos els problemes que existeixen pel que fa als sistemes de recollida, relació contenidors/ciutadans, implantació de la recollida selectiva, dèficit d'infrastructures de valorització, tractament i eliminació, etc., el pla proposa una nova ordenació en la producció i en la gestió dels residus, i dota les infrastructures necessàries per a poder dur-lo a terme i adaptar-se a la legislació vigent.
  
Pel que fa a la gestió dels residus el present pla proposa:
  
Recollida municipal de residus
  
- Recollida domiciliària tot-u a voreres (el doble recipient s'implantarà progressivament) (1 contenidor cada 500 habitants).
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars (hospitals, restaurants, menjadors, mercats, grans superfícies, etc) (núm. contenidors s'ha de determinar en cada cas).
  
- Recollida selectiva en àrees d'aportació de: paper-cartó, vidre i envasos lleugers.
  
Recepció a ecoparcs i punts verds
  
- Runes d'obres menors domiciliàries.
  
- Residus voluminosos i efectes domèstics (electrodomèstics, mobles, matalàs, etc.).
  
- Residus especials de producció domèstica (bateries esgotades, olis usats, fluorescents, medicaments...).
  
Reforç del sistema de dipòsit en establiments col·laboradors
  
- Piles botó (existent)
  
- Tubs fluorescents (existent)
  
- Medicaments caducats (nova implantació)
  
Transport
  
- Camió amb caixa tancada per al transport de residus procedents de voreres i àrees d'aportació a planta de transferència o directament a planta de tractament.
  
- Camions de gran capacitat per al transport de residus des de planta de transferència fins a centres de valorització i eliminació.
  
- Vehicles ad-hoc per al transport de residus des dels punts verds fins als ecoparcs i per als circuits de recollida a dipòsit.
  
Infraestructures previstes
  
- Estacions de transferència necessàries per a minimitzar costos de transports.
  
- Un complex de valorització per cada àrea de gestió. (capacitat 208.000 t/any).
  
- Un dipòsit controlat per cada àrea de gestió.
  
- Un centre de classificació de residus voluminosos per a cada àrea de gestió.
  
- 27 ecoparcs que completen la xarxa actual d'ecoparcs.
  
D'altra banda, el pla zonal de residus urbans ha suposat la reorganització de les zones X, XI i XII del Pla integral de residus (PIR) en dues àrees de gestió diferenciades. La distribució d'aquestes àrees de gestió és la següent: àrea de gestió 1) que comprendrà les comarques de la Ribera Alta i la Ribera Baixa i la subcomarca de la Valldigna i l'àrea de gestió 2) que comprendrà el Valle de Cofrentes-Ayora, la Canal de Navarrés, la Vall d'Albaida, la Safor i la Costera.
  
A més d'una nova ordenació i gestió en els residus, el pla proposa una sèrie de mesures a nivell municipal. En primer lloc les ordenances municipals de cada un dels municipis englobats en el pla zonal hauran d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del pla per a afavorir la seua implantació i garantir els objectius de gestió.
  
Per a la consecució dels esmentats objectius, l'administració competent juntament amb els municipis afectats ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En 16 de setembre de 2004, la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet els exemplars de document d'informació, el document d'ordenació i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
En data 22 d'octubre de 2004, es rep el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient indicant que el document d'informació, el document d'ordenació i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos al tràmit d'informació pública durant un mes per la Conselleria de Territori i Habitatge, mitjançant anunci publicat en el DOGV de 3 de juny de 2004, com també en els periòdics El País i Las Provincias segons consta en el corresponent certificat del secretari general de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
S'informa que les al·legacions formulades al pla zonal no han produït, en la seua correcció cap modificació substancial del document des del punt de vista ambiental.
  
De les al·legacions presentades, es resumeixen a continuació les més rellevants des del punt de vista ambiental, com també les respostes elaborades per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria.
  
- Sobre les plantes d'Ador i Guadassuar.
  
- Sobre la producció de compost.
  
- Sobre la falta d'inclusió en el pla zonal de mesures compensatòries.
  
- Sobre els criteris d'elecció de zones aptes i sobre la proposta d'inclusió de zones aptes en diferents municipis de les àrees de gestió 1 i 2.
  
- Sobre la protecció de l'embassament del Bosquet.
  
- Sobre les campanyes d'educació ambiental.
  
- Sobre l'accés a les instal·lacions.
  
a) Sobre les plantes d'Ador i Guadassuar
  
El document del pla zonal inclou l'existència de les plantes d'Ador i Guadassuar. Respecte de la primera, està prevista la clausura a principis de 2005, com s'indica en el text del pla zonal. En relació amb la planta de Guadassuar, en el document d'ordenació (apartats 3.1.6 i 4.1.1.2) es preveu la continuïtat del seu funcionament, mitjançant una remodelació prèvia que millore la seua tecnologia i augmente la seua capacitat de tractament. A més l'existència d'aquesta infraestructura afavoreix el desenvolupament inicial del pla zonal; és possible amb la tecnologia actual la seua ampliació i modernització, la qual cosa permet adequar-la a les necessitats futures. D'altra banda, l'ampliació i la remodelació de la planta necessitarà del preceptiu estudi d'impacte ambiental, mitjançant el qual hauran d'avaluar-se les afeccions concretes de la construcció, el funcionament i l'abandó de la instal·lació, que es preveu puguen afectar el medi natural, social, cultural i econòmic. A través de la corresponent resolució en la declaració d'impacte, que establirà la seua viabilitat des del punt de vista ambiental, es proposaran, si és el cas, les mesures correctores necessàries.
  
b) Sobre la producció de compost
  
En relació amb la producció de compost i la seua demanda, cal ressaltar que les característiques del sector agrari dels municipis que formen el pla zonal són molt diverses, i que les característiques de la comercialització del compost en una zona, no és extensible a la resta del pla zonal, ja que hi ha diferents utilitats per a aquest segons el tipus de sòls i cultius dels municipis.
  
c) Sobre la falta d'inclusió en el pla zonal de mesures compensatòries
  
En relació amb les mesures compensatòries, cal remarcar que és en els projectes de gestió on les empreses exposaran les seues distintes ofertes. A més, les mesures de compensació tenen caràcter obligatori i així està inclòs en l'art.29 i) de la Llei 10/2000, i els seus beneficiaris seran els municipis afectats.
  
També, en allò que s'ha establert per al projecte de gestió es regulen les mesures compensatòries; s'ha de distingir entre les de «caràcter mínim i imprescindible» de les de «millora o complementàries» a més de considerar-se les distintes ofertes compensatòries i el seu compliment en l'article 37 (2 i 4).
  
d) Sobre els criteris d'elecció de zones aptes i sobre la proposta d'inclusió de zones aptes en diferents municipis de les àrees de gestió 1 i 2
  
Les zones aptes per a l'emplaçament d'infraestructures de tractament de residus es trien mitjançant criteris tècnics, mediambientals i socials conforme a la finalitat que han de complir, com també per l'observança de determinades normatives reglades existents i per la necessària motivació tècnica adequada. El llistat de zones que apareix en el pla zonal només inclou les favorables, ja que l'objecte del pla és donar alternatives d'ubicacions aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus en tot el seu àmbit territorial. D'aquesta manera, per a la selecció de zones aptes s'han tingut en compte els llocs d'interés per a la conservació (LIC), microreserves de flora, zones humides, riscos naturals, camins ramaders, jaciments arqueològics, planejament urbanístic, etc., com pot observar-se en l'estudi d'impacte ambiental i en la memòria d'informació. Per tant, les alternatives tècnicament viables, la justificació de les solucions adoptades, les interaccions ambientals i la identificació i la valoració d'impactes han sigut tingudes en compte de forma rigorosa. Els criteris seguits en l'elaboració del pla són els continguts en el Reglament per al desenvolupament de la Llei d'impacte ambiental (article 7 i següents), l'article 29 g i altres de la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana, com també en el Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador.
  
El pla zonal no té per objectiu la instal·lació d'infraestructures de tractament de residus urbans en un municipi concret. El document del pla zonal qualifica terrenys com a aptes amb estudis de detall per a la instal·lació d'infraestructures de tractament de residus, la construcció depén d'aquesta, i la seua ubicació concreta, de l'aprovació del projecte de gestió (capítol V de la Llei 10/2000, de residus) per part de l'agrupació de municipis de les zones X, XI i XII, en les esmentades zones existeixen altres àrees favorables per a la seua ubicació.
  
En el supòsit que es decidisca per part de les institucions competents, triar les zones aptes d'un municipi, la ubicació d'una instal·lació de tractament de residus urbans, es realitzarà el preceptiu estudi d'impacte ambiental, mitjançant el qual hauran d'avaluar-se les afeccions concretes de la construcció, funcionament i abandó de la instal·lació, que es preveu pogueren afectar el planejament urbanístic i al medi natural, social, cultural i econòmic. A través de la corresponent resolució en la declaració d'impacte, que establirà la seua viabilitat des del punt de vista ambiental, es proposaran, si és el cas, les mesures correctores necessàries.
  
e) Sobre la protecció de l'embassament del Bosquet
  
La presència de l'embassament del Bosquet està recollida en els apartats 5.7 de la memòria d'informació (àrees d'interés per a la conservació) i en el 3.8 de l'estudi d'impacte ambiental (zones humides), per la qual cosa la constància de la seua protecció és ben evident. L'absència de la seua ubicació en plànols es deu a l'escala de treball utilitzada, que no fa aconsellable la inclusió perquè no queden sobrecarregats d'informació.
  
f) Sobre les campanyes d'educació ambiental
  
Les campanyes d'educació i conscienciació ambiental, s'emmarquen dins de les mesures d'àmbit municipal, en les quals els municipis col·laboraran amb l'administració competent que es constituïsca (consorci, mancomunitat, etc.), la qual els subministrarà suport tècnic i econòmic, a fi d'impulsar-les i promoure-les.
  
g) Sobre l'accés a les instal·lacions
  
En qualsevol infraestructura de tractament, el projecte constructiu contindrà la creació o el condicionament dels accessos per a adequar-los a les necessitats del trànsit previst.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel pla zonal
  
Actualment hi ha dues plantes de tractament de residus sòlids urbans dins de l'àmbit territorial del pla zonal, ubicades en els municipis d'Ador i Guadassuar. La primera d'elles es clausurarà a principis de l'any 2005, mentre que la planta de Guadassuar continuarà en funcionament mitjançant una remodelació que millore la seua tecnologia i augmente la seua capacitat de tractament.
  
El pla zonal proposa la construcció d'un dipòsit controlat de residus en l'àrea de gestió 1 que puga rebre els rebutjos de la planta de Guadassuar i la implantació d'un complex de valorització de residus (planta de tractament i dipòsit controlat) en l'àrea de gestió 2.
  
També es considera imprescindible la construcció d'una planta de transferència en algun dels municipis que conformen la comarca del Valle de Cofrentes - Ayora per a agrupar i transportar els residus recollits cap al centre de valorització de l'àrea de gestió 2.
  
Possiblement, depenent de la ubicació del centre de valoració serà necessari la implantació d'una altra planta de transferència en la dita àrea de gestió.
  
Del conjunt d'infraestructures descrites, són els dipòsits controlats de residus els que requereixen, per les possibles afeccions ambientals que generen uns criteris tècnics i uns condicionants territorials, ambientals i urbanístics més restrictius.
  
Per a determinar la localització de zones favorables on ubicar les instal·lacions s'han tingut en compte els criteris tècnics de construcció, explotació i segellament d'abocadors i les variables territorials, ambientals i urbanístiques que condicionen l'elecció d'un emplaçament com a zona apta d'acord amb els criteris establerts en la Llei 10/2000, de residus i al Reial decret 1481/2001, mitjançant el qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit controlat.
  
Es descriuen a continuació les variables tingudes en compte:
  
- Descripció del medi (enquadrament geogràfic, climatologia, geologia, hidrologia i hidrogeologia, vegetació i fauna).
  
- Llocs d'interés per a la conservació.
  
- Zones humides.
  
- Medi socioeconòmic (sòl urbà i urbanitzable i vies de comunicació).
  
- Àrees amb regs naturals i limitacions (vulnerabilitat de les aigües a la contaminació i risc d'inundació).
  
Com a resultat de l'estudi de totes aquestes variables, s'han seleccionat una sèrie d'àrees o zones que a falta d'estudis de detall poden considerar-se favorables per a la ubicació de centres de tractament i eliminació de residus urbans.
  
També podran considerar-se com favorables altres zones que no han sigut grafiades aptes en els plànols de la memòria informativa i que justificadament es demostre la seua aptitud.
  
De les variables ambientals considerades, no s'ha tingut en compte la possible afecció a forests d'utilitat pública i la seua protecció davant de qualsevol activitat incompatible amb l'ús d'aquestes d'acord amb la legislació forestal vigent.
  
Un altre aspecte no previst en el pla zonal i que ha de ser identificat i avaluat és la possible afecció derivada de la construcció dels nous traçats o ampliació d'accessos existents a les zones seleccionades com favorables.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Efectuada la identificació i la valoració dels impactes derivats de la implantació del pla zonal de residus i de les infraestructures necessàries per a dur-lo a terme, es considera que el pla zonal constitueix en si mateix una millora en la gestió dels residus, la màxima valoració dels residus, reutilització dels recursos, creació de llocs de treball i una millora substancial en les condicions higièniques i sanitàries derivades de l'abocament controlat dels residus.
  
D'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació tramitada, cadascuna de les infraestructures de tractament i eliminació de residus que es construïsca d'acord amb el pla haurà de presentar un projecte i un estudi d'impacte ambiental mostrant a una escala de detall les característiques naturals de l'emplaçament i l'entorn immediat, com també la identificació i la valoració d'impactes que l'esmentada activitat puga generar sobre el medi ambient i proposar totes les mesures protectores i correctores necessàries per a garantir el funcionament correcte de les instal·lacions i la mínima afecció a l'entorn.
  
S'han de tenir en compte a més de les variables indicades en l'apartat anterior, les següents: possible afecció a camins ramaders, patrimoni arqueològic, paleontològic i etnològic, captacions d'aigua, sòls urbanitzable protegits i coves avencs o altres cavitats.
  
Ha d'avaluar-se també l'accessibilitat als emplaçaments i els impactes que puguen derivar-se de la construcció o l'adequació d'aquests ja que les esmentades infraestructures poden generar majors impactes que la mateixa instal·lació d'eliminació de residus.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Actualment, la gestió dels residus realitzada en les comarques de l'àmbit del pla presenta deficiències, per la qual cosa el mateix pla zonal és en si mateix una mesura correctora a l'actual gestió dels residus urbans, ja que adapta la gestió dels residus urbans a les més modernes directrius i tecnologies, i minimitza els impactes i afavoreix el desenvolupament sostenible.
  
Pel que fa a les infraestructures, en l'estudi d'impacte es recullen una sèrie de directrius que han d'aplicar-se per a minimitzar o eliminar els impactes ambientals que puguen generar-se durant la construcció, funcionament i abandó dels centres de valorització i instal·lacions d'eliminació.
  
Aquestes directrius que resulten adequades estaran recollides en els estudis d'impacte ambiental que es presenten per a cada una de les instal·lacions de tractament o eliminació de residus del pla zonal.
  
D'altra banda, en el document d'ordenació del pla es defineixen les bases tècniques per a l'elaboració dels projectes de gestió d'acord amb el Reial decret 1481/2001 relatiu a l'abocament de residus, annexos I i III, en el qual s'estableixen les mesures correctores que han d'aplicar-se per a minimitzar els impactes i garantir la correcta construcció, el funcionament i la clausura de les instal·lacions.
  
Pel que fa al pla de control i vigilància ambiental proposat en l'estudi, aquest defineix adequadament les directrius que han d'aplicar-se per a garantir el correcte desenvolupament de l'esmentat pla zonal com també les directrius que s'han de seguir durant la construcció, el funcionament i l'abandó de les diferents instal·lacions de tractament i eliminació de residus.
  
No obstant això, indicar que el desenvolupament dels plans de control i vigilància ambiental dels diferents projectes que es tramiten han de complir amb l'annex III del Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, el projecte del Pla zonal de residus de les zones X, XI i XII del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, que afecta les comarques del Valle de Cofrentes-Ayora, la Canal de Navarrés, la Ribera Alta, la Ribera Baixa, la Costera, la Vall d'Albaida i la Safor sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures proposades en la documentació tramitada i en els condicionants establerts en el següent apartat.
  
Segon
  
- Tots els projectes i estudis d'impacte ambiental que es tramiten per a cadascuna de les instal·lacions de tractament i eliminació de residus han de complir amb els requisits establerts en la Llei 10/2000, de residus i el Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador.
  
- Pel que fa al pla zonal, cal ajustar-se al que disposa la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana i el seu reglament d'execució.
  
- Quan les instal·lacions proposades ocupen sòl no urbanitzable protegit, s'ha de tenir en compte la normativa urbanística municipal pel que fa als usos permesos o prohibits en aquest tipus de sòl.
  
- Els accessos a les instal·lacions de nova execució seran objecte d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb el punt 8 a) de l'annex I i al punt 3 b) de l'annex II del Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- En aquells casos en què existisca afecció a camins ramaders, ha de tramitar-se el corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- En cas d'emplaçar una instal·lació sobre el perímetre de protecció d'una captació d'aigües, s'ha d'obtenir la corresponent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb el Reglament del domini públic hidràulic de la Llei 19/1985, de 2 d'agost, d'aigües.
  
- D'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental ha d'incloure l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, per la qual cosa en el cas d'aparéixer valors culturals que s'han de protegir es prenguen les mesures correctores oportunes i així siguen previstes en el projecte.
  
- Igualment, si es detecta la presència de coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'ha de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4889, del 23-11-2004 (2004/11487)

RESOLUCIÓN de 8 de noviembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. Expedientes números 239/2004-AIA y 244/2004-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4889

Fecha DOGV
:   23-11-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/11487

CVE


Fecha del documento
:   08-11-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [El Rincón de Ademuz](javascript:void(0))
    * [El Camp de Túria](javascript:void(0))
    * [El Valle de Cofrentes-Ayora](javascript:void(0))
    * [La Canal de Navarrés](javascript:void(0))
    * [Cortes de Pallás](javascript:void(0))
    * [La Ribera Baixa](javascript:void(0))
    * [La Safor](javascript:void(0))
    * [La Plana de Utiel-Requena](javascript:void(0))
    * [La Costera](javascript:void(0))
    * [Millares](javascript:void(0))
    * [La Hoya de Buñol](javascript:void(0))
    * [La Vall d'Albaida](javascript:void(0))
    * [La Ribera Alta](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de noviembre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. Expedientes números 239/2004-AIA y 244/2004-AIA. [2004/F11487]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 239/2004-AIA, y 244/2004-AIA, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 8 de noviembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 239/04-AIA
  
Título: Plan Zonal de R.S.U. de las zonas VI, VII y IX del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Promotor: Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental. Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Objeto del Plan: Determinación de las zonas favorables a la ubicación de infraestructuras de eliminación de residuos urbanos, Así como el dimensionado de la estructura de la red de instalaciones e infraestructuras, entre otros.
  
Localización: Comarcas: Rincón de Ademuz, La Plana de Utiel-Requena, Los Serranos, Camp de Túria, La Hoya de Buñol, Valle de Cofrentes, La Canal de Navarrés (todas ellas en la provincia de Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
Características más relevantes de la actuación.
  
Características generales. Justificación.
  
El ámbito territorial abarcado por el Plan Zonal comprende las comarcas siguientes, localizadas, todas ellas, en la provincia de Valencia:
  
Zona VI: Rincón de Ademuz.
  
Zona VII: Los Serranos, Camp de Túria, La Hoya de Buñol.
  
Zona IX: La Plana de Utiel-Requena, y los municipios Cortes de Pallás (Valls de Cofrents) y Millares (La Canal de Navarrés).
  
En primer lugar, el Plan Zonal ha tenido como objetivo diagnosticar la situación actual de las comarcas referenciadas en materia de gestión de residuos e infraestructuras disponibles.
  
Una vez analizada la situación actual y vistos los problemas que existen en cuanto a los sistemas de recogida, relación contenedores/ciudadanos, implantación de la recogida selectiva, déficit de infraestructuras de valorización, tratamiento y eliminación, etc., el Plan propone una nueva ordenación en la gestión de los residuos, disponiendo las infraestructuras necesarias para poder llevarlo a cabo y adaptarse a la legislación vigente.
  
En el caso concreto de las zonas que son objeto del Plan ahora evaluado, el Estudio ha destacado la ya comentada falta de instalaciones de valorización de residuos presente en las mismas.
  
Criterios del plan
  
Una de las labores fundamentales desarrolladas al amparo del Plan Zonal ha sido la selección de aquellos espacios con mayores aptitudes para albergar el uso pretendido. Es importante recordar, ahora, algunos de los criterios territoriales más destacables de entre los que se han tenido en cuenta para la determinación de los emplazamientos idóneos, los cuales se enumeran seguidamente:
  
- Zonas de interés para la conservación de la naturaleza y Espacios Naturales protegidos.
  
- Vulnerabilidad de las aguas subterráneas y aptitud de la red hidrográfica. Para determinar las áreas de baja permeabilidad para la implantación de infraestructuras, se ha utilizado el mapa de Vulnerabilidad de las aguas subterráneas en la Comunidad Valenciana editado por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte.
  
- Protección de suelos urbanos-urbanizables. Se ha establecido una distancia, en principio, de 2.000 metros entre las instalaciones de tratamiento de residuos y los núcleos urbanos.
  
- Condicionantes de transporte.
  
Otros criterios utilizados han sido que las superficies aptas habrán de tener más de 10 has, que las pendientes medias no superen el 30%, proximidad a áreas sensibles y configuración natural del suelo.
  
Se entiende que es importante referirse a los anteriores criterios pues la conjunción de los mismos debe haber conducido, necesariamente, a la determinación de variables como la aptitud y vulnerabilidad del territorio, la combinación de las cuales habrá llevado, finalmente, al conocimiento de la capacidad de acogida de todo el territorio estudiado.
  
Con todo, el Plan ha especificado una serie de zonas, de tamaño y fisonomía distintas, como aptas para los usos pretendidos, procediendo a diferenciarlas en impermeables y semipermeables. De esta forma, y aún cuando en todos los casos se harán necesarios estudios hidrogeológicos que, en ultima instancia, confirmen los datos cartográficos que han servido de partida, los requerimientos que existirán para los segundos serán más rigurosos que para los primeros.
  
Estructura y Determinaciones del Plan
  
El Plan Zonal pretende llevar a cabo un sistema de gestión basado en:
  
Prevención en la producción de residuos reduciendo en origen.
  
Implantación y desarrollo de la recogida selectiva.
  
Presentar alternativas de valorización y eliminación de Residuos. La eliminación de los residuos no valorizables se realizará en vertederos debidamente autorizados. Instalaciones que deberán ajustarse a la Ley 10/2.000, relativa al vertido de residuos y a la directiva 1999/31/CE, relativa al vertido de residuos.
  
Así, se ha dispuesto lo siguiente:
  
- Construcción de Estaciones de Transferencia a razón, en general, de una por comarca.
  
- Construcción de un Complejo de Valorización de vida útil 20 años, para la totalidad de las zonas VI, VII y IX.
  
- Construcción de una instalación de Eliminación de las fracciones no valorizables, con vida útil también de 20 años.
  
- Construcción de un Centro de Clasificación de Residuos Voluminosos, de vida útil 20 años.
  
Por otra parte, se han determinado las siguientes necesidades de ecoparques en el ámbito del Plan Zonal, al margen de los que ya existen, todo lo cual se recoge en la tabla que sigue:
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
Información pública
  
En fecha 16 de septiembre de 2004 el Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes al Plan Zonal de RSU de las zonas VI, VII y IX del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del Plan Zonal de RSU de las zonas VI, VII y IX del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de fecha 3 de junio de 2004, habiéndose presentado 101 alegaciones.
  
Resumen de alegaciones
  
Como ya se ha mencionado en el apartado anterior, durante el periodo de información pública se han formulado 101 alegaciones, de las que se procede, seguidamente, a hacer una síntesis entorno a los aspectos a los que las mismas se han referido, y sólo de aquéllos de evidente carácter ambiental al tiempo que relevante para las disposiciones de la presente Declaración:
  
1. Área de servicio de las infraestructuras de eliminación de residuos y recepción de éstos.
  
2. Prohibición de emplear los huecos generados por canteras, ya abandonadas, como vertederos de inertes.
  
3. Sellado y desgasificación de vertederos existentes.
  
4. Distancia mínima, entre infraestructuras de tratamiento y terrenos clasificados como suelo urbano o urbanizable, de 2000 metros.
  
5. Medidas de compensación y de minimización del impacto ambiental.
  
6. Existencia de edificación rural en algunas de las zonas determinadas como aptas por el Plan Zonal.
  
7. Sobre las zonas de protección arqueológica, montes de utilidad pública y elementos patrimoniales.
  
8. Sobre la aptitud geológica de los materiales semipermeables.
  
Las respuestas que se han dado a los aspectos enumerados, por parte de la Dirección General de Calidad Ambiental, se describen brevemente a continuación:
  
1. El Plan Zonal no establece que en una comarca se vayan a recibir los residuos de todas las que son objeto del Plan.
  
2. Los huecos provocados por la actividad minera deben ser restaurados conforme avancen las labores de explotación y, en cualquier caso, al finalizar aquélla, lo cual así queda contemplado en la legislación ambiental y minera.
  
3. El sellado y degasificación de vertederos existentes viene regulado en el Real Decreto 1481/2001 (artículos 14 y 15).
  
4. De acuerdo con el PIR, la distancia mínima es de 500 metros en cualquier caso, aconsejándose una distancia de 2000 metros.
  
5. Las medidas compensatorias señaladas en el Plan Zonal, así como las correctoras que se susciten fruto de las circunstancias particulares de cada actuación, se concretarán en los proyectos de gestión.
  
6. Las infraestructuras de tratamiento de residuos deben localizarse en suelo no urbanizable, sobre el que el uso residencial no es preferente, salvo excepciones.
  
7. Las protecciones de tipo patrimonial serán objeto de los proyectos de gestión.
  
8. Tanto los valores empleados para discriminar los materiales geológicos, en función de su permeabilidad, como los conceptos a los que permiten llegar, como es el caso de los identificados como semipermeables, son los habitualmente manejados en trabajos de hidrogeología realizados a la escala que le corresponde al Plan Zonal.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante.
  
Aún con la generalidad que le es propia a los Planes Zonales de Residuos, en tanto la etapa de planificación en que se enmarcan adolece, obviamente, de falta de concreción, el Estudio se ha referido a una serie de factores ambientales, como son la atmósfera, la geología, hidrogeología, hidrología superficial, vegetación, fauna, paisaje y medio socioeconómico, los cuales son susceptibles de verse afectados por los usos pretendidos por el Plan Zonal.
  
Si bien el Estudio sí ha tratado los aspectos señalados antes, en el presente apartado sólo se hará hincapié en aquellos de los mismos que, en principio, se entienden como más sobresalientes en el marco del Plan Zonal evaluado.
  
En línea con lo anterior, es importante referirse a la geología e hidrogeología del área implicada en el análisis. Por ello hay que indicar que la misma se localiza en el denominado Dominio Ibérico, en donde las formaciones se distribuyen según una orientación preferente de dirección NW-SE. Predominan los afloramientos de materiales mesozoicos en las comarcas del Rincón de Ademuz, Los Serranos, Camp de Túria y parte de la Hoya de Buñol y la Plana de Utiel, mientras que en las comarcas del Valle de Cofrentes y la Canal de Navarrés destacan afloramientos triásicos y materiales carbonatados cretácicos.
  
Por otra parte, los acuíferos que se localizan en el entorno de estudio son tres:
  
Zona VI: Sistema Acuífero de Alto Turia.
  
Zona VII: Sistemas Acuíferos Sierra de Espadán y Medio Turia.
  
Zona IX: Sistema Acuífero de Medio Turia.
  
Con todo, el Estudio, en base al conocimiento concreto de las litologías presentes en el área analizada, ha seleccionado diez de las mismas como favorables a los usos recogidos en el Plan Zonal, en virtud, entre otras, de sus mejores condiciones en cuanto a la protección que procuran a los recursos hidrogeológicos.
  
En otro orden de cosas, el Estudio se ha detenido en la caracterización de la vegetación presente en el área de análisis, realizando un inventario, más o menos general, de las comunidades o especies vegetales de mayor presencia en el citado ámbito. No obstante, tal caracterización no ha trascendido al nivel de planeamiento en que se enmarca el Plan Zonal, es decir, el conocimiento que se tiene de la vegetación existente a través de lo aportado en el Estudio, al no traducirse a criterios territoriales correspondientes a los propios del rango de un Plan Zonal, ha convertido en irrelevantes la caracterización de la vegetación a la que se hace mención. Y es que, el conocimiento de la flora de la zona sujeta al Plan Zonal, al nivel de concreción con que se ha expuesto, o aún en mayor detalle, se tornará en relevante en el contexto de los proyectos de gestión, los cuales tienen por misión el materializar y concretar lo dispuesto en aquél. Así, será en tal caso cuando, de entre los posibles emplazamientos recogidos en el Plan Zonal, se escogerán aquellos que, entre otros aspectos, menos daño supongan a la flora que los pueble (ya sea por su mayor riqueza relativa, por la presencia de comunidades singulares, especímenes de entidad, presencia de flora endémica, rara o amenazada, etc).
  
No obstante, se entiende que el Estudio ha considerado correctamente, a la escala de análisis presente, las implicaciones del Plan sobre la vegetación, en tanto ha empleado como criterio territorial la no afección a espacios naturales protegidos, muchos de los cuales albergan valores florísticos de gran importancia.
  
Lo dicho antes para el caso de la vegetación es, ahora, igualmente aplicable a la fauna.
  
Siguiendo con lo ya apuntado en anteriores párrafos, y con respecto a posibles lugares sujetos a protección, cuantos se localizan, total o parcialmente, en el ámbito de las zonas que son objeto del Plan, se enumeran seguidamente, sin que se entre, ahora, a destacar aquellos valores ambientales que los han hecho merecedores de tal protección. Así pues, se tienen los siguientes espacios naturales protegidos:
  
Parque Natural de la Serra Calderona (LIC y ZEPA).
  
LIC Arroyo Cerezo.
  
LIC Ríos del Rincón de Ademuz.
  
LIC Puebla de S. Miguel.
  
LIC Sabinar de Alpuente.
  
LIC y ZEPA Serra Calderona.
  
LIC Cueva del Barranco Hondo.
  
LIC y Zona Húmeda Lavajos de Sinarcas.
  
LIC Alto Turia.
  
LIC Sierra de Negrete.
  
LIC Túnel de Carcalín.
  
LIC Sierra de Malacara.
  
LIC y ZEPA Hoces del Cabriel.
  
LIC Sierras de Martés y el Ave.
  
LIC Muela de Cortes y Caroig.
  
ZEPA Sierras de Martés y Muela de Cortes.
  
Zona Húmeda Embalse de la Vallesa.
  
Zona Húmeda El Barchell.
  
Paraje Natural Municipal Les Rodanes (Vilamarxant).
  
32 microrreservas.
  
Identificación y valoración de los impactos
  
El Estudio ha identificado una serie de impactos ambientales tanto en fase de construcción, como de explotación y abandono. Así, por ejemplo y para la primera de las fases señaladas, se han descrito impactos tales como la alteración de la calidad del aire y niveles de ruido, alteración de la calidad del agua superficial, subterránea y del suelo, alteración/destrucción de la flora, la fauna y hábitats, riesgos de inestabilidad e impacto visual, todos los cuales se han valorado como moderados.
  
Así también, para la fase de explotación se han señalado, de un lado, la alteración de la calidad del aire, a razón de la generación de olores, lo que se ha valorado como impacto severo, y de otro, varios impactos entendidos como moderados, tales como la alteración de la calidad del agua superficial, la alteración y destrucción de la fauna y el impacto visual.
  
No obstante, se entiende que la identificación de impactos realizada no se propia de la fase de planeamiento actual, esto es, la propia de los Planes Zonales, sino que aquélla corresponde a fases más avanzadas, fases que se desarrollan a escala local, tales como la atribuible a los proyectos de gestión. Es decir, será cuando se desarrollen tales proyectos cuando sus Estudios de Impacto Ambiental deberán detenerse en los impactos que generen las instalaciones o infraestructuras que desarrollen, impactos que se asemejarán mucho a los descritos en el primer párrafo del presente apartado.
  
Sin embargo, en el caso actual, se entiende, deberían estudiarse los impactos derivados del uso que se pretende dar a los suelos de las áreas implicadas, esto es, aquellos que se desprenden de la alteración de las cualidades de un terreno al asignarle un uso determinado, en función de su capacidad para acoger tal uso, y no analizar los derivados de las plantas de tratamiento, vertederos, etc, aún cuando sea de forma genérica. De esta forma, se asume que los impactos más relevantes que podrían generarse, en el caso presente, pasarían por ser aquellos que pudieran afectar a los siguientes factores ambientales:
  
- hidrología e hidrogeología del medio
  
- paisaje
  
- suelo
  
- afección a comunidades vegetales y espacios naturales protegidos
  
- núcleos residenciales
  
Los anteriores son impactos todos ellos que, sin embargo y pese a lo dicho antes, sí ha tenido en cuenta el Plan en forma de criterios territoriales.
  
Con todo, el Plan ha definido, como se ha comentado en anteriores apartados de la presente Declaración, las áreas que mejor se ajustan a los referidos criterios territoriales para la ubicación de las instalaciones e infraestructuras que habrán de ejecutarse en su ámbito de aplicación, pero ha omitido los que deberán decidir los corredores de las vías de comunicación que facilitarán el acceso a aquéllas, conocida la importancia de la accesibilidad en un contexto como el presente.
  
Se entiende, pues, que habrá de ser en etapas posteriores a la presente en las que se deberán definir todos los corredores posibles de acceso a los emplazamientos que se discutan en los correspondientes estudios de alternativas, de forma que, cuando se proceda a estimar la mayor o menor idoneidad de unas opciones de localización frente a otras, deberán tomarse como condicionantes de gran peso la mayor o menor afección ambiental de cada uno de los corredores implicados. Es decir, una alternativa de localización será más o menos deseable en función del mayor o menor impacto ambiental que generen los corredores viarios que la hacen accesible.
  
Por último, cabe reseñar que cada una de las infraestructuras de tratamiento y eliminación de residuos que se construya de acuerdo con el Plan Zonal deberá presentar un proyecto y un estudio de impacto ambiental reflejando, a escala de detalle, las características naturales del emplazamiento y su entorno más inmediato, así como la identificación y valoración de los impactos que dicha actividad pueda generar sobre el medio ambiente proponiendo todas las medidas protectoras y correctoras necesarias para garantizar el correcto funcionamiento de las instalaciones y la mínima afección a su entorno.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras, preventivas y compensatorias.
  
Cabe comenzar el presente epígrafe haciendo alusión a que el Estudio, pese a lo señalado en el punto anterior, sí ha procedido a implementar medidas conducentes a paliar los impactos derivados de la afección a la capacidad de uso de los emplazamientos seleccionados, y no de los que se derivarán de las actividades que se implanten sobre los mismos.
  
Lo anterior se recoge, de forma muy clara, en el texto del Estudio de Impacto Ambiental que ahora se transcribe, el cual señala que (...) los efectos previsibles responden básicamente a la alteración de los recursos ambientales que soporta el territorio, ya que los efectos derivados de las instalaciones y su funcionamiento se han de prever en el proceso de diseño y aprobación de los respectivos proyectos, (...).
  
Con todo, las medidas dispuestas para minimizar los impactos generados sobre el medio son las que se describen, de forma sintetizada, a continuación:
  
- Suelo: ante la pérdida de suelo agrícola que podrá generarse, se ha propuesto, como medida compensatoria, destinar recursos económicos para mantener espacios agrícolas de interés y amenazados (a razón del doble de la afectada). Cabe señalar que, consultado el Mapa de Capacidad de Suelos editado por la Conselleria d'Infraestructures i Transport, ha podido constatarse la escasez de suelos agrícolas de capacidad elevada o muy elevada existente en el ámbito que se corresponde con el del Plan Zonal. Ello relativiza su importancia, convirtiéndolos en suelos de un alto valor ambiental.
  
- Paisaje: Se ha propuesto la creación de pantallas visuales a base de arbolado. No obstante, dado que se está tratando el impacto sobre el paisaje, en tanto recurso natural, en etapa de anteproyecto, se entiende que podría haberse empleado la mayor o menor cuenca visual de los emplazamientos posibles como otro criterio territorial a considerar. Sin embargo, la dificultad de lo ahora expresado quizás pudiera aconsejar que tal cosa se realizase durante los procesos de selección de alternativas propios de los proyectos de gestión, en los que la escala de trabajo favorecería la generación de modelos digitales de elevación que permitiesen conocer, con la mayor exactitud posible, la magnitud del impacto visual en las diferentes opciones que se barajasen.
  
- Comunidades vegetales: Se ha propuesto, como medida compensatoria, destinar recursos económicos a restaurar espacios naturales que han padecido desertización y pérdida de suelo (a razón del doble de la superficie afectada por cada proyecto). Se propone, asimismo, que se agregue compost venido del compostado de restos vegetales de la propia zona.
  
- Finalmente, se aporta un listado de posibles medidas correctoras a aplicar durante el diseño y ejecución de los proyectos de gestión, todas las cuales presentan un carácter claramente genérico que habrá de ser objeto de particularización a los impactos que se deriven de cada uno de los citados proyectos.
  
Cabe mencionar, como ya se ha comentado en otros apartados de la presente Declaración, que para algunos valores ambientales, como son, por ejemplo, la hidrología superficial y la hidrogeología, no se han dispuesto medidas paliativas dado que los mismos se han empleado en calidad de criterios territoriales para la mejor selección de los emplazamientos, lo cual constituye, en sí mismo, una importante medida preventiva.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido a declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan Zonal de Residuos de las Zonas VI, VII y IX, promovido por la Conselleria de Territorio y Vivienda, cuyo ámbito de aplicación se extiende al Rincón de Ademuz, Los Serranos, Camp de Túria, La Foia de Buñol, La Plana de Utiel-Requena, y los municipios de Cortes de Pallás (Valls de Cofrents) y Millares (La Canal de Navarrés), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo a las medidas propuestas en la documentación tramitada así como a los condicionantes señalados en el punto segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
Dado que, como se ha comentado en anterior apartado, el área que ha sido objeto de estudio por parte del Plan Zonal adolece de una escasez importante de suelos con capacidad agrícola elevada o muy elevada, se establece que, si fuera el caso que alguna de las zonas favorables determinadas por el Plan coincidiese con suelos de tal naturaleza, no podrán localizarse sobre los mismos ninguna de las instalaciones o infraestructuras contempladas al abrigo del citado Plan Zonal.
  
Por otra parte, y en referencia al suelo, en tanto valor ambiental de carácter urbanístico, los proyectos de gestión deberán estudiar exhaustivamente, en la consideración de la idoneidad de las áreas aptas para los usos propios del Plan Zonal, las afecciones que podrán generarse sobre suelos no urbanizables de especial protección. De esta forma, cuando las instalaciones propuestas ocupen Suelo no urbanizable protegido, se deberá tener en cuenta la normativa urbanística municipal en cuanto a los usos permitidos o prohibidos en este tipo de suelo.
  
Los Estudios de Alternativas e Impacto Ambiental que acompañen a los proyectos de gestión deberán tomar en consideración lo señalado en el apartado de consideraciones ambientales de la presente Declaración, en el que, se recuerda, se indicaba que una alternativa de localización (de instalaciones o infraestructuras de tratamiento de residuos) será más o menos deseable en función del mayor o menor impacto ambiental que generen los corredores viarios que la hacen accesible.
  
Se recuerda que, por otra parte, los accesos a los que se hace referencia podrán quedar sujetos a Evaluación de Impacto Ambiental en virtud de lo establecido en el apartado 8.a) del anexo I y 3.b) del anexo II del Reglamento 162/1990, de 15de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento que desarrolla la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Ante la posible afección a las áreas circunscritas a los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales de la Serra Calderona y L'Albufera, será necesario que aquellos proyectos que tengan por objeto el desarrollo de emplazamientos sitos en el ámbito de los citados Planes, cuenten con un informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de forma que aquellas consideraciones que se recojan en el mismo tendrán la consideración de condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
En caso de emplazar una instalación sobre el perímetro de protección de un pozo de captación de aguas, deberá obtenerse la correspondiente autorización de la Confederación hidrográfica del Júcar, de acuerdo al Reglamento del Domino Público Hidráulico de la Ley19/1985, de 2 de agosto, de Aguas.
  
En aquellos casos en los que exista afección a vías pecuarias, deberá procederse a la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
En virtud de la legislación 3/1993 forestal de la Comunidad Valenciana, deberá incorporarse a la normativa del Plan Zonal la exclusión de los Montes de Utilidad Pública para la localización de zonas favorables para la implantación de las infraestructuras de gestión de residuos de dicho Plan.
  
Se recuerda que, previamente a la aprobación definitiva de los proyectos de gestión que se realicen, se requerirá que se informe favorablemente los mismos por parte de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano
  
Igualmente, si se detectase la presencia de cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Territorio y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 29 de octubre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 244/04-AIA
  
Promotor: Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental. Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Objeto del proyecto: Plan Zonal de R.U. de las zonas X, XI y XII del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Localización: Comarcas: Valle Cofrentes-Ayora (zona X), Canal de Navarrés, La Ribera Alta, La Ribera Baixa, La Costera (zona XI), La Vall d'Albaida y La Safor (XII), en la provincia de Valencia. Se excluye el municipio de Cortes de Pallás.
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
En primer lugar, el Plan Zonal ha tenido como objetivo diagnosticar la situación actual de las comarcas referenciadas en materia de gestión de residuos e infraestructuras disponibles.
  
El presente Plan de residuos afectará a los Residuos Urbanos Municipales definidos por la Ley 10/2000, de residuos de la Comunidad Valenciana quedando excluidos los residuos con normativa específica.
  
Una vez analizada la situación actual y vistos los problemas que existen en cuanto a los sistemas de recogida, relación contenedores/ciudadanos, implantación de la recogida selectiva, déficit de infraestructuras de valorización, tratamiento y eliminación, etc., el Plan propone una nueva ordenación en la producción y en la gestión de los residuos, dotando de las infraestructuras necesarias para poder llevarlo a cabo y adaptarse a la legislación vigente.
  
En cuanto a la gestión de los residuos el presente Plan propone:
  
Recogida municipal de residuos.
  
- Recogida domiciliaria «todo-uno» en aceras (el doble cubo se implantará progresivamente) (1 contenedor cada 500 hab.).
  
- Recogida selectiva de materia orgánica en productores singulares (hospitales, restaurantes, comedores, mercados, grandes superficies...) (nº contenedores a determinar en cada caso).
  
- Recogida selectiva en áreas de aportación de: papel-cartón, vidrio y envases ligeros.
  
- Recepción en ecoparques y puntos verdes.
  
- Escombros de obras menores domiciliarias.
  
- Residuos voluminosos y enseres domésticos (electrodomésticos, muebles, colchones...)
  
Residuos especiales de producción doméstica (baterías agotadas, aceites usados, fluorescentes, medicamentos...)
  
Refuerzo del sistema de depósito en establecimientos colaboradores
  
- Pilas botón (existente)
  
- Tubos fluorescentes (existente)
  
- Medicamentos caducados (nueva implantación)
  
Transporte
  
- Camión con caja cerrada para el transporte de residuos procedentes de aceras y áreas de aportación a planta de transferencia o directamente a planta de tratamiento
  
- Camiones de gran capacidad para el transporte de residuos desde planta de transferencia hasta centros de valorización y eliminación
  
- Vehículos ad-hoc para el transporte de residuos desde los puntos verdes hasta los ecoparques y para los circuitos de recogida en depósito
  
Infraestructuras previstas
  
- Estaciones de transferencia necesarias para minimizar costes de transportes.
  
- Un complejo de valorización por cada área de gestión. (capacidad 208.000 Tm/año).
  
- Un depósito controlado por cada área de gestión.
  
- Un Centro de clasificación de residuos voluminosos para cada área de gestión.
  
- 27 Ecoparques que completen la red actual de ecoparques.
  
Por otra parte, el Plan Zonal de residuos urbanos ha supuesto la reorganización de las zonas X, XI y XII del Plan Integral de Residuos (PIR) en dos áreas de gestión diferenciadas. La distribución de estas áreas de gestión es la siguiente: área de gestión 1) que comprenderá las comarcas de La Ribera Alta y La Ribera Baixa y la subcomarca de la Valldigna y el área de gestión 2) que comprenderá Valle de Cofrentes-Ayora, Canal de Navarrés, La Vall d'Albaida, La Safor y La Costera.
  
Además de una nueva ordenación y gestión en los residuos, el Plan propone una serie de medidas a nivel municipal. En primer lugar las ordenanzas municipales de cada uno de los municipios englobados en el Plan Zonal deberán adaptarse a las prescripciones y objetivos del Plan par favorecer su implantación y garantizar los objetivos de gestión.
  
Para la consecución de dichos objetivos, la administración competente junto con los municipios afectados, deberán impulsar la realización de una campaña de concienciación social destinada no sólo a dar información sino también a promover la educación medioambiental en los municipios.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En 16 de septiembre de 2004, la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, remite los ejemplares de Documento de Información, Documento de Ordenación y Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia.
  
En fecha 22 de octubre de 2004, se recibe el certificado del resultado de la información pública del expediente indicando que Documento de Información, Documento de Ordenación y el Estudio de Impacto Ambiental han sido sometidos al tramite de información pública durante un mes por la Conselleria de Territorio y Vivienda, mediante anuncio publicado en el DOGV de 3 de junio de 2004, así como en los periódicos El País y Las Provincias según consta en el correspondiente certificado del secretario general de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Se informa que las alegaciones formuladas al Plan Zonal no han producido, en su corrección ninguna modificación sustancial del documento desde el punto de vista ambiental
  
De las alegaciones presentadas, se resumen a continuación las más relevantes desde el punto de vista ambiental así como las respuestas elaboradas por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.
  
- Sobre las plantas de Ador y Guadassuar.
  
- Sobre la producción de compost.
  
- Sobre la falta de contemplación en el Plan Zonal de medidas compensatorias.
  
- Sobre los criterios de elección de zonas aptas y sobre la propuesta de inclusión de zonas aptas en diferentes municipios de las áreas de gestión 1 y 2.
  
- Sobre la protección del embalse de El Bosquet.
  
- Sobre las campañas de educación ambiental.
  
- Sobre el acceso a las instalaciones
  
a) Sobre las Plantas de Ador y Guadassuar
  
El documento del Plan Zonal contempla la existencia de las plantas de Ador y Guadassuar. Respecto a la primera, está prevista su clausura a principios de 2005, tal como se indica en el texto del Plan Zonal. En relación con la planta de Guadassuar, en el Documento de Ordenación (apartados 3.1.6 y 4.1.1.2) se prevé la continuidad de su funcionamiento, mediante una remodelación previa que mejore su tecnología y aumente su capacidad de tratamiento. Además la existencia de esta infraestructura favorece el desarrollo inicial del Plan Zonal, siendo posible con la tecnología actual su ampliación y modernización, lo que permite adecuarla a las necesidades futuras. Por otra parte, la ampliación y remodelación de la planta necesitará del preceptivo estudio de impacto ambiental, mediante el cual deberán evaluarse las afecciones concretas de la construcción, funcionamiento y abandono de la instalación, que se prevean puedan afectar al medio natural, social, cultural y económico. A través de la correspondiente resolución en la Declaración de Impacto, que establecerá su viabilidad desde el punto de vista ambiental, se propondrán, en su caso, las medidas correctoras necesarias.
  
b) Sobre la producción de compost
  
En relación con la producción de compost y su demanda, cabe resaltar que las características del sector agrario de los municipios que componen el Plan Zonal son muy diversas, y que las características de la comercialización del compost en una zona, no es extensible al resto del Plan Zonal, ya que existen diferentes utilidades para éste según el tipo de suelos y cultivos de los municipios.
  
c) Sobre la falta de contemplación en el Plan Zonal de medidas compensatorias
  
En relación con las medidas compensatorias, cabe remarcar que es en los Proyectos de Gestión donde las empresas expondrán sus distintas ofertas. Además, las medidas de compensación tienen carácter obligatorio y así viene reflejado en el Art.29 i) de la ley 10/2000, y sus beneficiarios serán los municipios afectados.
  
También, en lo establecido para el Proyecto de Gestión se regulan las medidas compensatorias, distinguiéndose entre las de «carácter mínimo e imprescindible» de las de «mejora o complementarias» además de considerarse las distintas ofertas compensatorias y su cumplimiento en el artículo 37 (2 y 4).
  
d) Sobre los criterios de elección de zonas aptas y sobre la propuesta de inclusión de zonas aptas en diferentes municipios de las áreas de gestión 1 y 2.
  
Las zonas aptas para el emplazamiento de infraestructuras de tratamiento de residuos se escogen mediante criterios técnicos, medioambientales y sociales conforme a la finalidad que deben cumplir, así como por la observancia de determinadas normativas regladas existentes y por la necesaria motivación técnica adecuada. El listado de zonas que aparece en el Plan Zonal solo incluye las favorables, ya que el objeto del Plan es dar alternativas de ubicaciones aptas para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos en todo su ámbito territorial. De este modo, para la selección de Zonas Aptas se han tenido en cuenta los Lugares de Interés para la Conservación (LIC's), microrreservas de flora, zonas húmedas, riesgos naturales, vías pecuarias, yacimientos arqueológicos, planeamiento urbanístico, etc., tal como puede observarse en el Estudio de Impacto Ambiental y en la Memoria de Información. Por tanto, las alternativas técnicamente viables, la justificación de las soluciones adoptadas, las interacciones ambientales y la identificación y valoración de impactos han sido tenidas en cuenta de forma rigurosa. Los criterios seguidos en la elaboración del Plan son los contenidos en el Reglamento para el desarrollo de la Ley de Impacto Ambiental (artículo 7 y ss), el articulo 29 g y otros de la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, así como en el Real Decreto 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.
  
El Plan Zonal no tiene por objetivo la instalación de infraestructuras de tratamiento residuos urbanos en un municipio concreto. El documento del Plan zonal califica terrenos como aptos con estudios de detalle para la instalación de infraestructuras de tratamiento de residuos, dependiendo la construcción de la misma, y su ubicación concreta, de la aprobación del Proyecto de Gestión (Capítulo V de la Ley 10/2000, de Residuos) por parte de la agrupación de municipios de las Zonas X, XI y XII, existiendo en las citadas Zonas otras áreas favorables para su ubicación.
  
En el supuesto que se decida por parte de las instituciones competentes, elegir las zonas aptas de un municipio, la ubicación de una instalación de tratamiento de residuos urbanos, se realizará el preceptivo estudio de impacto ambiental, mediante el cual deberán evaluarse las afecciones concretas de la construcción, funcionamiento y abandono de la instalación, que se prevean pudieran afectar al planeamiento urbanístico y al medio natural, social, cultural y económico. A través de la correspondiente resolución en la Declaración de Impacto, que establecerá su viabilidad desde el punto de vista ambiental, se propondrán, en su caso, las medidas correctoras necesarias.
  
e) Sobre la protección del embalse de El Bosquet.
  
La presencia del Embalse de El Bosquet viene recogida en los apartados 5.7 de la Memoria de Información (Áreas de Interés para la Conservación) y en el 3.8 del Estudio de Impacto Ambiental (Zonas Húmedas), por lo que la constancia de su protección es bien evidente. La ausencia de su ubicación en planos se debe a la escala de trabajo utilizada, que no hace aconsejable su inclusión para que no queden sobrecargados de información.
  
Sobre las campañas de educación ambiental.
  
f) Las campañas de educación y concienciación ambiental, se enmarcan dentro de las medidas de ámbito municipal, en la que los municipios colaborarán con la administración competente que se constituya (Consorcio, Mancomunidad...), la cual les suministrará apoyo técnico y económico, con el fin de impulsarlas y promoverlas.
  
g) Sobre el acceso a las instalaciones
  
En cualquier infraestructura de tratamiento, el proyecto constructivo contendrá la creación o el acondicionamiento de los accesos para adecuarlos a las necesidades del tráfico previsto.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el Plan Zonal.
  
Actualmente existen dos Plantas de Tratamiento de R.S.U. dentro del ámbito territorial del Plan Zonal, ubicadas en los municipios de Ador y Guadassuar. La primera de ellas se clausurará a principios del año 2005, mientras que la Planta de Guadassuar continuará en funcionamiento mediante una remodelación que mejore su tecnología y aumente su capacidad de tratamiento.
  
El Plan Zonal propone la construcción de un depósito controlado de residuos en el área de gestión 1 que reciba los rechazos de la planta de Guadassuar y la implantación de un Complejo de Valorización de residuos (Planta de tratamiento y depósito controlado) en el área de gestión 2.
  
También se considera imprescindible la construcción de una planta de transferencia en alguno de los municipios que conforman la comarca del Valle de Cofrentes - Ayora para agrupar y transportar los residuos recogidos hacia el Centro de Valorización del área de gestión 2.
  
Posiblemente, dependiendo de la ubicación del Centro de Valorización será necesario la implantación de otra planta de transferencia en dicha área de gestión.
  
Del conjunto de infraestructuras descritas, son los depósitos controlados de residuos los que requieren, dadas las posibles afecciones ambientales que generan unos criterios técnicos y unos condicionantes territoriales, ambientales y urbanísticos más restrictivos.
  
Para determinar la localización de zonas favorables donde ubicar las instalaciones se han tenido en cuenta los criterios técnicos de construcción, explotación y sellado de vertederos y las variables territoriales, ambientales y urbanísticas que condicionan la elección de un emplazamiento como zona apta de acuerdo a los criterios establecidos en la Ley 10/2000, de residuos y al RD 1481/2001, por la que se regula la eliminación de residuos mediante depósito controlado.
  
Se describen a continuación las variables tenidas en cuenta:
  
- Descripción del medio (encuadre geográfico, climatología, geología, hidrología e hidrogeología, vegetación y fauna).
  
- Lugares de interés para la conservación
  
- Zonas húmedas
  
- Medio socioeconómico (suelo urbano y urbanizable y vías de comunicación)
  
- Áreas con riegos naturales y limitaciones (vulnerabilidad de las aguas a la contaminación y riesgo de inundación).
  
Como resultado del estudio de todas estas variables, se han seleccionado una serie de áreas o zonas que a falta de estudios de detalle pueden considerarse favorables para la ubicación de Centros de tratamiento y eliminación de R.U.
  
También podrán considerarse como favorables otras zonas que no hayan sido grafiadas aptas en los planos de la memoria informativa y que justificadamente se demuestre su aptitud.
  
De las variables ambientales consideradas, no se ha tenido en cuenta la posible afección a Montes de Utilidad Pública y su protección ante cualquier actividad incompatible con el uso de los mismos de acuerdo a la legislación forestal vigente.
  
Otro aspecto no contemplado en el Plan Zonal y que debe ser identificado y evaluado es la posible afección derivada de la construcción de los nuevos trazados o ampliación de accesos existentes a las zonas seleccionadas como favorables.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Efectuada la identificación y valoración de los impactos derivados de la implantación del Plan zonal de residuos y de las infraestructuras necesarias para llevarlo a cabo, se considera que el Plan Zonal constituye en sí mismo una mejora en la gestión de los residuos, la máxima valoración de los residuos, reutilización de los recursos, creación de lugares de trabajo y una mejora sustancial en las condiciones higiénicas'sanitarias derivadas del vertido controlado de los residuos.
  
De acuerdo a lo indicado en la documentación tramitada, cada una de las infraestructuras de tratamiento y eliminación de residuos que se construya de acuerdo al Plan deberá presentar un proyecto y un estudio de impacto ambiental reflejando a una escala de detalle las características naturales del emplazamiento y su entorno inmediato, así como la identificación y valoración de impactos que dicha actividad pueda generar sobre el medio ambiente proponiendo todas las medidas protectoras y correctoras necesarias para garantizar el correcto funcionamiento de las instalaciones y la mínima afección su entorno.
  
Se deberán tener en cuenta además de las variables indicadas en el apartado anterior, las siguientes: posible afección a vías pecuarias, Patrimonio arqueológico, paleontológico y etnológico, captaciones de agua, suelos urbanizables protegidos y cuevas simas u otras cavidades.
  
Deberá evaluarse también la accesibilidad a los emplazamientos y los impactos que puedan derivarse de la construcción o adecuación de los mismos puesto que dichas infraestructuras pueden generar mayores impactos que la propia instalción de eliminación de residuos.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Actualmente, la gestión de los residuos realizada en las comarcas del ámbito del Plan presenta deficiencias, por lo que el propio Plan Zonal es en sí mismo una medida correctora a la actual gestión de los residuos urbanos, al adaptar la gestión de los residuos urbanos a las más modernas directrices y tecnologías, minimizando los impactos y favoreciendo el desarrollo sostenible.
  
En lo que se refiere a las infraestructuras, en el estudio de impacto se recogen una serie de directrices que deben aplicarse para minimizar y/o eliminar los impactos ambientales que puedan generarse durante la construcción, funcionamiento y abandono de los centros de valorización e instalaciones de eliminación.
  
Estas directrices que resultan adecuadas quedarán recogidas en los estudios de impacto ambiental que se presenten para cada una de las instalaciones de tratamiento y/o eliminación de residuos del Plan Zonal.
  
Por otra parte, en el documento de Ordenación del Plan se definen las bases técnicas para la elaboración de los proyectos de gestión de acuerdo al RD 1481/2001 relativo al vertido de residuos, anexos I y III, en el que se establecen las medidas correctoras que deben aplicarse para minimizar los impactos y garantizar la correcta construcción, el funcionamiento y la clausura de las instalaciones.
  
En cuanto al Plan de Control y Vigilancia Ambiental propuesto en el estudio, éste define adecuadamente las directrices que deben aplicarse para garantizar el correcto desarrollo del propio Plan Zonal así como las directrices a seguir durante la construcción, funcionamiento y abandono de las diferentes instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos.
  
No obstante, indicar que el desarrollo de los Planes de control y Vigilancia Ambiental de los diferentes proyectos que se tramiten deberán cumplir con el anexo III del RD 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan Zonal de Residuos de las zonas X, XI y XII del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, que afecta a las comarcas del Valle Cofrentes-Ayora, Canal de Navarres, La Ribera Alta, La Ribera Baixa, La Costera, La Vall d'Albaida y La Safor siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo a las medidas propuestas en la documentación tramitada y en los condicionantes establecidos en el siguiente apartado.
  
Segundo
  
- Todos los proyectos y estudios de impacto ambiental que se tramiten para cada una de las instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos cumplirán con los requisitos establecidos en la Ley 10/2000, de residuos y el RD 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.
  
- En lo referente al Plan Zonal, se estará a lo dispuesto en la Ley 3/1993, Forestal de la comunidad Valenciana y su Reglamento de ejecución.
  
- Cuando las instalaciones propuestas ocupen Suelo no urbanizable protegido, se deberá tener en cuenta la normativa urbanística municipal en cuanto a los usos permitidos o prohibidos en este tipo de suelo.
  
- Los accesos a las instalaciones de nueva ejecución serán objeto de Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo al punto 8 a) del anexo I y al punto 3 b) del anexo II del Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
- En aquellos casos en los que exista afección a vías pecuarias, deberá procederse a la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
- En caso de emplazar una instalación sobre el perímetro de protección de una captación de aguas, deberá obtenerse la correspondiente autorización de la Confederación hidrográfica del Júcar, de acuerdo al Reglamento del Domino Público Hidraúlico de la Ley19/1985, de 2 de agosto, de Aguas.
  
- De acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, el estudio de impacto ambiental deberá incluir el informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, por lo que en el caso de aparecer valores culturales a proteger se tomen las medidas correctoras oportunas y así sean contempladas en el proyecto.
  
- Igualmente, si se detectase la presencia de cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Territorio y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML